open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Berwick-upon-Tweed

**Berwick-upon-Tweed**  je grad na krajnjem sjeveroistoku Engleske od 13,265 stanovnika.
## Geografija
Berwick-upon-Tweed leži na na ušću rijeke Tweed u Sjeverno more, blizu granica sa Škotskom.
## Historija
Berwick je od 12. vijeka, kad je rijeka Tweed postala granica između Kraljevine Engleske i 
Kraljevine Škotske, bio točka oko koje su se sporili Škoti i Englezi, tako da je 13 puta prelazio iz ruke u ruku, sve dok 
1482. nije postao Engleski.
Gradske bedeme, koji su i danas u dobrom stanju, dao je dao podići Edward I (oni su nakon tog često poravljani i dograđivani). 
Edward I je svojom poveljom iz 1302. dodjelio Berwicku status grada, a to mu je potvrdila i kraljica Elizabeta I
Najstariji od tri mosta koji premošćuju rijeku Tweed podignut je 1634 pored Berwicka. Uzvodno od njega je Robert Stephenson za potrebe 
željeznice podigao od 1847. do 1850. čelični vijadukt dug 659 i visok 38 metara sa 28 lukova koji 
premošćuje rijeku. Suvremeni cestovni most izgrađen je 1928. 
## Znamenitosti
Najveća znamenitost grada, pored starih bedema je parohijska crkva, podignuta od 1648. do 1652., za vladavine 
Republike Commonwealth pa je raritet, jer je u to vrijeme izgrađeno svega nekoliko sličnih
objekata. Od nekadašnjeg normanskog zamka malo je tog ostalo, jer je bio u ruševinama kad se trebala izgraditi željeznička stanica, pa je većim dijelom 
porušen.
## Privreda
Privreda Berwicka je uglavnom vezana uz poljoprivrednu okolicu duž obala Sjevernog mora. 
## Reference

## Vanjske veze

* ''Berwick-upon-Tweed'' na portalu Encyclopædia Britannica
Andrew Lincoln

**Andrew Lincoln** (rođen kao: **Andrew James Clutterbuck** London, 14. rujna 1973.), engleski glumac.

## Karijera
Nakon odlaska iz srednje škole, pohađao je Kraljevsku akademiju dramskih umjetnosti (RADA), gdje je promijenio svoje prezime u Lincoln.
Svoju prvu televizijsku ulogu ostvario je u seriji "Drop Dead Donkey", 1994. godine. Prva velika uloga bila je Edgara "Egg" Cooka, u BBC-evoj drami "Ovaj život". Zatim je glumio u serijama "Učitelji" i "Zagrobni život" te u nekoliko filmova u kojima je glumi zajedno s Richardom Armitageom i Vanessom Paradis. Od travnju 2010. godine u seriji  Živi mrtvaci glumi šerifa Ricka Grimesa.

Godine 2004. časopis Empire nominira ga za nagradu 'Najbolji debitant' (Best Newcomer), za izvedbu Marka u filmu Richarda Curtisa *[[Zapravo ljubav]]*.

## Privatni život
Dana 10. lipnja 2006. oženio je Gael Anderson, kći glazbenika Iana Andersona. Na vjenčanju, djevojčica Apple Martin kći Gwyneth Paltrow i Chrisa Martina nosila je cvijeće.  Ima dvoje djece. Njegov stariji brat, Richard Clutterbuck, vodi školu u Bristolu.

## Izvor

## Vanjske veze

*  Andrew Lincoln na Internet Movie Database
Chris O'Dowd

**Kris O'Daud** (; 9. oktobar 1979) irski je glumac i komičar najpoznatiji po ulozi Roja u seriji *[[Banda iz odeljenja informatike]]*.

Neke od većih filmskih uloga ostvario je u filmovima *[[Guliverova putovanja (film)|Guliverova putovanja]]*, *[[Deveruše (film iz 2011)|Deveruše]]*, *[[Ovako je sa 40]]* i **.

## Filmografija

### Film

### Televizija

## Reference

## Vanjske veze

*
Saoirse Ronan

**Serše Ronan** (; IPA: ; Bronks, Njujork, 12. april 1994) irska je glumica. Karijeru je počela kao dete, a internacionalnu slavu donela joj je uloga Brajoni Talis u filmu *[[Pokajanje (film, 2007)|Pokajanje]]*, za koju je bila nominovana za nagrade Oskar, Zlatni globus i BAFTA za najbolju glumicu u sporednoj ulozi.
## Reference

## Vanjske veze

* 
* Saoirse Ronan at Yahoo! Movies
*
Kathryn Bolkovac

**Kathryn Bolkovac** je bivša američka policajka hrvatskog porijekla, poznata po razotkrivanju korupcije unutar policijske monitorske službe UN u BiH nakon rata, odnosno upetljanosti njenih pripadnika u trgovinu ljudima i lanac prostitucije. 

Bolkovac, koja je prije toga bila radila kao policajka u Nebraski je u BiH došla kao zaposlenik američke privatne vojne kompanije Demokra, na temelju 15 miliona US$ vrijednog ugovora sa UN. Bolkovac je ubrzo otkrila kako se njeni kolege koriste uslugama prostitutki i primaju novac u zamjenu za zataškavanje djelatnosti organiziranog kriminala i trgovaca ljudima. Nakon što je kao zviždač o svemu tome obavijestila medije, Bolkovac je dobila otkaz; u UK je zbog toga podnijela tužbu protiv Demokra, a na kojoj je 2002. godine presuđeno u njenu korist. 

Slučaj Bolkovac je poslužio kao podloga za igrani film *[[The Whistleblower]]* iz 2010. godine, u kojoj je njen lik tumačila Rachel Weisz.

## Vanjske veze
* Kathryn Bolkovac's home page 
* Interview with Kathryn Bolkovac by the *[[Christian Science Monitor]]*
* Interview with Kathryn Bolkovac by the Huffington Post
* Interview with Kathryn Bolkovac by NPR
* Interview with Kathryn Bolkovac by The Daily Beast
Nick Frost

**Nik Frost** (; 28. mart 1972) britanski je glumac, komičar, scenarista.

Najpoznatiji je po saradnji sa Sajmonom Pegom i Edgarom Rajtom na filmovima iz Korneto trilogije - *[[Šon živih mrtvaca]]*, *[[Panduri u akciji]]* i *[[Svršetak sveta]]*.

## Izvori

## Vanjske veze
*
*Frostitution: A Nick Frost Fanpage 
*Hamilton Hodell Agency – Nick Frost 
*Shaun of the Dead interview 
*Hot Fuzz Interview 
*Nick Frost – Twitter Page 
*Interview on Marc Maron's WTF podcast, Episode 535
Baratin

***Baratin*** je francuski crno-bijeli igrani film snimljen 1956. u režiji Jeana Stellija. Predstavlja adaptaciju istoimene operete Jeana Valmyja i Andréa Horneza. Protagonist, čiji lik tumači Roger Nicolas, je ulični prodavač sa pariškog Montmartrea koji je slučajno doznao da se na jednom naizgled bezvrijednom zemljištu nalazi bogato nalazište nafte. Radnja prikazuje kako ga nastoji otkupiti uz pomoć svog prijatelja (koga glumi Jacques Harden), i to tako što od tri pralje posudi novac, pa ga pokuši "oploditi" u kockarnicama na Francuskoj rivijeri.

## Vanjske veze
* 
* 
* Affiche du film
Cinq millions comptant

***Cinq millions comptant*** () je francuski crno-bijeli igrani film snimljen u režiji Andréa Berthomieua i premijerno prikazan 1957. godine. Predstavlja adaptaciju operete *Monsieur Bourgogne* Francisa Lopeza i Raymonda Vincyja. Protagonist, čiji lik tumači Ded Rysel, je suprug direktorice ženskog internata (čiji lik tumači Jane Sourza), a koji potajno gradi karijeru voditelja popularne radio kviz-emisije pod pseudonimom "Monsieur Bourgogne". Radnja prikazuje komplikacije koje nastanu kada se ispostavi da je pobjednik kviza njegova vlastita kći (koju tumači Geneviève Kervine).

## Uloge
* Jane Sourza : Virginie Gerbois, directrice de l'institution de jeunes filles
* Ded Rysel : Achille Gerbois, son mari : alias Monsieur Bourgogne
* Geneviève Kervine : Arlette Gerbois, la fille, amoureuse d'André
* Jean Bretonnière : André Dargent, le chanteur de charme
* Darry Cowl : Philémon de Montfilet, le neveu des "Gerbois"
* Nadine Tallier : Mlle Céleste, une institutrice de l'institution
* Pierre Stephen : Le représentant des parfums "Volubilis"
* Pierre-Louis : Il tient son propre rôle en présentateur de l'émission
* Sylvia Sinclair (Lopez) : Loulou, la speakrine de l'émission
* Max Desrau : Mr Vermifue, l'employé de l'institut
* Charles Bouillaud : Anatole, le concierge de "Télé-Mondial"
* Gaston Orbal : Gontran, le directeur de "Télé-Mondial"
* Nicolas Amato : Le coiffeur
* Nono Zamitt : Un employé de "Télé-Mondial"
* Bernard Musson : Un spectateur de l'émission
* Edouard Francomme : Un spectateur de l'émission
* Marcel Bernier : Un spectateur de l'émission
* Roger Lecuyer : Un invité chez "Volubilis"
* A. Baron
* I. Fuma
* Dany Saval : *à confirmer*

## Vanjske veze
*
Sylvia Lopez

**Sylvia Lopez** (rođena kao Tatjana Bernt; 10. novembar 1933  - 20. novembar 1959) bila je francuska glumica i manekenka, koja je slavu stekla nastupima u historijskim i pustolovnim filmovima u drugoj polovici 1950-ih. Karijeru je prekinula leukemija od koje je umrla u 27. godini života.

## Filmografija

* 1956 : *[[Baratin]]*, rež. Jean Stelli
* 1956 : *[[Cinq millions comptant]]*, rež. André Berthomieu
* 1956 : *[[Mademoiselle et son gang]]*, rež. Jean Boyer
* 1957 : *[[Tabarin (film)|Tabarin]]*, rež. Richard Pottier
* 1958 : *[[Le roi cruel]]*, rež. Victor Tourjansky
* 1958 : *[[Hercule et la Reine de Lydie]]*, rež. Pietro Francisci
* 1958 : *[[Le Fils du corsaire rouge]]*, rež. Primo Zeglio
* 1959 : *[[Il moralista]]*, rež. Giorgio Bianchi
* 1959 : *[[Voulez-vous danser avec moi ?]]*, rež. Michel Boisrond (zbog bolesti napustila snimanje, te ju je zamijenila britanska glumica Dawn Addams)

## Izvori

## Vanjske veze
*
*
The Little Shop of Horrors

***The Little Shop of Horrors*** () je američka crno-bijela horor filmska komedija snimljena 1960. u režiji Rogera Cormana, poznata po tome što je tokom decenija stekla kult status.

Scenario za film je napisao Charles B. Griffith, dijelom potaknut Cormanovom željom da maksimalno iskoristi setove, glumačku ekipu i druge resurse njihovog ranijeg  i žanrovski srodnog filma *[[A Bucket of Blood]]*. Protagonist, čiji lik tumači Jonathan Haze, je Seymour Krelboyne, skromni zaposlenik cvjećarne u losanđeleskoj "problematičnoj" četvrti Skid Row, koji se brine o neobičnoj biljci koju je, po svojoj lijepoj kolegici (čiji lik tumači Jackie Joseph), nazvao "Audrey", a za koju se ispostavi da se hrani ljudskom krvlju. Radnja prikazuje njegove napore da sačuva biljku na životu, te kako je u tu svrhu spreman ubijati ljude i koristiti tako dobavljene leševe.

Film je snimljen u rekordno kratkom roku sa izuzetno niskim budžetom, pri čemu su losanđeleski beskućnici i pijanice služili kao statisti. Usprkos svega, postigao je izuzetan uspjeh. Njegovoj reputaciji je kasnije značajno pomoglo i to što se u maloj, ali prilično upečatljivoj ulozi pojavljuje Jack Nicholson, koji će kasnije postati velika zvijezda. Sa vremenom je popularnost filma rasla, a tome je značajno pridonijelo i to što je 1982. na Broadwayu adaptiran u popularni mjuzikl *[[Little Shop of Horrors (mjuzikl)|Little Shop of Horrors]]*, koji je i sam 1986. dobio filmsku ekranizaciju.

## Uloge
* Jonathan Haze ... Seymour Krelboyne
* Jackie Joseph ... Audrey Fulquard
* Mel Welles ... Gravis Mushnick
* Dick Miller ... Burson Fouch
* Myrtle Vail ... Winifred Krelboyne
* Tammy Windsor ... Shirley
* Toby Michaels ... Shirleyna prijateljica
* Leola Wendorff ... Mrs. Siddie Shiva
* Lynn Storey ... Mrs. Hortense Fishtwanger
* Wally Campo ... Detektiv narednik Joe Fink/narator
* Jack Warford ... Detektiv Frank Stoolie
* Meri Welles ... Leonora Clyde (naveden kao Merri Welles)
* John Shaner ... Dr. Phoebus Farb
* Jack Nicholson ... Wilbur Force
* Dodie Drake ... Konobarica
* Charles B. Griffith ... Glas Audrey Junior, Kloy, Pijani zubarski pacijent, Pacijent koji vrišti, Pljačkaš cvjećarnice

## Izvori

## Vanjske veze

* 
* 
* 
* 
* ''The Little Shop of Horrors''  at Legend Films
* Joe Dante on ''The Little Shop of Horrors'' at Trailers From Hell
* The Little shop of Horrors Movie Review
Obični oposum

**Obični oposum** (lat. *Didelphis marsupialis*) je tobolčar iz reda štakoraša, koji živi od sjeveroistoka Meksika do Bolivije, uključujući i Male Antile. Najviše obitavaju u šumama, ali isto tako mogu živjeti u poljima i gradovima. 

## Stanište

Obični oposum živi u tropskim i suptropskim šumama, na visinama do 2200 m. Koristi širok spektar gnijezda. Najčešće ima gnijezdo u šupljem stablu, međutim, također kopa gnijezdo u svakom tamnom mjestu, ako ništa drugo nije pogodno (što ih često dovodi u sukob s ljudima).

## Opis

Obični oposum slične je veličine kao kućna mačka. Krzno oposuma zapravo je žuto, ali ga prekriva duga crna dlaka. Doseže dužinu tijela 26-45 centimetara. Goli, glatki rep može biti i do 50 cm. Ima 50 zubi. Velike uši obično su crne, a njegovo lice je obično blijedo boje breskve, s crnim zaliscima i očima koje odražavaju crvenkastu svjetlost. Može težiti više od tri kilograma.

## Ponašanje

Kreće se uglavnom noću po tlu, a ponekad se penje i gnijezdi na drveću. Izvan parenja obično su usamljeni. Često se smatraju nametnicima. Pljačkaju kante za smeće, gnijezde se na mjestima koja nisu pogodna za to pa su često zarobljeni i ubijeni.

Ima široku sposobnost prilagodbe na promjene u okolišu, a zubi omogućuju prehranu različitom vrstom hrane. Mogu jesti male kukce, male životinje, voće, povrće, ali i lešine. Njihova sposobnost probavljanja, omogućuje im da imaju širi spektar hrane od čovjeka.

## Izvori
Istočni sivi klokan

**Istočni sivi klokan** (*Macropus giganteus*), veliki tobolčar i vrsta klokana koji nastanjuje otvorene šumske oblasti južne i istočne Australije, te Tasmaniju. Znanstveno ime ove vrste je pomalo zbunjujuće - ukazuje na njegovu veličinu, iako je najveći predstavnik zapravo crveni klokan.

## Izgled

Ovi klokani imaju gusto krzno izrazito sive boje koje postepeno prelazi u braon nijanse, sa bijelim trbuhom, nogama i krajem repa. Klokani koji nastanjuju prostore oko obala su uglavnom svjetlije obojeni od onih iz unutrašnjosti zemlje. Odlikuje ih mala glava, velike uši, kao i svijetla traka koja se prostire duž njuške između nozdrva. Iako manji od crvenog, istočni sivi klokan obično je teži od svog rođaka. Mogu narasti od 85 do 140 centimetara u dužini, a težina mužjaka iznosi 55-66 kilograma. Kao i ostali klokani, imaju snažne zadnje noge i kratke prednje udove. Posjeduju također mišićav rep koji prelazi dužinu od 100 centimetara.

## Ponašanje

Istočni sivi klokani žive u grupi koju predvodi mužjak i sastoji se od mlađih mužjaka i ženki sa svojim mladima. Noćne su životinje, dok danju ljenčare i spavaju. Kada nanjuše opasnost, početi će lupati o zemlju kako bi informirali ostale iz grupe. Imaju odlično čulo mirisa i vrlo pokretljive uši koje detektiraju i najmanje zvukove.

Mogu se kretati veoma brzo - najveća izmjerena brzina iznosila je 64 kilometara na sat kod odrasle ženke.

Nastanjuje više pošumljene oblasti istočne Australije i Tasmanije.

Ženka je trudna oko 35 dana. Poslije 300 dana provedenih u tobolcu, mladunče počinje izlaziti i samo se kreće. Najčešće ih majka hrani 18 mjeseci nakon čega potpuno napuštaju tobolac.

Sadašnja populacija istočnih sivih klokana broji na desetine milijuna jedinki, a u uspoređivanju sa populacijom od prije europskih osvajanja, vjerovalo se da ih je bilo skoro stotinu milijuna.
Mademoiselle et son gang

***Mademoiselle et son gang*** () je francuska crno-bijela filmska komedija snimljena u režiji Jeana Boyera i premijerno prikazana 1957. godine. Naslovna protagonistica, čiji lik tumači Line Renaud je kćerka policijskog inspektora koja pod pseudonimom piše popularne "tvrdokuhane" kriminalističke romane. Radnja prikazuje kako sa njom u kontakt stupaju dva mladića uvjerena da će im dati inspiraciju da počine savršeni zločin.

## Uloge
* Line Renaud : Agnès Bourdieux, la fille de l'inspecteur
* Philippe Nicaud : Christian Vandier, alias Monsieur Paul
* Jean Carmet: Dédé, un petit escroc sans envergure
* Christian Duvaleix : Juju, le complice de Dédé
* Noël Roquevert : L'inspecteur Bourdieux, le père d'Agnès
* Jean-Jacques Delbo: Sam O'Connor, le chef de gang évadé
* Jacqueline Marbaux : La respectueuse
* Georges Lannes : Le commissaire Grayssac
* Raymond Gérôme : L'avocat de la défense pour Dédé et Juju
* André Dalibert : Marcel, un employé du commissariat
* Paul Bonifas : Marcel, le patron de l'hôtel
* Camille Guérini : Un habitué de l'hôtel
* Max Elloy : Victor, le garçon de bureau du journal "Détective"
* Nina Myral : Mme Bardinet, la propriétaire de la villa
* Louis Bugette : "Jojo, le connard", un membre de la bande à Sam
* Sylvia Sainclair/Lopez : Marie-Christine, la jeune femme "snob"
* Jany Clair : Isabelle
* Georgette Anys : "Gravos", une ancienne complice de Sam
* Henri Garcin: L'ami "snob" de Christian
* René-Louis Lafforgue: "La Fourchette", un membre de la bande à Sam
* Charles Lemontier : Le président du tribunal
* Jacques Ary : "Emile l'Africain", un membre de la bande à Sam
* Sacha Briquet : Emile, le serveur
* Jean Sylvère : L'avocat général
* Marcel Loche : Un patron de bistrot
* Andrès : Un avocat qui reçoit un projectile
* Jacques Mancier : Le directeur du journal "Détective"
* Henri Coutet : Félix, le jardinier de la villa
* Robert Blome : Un consommateur
* Henri Guégan : Un danseur
* Roger Lecuyer : Lui-même reçu par le directeur de "Détective"
* Lucien Desagneaux
* Sam Endel
* Yvonne Decade
* Véronique Zuber
* Catherine Gay
* Paulette Simonin
* Jenny Astruc
* Jacques Sablon
* Bernard Andrieu
* René-Jacques Arrieu

## Vanjske veze
* Fiche IMDb
Tabarin (film)

***Tabarin*** je francusko-italijanska filmska komedija snimljena 1958. u režiji Richarda Pottiera. Protagonist, čiji lik tumači Michel Piccoli, je vrijedni i ambiciozni direktor pariškog muzičkog teatra i porodični čovjek, kome se život zakomplicira kada je pod pritiskom vlasnika prisiljen angažirati bivšu ljubavnicu (koju tumači Sylvia Lopez).

## Uloge
* Annie Cordy : Mimi
* Michel Piccoli : Forestier
* Sylvia Lopez : Florence
* Henri Vilbert : Morelli
* Sonja Ziemann : Rosine
* Mischa Auer : Boris
* Germaine Damar : Brigitte
* Luisella Boni : Simone
* Jean-Pierre Kérien
* Jean Lefebvre : Julien
* Nicole Vattier

## Vanjske veze
*
House of Usher (film)

***House of Usher*** ( ili ***The Fall of the House of Usher*** () je američki horor film snimljen 1960. godine u režiji Rogera Cormana, poznat kao jedno od najznačajnijih ostvarenja u Cormanovoj filmografiji. Predstavlja adaptaciju istoimene novele Edgara Allana Poea. Nominalni protagonist je Philip Winthrop (čiji lik tumači Mark Damon), mladić koji odlazi na usamljeno imanje zvano Kuća Usher kako bi se sreo sa svojom zaručnicom Madeline Usher (čiji lik tumači Myrna Fahey). Radnja prikazuje kako se Madelinin brat Roderick (čiji lik tumači Vincent Price) protivi braku, uvjeren kako je njegova loza prokleta, te da se mora zatrti, te kako tome u prilog govori niz mračnih i zastrašujućih događaja koji se zbivaju u Kući Usher za vrijeme Winthropovog boravka.

*House of Usher*, za koji je scenario napisao ugledni pisac horora Richard Matheson, predstavljao je svojevrsnu prekretnicu u filmografiji kako samog Cormana, tako i nezavisnog studija American International Pictures (AIP). U njega je uložena daleko veća svota novaca, kao predložak se koristio književni klasik, te je angažirani ugledni glumac Price. Cilj je bio pokazati kakos se Corman i AIP mogu nositi sa "ozbiljnim" temama i visokom kulturom umjesto eksploatacijskih žanrova. U tome se prilično uspjelo; Corman je, iako još uvijek sa drastično manje novca nego mainstrema hollywoodski sineasti, je snimio prilično efektan i zastrašujući gotski horor, ali je u njega udario i vlastiti autorski pečat. Uspjeh filma je sljedeće godine potakao snimanje još jedne ekranizacije Poevog opusa - *[[The Pit and the Pendulum (1961 film)|The Pit and the Pendulum]]*, drugog u ciklusu koji će kasnije dobiti naslov "Corman-Poe".

## Uloge
* Vincent Price ... Roderick Usher
* Mark Damon ... Philip Winthrop
* Myrna Fahey ... Madeline Usher
* Harry Ellerbe ... Bristol

## Reference

## Vanjske veze

*Eccentric Cinema's page on the film 
*
Il figlio del corsaro rosso (film, 1959)

***Il figlio del corsaro rosso*** () je italijanski pustolovni film snimljen 1959. u režiji Prima Zeglia. Predstavlja adaptaciju istoimenog romana Emilija Salgarija. Naslovni protagonist, čiji lik tumači Lex Barker, je italijanski plemić i pustolov koji u 17. vijeku pohodi španske posjede u Centralnoj Americi kako bi pokušao pronaći davno izgubljenu sestru, te tom prigodom sreće mnoge neobične ličnosti.

## Vanjske veze
*
Erode il grande

***Erode il grande*** (); u Francuskoj pod naslovom ***Le roi cruel*** ()  je italijansko-francuski historijski film snimljen u režiji Victora Tourjanskog i premijerno prikazan početkom 1959. godine. Naslovni lik, koga tumači Edmund Purdom, je judejski kralj Herod Veliki, a radnja prikazuje kako se njegova vladavina nakon povratka iz rimskog zarobljeništva pretvara u strahovladu.

## Uloge

*Edmund Purdom ... Herod
*Sylvia Lopez ...  Maryam
*Sandra Milo ... Sarah 
*Elena Zareschi ... Alexandra
*Alberto Lupo ...  Aronne
*Massimo Girotti ...   Gaius Octavian
*Andrea Giordana ...  Little Daniele
*Corrado Pani ...  Antipatro, kasnije Herod Antipas
*Renato Baldini ...  Claudio
*Camillo Pilotto ...   	Vrhovni svećenik
*Fedele Gentile ...  Oreb
*Olga Solbelli ...  Majka osuđenih
*Enrico Glori ...  Taret
*Carlo D'Angelo ...  Čovjek koji je vidio Mesijino rođenje
*Enzo Fiermonte
*Adolfo Geri 
*Nino Marchetti 
*Feodor Chaliapin, Jr.

## Izvori

## Vanjske veze
*
*
*
*Scheda di Erode il grande dalla rivista FilmTv.it
*250 Scheda del film sull'Archivio del cinema italiano ANICA
Pekariji

**Pekariji** su sisavci srednje veličine iz reda parnoprstaša. Žive u jugozapadnom području Sjeverne Amerike i diljem Srednje i Južne Amerike. 

## Opis
Pekariji su životinje srednje veličine, s velikom sličnosti sa svinjama. Kao i svinje, imaju nos koji završava u hrskavičnom disku, te, u odnosu na glavu, male oči. Rep sadrži šest do devet kralježaka. Također, kao i svinje, koriste samo dva srednja prsta za hodanje, a za razliku od svinja, drugi prsti mogu biti potpuno odsutni. Želudac im je dosta složeniji nego u svinja. 

Svežderi su, i jedu male životinje, iako više preferiraju korijenje, travu, sjemenke i voće. Od svinja se mogu razlikovati po obliku očnjaka i kljova.

Trljanjem kljova mogu napraviti zvekećuću buku, koja upozorava grabežljivce da im se ne približavaju. Prirodni neprijatelji su im jaguar i puma. Po naravi su dovoljno agresivni da ne mogu biti pripitomljeni, jer bi najvjerojatnije ozljedili ljude. U posljednjih nekoliko godina pojavila su se izvješća u sjeverozapadnoj Boliviji, u blizini Nacionalnog parka Madidi su neki ljudi ozbiljno ozljeđeni i ubijeni od strane velike skupine pekarija.

Društvene su životinje i često su u stadima. U jednom stadu bjelousnog pekarija zabilježeno je preko 100 jedinki, ali ogrličasti i Chaco pekariji obično se nalaze u manjim grupama. 

Imaju mirisne žlijezde ispod svakog oka i druge na leđima. Koriste ih da označe teritorije stada. Oni također pomoću mirisnih žlijezda trljanjem jednih od druge prepoznaju se unutar skupine. Opor miris pekarijima omogućuje da prepoznaju ostale članove stada, unatoč kratkovidnosti. 

## Evolucija
Pekariji se prvi put pojavljuju u fosilnim zapisima iz razdoblja kasnog eocena i ranog oligocena (prije oko 35 milijuna godina) u Europi. Fosili su kasnije pronađeni na svim kontinentima osim Australije i Antarktike. Postali su izumrli u Starom svijetu negdje oko miocena.

Podrijetlo im nije utvrđeno, ali najvjerojatnije su se razvili iz primitivnih životinja iz izumrle porodice Cebochoeridae. U oligocenu je postojala životinja *[[Perchoerus]]*, koja je već posjedovala neke karakteristike današnjih pekarija. U miocenu i pliocenu postojali su pekariji koji su lutali ravnicama, npr. *[[Cynorca]]*, *[[Hesperhys]]*,  *[[Prosthennops]]* i *[[Macrogenis]]*. U pleistocenu se pojavljuju različiti pekariji, u rasponu od dugonosog *[[Mylohyus]]*a i velikog *[[Platygonus]]*.

## Koristi
Za komercijalni iskorištavanje jako je poznata koža pekarija. Smatra se izuzetno izdržljivom i toplom. Koristi se za proizvodnju visoko kvalitetnih kožnih rukavica. Meso pekarija ljudi smatraju posebno ukusnim, i tradicionalno ga jedu amazonski Indijanci i doseljenici.

## Izvori
Nigerska žirafa

**Nigerska** ili **zapadnoafrička žirafa** (lat. *Giraffa camelopardalis peralta*) jedna je od 9 podvrsta žirafe. Ima svjetlije mrlje u odnosu na druge podvrste. Nekad je naseljavala Sahel u Zapadnoj Africi, od Senegala do Kameruna. Danas se mali broj ovih žirafa održao samo na jugozapadu Nigera, u dolini rijeke Niger.

Prije Drugog svjetskog rata, u vrijeme europskih kolonijalnih uprava, nigerska žirafa obitavala je diljem Sahelu i savanama Zapadne Afrike. Rast stanovništva, koji uključuje intenzivnije poljodjelstvo i lov, niz dramatičnih suša od kraja 19. stoljeća i uništavanje okoliša doprinijeli su njihovom dramatičnom padu. 

U Nigeru, žirafe najviše obitavaju u regiji Agadez. Stada nigerskih žirafa redovito putuju i u druge regije, kao i cijelom dolinom rijeke Niger. Suša je pogodila to područje i u 1980.-im i 1990.-im, pa je 1991. bilo manje od 100 žirafa, s najvećim stadom u zapadnom regiji Dosso s manje od 50 žirafa.

Godine 2007., procijenjeno je, da je ostalo 175 jedinki nigerske žirafe.
Turopoljska svinja

**Turopoljska svinja** je hrvatska autohtona pasmina domaće svinje.       

Potječe od divlje europske svinje *Sus scrofa ferus europaeus*. U 6. stoljeću došlo je do križanja slovenske krško-poljske pasmine sa šiškom na području Turopolja. U pisanom obliku prvi se put spominje 1352. godine. Razvoj je polagao tekao, a napredak se dogodio, kada je Miško pl. Lederer iz Kurilovca početkom četrdesetih godina 19. stoljeća, krizao svoje turopoljske svinje s nepoznatom pasminom te dobio nove bolje odlike. 

Turopoljska svinja je srednje velika pasmina domaće svinje, masnoga tipa. Ima srednje dugu glavu s jakim rilom i poluklempavim ušima. Ima guste kovrčave čekinje bijelo-sive boje. Otporna je na bolesti, vremenske prilike i promjene prehrane. Koža je bez pigmenta. Ima ravna leđa. Obično ima 6-7 prasadi. Krmača ima 10 do 12 sisa. Meso je sočno i ružičasto, dobre strukure i boje. Uzgaja se u Turopoljskom lugu, Škiljakovečkoj dubravi i parku prirode Lonjsko polje te kod privatnih uzgajivača. 

Broj krmača 2001. godine iznosio je 45 te je bilo 5 nerasta; dok je 2011. bilo 129 krmača i 30 nerasta prema podacima Hrvatske poljoprivredne agencije. Po FAO/EAAP statusu ugroženosti kritično je ugrožena pasmina. Pod zaštitom je Nacionalnog programa za očuvanje autohtonih i ugroženih domaćih životinja u Hrvatskoj te Programa ugroženih pasmina u srednjoj i istočnoj Europi.

Druga autohtona hrvatska pasmina svinja je crna slavonska svinja.
Stirlingshire

**Stirlingshire** ili **County of Stirling** (škotsko-gelski: *Siorrachd Sruighlea*, škotski: *Coontie o Stirlin*) je 
jedan od tradicionalnih historijskih britanskih countya oko grada Stirlinga u Škotskoj.

On danas služi samo u statističke svrhe i nema nikakvu administrativnu funkciju.
## Geografija
Stirlingshire leži u centru Škotske, sa zapada graniči sa jezerom Loch Lomond pa ima i djelić Highlandsa.
Na istok se proteže do  Central Lowlandsa između rijeka Forth i Kelvin. U samom centru leži
vulkanski masiv Campsie Fells i brda; Kilsyth i Gargunnock. 
## Reference

## Vanjske veze
* Stirlingshire
Loch Ard

**Loch Ard** prevedeno **Jezero Ard** (škotsko-gelski: *Loch na h-Àirde*) je slatkovodno jezero u sredini 
Škotske u Nacionalnom parku Loch Lomond and the Trossachs National Park. 
## Geografija
Jezero Ard leži na jugoistočnim obroncima Highlandsa, na teritoriju područnog vijeća 
Stirling nedaleko od najvećeg slatkovodnog jezero Škotske Loch Lomond.

Jezero Ard dugo je nekih 6 km, a široko do 2&nbsp;km.

Jezero je izvor rijeke Forth koja otječe u estuarij Firth of Forth u Sjeverno more.
## Reference

## Vanjske veze

* ''Loch Ard'' na portalu Trossachs
Crna slavonska svinja

**Crna slavonska svinja** ili **fajferica** odnosno **pfeifferica** je hrvatska autohtona pasmina svinja.

Nastala je, zbog potrebe za pasminom svinja za ispašu, koja će ranije sazreti, biti produktivnija i otpornija. Na imanju grofa Pfeiffera u Orlovnjaku kraj Osijeka krajem 19. i početkom 20. stoljeća, križale su se krmače pasmine lasaste (buđanovačke) mangalice s nerastovima crnih pasmina Berkshire i Poland China (najstarija američka pasmina svinja). Dobivene najbolje krmače, godinama su se križale s uvezenim nerastovima pasmine Poland China, a kasnije i s Cornwall pasminom. Tako je s vremenom, dobivena crna slavonska svinja. To je svinja skromnih zahtjeva za hranom, pogodna za držanje na otvorenom. Hrani se žitaricama, kukuruzom, bundevama, djetelinom i dr. Ima sposobnost konzumacije veće količine voluminozne hrane u odnosu na moderne plemenite pasmine. Ima mirnu, dobroćudnu narav, visoku otpornost i pigmentiranu kožu, koja je boje pepela, prekrivena obično srednje dugim čekinjama. Papci i rilo crne su boje. Ima kratko tijelo i kratke i tanke noge. 

Prasi oko 7-8 praščića, koji su sivi, gotovo bez dlake. Meso je dobre kvalitete, s visokim sadržajem unutarmišićne masti, dobrom sposobnošću vezanja vode te okusa. Zbog tih svojstava koristi se za dobivanje kvalitetnih suhomesnatih proizvoda kao što su kobasice, šunke, kuleni te čvarci i svježeg svinjskog mesa.

Pasmina je pod zaštitom Nacionalnog programa za očuvanje  u Hrvatskoj. Ima FAO/EAAP status ugroženenosti: potencijalno ugrožena. Brojčano stanje neprekidno raste. Godine 2001., bilo je 237 krmača i 26 nerasta, a 2011., bilo je 896 krmača i 109 nerasta, najviše u Slavoniji. 

Druga autohtona hrvatska pasmina svinja je turopoljska svinja.
Alhemijski simbol

**Alkemijski simboli i znakovi** su vrsta stiliziranih piktograma koji su se koristili u alkemiji. Poznati su još grčkim alkemičarima, a u nepromijenjenom obliku preuzeli su ih srednjovjekovni adepti i kasniji alkemičari do 18. stoljeća.

## Tri principa

Među alkemičarima postojala je tripartitna podjela na dva oprećna principa, sumpor i živu, te posrednički princip: sol. Tu podjelu na tri principa (*Tria Prima*) poznavali su i razvili Geber (721.-815.), Roger Bacon (1214.-1294.) i Bazilej Valentin, a proslavio ju je Paracelsus (1493.-1541.).

* **Sumpor** 
* **Živa** 
* **Sol** 

## Četiri osnovna elementa

Alkemičari su preuzeli *Tetrasomiju*, staru grčku teoriju o postojanju četiri temeljna elementa: voda, zemlja, zrak i vatra. Ta četiri osnovna elementa predstavljaju oblike materije.

* **Zemlja**  
* **Voda**  
* **Zrak** 
* **Vatra** 

## Sedam planetarnih metala

Alkemičari su razlikovali sedam metala, od kojih dva *savršena*, odnosno nepromijenjiva - zlato i srebro, a simbolizirali su ih Sunce i Mjesec i pet *nesavršenih* metala, koje su simbolizirali planeti, a predstavljali su ih njihovi astrološki znakovi.

Saki je metal bio u odnosu sa korespondirajućim planetom, što dovodi do veze između alkemije i astrologije.

* **Zlato** - Sunce (&nbsp;&nbsp;)
* **Srebro** - Mjesec (&nbsp;&nbsp;)
* **Bakar** - Venera (&nbsp;&nbsp;)
* **Željezo** - Mars (&nbsp;&nbsp;)
* **Kositar** - Jupiter (&nbsp;&nbsp;)
* **Živa** (živo srebro) - Merkur (&nbsp;&nbsp;)
* **Olovo** - Saturn (&nbsp;&nbsp;)

## Mundani elementi

*Antimon ♁ 
*Arsen 
*Bizmut 
*Cink 
*Platina 
*Sumpor 

## Napomene

## Literatura

* *Hutin, Serge, Alkemija, Naklada Jesenski i Turk, Zagreb, 2007.* 

## Vanjske veze

* Alkemijski simboli
Aureola

**Aureola** (deminutiv latinske riječi *aurea* - "zlatna") je blistavi oblak koji se pojavljuje na slikama svetaca, koji okružuje cijelu glavu.

Na nekim slikama aureola okružuje cijelo tijelo te je najčešće ovalnog ili eliptičnog oblika. Kada se pojavljuje kao blistavi krug oko glave, zove se *halo* ili *nimbus*. Nimbus se prvi put u kršćanskoj umjetnosti pojavio u petom stoljeću, ali osnovna se ideja pojavila par stoljeća prije nimbusa, u predkršćanskoj heulenističkoj umjetnosti. 

## Izvori
Kršćanska umjetnost

**Kršćanska umjetnost** je likovna umjetnost namijenjena kršćanskomu bogoslužju. Obuhvaća građevine (crkve, kapele, samostane), crkveni namještaj te mnoge vrste crkvenih i obrednih predmeta: kipovi, slike, misno ruho, liturgijsko posuđe, knjige itd. Razvila se je u prvim stoljećima poslije Krista, kao ranokršćanska umjetnost. Naročito se koristi *[[Biblija|Biblijom]]* i prizorima iz života svetaca kao inspiracijom za likovna uprizorenja kršćanske vjere. U svojem razvoju prošla je sve umjetničke stilove i razdoblja europske umjetnosti, čiji je bila zamašnjak krajem antike te u cijelome srednjem vijeku – predromanika, romanika, gotika, renesansa, a kasnije posebno u baroku i klasicizmu.

## Povezano
* ranokršćanska umjetnost
* umjetnost
* povijest umjetnosti
* likovna umjetnost
* crkvena glazba
* liturgijska glazba
* kršćanska arhitektura
* crkvena drama
* crkveni namještaj
* kršćanstvo
* kršćanska filozofija
* liturgija

## Literatura

* Opća i nacionalna enciklopedija, Zagreb, 2005. – 2007.
Bedž

**Bedževi** su izrađeni od plastičnih ili metalnih materijala, te prikazuju razne logotipe, slike glazbenih sastava, nasmiješene Smajliće ili razne poruke.

Svrha bedževa može biti razna: Služe kao modni detalj na jakni, hlačama, torbi, za izražavanje stava ili poruke, kao oznaka pripadnosti nekom klubu, udruzi, društvu. Mogu promovirati tvrtku ili proizvod, poslužiti kao simpatičan dar kupcima ili poslovnim suradnicima. Često se daruju prilikom humanitarne aktivnosti, političkih kampanja ili slavlja (rođendani, vjenčanja...).
Crno sunce

**Crno sunce** (njem. *Schwarze Sonne*), takođe ponekad nazivano **Sunčev kolut**  (nem. *Sonnenrad *) je simbol okultnog značenja. Osnova simbola je "sunčev krug" koji je oslikan na podu "Obergruppenführer" dvorane u dvorcu Wewelsburg u Severnoj Rajni-Vestfaliji koji je pre i tokom Drugog svetskog rata bio jedno od najznačajnijih mjesta za Schutzstaffel Heinricha Himmlera. Danas ga često koriste i okultne grupe vezane za nemački neo-poganski pokret, pa ne mora nužno imati rasističke i neonacističke konotacije. U misticizmu kada se spominje Crno sunce, misli se na Saturn.

## Izvori
Dala konj

**Dala konj** ili **Dalekarlijski konj** (švedski: *dalahäst*) je drveni ukrasni konj iz Švedske. Jedan je od najčešćih simbola Švedske, a posebno tradicionalne švedske seljačke kulture.

Karakterističan je za švedsku pokrajinu Dalarnu. Tradicionalno je oslikan crvenom bojom s bijelim i plavim uzorcima. U novije vrijeme, javlja se i u drugim bojama. 

Dala konj proizvodi se od 1623. godine kao nusproizvod u proizvodnji namještaja i služi kao ukrasna igračka u domovima. Vrlo lijepi dala konji visoke kvalitete proizvodili su se u kasnom 19. stoljeću i početkom 20. stoljeća u mjestima Risa, Bergkarlås i Vattnäs u pokrajini Dalarni. 

Predstavljao je Švedsku na EXPO-u u Parizu 1937. i na Svjetskoj izložbi u New Yorku 1939. i od tada je simbol zemlje te se počeo proizvoditi u većim količinama. Tri metra visoka skulptura dala konja bila je tada izložena u New Yorku. I danas se nalazi nekoliko skulptura dala konja u SAD-u, a najveća takva skulptura na svijetu nalazi se u općini Avesta u Švedskoj. Visoka je 13 metara i teži 67 tona.

### Galerija slika
Proizvodnja dala konja:

Image:Dalahast_7.jpg
Image:Dalahast 1.jpg
Image:Dalahast_6.jpg
Image:Dalahast 2.jpg
Image:Dalahast 3.jpg
File:Dalapferd2.jpg
Image:Dalahast 4.jpg
Image:Dalahast_9.jpg
Image:Dalahast 5.jpg

File:Dalahästar.jpg
File:Three dalecarlian horses.JPG


## Izvori
Dumbartonshire

**Dumbartonshire** ili **County of Dumbartonshire** (škotsko-gelski: *Siorrachd Dhùn Bhreatainn*) je jedan od tradicionalnih historijskih britanskih countya  oko grada Dumbartona u Škotskoj.

On danas služi samo u statističke svrhe i nema nikakvu administrativnu funkciju.
## Geografija
Dumbartonshire leži u sredini Škotske, sjeverozapadno i sjeveroistočno od Glasgowa.

Dumbartonshire se sastoji od dvije geografske cjeline, veći dio leži na zapadu, duž sjeverne obale rijeke
Clyde od periferije Glasgowa do zaljeva Loch Long, uz manja područja na istoku oko gradova Kirkintilloch i
Cumbernauld. Dobar dio na zapadu  je kraj strmih brda koja se spuštaju do obala Jezera Lomond, rijeke Clyde i zaljeva
Loch Long i Gare Loch.

Istočni dio Dumbartonshira leži u ravnici koja se proteže između rijeke Clyde i estuarija Firth of Forth.

Područno vijeće Zapadni Dunbartonshire leži u potpunosti u Dunbartonshiru, kao i dijelovi 
područnih vijeća Sjeverni Lanarkshire, Istočni Dunbartonshire i Argyll i Bute. 
## Reference

## Vanjske veze
* Dumbartonshire
Chinese Democracy

**Chinese Democracy** je album američkog sastava Guns N' Roses. Objavljen je diljem svijeta i u Hrvatskoj 23. studenog 2008. godine. Datum izlaska već je nekoliko puta bio najavljivan.

Tijekom godina pretpostavljalo se koje će pjesme biti na albumu: "Better", "I.R.S.", "There Was a Time", "Street Of Dreams", "Madagascar", "Cather in the Rye" i druge. Pjesma "Shackler's Revenge" biti će objavljena u igri "Rock Band 2" za X-Box, čiji se izlazak očekuje u studenom 2008. godine.

Trenutačna postava sastava koja je sudjelovala u stvaranju albuma je: Dizzy Reed (klavijature), Chris Pitman (klavijature), Robin Finck (gitara), Richard Fortus (gitara), Ron "Bumblefoot" Thal (gitara), Tommy Stinson (bas gitara), Frank Ferrer (bubnjevi) i  Axl Rose. Na albumu će se vjerojatno naći i pjesme koje su snimljenje sa bivšim članovima sastava (Buckethead, Brian Mantia, i drugi).

## Pjesme
#"Chinese Democracy"  – 4:43
#"Shackler's Revenge" – 3:36
#"Better" - 4:58
#"Street of Dreams" - 4:46
#"If the World" - 4:54
#"There Was a Time" - 6:41
#"Catcher in the Rye" - 5:52
#"Scraped" - 3:30
#"Riad N' the Bedouins" - 4:10
#"Sorry" - 6:14
#"I.R.S." - 4:28
#"Madagascar" - 5:37
#"This I Love" - 5:34
#"Prostitute" - 6:15

## Izvori
Appetite for Destruction

**Appetite for Destruction** je debitantski album američkog hard rock benda *[[Guns N' Roses]]* izdan 1987. godine. Poznat je po tome što je bio izuzetno povoljno ocijenjen od kritičara i što je došao na vrh liste *[[Billboard 200]]*.

## Pjesme
#"Welcome to the Jungle" – 4:32
#"It's So Easy" – 3:21
#"Nightrain"  – 4:26
#"Out Ta Get Me"  – 4:20
#"Mr. Brownstone"  – 3:46
#"Paradise City"  – 6:45
#"My Michelle"  – 3:38
#"Think About You"  – 3:49
#"Sweet Child O' Mine"  – 5:54
#"You're Crazy"  – 3:16
#"Anything Goes"  – 3:25
#"Rocket Queen"  – 6:14

## Izvori
Selkirk, Škotska

**Selkirk** (škotsko-gelski: *Salcraig*) je kraljevski grad na jugoistoku Škotskoj od 5,784 stanovnika.

Selkirk administrativno podpada pod Područno vijeće (council area)  -
Scottish Borders, a nekad je bio dio historijskog countyja Selkirkshire.

## Geografija
Selkirk leži na brdu iznad rijeke Ettrick.
## Historija
Selkirk je svojevremeno bio poznat po benediktinskoj opatiji osnovanoj početkom 12. vijeka, koja je 
kasnije premještena u Kelso. Njegov zamak zauzeo je u 12. vijeku engleski kralj 
Edward I (vladao 1272. - 1307.).

Oslobodio ga je škotski nacionalni lider William Wallace, ali je opet pao u engleske ruke 1333. 
Današnji Selkirk je centar tekstilne industrije poznat po proizvodnji tvida i kamgarna i turizmu 
zbog pitoreskne okolice. 
## Reference

## Vanjske veze

* ''Selkirk'' na portalu Encyclopædia Britannica
Selkirkshire

**Selkirkshire** ili **County of Selkirk** (škotsko-gelski: *Siorrachd Shalcraig*) je jedan od tradicionalnih historijskih britanskih countya  oko grada Selkirka u Škotskoj.

On danas služi samo u statističke svrhe i nema nikakvu administrativnu funkciju.
## Geografija
Selkirkshire leži na jugoistoku unutar današnjeg Područnog vijeća  - Scottish Borders. 
To je brdoviti kraj koji presjecaju kotline rijeka Ettrick i Yarrow.koje se 
nešto istočnije spajaju u rijeku Tweed. 
## Reference

## Vanjske veze
* Selkirkshire
Flaming Star

***Flaming Star*** () je američki vestern film snimljen 1960. u režiji Dona Siegela, poznat po tome što se smatra najboljim glumačkim nastupom u filmografiji Elvisa Presleya.

Temelji se na romanu *Flaming Lance* Claira Huffakera, koji je zajedno sa Nunallyjem Johnsonom napisao i scenario. Radnja je smještena u Teksas u 19. vijeku, a Presley tumači protagonista - mladića koji je odrastao na farmi kao sin bijelca i Kiowa Indijanke, ali koga eskalirajući i sve krvaviji sukob između naseljenika i Indijanaca tjera da shvati kako, zapravo, ne pripada nijednom od dva svijeta.

Iako Presley u filmu izvodi dvije pjesme, riječ je o jednom od žanrovski najatipičnijih ostvarenja njegove karijere, prije svega zbog čvrsto dramskog karaktera, "ozbiljne" i u tadašnjem američkom društvu prilično aktualne teme rasizma, ali i nedostatka konvencionalnog hepi enda. *Flaming Star* je usprkos toga imao komercijalni uspjeh, ali nedovoljan za kriterije tadašnjeg Presleyevog menadžera Toma Parkera, koji je odlučio da će njegov klijent ubuduće nastupati jedino u mjuziklima i komedijama.

## Uloge
*Elvis Presley ... Pacer Burton
*Barbara Eden ... Roslyn Pierce
*Steve Forrest ... Clint Burton
*Dolores del Río ...  Neddy Burton
*John McIntire ... Sam "Pa" Burton
*L. Q. Jones ... Tom Howard
*Douglas Dick ... Will Howard
*Richard Jaeckel ... Angus Pierce
*Rodolfo Acosta ... Buffalo Horn
*Karl Swenson ... Dred Pierce
*Ford Rainey ... Doc Phillips

## Reference

## Vanjske veze
*
*'Flaming Star' co-star, Barbara Eden, remembers Elvis Presley  at ElvisPresleyBiography.com .

;Filmske recenzije
*Movie review  by For Elvis Fans Only
*Review  by Rachel Sanders at Apollo Movie Guide .

;DVD recenzije
*Review by  Jon Danziger at digitallyOBSESSED! , August 12, 2002.
Il moralista

***Il moralista*** () je italijanska crno-bijela filmska komedija snimljena 1959. u režiji Giorgia Bianchija. Naslovni protagonist, čiji lik tumači Alberto Sordi je Agostino. generalni sekretar "Međunarodne organizacije za javni moral" (O. I. M. P.), koji javni "nemoral" nastoji suzbiti nastojanjem za cenzurom dovedenom do apsurdnih razmjera. Radnja pokazuje kako Agostino, zapravo, vješto krije dvostruki život, odnosno kako je u privatnom životu ne samo sklon nemoralu koji tako osuđuje, nego i šuruje sa trgovcima bijelim robljem.

Vjeruje se kako je inspiraciju za glavni lik pružio Agostino Greggi, uticajni političar tada vladajuće Demokršćanske stranke, koji je nekoliko godina prije sudskom tužbom nastojao ishoditi zabranu isticanju "nemoralnih" filmskih plakata koji prikazuju Brigitte Bardot u kupaćem kostimu; dio italijanskih historičara, međutim, tvrde da je inspiraciju za lik Agostina pružio budući predsjednik Oscar Luigi Scalfaro, koji se 1950-ih također isticao javnom borbom protiv nemorala.

## Uloge
*Alberto Sordi: Agostino
*Vittorio De Sica: Predsjednik O. I. M. P. 
*Franca Valeri: Virginia 
*Christiane Nielsen: Marga
*Mara Berni: Vera Serni 
*Maria Perschy: Monique  
*Franco Fabrizi: Giovanni
*Piera Arico: Giovannijeva supruga 
*Liana Del Balzo: Barunica
*Vincenzo Talarico: Zaposlenik O. I. M. P.
*Leopoldo Trieste: Dizajner reklama
*Lydia Simoneschi: Verina majka
*Carl Wery: Kruger 
*Ciccio Barbi: Policijski komesar
*Hazel Rogers: Sama sebe
*Sylvia Lopez: Žena u münchenskom noćnom klubu

## Izvori

## Vanjske veze
*
Voulez-vous danser avec moi ?

***Voulez-vous danser avec moi ?*** () je francusko-italijanski igrani film snimljen 1959. u režiji Michela Boisronda. Temelji se na romanu *The Blonde Died Dancing* Kelley Roosa, a po žanru je kombinacija trilera i drame. Protagonistica, čiji lik tumači Brigitte Bardot, je Virgnie, bogata nasljednica čiji je muž (čiji lik tumači Hendri Vidal), glavni osumnjičeni za ubistvo Anite, lijepe učiteljice plesa (čiji lik tumači Dawn Addams) koja ga je pokušala ucijeniti s kompromitirajućim fotografijama. Radnja prikazuje kako se Virginie, uvjerena u muževu nevinost, ubacuje u plesnu školu kako bi pokušala razotkriti pravog ubicu. Film su djelomično zasjenili tragični događaji vezani uz glumačku ekipu; Sylvia Lopez, angažirana za lik Anite, morala je nakon nekoliko dana napustiti snimanje jer joj je dijagnosticirana leukemija od koje je brzo umrla; Vidal je, pak, nedugo prije same premijere iznenada umro od srčanog udara.

## Uloge
* Brigitte Bardot ... Virginie Dandieu
* Henri Vidal ... Hervé Dandieu
* Dawn Addams ... Anita Florès
* Darío Moreno ... Florès
* Georges Descrières ... Gérard Lalemand
* Serge Gainsbourg ... Léon
* Maria Pacôme ... Daisy
* François Chaumette ... Joseph
* Noël Roquevert ... Albert Decauville-Lachenée
* Philippe Nicaud ... Daniel

## Izvori

## Vanjske veze
*
Pan

**Pan** može označavati:

*Pan (mitologija), starogrčki bog prirode
**Panova frula
*Pan (mjesec), Saturnov satelit
*Pan (rod), rod koji obuhvaća čimpanze 
*PAN, skraćenica za nekoliko političkih stranaka od kojih je najpoznatija Partija nacionalne akcije u Meksiku

## Toponimi
* Pan (planina), planina u Okrugu Ji kraj Tianjina u Kini
* Pan (okrug), u kineskoj provinciji Gouizhou
* Pan (Grčka), selo u sjeverozapadnoj Arkadiji
* Pan Pan, drevno hindusko kraljevstvo
Perthshire

**Perthshire** službeno **County of Perth** (škotsko-gelski: *Siorrachd Pheairt*) bio je 
jedan od tradicionalnih historijskih škotskih countya oko grada Pertha 
u Škotskoj.

Perthshire je kao county postojao od kraja 19. vijeka do 1974. kad je ukinut.
On danas služi samo u statističke svrhe i nema nikakvu administrativnu funkciju.
## Geografija
Perthshire leži na sredini Škotske, a sastoji od dvije geografske cjeline, zapadni, koji se prostire po južnom Highlandsu u kom se 
prostire i dio masiva Grampian i istočni koji je dio Lowlandsa oko grada Pertha.

Veći dio teritorija nekadašnjeg Perthshira danas se nalazi unutar područnog vijeća -  Perth i Kinross, dok je kraj na jugozapadu pripao Područnom vijeću Stirling, a manji dio na jugu oko gradića Muckhart leži u Područnom vijeću Clackmannanshire. 
## Reference

## Vanjske veze
* Perthshire
Lowlands, Škotska

**Lowlands** zvan i **Scottish Lowlands** (prevedeno *Škotske nizine*, škotsko-gelski: *a' Ghalldachd* = 
mjesto stranaca) je kulturološka i historijska regija Škotske, koja obuhvaća krajeve jugoistočno od 
linije Dumbarton - Stonehaven (sjeverozapadno od te crte prostire se Highlands).

Osnovna razlika koja dijeli Highlands od Lowlandsa je nekad bio jezik, po Lowlandsu se govorio škotski, 
kog neki drže samo dijalektom ili u krajnjoj liniji vrlo bliskim engleskom, dok se po Highlandsu govorilo - 
škotsko-gelskim (keltskim).
## Geografija
Lowlands je dakle prvenstveno kulturološka regija, a dijeli ga se na dvije glavne geografske cjeline; Central Lowlands (Centralne nizine) i 
Southern Uplands (Južne visoravni).

Termin - Lowlands se ponekad koristi u užem smislu samo na Central Lowlands (Centralne doline). Velik dio tog kraja, za koji su 
karakteristične sedimentne stijene sa nalazištima ugljena, leži u slivu rijeka Forth i Clyde.

Tokom historije ta dolina bila je najrazvijeniji poljoprivredni kraj Škotske. Tokom 19. i početkom 20. vijeka, 
kad se počeo eksploatirati ugljen u Central Lowlandsu se koncentrirala industrija i naselilo puno stanovnika, tako da danas tu živi 
80 % stanovnika Škotske.

Od kad su rudarstvo i teška industrija od sredine 20. vijeka počeli propadati, njih su zamjenile nove industrije; proizvodnja 
elektronskih komponenti i kompjutora, telekomunikacije, software uz financije i uslužni sektor, tako da je 
Central Lowlands i danas centar škotske ekonomije. 
## Reference

## Vanjske veze
* ''Lowlands'' na portalu Encyclopædia Britannica 
}
Stonehaven

**Stonehaven** (škotsko-gelski: *Cala na Creige*) je lučki grad na jugoistoku Škotske od 
11,431 stanovnika

Stonehaven administrativno podpada pod Područno vijeće (council area)  -
Aberdeenshire, a nekad je bio dio (i prijestolnica) historijskog countyja Kincardineshire.

## Geografija
Stonehaven leži južno od Aberdeena u dobro zaklonjenoj prirodnoj luci.
## Historija
Stonehaven je poznat po zamku Dunnottar, čije ruševine leže na stijeni iznad mora. 
U njemu je tokom Škotskih ratova za nezavisnost bilo sakriveno blago škotskog dvora.

Engleski kralj Edward I ga je zauzeo - 1296., ali je ponovno pao u škotske ruke - 1297. u napadu Williama Wallaca. On je pritom spalio crkvu sa cijelim engleskim garnizonom u njoj.

I Oliver Cromwell je 1650. nakon osmomjesečne opsade provalio u Dunnottar u potrazi za tim blagom. Ali ga nije pronašao jer je ono prije nego što je zamak zauzet kriomice brodom prebačeno u malu crkvu u selu - Kinneff, gdje je ostalo neotkriveno punih jedanaest godina.
## Privreda
Nekad se ekonomija - Stonehavena bazirala na ribolovu na haringe, a danas manje više na turizmu; marini, Zamku Dunnottar i Rezervatu prirode Fowlsheugh najvećem staništu ptica u Ujedinjenom Kraljevstvu.
 
## Reference

## Vanjske veze

* ''Stonehaven'' na portalu Visit Scotland