open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Narodno sveučilište Vrbovec

**Narodno sveučilište [[Vrbovec]]** osnovano je 1961. godine kao centar za kulturu. U sklopu sveučilišta djeluju:

*Narodna knjižnica Vrbovec sa 36.500 zabavnih i poučnih knjiga 
i preko 3000 članova čitača
*Kino (zatvoreno proteklih godina zbog obnove)
*Osnovna glazbena škola s odjelima duhački, klavir, harmonika
*Auto-škola narodnog sveučilišta, koja osposobljava vozače svih kategorija
*razni tečajevi znanja (informatika, strani jezici)
Kula Petra Zrinskog u Vrbovcu

**Kula Petra Zrinskog u Vrbovcu** je zaštitni simbol grada Vrbovca.

Kula je jedini ostatak srednjovjekovne utvrde Vrbovec, koja se nalazila na području današnjeg parka u Vrbovcu. To je okrugla dvokatnica, izgrađena od opeke i pokrivena šiljastim krovom.

Prema legendi, u kuli se 6. lipnja 1621. godine rodio ban Petar Zrinski. Istina je da je Petar Zrinski bio rođen u staroj drvenoj zgradi, koja je zajedno sa starim drvenim kaštelom izgorila u požaru 1755. g. u seljačkoj buni. Unatoč tome, legenda i danas živi na novopostavljenoj turističkoj ploči kod kule Petra Zrinskog.
Hrvački klub Vrbovec

**Hrvački klub Vrbovec** je hrvački klub iz Vrbovca.

Klupsko sjedište je na adresi *Vinogradarska 61*, Vrbovec.

## Klupski uspjesi

## Vanjske veze
ŠRC Zaprešić

**ŠRC Zaprešić** je igralište nogometnog kluba NK Inter-Zaprešić iz Zaprešića.

Kapacitet stadiona je 4.500 gledatelja. Stadion ima dvije tribine. Istočna tribina je djelom pokrivena i ima 3028 sjedećih mjesta. Zapadna tribina ima 400 sjedećih i 1100 stajaćih mjesta.

Krajem 2005., nakon osvajanja drugog mjesta u 1. HNL, stadion je dobio modernu rasvjetu.

## Vanjske veze
* Službene stranice NK Inter-Zaprešić
Šibice (Zaprešić)

**Šibice** su gradsko naselje u sastavu grada Zaprešića. Površina naselja iznosi 2,77 km2. Prema popisu iz 2001. imaju 777 stanovnika.
Nikola Hribar

**Nikola Hribar** (Velika Gorica, 6. prosinca 1867. - Zagreb, 1957.), graditelj.

Djelovao je u Velikoj Gorici početkom 20. stoljeća. Radio je projekte i vodio izgradnju zgrada. Po struci je bio građevni mjernik, a po zanimanju poduzetnik. Srednju školu završio je u Zagrebu i Ljubljani, a građevinu je studirao u Grazu i Beču. Od oca Janka Hribara preuzeo je graditeljsku djelatnost za Plemenitu općinu turopoljsku, te se od devedesetih godina 19. stoljeća javlja na svim važnijim gradnjama na tom području.

U Velikoj Gorici vodio je građevinske radove na zgradi Kotarske oblasti (1891.), Kotarskog suda (1894.-95), javne bolnice (1895.), Prve hrvatske štedionice (1906.-07), kapele sv. Lovre (1907.), Sokolane (1930.) te Vatrogasnog doma. Uz privatne kuće, izgradio je niz pučkih škola u Turopolju, u selima Dragonožec, Donja Lomnica, Mraclin, Novo Čiče, Velika Mlaka, Šćitarjevo, te selima Stupnik i Stenjevec. Također je sagradio brojne kapele (Kušanec, Mraclin, Novo Čiče i Šiljakovina, itd.), te niz mostova od armiranog betona.

Hribar je bio i projektant. U sklopu uređenja Trga Petra Krešimira IV u Velikoj Gorici, projektirao je zgradu Turopoljske gostione i sajmišne stražarnice (1903.). Najvažnija djela su mu kuće Kotarskog predstojnika i Turopoljskog nadšumara (obje 1903.), obje u duhu kasnog historicizma, dok vlastita kuća koju je sagradio u istom razdoblju ima elemente secesije.

Osim profesionalnog života u arhitekturi, Hribar je bio izuzetno angažiran na društvenom planu. Bio je osnivač Vatrogasnog društva u Velikoj Gorici te njegov predsjednik 30 godina. U istom mjestu sagradio je prve sportske objekte, Sokolski dom i tenisko igralište. Za vrijeme Prvog svjetskog rata posjedovao je pučku kuhinju. Bio je dioničar i nadzornik prometa konjskog tramvaja u Velikoj Gorici. Godine 1931. izabran je za zastupnika Narodne skupštine Kraljevine Jugoslavije za velikogorički kotar. Svoju je veliku imovinu pred kraj života prodao i novac uložio u banku, ali je tijekom Drugog svjetskog rata bankrotirao. Umro je u siromaštvu, na Kaptolu u Zagrebu.

## Literatura
*Velimir Deželić, u: *Povijest plemenite općine Turopolja*, sv. III, Zagreb, 1924.
* Branko Dubravica, Agneza Szabo, *Velikogorički leksikon*, Velika Gorica, 2007.
*Ivan Janković, u: *Turopoljski vjekopisi*, Velika Gorica, 1996.
*Petar Puhmajer, Kristina Vujica, Maja Vahčić Lušić, Gordan Murat, *Arhitektura Velike Gorice*, Velika Gorica, 2005.
Divlje Svinje

**Divlje Svinje** (poznate i kao **Wild Pigs**) navijačka su skupina iz Zaprešića, koja podržava Inter Zaprešić.

## Historija
Početci Divljih Svinja sežu u 1990-te, kada je skupina navijača koja je bila naoružana bakljama izašla u novinama. Te "Divlje Svinje" su većinom bili Bad Blue Boysi koji su tražili nove izazove. Uslijedile se utakmice protiv BSK-a, Neretve i Zagreba, a na tim utakmicama se skupini pridruživalo sve više i više ljudi.

Krajem 1990. počinje se s organiziranim navijanjem. Divlje Svinje dobivaju sve veću potporu grada Zaprešića, kao i građana. Godine 1991. Divlje Svinje registrirane su kao društvo građana u Zaprešiću.

Godine 1997., naslutivši da Interu nema spasa od ispadanja, ljudi su počeli izlaziti iz skupine, a oni koji su ostali su gubili strpljenje. Kada je Inter ispao iz Prve HNL, skupina se nedostatkom ljudi, volje i novaca raspala.

## Novije vrijeme
Skupina se ponovno sastala 2003., kada se Inter vratio u Prvu HNL te se borio za prvo mjesto. Skupina je svakom utakmicom bila sve veća i veća, da bi se rekordan broj navijača okupio na domaćoj utakmici protiv Hajduka - više od 2.000 navijača.

Divlje Svinje su skupile novac za kupnju tiskarskog stroja. Išlo se na svaku utakmicu, bilo na domaćem stadionu, bilo na gostovanju. Osnovan je fan klub, koji je već u prvom mjesecu postojanja skupio oko 1.000 članova.

Godine 2006. Inter je ponovno ispao iz lige. Ovaj se put skupina nije raspala, već se uspjela uz poteškoće održati do Interova povratka u Prvu HNL, kada se pojačava te se održava sve do danas.

## Vanjske veze
* Povijest Divljih Svinja
Ivan Sović

**Ivan Sović**, poznatiji kao Ivan Sović-Sova, (Pirakovec, 1954.) je hrvatski pjesnik, kantautor, putopisac, planinar i fotograf (pejzaži, portreti). Živi i radi u Pirakovcu, zapadnom dijelu grada Vrbovca.

Nakon 2000. godine producira vlastite dokumentarne filmove o hrvatskim planinama: Dinara, Velebit, Biokovo, Gorski Kotar. Od 2002. godine djeluje na vrbovečkoj alternativnoj sceni, pretežno multimedijskim načinom izražavanja. Zapaženi su mu nastupi u "AKC Garaže" (Vrbovečka Udruga Mladih - VUM), kao i šire po klubovima središnje Hrvatske.

Na večeri poezije i šansone u kino sali Pučkog Otvorenog Učilišta Vrbovec 23. travnja 2004. godine promovirao je DVD "Planinski Putopis".
Autor glazbe Mario Mravak.

Sudjelovao je, s dvije pjesme, kao pridruženi član rock skupine "Friends" u "One Night Only" koncertu 31. listopada 2004. godine; prisutan je na DVD-u gdje daje širu retrospektivu na priču u pozadini.

Prilikom obilježavanja Dana Grada Vrbovca, 14. Lipnja 2007. godine, imao je poetsko-glazbeni nastup na ljetnoj pozornici u gradu Vrbovcu.
Izvodio je vlastitu poeziju uz pratnju vrbovečkih glazbenika: Goran Hečimović (gitara), Mario Bažant (bas) i Jurica Bažant (klavijature).

Sredinom 2008. godine okuplja prateći "Band" i počinje pjevati na vlastite tekstove rock, šansonu, kajkavski blues na gornjolonjskom narječju.

Zapažen nastup održan je u "AKC Garaže" Vrbovec 28.02.2009. godine prilikom kojeg je snimljen live DVD album "Izgurana stvarnost", uz preteće glazbenike: Goran Hečimović (gitara), Mario Bažant (bas), Jurica Bažant (klavijature) i Kristijan Globar (bubnjevi).

## Radovi
* Planinski Putopis, 2004.g.
* Prije Početka, 2006.g.
* Velebitska Tatekijada, 2007.g.
* Pirakovec - Zapis Vremena, 2007.g.
* Puna Praznina, 2007.g.
* Vrbovec - Dokument Vremena, 2008.g.
* Biokovo i Podbiokovo, 2008.g.
* Velebitska Bura, 2008.g.
* Daleka Blizina, 2008.g.
* Izgurana stvarnost, 2008.g.
* Grad Vrbovec, 2009.g.
* Putem PoHerceg-Bosni, 2010.g.

## Vanjske veze
* Velebitska Stranica
* Planinski Putopis
Ivan Perkovac

**Ivan Perkovac** (Harmica, Brdovec, 23. svibnja 1826. – Samobor, 16. travnja 1871.), publicist, urednik „Pozora“ i „Vienca“, zastupnik u Hrvatskom saboru, tajnik Matice hrvatske.

Ivan Perkovac rođen je u Harmici kod Brdovca, 1826. Pokrenuo je niz novinskih izdanja, od kojih valja posebno istaći Pozor (kasnije Obzor). Surađivao je u Gajevim Novinama i Kušlanovom Slavenskom jugu, te uređivao časopis Matice hrvatske Neven. Uveo je mladog Šimu Mazzuru u novinstvu, davši mu mjesto izvjestitelja zagrebačkog Pozora za talijanski tisak.

Aktivno je sudjelovao u tadašnjem političkom životu Hrvatske, zalažući se za potrebu realne unije s Ugarskom, uz prethodno priznanje teritorijalne cjelovitosti i političke samostalnosti. Nakon sklapanja Hrvatsko-ugarske nagodbe više se posvećuje književnom radu, a jedan je od osnivača Vienca. Umro je u Samoboru 1871. godine.

Nadgrobni spomenik djelo je Ivana Rendića, jednog od najistaknutijih kipara s prijelaza 19. u 20. stoljeće, a sastoji se od stiliziranog antičkog sarkofaga s velikim kamenim križem u sredini na koji je naslonjen ženski lik u narodnoj nošnji s vijencem u ruci. Ženski lik predstavlja Domovinu. Spomenik Ivanu Perkovcu podignut je i svečano otkriven 30. rujna 1875. godine, uz sjajan prigodni govor Augusta Šenoe. Prvi put je spomenik popravljan 1902. godine. Tom je prilikom u podnožju spomenika nađena već uništena metalna kutija s tekstom spomenice iz 1875. godine. Prepisan je i ponovno stavljen u podnožje spomenika. 1940 godine spomenik očišćen i konzerviran o trošku samoborskog općinskog zastupstva, a njegova je ponovna obnova bila neophodna. Podatci o Ivanu Perkovcu, grobnici sa spomenikom, obilježavanje Perkovčevih godišnjica, fotografije i ostalo nalazi se u pismohrani Samoborskog muzeja sakupljeno najvećim dijelom marom pokojnog gospodina Ivice Sudnika.

## Djela
Pripovijetke pisane s vidnim realističkim sklonostima (djelovao na Šenou):
* *Župnikova sestra* 
* *Stankovačka učiteljica *.

Zanimljive memoarske bilješke, pune podataka o nesretnoj Jelačićevoj intervenciji 1848.

## Izvori
* Irvin Lukežić: Gjuro Ružić i Šime Mazzura, Sušačka revija br. 58/59
Državna cesta D225

**D225** je državna cesta u Hrvatskoj. Cesta prolazi kroz općinu Brdovec te grad Zaprešić. Početna točka je na graničnom prijelazu s Republikom Slovenijom Harmica, a krajnja je čvor Zaprešić na autocesti A2. Ukupna duljina iznosi 14,8&nbsp;km.

Cesta je rekonstruirana 2007. godine.
## Izvori
* Odluka o razvrstavanju javnih cesta u državne ceste, županijske ceste i lokalne ceste

## Napomene
Šahovski klub Mraclin

**Šahovski klub Mraclin** bio je hrvatski šahovski klub sa sjedištem u Mraclinu kraj Velike Gorice. Osnovan je 1956. godine. Šahisti su vježbali u *Općinskoj hiži* u naselju. U svojem kratkom razdoblju djelovanja klub je zabilježio niz uspjeha. Jedan od najpoznatijih mečeva: Gligorić - Gajo završio je remijem.
Dražen Barišić

**Dražen Barišić** (17. ožujka 1969., Velika Gorica), bivši gradonačelnik grada Velike Gorice.

Osnovnu školu pohađao je u naselju Gradićima, ali i u Velikoj Gorici. U Zagrebu je završio Srednju medicinsku školu i postao fizioterapeut. Nakon odsluženog vojnog roka u JNA odlučio je upisati Fakultet za defektologiju u Zagrebu. Kasnije je upisao poslijediplomski znanstveni studij i to na Edukacijsko-rehabilitacijskom fakultetu. Tijekom Domovinskog rata djeluje kao ratni novinar. Od 1999. godine obavlja dužnost direktora RVG Media grupe. Prvi je demokratski izabrani gradonačelnik grada Velike Gorice, a funkciju je obnašao 11 godina.

## Izvori
Ivanec Bistranski

**Ivanec Bistranski** je naseljeno mjesto u Republici Hrvatskoj u Zagrebačkoj županiji.

## Geografija

Administrativno je u sastavu grada Zaprešića. Naselje se proteže na površini od 6,65 km².

## Stanovništvo

Prema zadnjem popisu stanovništva iz 2001. godine Ivanec Bistranski broji 932 stanovnika koji žive u 296 kućanstava. Gustoća naseljenosti iznosi 140,15 st./km².

## Izvori
Jacques Houdek

**Jacques Houdek** (pravim imenom **Željko Houdek**) (Velika Gorica, 14. travnja 1981.) - hrvatski pjevač.

Završio je osnovnu glazbenu školu, odjel glasovir. Zatim je završio srednju frizersku školu i srednju glazbenu školu, odjel solo pjevanja. Pohađao je pjevanje na Berklee College Of Music u Bostonu 2001. godine. Bio je prateći vokal grupe Colonia. Nastupio je na Dori s pjesmom Čarolija 2002., što mu je bila odskočna daska. Kasnije je još 4 puta nastupio na Dori. Osvojio je Porina za najboljeg novog izvođača godine 2004. godine. Osvojio je prvo mjesto na festivalu MK 2004., te prestižnu nagradu BiH radijskog festivala za najboljeg hrvatskog izvođača 2005. Dugi niz godina nastupa uživo u zagrebačkom klubu SAX! zajedno s Ivanom Kindl i pratećom grupom. Oženio se s Brigitom Krkač 2006. godine.
Vodio je glazbeni reality show "Showtime" zajedno s Ivanom Husar i Borisom Banovićem 2007. Pobijedio je u prvoj sezoni showa "Zvijezde pjevaju" 2007., u paru s novinarkom Lamijom Alečković. Dobio je Porina za najbolju mušku vokalnu izvedbu 2008. godine. Za album "Idemo u zoološki vrt" dobio je Porina za najbolji album za djecu 2009, te Porin za najbolju mušku vokalnu izvedbu 2012.

## Diskografija
* "Čarolija", 2004.
* "Kad si sretan", 2005.
* "Živim za to", 2006.
* "Live in Gavella", 2007.
* "Za posebne trenutke", 2007.
* "Live in SAX!", 2008.
* "Idemo u zoološki vrt", 2008.
* "Crno i bijelo", 2008.
* "Najveći božićni hitovi", 2009.

## Reference
Dubravko Stipanček

**Dubravko Stipanček**, (Zagreb, 17. siječnja 1965.) hrvatski je fotograf i planinar.
Živi i radi u Vrbovcu.

Osnovnu i srednju školu završio je u Vrbovcu. Zaposlen je u Šumariji Vrbovec. 
Kao fotograf dugi niz godina vrijedno zabilježava vrbovečke vedute i pejzaže za povijest Vrbovca.

Sudionik je izložbe fotografija "Šuma okom šumara" u Bjelovaru, te izložbe fotografija pod pokroviteljstvom HPD Mosor u Foto klubu Split.

U Narodnoj knjižnici Vrbovec, križevačkoj Gradskoj knjižnici Franjo Marinković, 
kao i zagrebačkoj knjižnici Knežija samostalno je izlagao fotografije s putovanja i planinarenja po Himalaji i Andama, te izložbe fotografija planinskog cvijeća.

Fotografije Vrbovca izlagao je i na tradicionalnoj 30. kulinarsko-turističkoj manifestaciji Kaj su jeli naši stari? u Vrbovcu, doprinjevši time foto zabilješku Vrbovca za budućnost.

## Vanjske veze
* Galerija Fotografija
Badanj (Drniš)

**Badanj** je mjesto u Šibensko-kninskoj županiji. 

## Upravna organizacija
Upravnom organizacijom dijelom je Grada Drniša.

## Promet
Nalazi se sjeverno od državne ceste D33 i željezničke pruge Knin-Šibenik odnosno Knin-Split.
Bogatić (Drniš)

**Bogatić** je naselje u sastavu Grada Drniša, u Šibensko-kninskoj županiji.

## Stanovništvo

Prema popisu iz 2011. naselje je imalo 94 stanovnika.


:

## Reference
Drniška krajina

**Drniška krajina** je geografsko područje u Zagori. Obuhvaća područje Grada Drniša, po kojem je nazvana.

## Položaj

Drniška krajina nalazi se južno od Kninske krajine, u Šibensko-kninskoj županiji.

## Historija
### Prapovijest i antika
Prvi tragovi naseljenosti u Drniškoj krajini datiraju iz 19. stoljeća pr. Kr., a pronađeni su u trima pećinama u Brini, u kanjonu rijeke Čikole.

U predantičkom razdoblju pojavljuju se brojne gradine, utvrde, kao što su Kalun, Balina glavica, Čupića gradina, itd.

U 3. stoljeću pr. Kr. područje naseljava ilirsko pleme Delmati, čije je glavno naselje bio grad Promona, kod današnjeg Tepljuha.

34. godine pr. Kr. područje su osvojili Rimljani koji su pokorili Delmate. Spomenički svjedoci vladanja Rimljana na ovom području su ostatci logora Burnum kod Ivoševaca i ranokršćanska crkva u Čupićima u Trbounju.

### Nakon dolaska Hrvata

U kasnom srednjem vijeku Drniška je krajina pripala hrvatskoj plemićkoj obitelji Nelipićima.

## Izvori
Slap Krčić

**Slap Krčić** je 22 metara visok vodopad  na sjeveru kninskog polja kojim se rijeka Krčić obrušava u Krku. Nazivaju ga još i "Veliki buk" i "Topoljski buk". Slap Krčić je nakon miniranja, pregrađivanja, izrade komore u njegovoj sedrenoj brani i "pokušaja" da se izradi hidroelektrana, sveden je na povremeni slap iznad samog izvora rijeke Krke. Nalazi se neposredno uz grad Knin, a napaja se vodama s Dinare. Uz Krčić prolazi makadamska cesta  koja povezuje Knin s Kijevom. Izgrađena je prije nešto više od 200 g. 

Slap Krčić ima i svoju legendu. Nekada je na brdu lijevo od slapa postojala utvrda koja je sluzila za obranu mosta. Legenda kaže da će ljudi ponovo izgraditi most kada Krčić više nikada ne presuši i kada ljudi prestanu međusobno ratovati.
Rugby club Knin

**Rugby club Knin** je ragbijski klub iz Knina, Hrvatska.

Klupsko sjedište je u Kninu.

## Historija

Klub je osnovan 30. srpnja 2006.

Utemeljitelj je Irac na radu u Kninu, Alan Moore.

Po osnutku, klub je uspostavio veze s hrvatskim i inozemnim klubovima.

Irski RFC Kilkenny poslao je i prve komplete dresova za ovaj klub.

Iako je u drugoj županiji, klub je član ragbi saveza Splitsko-dalmatinske županije.

Na dan Sv. Patrika, zaštitnika Irske održana je revijalna utakmica između hrvatske reprezenacije i Barbarkog sastava Irske (Barbarian - Selekcija igrača iz raznih klubova jedne ili više zemalja).

U sezoni 2008/09., "Knin" je igrao u 2. hrvatskoj ligi, zajedno s drugim sastavom splitske "Nade", "Siskom" i "Vilanima".

## Vanjske veze

*RK Knin blog
Kninska biskupija

**Kninska (hrvatska) biskupija** je bila biskupija u starohrvatskom kraljevstvu, osnovana 1040. godine.

## Značaj

Biskup je stolovao u Pet crkava na Kosovu, današnjoj Biskupiji kod Knina. Njegova se jurisdikcija protezala sve do Drave, odnosno nad cijelim starohrvatskim kraljevstvom. Neki izvori ga nazivaju i *hrvatskim biskupom*. Pored crkvenih dužnosti, kninski biskup je obavljao i svjetovne poslove na hrvatskom kraljevskom dvoru, kako za doba narodne dinastije Trpimirovića, tako i za vrijeme personalne unije hrvatskog i ugarskog kraljevstva pod krunama drugih vladarskih dinastijâ.
Kninski biskup je ovjeravao kraljeve darovnice, povelje i državne spise sa svojim kaptolskim pečatom. Iz istih razloga je sve do 1330. kninski biskup bio nazivan *hrvatskim biskupom*. Nakon 1330., naziva ga se samo kninskim biskupom.

## Ukinuće

Biskupija je postojala do 1493. godine, a postoje naznake o djelovanju do 1522., do pada kninskog kraja pod Turke. Papinskom bulom *[[Locum beati Petri]]* 1828. godine, biskupija je spojena sa šibenskom biskupijom.
## Biskupi

Prvi poznati biskup je bio biskup Marko, a spominje se 1050. godine.

## Izvori
* Grad Knin: O Kninu - Povijest 
* Hrvatsko kulturno vijeće: Biskupija kod Knina
* Šibenska biskupija - Povijest
Vrpolje (Knin)

**Vrpolje** je mjesto sjeveroistočno od Knina i stara hrvatska rimokatolička župa.

Mjesna crkva svetog Jakova iz 18. st. je jedan od hrvatskih sakralnih objekata koje su Srbi oštetili za vrijeme agresije na Hrvatsku.

Crkvenom upravnom podjelom Vrpolje je u srednjem vijeku pripadalo kninskoj biskupiji, a ta se župa zvala *Polje*. Nakon što su Osmanlije zauzele ovaj kraj 1522. godine, pastoralni rad obnašaju franjevci s Visovca. Kad se ovaj kraj oslobodio od turske vlasti, Vrpolje je bilo dijelom skradinske biskupije, a župnici su bili iz redova franjevaca. Trećinom 19. st. Vrpolje dolazi pod Šibensku biskupiju, kninski dekanat.

## Stanovništvo

Prema popisu 2011. u mjestu živi 213 ljudi.

Stanovništvo je uglavnom hrvatsko, rimokatoličko.

### Popis [[1991]].

Prema popisu 1991. u mjestu je živjelo 536 ljudi od čega 343 Hrvata, 174 Srba i 19 ostalih (uglavnom Jugoslavena), te je tako Vrpolje bilo jedno od rijetkih naselja u okolici Knina sa hrvatskom većinom.

### Kretanje broja stanovnika za Vrpolje

**Napomena**: U 1869. podaci su sadržani u naselju Kninsko Polje.

## Napomene
Slavko Dujić

**Slavko Dujić** (Knin, 5. siječnja 1959), hrvatski slikar.

Akademski slikar Slavko Dujić završio je Pedagošku akademiju (odsjek povijest i geografija) u Banja Luci. Likovnu akademiju (Stedelijke Academie voor Schone Kunsten) završio u Hasseltu u Belgiji. Specijalizirao apstraktno slikarstvo kod profesora Josa Jacobsa 2002. godine. Član je profesionalnih umjetnika Nizozemske a odnedavno i član Euro-Talents organizacije za promociju novih umjetnika u Europi i svijetu.

Pozvan je od strane "the International Scientific Committee" da sudjeluje na Biennale Florence 2007. Redovito izlaže u Nizozemskoj, Belgiji i Francuskoj, Italiji i Njemačkoj.

## Vanjske veze
* Službene stranice
Potkonje

**Potkonje** je mjesto udaljeno 1&nbsp;km od Knina. Smješteno je ispod brda Konj (357 m), kod ušća Kosovčice u Krku.

## Stanovništvo

### Kretanje broja stanovnika za Potkonje

**Napomena**: U 1869., 1921. i 1931. podaci su sadržani u naselju Vrbnik, općina Biskupija.

## Značajne osobe

* Hrvoje Požar, akademik

## Reference
2. motorizirana bojna Pauci

**2. motorizirana bojna ''Pauci**'' jedna je od dvanaest ustrojbenih cjelina Gardijske motorizirane brigade, a sjedište joj je u Kninu, baš kao i brigadi čija su sljednica. Bojna je smještena u kninskoj vojarni Kralj Zvonimir, a zapovjednik je pukovnik Željko Nakić. Tijekom preustroja bojna se popunjavala ponajprije kadrom iz dotadašnje 4. gardijske brigade, a potom je uslijedilo i zanavljanje postrojbe. U sastavu bojne je većinom mlađi kadar koji čine vojnici i niži časnici, dok su kostur postrojbe u redovima dočasničkog i časničkog kadra stariji pripadnici, uglavnom sudionici Domovinskog rata. 

## Izvori
* GMTBR - 2. motorizirana bojna Pauci, Hrvatski vojnik, br. 222/2009.
Dejan Borovnjak

**Dejan Borovnjak** (Srp. ćirilica: Дејан Боровњак; Knin, 1. travnja 1986.) je srpski profesionalni košarkaš. Igra na poziciji krilnog centra, a trenutačno je član litavskog Lietuvos Rytasa.

## Karijera
Košarkašku karijeru započeo je KK Liksu iz Beograda. Početkom 1998. odlazi u KK Partizan. U Partizanu je ostao do 2008., kada je sprorazumno raskinuo ugovor sa klubom navodeći kao razlog nedovoljnu minutažu. U sezoni 2007./08. je u NLB ligi prosječno za 10 minuta provedenih na parketu postizao četiri poena uz tri skoka, a u domaćem prvenstvu imao je imao sličnu statistiku. U Euroligi je odigrao 20 utakmica i prosječno je za 5 minuta provedenih na parketu sakupio po jedan poen i jedan skok. U kolovozu 2008. odlazi u novosadsku Vojvodinu. Za Vojvodinu je u sezoni 2008./09. u regionalnoj ligi u prosjeku bilježio 12.3 poena i 6.8 skokova po utakmici, dok je u nacionalnom prvenstvu ubacivao 10.2 poena uz 5 skokova po utakmici. Ispadanjem Vojvodine iz regionalne lige, Borovnjak je odlučio napustiti momčad i preseliti se u litavski Lietuvos Rytas.

## Izvori

## Vanjske veze
*Profil  na NLB.com
*Profil na Euroleague.net
Sedramić

**Sedramić** je naselje u sastavu  Grada Drniša, odnosno Šibensko-kninske županije u Republici Hrvatskoj. Nalazi se u unutrašnjosti Dalmacije, u Zagori, približno 35&nbsp;km udaljen od Šibenika i oko 65&nbsp;km od Splita.

Kroz Sedramić prolazi županijska cesta koja povezuje Drniš i Trogir, kao i željeznička pruga Zagreb - Split.

## Historija

Sedramić je stara neolitska naseobina. Naziv dolazi od keltske riječi Sed ra ma. Sedra je tvrda zemlja, a -m je dočetnik. Sedramić je diminutiv od Sedrama. Prvi put se spominje 1298. godine kada pripada župi Žitnić. Također, Sedramić se spominje u pisanim izvorima i 1434. godine kada pripada knezu Ivanišu Nelipiću, a kasnije i njegovom vojvodi Ivancu Novakoviću (do njegove smrti 1450. godine).

Danas selo pripada drniškoj župi s crkvom Presvetog Trojstva izgrađenom krajem 19. stoljeća. Crkva je izgrađena na mjestu kapele koja se spominje još 1757. godine. U njoj se misa služila jednom na godinu i o njoj se brinula Bratovština sv. Jure iz Žitnića.

Godine 1991. selo se je našlo u središtu ratnog vihora, na prvoj crti obrane Hrvatske u kojoj je sudjelovalo preko 100 mještana dragovoljaca Domovinskog rata. Kao žrtve svakodnevnog četničkog granatiranja sela smrtno su stradala tri mještanina civila, a jedna je osoba nestala.

## Stanovništvo

## Prezimena sela Sedramić

Alduk, Begonja, Brnada, Bunardžija, Čavala, Čavka, Čičmir, Dugeč, Džale, Đeka, Elez, Ercegovac, Milaković, Minga, Mujan, Plazonja, Ponoš, Ramljak, Skejo, Šarić, Šuljak, Triva, Veštić, Zelić

## Značajne osobe

* Ante Alduk - mornar austro-ugarske mornarice, jedan od junaka Viške bitke 1866. godine
* Boško Čavka - trofejni hrvatski trener dizača utega 
* Ivan Veštić - hrvatski atletičar, športski dužnosnik, olimpijac
* Edi Ponoš - hrvatski atletičar - bacač koplja, olimpijac

## Reference
Izvidnička satnija GMTBR

**Izvidnička satnija** elitna je postrojba Gardijske motorizirane brigade ustrojena od izvidničkih satnija 1. i 4. GBR te 354. vojno-obavještajne satnije nekadašnjeg IV. korpusa. Iz tih su postrojbi uglavnom stariji, iskusniji pripadnici, koji ujedno čine zapovjedni kadar satnije, a 2008. godine ona je popunjena i novim mladim pripadnicima. Satnija provodi vrlo intenzivnu obuku, pa tako pripadnici do četiri puta godišnje u kampu "Bralovac" provode izvidničke tabore u trajanju od 8 do 10 dana.

## Smještaj
Izvidnička satnija smještena je u vojarni "General Andrija Matijaš Pauk" u Kninu.

## Sudjelovanje u međunarodnim vojnim operacijama

Oko 40 posto pripadnika satnije sudjelovalo je u međunarodnim vojnim operacijama, dio je i sada u misiji ISAF u Afganistanu, a dio se priprema za odlazak na Golansku visoravan, gdje će u sklopu 4. satnije hrvatskog kontingenta sudjelovati u misiji UNDOF. 
2009. godine sudjelovat će u sklopu MLOT-a u ISAF-u, a u skladu s potrebama satnije sudjeluju i na raznim specijalističkim tečajevima u zemlji i inozemstvu.

## Povezano
*Gardijska motorizirana brigada

## Izvori
* "GMTBR - samostalne satnije", Hrvatski vojnik, broj 229/2009.
Kovačić (Knin)

**Kovačić** je naselje u sastavu Grada Knina, u Šibensko-kninskoj županiji. Nalazi se 2 kilometra istočno od Knina.

## Stanovništvo

Prema popisu iz 2011. naselje je imalo 900 stanovnika.


:

## Reference
Branko Grčić

**Branko Grčić** (Knin, 16. travnja 1964., hrvatski političar, ekonomist, trenutni potpredsjednik Vlade i ministar regionalnog razvoja i fondova Europske unije.

## Biografija

Rođen je u Kninu, 16. travnja 1964. godine, gdje je završio osnovnu i srednju ekonomsku školu. Godine 1987. diplomirao je na Ekonomskom fakultetu u Splitu. Redoviti je profesor na Ekonomskom fakultetu u Splitu, a radni odnos je zasnovao krajem 1987. godine. Magistrirao je u listopadu 1990. na EF Zagreb na temu *Ekonometrijski model razvoja društvenog sektora privrede Dalmacije*, a u travnju 1996. uspješno obranio doktorsku disertaciju na temu modelskog pristupa upravljanju regionalnim razvitkom (*Simulacijski model upravljanja razvojem regije*). U srpnju 1997. izabran je u zvanje docenta, u prosincu 2001. u zvanje izvanrednog profesora, a u ožujku 2005. u zvanje redovitog profesora za znanstvene discipline *Makroekonomija* i *Regionalna ekonomija*.

Do danas je objavio šesdesetak znanstvenih i stručnih radova u zemlji i inozemstvu, osobito iz područja makroekonomije i regionalne ekonomije te razvoja poduzetništva. U tijeku svog znanstvenog rada bio je sudionik više domaćih i međunarodnih znanstvenih skupova ili konferencija.

Obnašao je dužnost dekana Ekonomskog fakulteta u Splitu.

Član je Socijaldemokratske partije Hrvatske (SDP-a) od 1999. godine, gdje je član Glavnog odbora i predsjednik Savjeta za gospodarstvo i regionalni razvoj. Saborski zastupnik postaje 2007. te je član Odbora za gospodarstvo, Odbora za europske integracije te Odbora za međuparlamentarnu suradnju. Obnašao je i dužnost potpredsjednika Izaslanstva Hrvatskog sabora u Zajedničkom parlamentarnom odboru Republike Hrvatske - Europske unije.
Vodio je skupinu za pregovore s Europskom unijom - Regionalna politika i koordinacija strukturnih instrumenata.

Bio je gospodarski strateg SDP-a i jedan od kreatora gospodarskog programa Kukuriku koalicije.

Oženjen je i otac dvoje djece. Govori engleski jezik, a hobiji su mu tenis i glazba.

## Vanjske veze

http://www.vlada.hr/

http://www.mrrfeu.hr/ 

http://hr.wikipedia.org/wiki/Vlada_Republike_Hrvatske

http://hr.wikipedia.org/wiki/Ministarstvo_regionalnoga_razvoja_i_fondova_Europske_unije
Butižnica

**Butižnica** (poznata i kao **Butišnica**, **Brzica**) je rijeka u Kninskoj krajini. Jedna je od sedam rijeka i rječica koje prolaze kroz grad Knin. Izvire kod sela Kaldrme, a ulijeva se u Krku kod Knina. Desna je pritoka Krke.

Duga je 39 kilometara, a površina porječja joj je 225 km².

Kroz dolinu rijeke prolazi željeznička pruga Knin-Bihać.

## Galerija

Image:Butiznica Knin 4.jpg|
Image:Butiznica Knin 6.jpg|
Image:Butiznica Knin 7.jpg|Ploča s natpisom na cestovnom mostu
Image:Butiznica Knin 8.jpg|Željeznički most
Image:Butiznica Knin 9.jpg|Ušće Marčinkovca u Butižnicu
Image:Butiznica Knin 10.jpg
Image:Butiznica Knin 11.jpg|Ušće Butižnice u Krku


## Izvori

## Vanjske veze
Lišnjak

**Lišnjak** je naselje u sastavu Grada Drniša, u Šibensko-kninskoj županiji. Nalazi se oko 5 kilometara sjeverno od Drniša.

## Stanovništvo

Prema popisu iz 2011. naselje je imalo 2 stanovnika.


:

## Reference
Štikovo

**Štikovo** je selo u Hrvatskoj, u Šibensko-kninskoj županiji.

## Geografija
Nalazi se u Drniškoj krajini, nekoliko kilometara zapadno od Vrlike i Maovica i južno od Kijeva.

## Stanovništvo

### Popis stanovništva 1991.
1991. u Štikovu je živjelo 360 stanovnika, od čega 30 Hrvata, 324 Srbina i 6 ostalih.

## Uprava
Pripada Gradu Drnišu.

## Historija
Mjesto je teško stradalo u Drugom svjetskom ratu. Prema izvješću mjesne privremene oružničke postaje, 19. prosinca 1941. 19.55 sati četnici su napali privremenu postaju Štikovo. Četničkih napadača bilo je oko 1.300-1.400. Sa svih su strana opkolili postaju u kojoj je bilo svega 22 oružnika i domobrana, te iz strojnih pušaka i pušaka stalno su pucali sve do 7 dana ujutro sljedećeg dana. Kad su vidili da nema oružnika i da se više nitko ne odupire, sašli su četnici u selo. Tad su ubili ove Hrvate:
*1. Vujević Iliju pok. Ivana (zaklali ga ispod vrata i potom pucali u istog)
*2. Vujević Grgu pok. Marka ubili iz puške.
*3. Puću Matu Milina iz puke u prsa.
*4. Puću Petra pok. Luke ubili i oči kopali nožem.
*5. Vujević Juru pok. Ante ubili iz puške.
*6. Vujević Mariju ženu Grginu.
*7. Vujević Petra pok. Ante zaklali i potom pucali u istog.
*8. Vujević Maru ženu Petra ubili i potom istoj dojke rezali i na istu stavili dijete od 9 mjeseci da sisa.
*9. Vujević Boju kćer Petrovu ubili, a potom prste rezali.
*10. Vujević Milu sina Petrova.
*11. Vujević Stanu ena Ilijinu.
Sve naprijed navedenih leševa četnici su klali i ubili iz puške. Oružnika razvodnika Andriju Bjeloperu uhvatili su živa. Odsjekli su mu uši pred kućama Kneževića i otjerali u planinu
te ubili. U ovom koljačkom pohodu četnici su otjerali sve blago od Vujovića te su odnijeli
sve iz kuća ne ostavivši ništa. Četnici su napali i ophodnju ove privremene oružničke postaje. 
Oružnici i domobrani držali su vatru sve do 3 sata ujutro, a potom su se povukli, dio prema Siveriću, dio prema Vrlici.

Za te pokolje odgovoran je četnički vojvoda Momčilo Đujić. Pod njegovim su zapovjedništvom četnici počinili mnoge zločine nad hrvatskim stanovništvom. Krajem 1942. i početkom 1943. godine Đujić je sa svojim četnicima počinio pokolje po selima Gata, Tugare, Cista, Gornji Dolac, Zvečanje, Dugopolje, Štikovo, Maovice, Otavice, Vinalić, Kijevo i Garjak.

## Izvori
*Izdanje Državnog zavoda za statistiku RH: Narodnosni sastav stanovništva RH od 1880-2001. godine
Nos Kalik

**Nos Kalik** je naselje u sastavu Grada Drniša u Šibensko-kninskoj županiji u Hrvatskoj. Nalazi se oko 17 kilometara jugozapadno od Drniša, između Krke i Čikole, unutar nacionalnog parka Krka.

## Historija

Početkom Rata u Hrvatskoj 1991. naselje se nalazilo pod kontrolom Republike Srpske Krajine. Dana 9. ožujka 1992. Hrvatska je preuzela kontrolu nad naseljem.

## Stanovništvo

Prema popisu iz 2011. naselje je imalo 1 stanovnika.

## Reference
Radljevac (rijeka)

**Radljevac** je rječica u Kninskoj krajini. Jedna je od sedam rijeka i rječica koje prolaze kroz grad Knin.

Izvire u Plavnu, a ulijeva se u Butižnicu kod zaseoka Raškovića. Po njoj je ime dobilo naselje Radljevac.

Nekada je imala puno slapova, brzaca, prezida i bukova, a u njoj je bilo pastrve, mrenova, rakova i zmija. Njena se voda koristila i za natapanje zemlje na tom području. 

## Izvori
Širitovci

**Širitovci** su naselje u sastavu Grada Drniša, u Šibensko-kninskoj županiji. Nalaze se oko 10 kilometara sjeverozapadno od Drniša.

## Stanovništvo

Prema popisu iz 2011. naselje je imalo 191 stanovnika.


:

## Reference
Crkva svetog Ante u Kninu

**Crkva svetog Ante** je franjevačka crkva u Kninu. Nalazi se u kompleksu starog franjevačkog samostana.

Izgrađena je na mjestu starohrvatske crkve.

## Historija

Gradnja crkve sa zvonikom (od 4 zvona) počela je 1860. i završena 1863. Zbog nestabilnosti terena crkva je 1911. temeljito popravljena.

Crkva je bila oštećena u bombardiranju u Drugom svjetskom ratu, 1944. Kasnije je započela obnova koja je završila 1960. godine.

Početkom Domovinskog rata pobunjeni su Srbi oštetili samostan i opljačkali i oskvrnuli crkvu. 1993. crkva je bila zapaljena, a od nje su ostali samo zidovi.

Odmah nakon oslobođenja Knina 5. kolovoza 1995. u grad su se vratili franjevci koji su započeli obnovu samostana i pripadajuće mu crkve, prema projektima zagrebačkih arhitekata Nenada Fabijanića i Božidara Uršulića. Obnovljena je crkva blagoslovljena 6. prosinca 1998.

Od 2001. do 2003., zbog tonuća crkve i samostana, obavljeni su radovi kojima su učvršćeni temelji crkve sa sjeverne i samostana s istočne strane.

## Izvori
Crkva Gospe Velikog Hrvatskog Krsnog Zavjeta u Kninu

**Crkva Gospe Velikoga Hrvatskog Krsnog Zavjeta** ili **Crkva Gospe Velikog Hrvatskog Krsnog Zavjeta** je katolička crkva u hrvatskom gradu Kninu.

## Historija

28. listopada 2007. svečanom je misom blagoslovljena privremena crkva Gospe Velikog Hrvatskog Krsnog Zavjeta, u prostoru tvornice DIV.

25. rujna 2011. nakon svečane mise-zahvalnice u privremenoj crkvi, u nazočnosti mnogih gradskih, županijskih i državnih političkih dužnosnika, svečano je blagoslovljeno gradilište i položen kamen temeljac, čime je počela izgradnja crkve. 4. kolovoza 2015. crkva je posvećena na svečanoj misi koju je predvodio šibenski biskup msgr. Ante Ivas, uz suslavlje prikladnih zvanica te oko 60 svećenika.

## Izvori
HR Knin

**Hrvatski radio Knin** ili **Radio Knin** je radijska postaja u sastavu HRT-a, koja svoj program emitira na području grada Knina, Šibenika i Promine. Počela je s emitiranjem 6. kolovoza 1995. godine.

## Povezano
* HR Osijek
* HR Rijeka
* HR Sljeme
* HR Split
Prvić Luka

**Prvić Luka** je selo na otoku Prviću, kraj Vodica.

## Historija

Prvi naseljenici vjerojatno su bili pustinjaci. Kasnije, od 15. stoljeća, mjesto postaje plemićko odmaralište, a naseljavaju ga i svećenici benediktanskog i franjevačkog reda, koji podižu samostan, a kasnije i dvije crkve. S vremenom, broj stanovnika se povećao, a vrhunac napučenosti je bio dosegnut početkom 20. stoljeća, kada ih je bilo oko 1300. Tijekom 20. stoljeća, broj stanovnika je stalno opadao, a početkom ovog stoljeća došao je na oko dvjesta.

Mjesna škola je ustanovljena 1877. godine, ali je prestala s radom polovicom prošlog stoljeća. U selo je uveden telegraf 1912., a vodovod 1978. godine.

## Politika

Upravu sela čini Mjesni odbor kojeg čini pet članova. Na izborima održanima 28. veljače 2010. godine, pobijedila je „Nezavisna lista - Boris Čače” i dobila tri odbornička mjesta, a dva odbornička mjesta dobila je „Nezavisna lista - Blaž Renić”.

## Gospodarstvo

Pučanstvo se ranije bavilo ribarstvom, vinogradarstvom, maslinarstvom i pomorstvom. Na kratko vrijeme, u selu je postojala tvornica za preradu srdela. Danas je glavno gospodarska djelatnost u Prvić Luci turizam. Godine 2004. otvoren je prvi mali obiteljski hotel na otoku.

U selu djeluje osam nevladinih udruga.

## Značajne osobe

U mjesnoj crkvi Gospe od Anđela je pokopan izumitelj i diplomat Faust Vrančić.

## Prvić Luka danas

Prvić Luka je zimi pusto mjesto, dok preko ljeta, s dolaskom brojnih turista, oživi kao turističko odredište.

## Izvori
Prvić Šepurine

**Prvić Šepurine** su mjesto na otoku Prviću. Nalazi se u sastavu Vodica.

## Historija
Iako je otok prvobitno naseljen u ranom srednjem vijeku, najvažniji val stanovništva dolazi u 15. stoljeću vezano uz veliku tursku opasnost kada se na otok seli stanovništvo velikog srednjovjekovnog naselja na Srimi i osniva Prvić Šepurinu.

## Kultura
U Šepurinama se nalaze dvije crkve. Manja crkvica, izgrađena u srednjem vijeku, posvećena je svetoj Jeleni Križarici, majci cara Konstantina Velikog. Nova, veća crkva, potječe iz konca 19. stoljeća i posvećena je Uznesenju Blažene Djevice Marije. U Šepurinama se nalazi i ljetnikovac znamenite obitelji Vrančić (Antun i Faust Vrančić), koji je danas u vlasništvu plemićke obitelji Draganić.

## Gospodarstvo
Nekad se stanovništvo aktivnije bavilo poljodjelstvom i stočarstvom. Ali to nisu mogli toliko prakticirati na samom otoku, nego su kao i mještani Prvić Luke, obrađivali zemlje na kopnu (oko Vodica, Tribunja i Srime). Stoku se vodilo na pašu na susjedne, nenaseljene, otoke Tijat i Zmajan. Danas se stanovništvo uglavnom bavi turizmom, maslinarstvom, vinogradarstvom te ribolovom.

## Stanovništvo
Apsolutno većinsko i jedino autohtono stanovništvo su Hrvati. Prezimena obitelji koja stoljećima obitavaju na otoku su: Antić, Antulov, Cukrov, Fantulin, Franić, Grbelja, Grubelić, Kursar, Mačukat, Mijat, Miš, Mišurac, Skroza, Učić, Ukić , Vlahov, Lošinjanin, Paškov i Jurat.

### Značajne osobe
*Ljubomir Antić, hrvatski povjesničar
*Jere Jareb, hrvatski povjesničar
*sluga Božji fra Ante Antić, svećenik, kandidat za sveca

## Zanimljivost
Osim nekoliko manjih traktora te vatrogasnog vozila smještenog u Šepurinama, na cijelom otoku nema automobila, a veza se sa kopnom održava brodom M/B Tijat koji plovi nekoliko puta dnevno u smjeru Šibenika i Vodica.

## Vanjske veze
*http://www.prvic-sepurine.com/
Baseball klub Baza

**Baseball klub Baza** je bejzbolski klub iz Šibenika, registriran 2000. godine.

Klupsko sjedište je u *8. dalmatinske udarne brigade 51* u Šibeniku.

## Klupski uspjesi

## Vanjske veze
* Baseball klubovi u Hrvatskoj , Baseball-cro.hr
* Baseball klub Baza, Poslovna.hr
Brodarica

**Brodarica** je predgrađe Šibenika s oko 3000 stanovnika preko puta Krapnja. U njemu se nalazi crkva Gospe od zdravlja i OŠ Brodarica.

Poštanskog je broja 22010 Šibenik-Brodarica 
## Sport

U Brodarici djeluje vaterpolski klub „Brodarica”, te malonogometni klub "Zlatna Ribica" i šahovski klub "Brodarica"
Eda Vujević

**Eda Vujević** (Knin, 2. rujna 1961.), hrvatska novinarka.

U Splitu je završila Pravni fakultet,  u "Slobodnoj Dalmaciji" kao profesionalna novinarka radi od 1990. god.

Do sada je izdala slijedeća djela:
*"Na čekanju s Filomenom Pravdić"
*"Miris Ribe" (1994.), 
*"Droga - opća opasnost" (1995), 
*"Dječja soba" (2001).,
*"U sfinginoj sjeni" (2008).
Ante Gugo

**Ante Gugo** (Knin, Jugoslavija, 10. listopada 1963.) je hrvatski novinar i publicist. Bio je dugogodišnji novinar Slobodne Dalmacije kojoj je bio i urednik.

## Biografija
Rodio se je 1963. u Kninu. Novinarstvom se bavi od dolaska na studij u Zagreb, od 1984. godine. Objavljivao je u Poletu. Bio je među prvim novinarima Radija 101. Do 1988. godine bio je urednik u Studentskom listu, kad su ga ondašnje vlasti zabranile. Uslijedio je milicijski i sudski progon. Nakon toga surađuje sa slovenskim listom Mladinom. Poslije je postao stalnim suradnikom tjednika Danas iz Zagreba. Njegovi najplodniji novinarski dani tek su slijedili. Počeli su kad se je zaposlio u splitskom tjedniku Nedjeljnoj Dalmaciji u kojoj je od listopada 1991. pisao pod pseudonimom Jurica Šimić. Pisanje pod pseudonimom bilo je zbog toga što mu je najuža obitelj ostala na području koje je bilo pogođeno balvan-revolucijom i do kraja rata bilo je pod okupacijom. Tek kad mu je obitelj uspjela izaći s okupiranog područja Republike Hrvatske, nakon 17. veljače 1993., Gugo opet piše pod pravim imenom. U izdavačkoj kući Slobodna Dalmacija bio je politički komentator, šef dopisništva i zamjenik glavnog urednika. Bio je jedan iz mlađe garde uglednih hrvatskih novinara.

Gugo je u to vrijeme surađivao s televizijskim kućama. Bio je urednik i voditelj političkih emisija.

Lipnja 2001. godine otišao je iz Slobodne Dalmacije jer se nije slagao s upletanjem političkog vrha u njezinu uređivačku politiku. Prešao je u politički tjednik Fokus, koji je bio pred gašenjem. U tom je listu postao glavni urednik i pod njegovim uredovanjem Fokus je postao najjači politički oporbeni tjednik kojem je rasla naklada.

Pisao je i za list Arenu.

Siječnja 2003. postao je direktor i urednik Dubrovačkog vjesnika, kojem je na čelu bio nepunih 13 mjeseca, sve do kraja veljače 2004. godine.

Danas piše kolumne za portal Politika Plus.

1995. objavio je knjigu *Da se ne zaboravi*.

Objavio je 2001. knjigu *Politički labirint*, koja je izbor Guginih tekstova u razdoblju između 9. svibnja 2000. i 25. ožujka 2001. godine.

## Nagrade i priznanja
Odlikovan je Redom Danice hrvatske s likom Antuna Radića (1995.) za zasluge u kulturi.

Nositelj je Spomenice Domovinskoga rata. Dobio je više odličja za za zasluge u Domovinskom ratu.

## Izvori

* Željko Matić: Od "Slobodne" do "Fokusa", Dom i svijet, br. , 17. prosinca  2001.
Astronomsko društvo Faust Vrančić

**Astronomsko Društvo Faust Vrančić** (ADFV) jedno je od najstarijih astronomskih udruženja u Hrvatskoj.

## Historija
Osnovano je 1965. godine u Šibeniku. Prije Društva u Šibeniku je djelovala, i danas djeluje, astronomska sekcija u Gimnaziji Antuna Vrančića koja je bila inicijator osnivanja Društva. Šireći svoje područje rada, tijekom godina prerasla je u "Astronomsko Društvo Faust Vrančić" nazvano prema jednom od najvećih Šibenčana Faustu Vrančiću.

Kroz više od 40 godina postojanja Društvo je organiziralo niz popularnih predavanja, amaterskih promatranja i drugih popularno-znanstvenih događanja. Najaktivniji period djelovanja bile su 1980-e godine. Članovi Društva sudjelovali su u organizaciji ljetnih škola astronomije u Prvić Luci, te uređivali emisiju "Zemlja i Svemir" koja se 1970-ih emitirala u programu Radio Šibenika. Kao značajne voditelje aktivnosti treba spomenuti Miroslava Berića, Dragu Sirovicu i Dragana Rošu, najplodnijeg amaterskog solarnog promatrača u Europi 1975. godine.

Težište astronomske aktivnosti Društva oduvijek je bilo promatranje meteora, posebno Perzeida.

## Vanjske veze
* AD Faust Vrančić 
* Udruge HR
Lovro Monti

**Lovro Monti** (Knin, 21. travnja 1835. - Knin, 9. travnja 1898.), hrvatski političar i publicist.

## Biografija
Završio je Pravni fakultet u Padovi (1859.), a neko je vrijeme radio kao odvjetnički pripravnik u Splitu. Uz M. Klaića, N. Nodila, M. Pavlinovića, K. Vojnovića bio je začetnik Narodne stranke i Hrvatskog narodnog preporoda u Dalmaciji. Jedan je od utemeljitelja lista *[[Narodni list|Il Nazionale]]* (*Narodni list*), u kojem se zalagao za sjedinjenje Dalmacije s Hrvatskom i za upotrebu hrvatskog jezika u školama i uredima. U svim svojim nastupima izražavao je protivljenje tuđinskoj hegemoniji, centralizmu i dualizmu.

Od 1862. u Kninu je odvjetnik, a 1866. postaje predsjednik općine. Pet je puta uzastopce biran za narodnog zastupnika u pokrajinskom saboru; na prvim izravnim izborima 1873. izabran je za narodnog zastupnika u Carevinskom vijeću u Beču (ponovno biran 1879). Nezadovoljan oportunističkim smjernicama koje je usvojila Narodna stranka povukao se iz javnog života 1882. godine. To se prije svega odnosilo na raskol u Narodnoj stranci nakon kojega su "*tzv. Srbi istupili*"  i osnovali Srbsku stranku. Monti se nije htio prikloniti nikome.

Bio je prvi gradonačelnik Knina izabran voljom naroda i Narodne stranke. 4 je puta zastupao Dalmaciju u Carevinskom vijeću (Bečki parlament). Za njegova je mandata mnogo toga učinjeno, a naročito je zagovarao poljoprivredu. Oporučno je ostavio svoje imanje, kasnije nazvano "Montova glavica", koje se sastojalo od 32 ha zemlje, 2000 stabala voćaka, 2 ha vinograda i gospodarskih zgrada uz uvjet da se osnuje poljoprivredna škola. Imanje je u SFRJ rasparcelirano, a općinari podijelili sebi gradilišta. Škola nikada nije dobila njegovo ime, jer je prema ondašnjim shvaćanjima pripadao gospodskoj klasi pa bi to bilo bogohuljenje, ali je barem pred školom bio spomenik.

## Izvori
Krković

**Krković** je selo u Hrvatskoj.

## Geografija
Krković se nalazi na +43° 54' 2.65", +15° 48' 35.43". Od Šibenika je cestovno udaljen 27.7 kilometara, a autocestom 28.8 kilometara. Udaljenost od Vodica je 16.5 kilometara, a od Skradina 18.8 kilometara.

Udaljenosti do nekih drugih mjesta:

Ulaz na autocestu;

* čvor Pirovac = 4.3&nbsp;km 
* Split (autocestom) = 96&nbsp;km 
* Zadar (autocestom) = 59.3&nbsp;km 
* Dubrovnik = 325&nbsp;km 
* Rijeka = 314&nbsp;km 
* Zagreb = 315&nbsp;km
* Zračna luka Split-Kaštela (autocestom) = 75.3&nbsp;km
* Zračna luka Zadar(autocestom) = 54.2&nbsp;km

## Stanovništvo
Naselje ima prema popisu iz 2001. godine u 71 kućanstvu 220 stanovnika od toga muških 118 i ženskih 102. Od tog broja stanovnika od 0-14 godina ima 45. Stanovnika od 15-29 godina ima 35. 76 stanovnika ima od 30 do 54 godine, a 64 osobe ima 55 i više godina. Prosječna starost cijele općine Skradin je 44,4 godine, sto je vrlo zabrinjavajuće. Godine 1991. Krković je imao 261 stanovnika. U Krkoviću prevladava prezime Periša i Bilić, ali tu su još i Šimić, Hrstić, Šerkinić

## Uprava
## Historija
Samo naselje potječe iz srednjeg vijeka. Njegov naziv ili ime podsjeća na prezime koje se sačuvalo u nazivu sela. Sedamdesetih godina prošlog stoljeća ljudi su pomalo napustali stara ognjišta u dolini  i naseljavali se na visoravan iznad starog naselja, uz glavnu prometnicu. Tako danas razlikujemo Staro selo i Novo selo. Zbog različitih povijesnih zbivanja kroz vrijeme Krković i okolica su bogati razlicitim kultorološkim, povijesnim, arheološkim, prirodnim lokalitetima što ga čini jednim od najljepših mjesta na ovom području.

## Gospodarstvo
Gospodarstvo nije osobito razvijeno, ali njeguju se primarne gospodarske djelatnosti.

## Značajne osobe
* fra Ante Branko Periša, rimokatolički svećenik, franjevac, akademski slikar;
* Goran Višnjić, glumac, u Krkoviću proveo dobar dio djetinjstva kod djeda i bake; 
* Ante Periša, filozof, bogoslov, prevoditelj i esejist;

## Spomenici i znamenitosti
* Mjesna crkva Svih Svetih, izgrađena početkom XIII st., 1986. obnovljena. U vrijeme Domovinskog rata do temelja srušena, nakon rata obnovljena u istoj veličini i obliku.
* U Krkoviću se nalaze dva značajna arheološka lokaliteta:
Dobro očuvano goblje iz paleolitika na lokalitetu Pećane i
ostaci naseobine iz impresso faze starijeg neolitika, lokalitet Vrbica (Lastve)
Lokaliteti su nedovoljno (tangentalno) istraženi.
Ovi lokaliteti zaslužuju detaljnije istraživanje i zaštitu, te mjesto u turističkim biltenima ovog dijela Dalmacije.

* Iz sela puca pogled na Bribirsku Glavicu, udaljenu svega 3&nbsp;km, na kojoj je smješten Bribir, naselje u kojem su, u kasnom srednjem vijeku, stolovali Šubići (Kneževi Bribiski). Bribir u vrijeme Šubića i danas, Berbera u vrijeme cara Constantina Porphirogenitusa (X.st) a Varvarija u vrijeme antike kada je bila i sjeište jedne od 14 liburnijskih županija (municipia)
* Nacionalni park Krka

## Obrazovanje
U Krkoviću se odvija osnovnoškolska nastava u Osnovnoj školi Krković

## Kultura

## Sport
U selu djeluje Malonogometni klub Durbin Krković

## Reference

## Vanjske veze
* Web portal sela Krković
Lađevci (Skradin)

**Lađevci** su selo u Hrvatskoj, u Šibensko-kninskoj županiji.

## Geografija
Lađevci se nalaze na samoj granici grada Skradina i grada Vodica. Selo je od Šibenika udaljeno 25 kilometara, a od Skradina 20 kilometara. Mjesto je smješteno na krškoj rječici Jaruga (Bribišnica), te je okruženo plodnim poljima.

## Stanovništvo
Naselje ima prema popisu iz 2001. godine u 51 kućanstvu 127 stanovnika, od toga su 62 stanovnika muškog spola, a 65 ženskog.
## Uprava
## Historija
## Gospodarstvo
## Značajne osobe
## Spomenici i znamenitosti
* Nacionalni park Krka

## Obrazovanje
## Kultura
## Sport
## Vanjske veze
Gorice (Skradin)

**Gorice** su selo u općini Skradin, nalaze se na 43°53`51.23" sjeverne zemljopisne širine i 15°52`42.22" istočne zemljopisne dužine.

Trenutačno u Goricama živi 27 stanovnika (2011.).

## Reference
Velika Glava

**Velika Glava** je selo kod Skradina u Šibensko-kninskoj županiji. Nalazi se u brdima, 4 km sjeverno od Skradina. Selo je okruženo Dubravicama, Plastovom, Bratiškovcima i Skradinskim Poljem.