Nikola Firentinac

**Nikola Firentinac**, u talijanskoj historiji umjetnosti znan kao **Niccolò Fiorentino**, ili **Niccolò Di Giovanni Fiorentino** ( - Toskana, 1418. - Šibenik, 1506.) bio je renesansni kipar i arhitekt. Po onom što se danas zna, najvjerovatnije je da je bio toskanskog porijekla, koji je veći dio svog života proveo je u Dalmaciji.

Za hrvatsku renesansu je značajan, jer je on ustvari donio taj stil iz Toskane i primijenio ga prvi put na *Kapeli blaženog Giovannija Orsinija* u trogirskoj katedrali. Te nakon toga na Katedrali sv. Jakova u Šibeniku, kad je preuzeo njenu gradnju nakon smrti Jurja Dalmatinca 1473. On je završio gradnju bočnih lađa, kupole i projekt krovišta sa kamenim svodovima. Po nekim historičarima umjetnosti *Nikola Firentinac* izveo je 2/3 katedrale, a Juraj Dalmatinac svega 1/3.

## Biografija
O njegovom ranijem radu i životu u Italiji se sve do nedavno, vrlo malo znalo. Nakon istraživanja američke historičarke umjetnosti *Anne Marham Schulz* (1938-) i objavljivanja njenog djela *Niccolò di Giovanni Fiorentino and Venetian sculpture of the early Renaissance 1978.*) stvari su umnogome postale jasnije. Tako znamo da je isprva radio i učio u Donatellovoj padovanskoj kiparskoj radionici (kasnih 1440-tih ili početkom 1450-tih), a nakon toga radio u Veneciji.
### Venecijansko razdoblje
Za boravak i rad *Nikole Firentinca* u Veneciji, *Anne Marham Schulz* pronašla je i opipljive dokaze, dokument iz venecijanskog arhiva, po kojem je vidljivo da je 10. jula 1462, venecijanski notar *Bartolomeo Camuzzi*, potvrdio da je *Nikola Firentinac*, živio u parohiji *San Marino* i plaćao najam kuće pet i pol dukata na godinu. 
Na osnovu stilske analize *Firentinčevog* kasnijeg kiparskog opusa iz Dalmacije *Anne Marham Schulz*, pripisuje slijedeća venecijanska kiparska djela *Nikoli Firentincu*; *Grob dužda Francesca Foscaria* (umro 1457) iz crkve *Santa Maria dei Frari*, kipove *sv. Marka, Gorgone ratnice, Muzike i Retorike* sa slavoluka *Foscari* iz duždeve palače, kipove *sv. Kristofora* i *Uznesenja Marijinog* sa glavnog portala crkve *Madonna dell Orto*, *grob Orsata Giustiniania* (umro 1464) iz kapele samostanske crkve *Santa Andrea della Certosa*, *grob Vittorea Cappella* (umro 1467) iz crkve *Santa Elena*, i mali reljef *sv. Jeremija iz pustinje* iz crkve *Santa Maria del Giglio*.

*Anne Marham Schulz* tvrdi da je Nikola Firentinac, bio je nakon razdoblja slave kipara Bartolomea Bona i afirmacije Antonija Rizza - prvi venecijanski kipar.

### Dalmatinsko razdoblje
Nakon toga *Nikola Firentinac*, spominje su u Trogiru, kada u decembru 1467 zajedno sa kiparom Andrijom Alešijem potpisuje ugovor za izradu skulptorske dekoracije *kapele sv. Giovannija Orsinija* u trogirskoj katedrali. 16 slobodno stojećih kipova (uključujući Krista i dvanaest apostola) i reljef Marijine krunidbe. Zbog toga se godina 1468, drži za stvarni početak renesansnog stila u Dalmaciji. Tada nastaje projekt *Nikole Firentinca* za gradnju kapele, prvog cjelovitog arhitektonskog djela rane renesanse na istočnoj obali Jadrana. Uz *Nikolu Firentinca* i Andriju Alešija na izradi kapele bl. Giovannija Orsinija radio je i Ivan Duknović.
* 1469 godine *Nikola Firentinac* i Andrija Aleši rade zajedno u trogirskoj dominikanskoj crkvi *grobnicu patricija Subotića*.
* 1473 *Nikola Firentinac* potpisao je ugovor, ponovno zajedno sa Alešijem za dekoraciju pročelja i portala samostanske (augustinske) crkve *Sv. Marija* na otoku *San Niccolo* (otočje Tremiti). Cjelokupan rad je dovršen 1473 godine.
* 1475 Nikola nastavlja radove Jurja Dalmatinca na gradnji šibenske katedrale, a 1477 godine preuzima dužnost *protomaestra* na gradnji šibenske katedrale.
* 1502 preuzeo je posao izrade projekta za crkvu *sv. Marije u polju* (Šibenik), na tom poslu i nastavku gradnje šibenske katedrale radio je sve do svoje smrti 1506 Nakon smrti *Nikole Firentinca*, gradnju katedrale su konačno završili *Bartolomeo* i *Giacomo da Mestre*.

U novije vrijeme, pojavljuju se i teze da je *Nikola Firentinac* bio hrvatskog porijekla, na tome inzistira zadarski historičar umjetnosti *dr. Emil Hilje*, on iznosi tezu da je *Nikola* bio zapravo sin protomajstora *Ivana Kokarića*, kao i to da je *Firentinac* prvo došao u Šibenik 1464 pa tek onda otišao u Trogir (navodno je pronašao materijalne dokaze iz Zadarskog arhiva da je 1464 godine u Šibeniku primio novac za izradu kapele *Sv. Sebastijana i Bernardina*).

## Reference