Prilog (gramatika)

**Prilog** ili **adverb** (lat. *adverbium*: što stoji uz glagol), nepromjenjiva riječ koja obično stoji uz glagol određujući glagolsku radnju po mjestu, vremenu, načinu, uzroku ili količini. Može stajati i uz pridjev (*jako drag*), drugi prilog (*vrlo rado*) i imenicu (*malo vode*).

Prilozi određuju glagolsku radnju po vremenu, mjestu, načinu, količini ili uzroku. Koriste se i za izražavanje pitanja. A mogu uvoditi i odnosne ili relativne rečenice. U rečenici imaju službu priloških (glagolskih) odredbi. Mogu imati komparaciju. To su najčešće prilozi za način koji imaju isti oblik kao i pridjevi srednjeg roda, npr. *Lijepo* (pridjev) *dijete lijepo* (prilog) *pjeva*.

## Porijeklo priloga
* Od imenica – najčešće prilozi za vrijeme: *zimi, ljeti, danju, noću, zimus, ljetos, večeras, sinoć, sutra; neki prilozi za način: kradom, krišom, silom, trkom...*
* Od pridjeva – najčešće za način: *brzo, ludo, glupo, mirno, naglo, hrabro...* (gotovo od svakog opisnog pridjeva se može napraviti odgovarajući prilog).
* Zamjeničkim osnovama su motivisani prilozi za mjesto – *ovdje, ovamo, tu, tamo, ondje*; za vrijeme: *tada, onda; za količinu: ovoliko, toliko, onoliko, koliko; za način: ovako, tako, onako...* Ovi prilozi se nazivaju zamjeničkima.
* Od brojeva – prilozi za vrijeme i način: *jednom, jedanput, dvaput, jednostruko, dvostruko, višestruko...*
* Od glagolskih osnova– za način: *šutke, ležećke...*
* Mogu biti izvedeni od drugih priloga: *natrag – natraške, naopako – naopačke*. Postoje i složeni prilozi koji se često grade od prijedloga i priloga, npr. *Otuda, odozgo, nadesno, preksinoć, prekosutra, unazad, popreko...*

## Vremenski prilozi

Pitanja: **kada? otkada? dokada?**
* kada?
:*danas, večeras, juče, sinoć, preksinoć, danas, sutra, preksutra, ljetos, proljetos, jesenas, zimus, obdan,odmah, smjesta, sada, tada, onda, ikada, nikada, nekada, ponekad, katkad, uvijek, svagda, često, rijetko, rano, kasno, prije, poslije, potom, nedavno, skoro, uskoro, napokon...*

* otkada?
:*odsad, otad, oduvijek, odavna, odmalena...*

* dokada?
:*dosad, dotad, dogodine, dovečeri...*

## Mjesni prilozi

Pitanja: **gdje? kamo? kuda? odakle? dokle? otkuda? dokud?**
* gdje?
:*ovdje, tu, ondje, negdje, igdje, nigdje, onegdje, gore, dolje, unutra, vani, sprijeda, straga..."

* kamo?
:*ovamo, onamo, tamo, nekamo, nikamo, ikamo, naprijed, natrag...*

* kuda?
:*ovuda, onuda, tuda, nikuda, nekuda, ikuda, kojekuda...*

* otkuda? odakle?
:*odavde, otud, odatle, odonud, niotkuda, odozgo, odozdo, odostrana, izdaleka, izvana, izbliza...*

* dokle? dokud?
:*donekle, dovle, dotle, donle*

== Uzročni prilozi ==
<br />
Pitanja: *'zašto? zbog čega?**
* zašto? zbog čega?
:''zato, stoga''

== Posljedični prilozi ==
<br />
Pitanja: **s kojom posljedicom/ishodom?**
* s kojom posljedicom?
:''uzalud, uzaman, utaman''

== Količinski prilozi ==
<br />
Pitanja: **koliko? koliko puta?**
* koliko?
:''ovoliko, toliko, onoliko, nekoliko, malo, premalo, više, manje, dosta, odveć, opet, još, malo, sasvim, potpuno, previše''

* koliko puta?
:''jedanput, dvaput, triput, stoput''

== Načinski prilozi ==
<br />
Pitanja: **kako? na koji način?**
* kako?
:''ovako, onako, tako, nikako, nekako, ikako, svakojako, jedva, svejedno, odjednom, sjedećke, ležećke, potrbuške, naglas, napamet, nabolje, kriomice...''

Načinski prilozi mogu nastati i od [[pridjevi|pridjeva]]:
:''brzo, brže, najbrže, više, najviše, lijepo, veselo, najveselije...''
:''bratski, sestrinski, gospodski, ljudski** (*Pozdravio me bratski.*)
Za razliku od pridjeva, odgovaraju na pitanje *kako?*, a ne *kakav?*

## Reference