Pavao Pavličić

**Pavao Pavličić** (Vukovar, 16. 8. 1946) je hrvatski književnik i teroretičar književnosti, istaknuti pisac kriminalističkih romana za djecu i odrasle. Objavio je preko šezdeset knjiga. Prevodio je sa italijanskog, te napisao više filmskih i televizijskih scenarija.

## Biografija
Pavao Pavličić rođen je 16. augusta 1946. godine u Vukovaru, gdje je završio osnovnu školu i gimnaziju. Na Filozofskom fakultetu u Zagrebu diplomirao je komparativnu književnost i italijanski jezik, a doktorirao je 1974. s tezom iz područja metrike (Sesta rima u hrvatskoj književnosti).

Od 1970. zaposlen je na Filozofskom fakultetu u Zagrebu, gdje je i danas redovni profesor na Odsjeku za komparativnu književnost. Književni i naučni interesi kod njega su podjednako zastupljeni i prepliću se. Kao naučnika, Pavličića zaokupljaju teme iz starije hrvatske književnosti i literarne teorije. Iz tog područja objavio je veći broj rasprava i nekoliko knjiga: *Rasprave o hrvatskoj baroknoj književnosti* (1979), *Književna genologija* (1983), *Stih u drami, drama u stihu* (1985), *Sedam interpretacija* (1986), *Poetika manirizma* (1988), *Stih i značenje* (1993), *Barokni stih u Dubrovniku* (1995).

Književnu karijeru započeo je kao novelist i izdao je tri knjige pripovijedaka:*Lađa od vode* (1972), *Vilinski vatrogasci* (1975), *Dobri duh Zagreba* (1976), te dvadesetak romana: *Plava ruža* (1977), *Stroj za maglu* (1978), *Umjetni orao* (1979), *Večernji akt* (1981), *Slobodni pad* (1982), *Trg slobode* (1986), *Rakova djeca* (1988), *Koraljna vrata*, *Diksilend*, *Kruh i mast* (1996), i drugi.

Neraskidiva veza Pavličićeva naučnog i književnog interesa može se i “pročitati” iz njegovih romana. Naime, gotovo svi njegovi glavni junaci imaju nekakve veze s njegovim zvanjem. Tako u romanu *Koraljna vrata* filolog odlazi na Lastovo pregledati stare spise, među kojima će pronaći dva izgubljena pjevanja Gundulićeva *[[Osman]]a*. U *Rupi na nebu* glavni lik je prevoditelj (Pavličić je prevodio italijanske dolcestilnoviste) koji otkriva zagrebačke gornjogradske podzemne hodnike, a u romanu *Numerus clausus* u središtu radnje je student književnosti kao pripovjedač i njegov prijatelj, student medicine.

Već u Pavličićevoj novelističkoj fazi (treća zbirka pripovjedaka *Dobri duh Zagreba*) primijećena je stanovita promjena u njegovom pisanju koja je postala njegova trajna odlika: miješanje fantastike i postupaka karakterističnih za kriminalistički roman. Naime, u osnovi većine Pavličićevih romana je struktura enigme, a fantastične elemente koristi pri stvaranju zapleta. Osim strukture enigme i fantastičnih elemenata, u njegovim romanima uočljivi su i postupci karakteristični za zabavnu književnost: dinamična fabula (puna neočekivanih obrata), jednostavan izraz, plošni likovi, odnosno likovi svedeni na funkcije koje imaju u strukturi zapleta.

## Bibliografija
* Trojica u Trnju
* Magda i Trešnjevački fantom
* Plava ruža
* Diksilend
* Kruh i mast
* Koraljna vrata
* Studije o Osmanu
* Umjetni orao
* Večernji akt
* Stroj za maglu
* San koji se ponavlja
* Rasprave o hrvatskoj baroknoj književnosti
* Književna genologija
* Stih u drami, drama u stihu
* Sedam interpretacija
* Poetika manirizma
* Stih i značenje
* Barokni stih u Dubrovniku
* Lađa od vode
* Vilinski vatrogasci
* Dobri duh Zagreba
* Slobodni pad
* Trg slobode
* Rakova djeca
* Zaborav
* Pasijans
* Numerus clausus
* Rupa na nebu

## Filmografija
Autor je scenarija za filmove:
* Ritam zločina (1981)
* Zločin u školi (1982)
* Treći ključ (1983)
* San o ruži (1986)
* Osuđeni (1987)
* Čovjek koji je volio sprovode (1989)
* Orao (1990)
* Vukovar se vraća kući (1994)
* Putovanje tamnom polutkom (1996)
* Treća žena (1997)

## Prijevodi
* Gianni Rodari, *Planeta ispunjenih želja*, Mladost, Zagreb, 1979.
* Italo Calvino, *Ako jedne zimske noći neki putnik*, Znanje, Zagreb, 1981.

## Vanjske veze
* Filmografija na IMDb
* Filmografija na Balkanmedia.com