open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
HBS

**HBS**
# kratica za **Hrvatski badmintonski savez**
# kratica za **Hrvatski baseball-savez**
# kratica za **Hrvatski biciklistički savez**
# kratica za **Hrvatski biljarski savez**
# kratica za **Hrvatski bob-savez**
# kratica za **[[Hrvatski boćarski savez]]**
# kratica za **Hrvatski boksački savez**
# kemijska kratica za **[[Fritz Haber|Haber]]-[[Karl Bosch|Boschova]] sinteza** (postupak industrijskog dobivanja amonijaka)
# nekadašnja JNA-kratica za **hemijska borbena sredstva**
# kratica za hrvatski/bosanski/srpski jezik, pisana malim slovima, **hbs** jest oznaka standarda ISO 639 za srpskohrvatski jezik
HSS

**HSS** može da bude:
* kratica za: Hrvatska seljačka stranka
* kratica za: Hrvatski seljački savez
* kratica za: Hrvatski skijaški savez
* kratica za: Hrvatska samostalna stranka (nekadašnja)
* H.S.S., engleska kratica za: *History of Science Society* (SAD) 
* ХСС, bugarska kratica za: Християнски студентски съюз (Kršćanski studentski savez, Meksiko) 
* ХСС, bugarska kratica za: Християнсоциален съюз (Kršćanskosocijalni savez, Njemačka) / ruska kratica za: Християнскосоциальный союз (Kršćanskosocijalni savez, Njemačka)
HBK

**HBK**:
# kratica za **[[Hrvatska biskupska konferencija]]**;
# (**HbK**) njemačka kratica za **Hochschule für bildende Künste**;
HUF

**HUF**
# međunarodna oznaka mađarske forinte (*Hungarian forint*);
# kratica za Hrvatska udruga fizioterapeuta;
# oznaka aerodroma **Hulman Field** u gradu Terre Haute u Indiani, USA;
# *Huf* je prezime u Hrvatskoj učestalo u Dražici kod Grubišnog Polja, u Hercegovcu kod Garešnice i u Ivanskoj kod Bjelovara.

## Reference
Ido

**Ido** je logičan i jednostavan međunarodni umjetni jezik stvoren da bi olakšao komunikaciju među ljudima različitih govornih sredina i kultura.

## Istorijski razvoj

Videti članak Ido-pokret

Početni razlog za nastanak ovog jezičkog projekta jeste želja mnogih tadašnjih esperantista za „poboljšanje“ esperanta. Naime, mnogi su mislili da nedovoljna „perfekcija“ koči svetski napredak esperanta. 
Jezički projekt **ido** pojavljuje se kao rezultat rada Delegacije za izbor međunarodnog jezika. Kada je Komisija za predlog međunarodnog jezika (na čelu koje je stajao najznačajniji vođa esperantskog pokreta: Luis de Bofron),predložila izmene u esperanto-jeziku, popularnoo nazvane **Esperantido** (potomak esperanta). Nakon pojavljivanja projekta **ido** nastaje ozbiljna šizma u međunarodnom esperantskom pokretu. Novi jezički projekt privukao je pretežno lingviste. Tada nastaje izreka da je esperanto ostao jezik bez vođa, dok je ido postao jezik bez naroda; što je donekle preuveličavanje tadašnjeg stanja: Prema Enciklopediji esperanta prešlo je u ido-tabor oko 20% esperantsskog rukovodstva i smo oko 4% esperantista.
Idisti su nastavili da prave „poboljšanja“. Reforme su dolazile jedna za drugom, zbog čega je jezik izgubio mnoštvo pobornika. Nakon Drugog svetskog rata ovaj jezik se stabilizuje, ali ne uspeva da spreči tihi odliv pristalica. Ipak, organizovani Ido-pokret postoji još uvek i on aktivno koristi ovaj jezik u međunarodnoj komunikaciji.

## Jezička struktura

## povratnia sprega ido-esperanto
Nasuprot nekadašnjoj oštroj polemici među pripadnicima ove dve jezičke zajednice esperanto profitira od impulsa koje donosi sa sobom „ido-šizma“. Uglavnom u književnoj upotrebi jezik se obogaćuje značajnim brojem **[[sinonim]]a** kojim se postepeno eliminišu teška morfemska građenja reči, čiju "oportunost" bejahu iskusili u praksi.

Primere takvih sinonima naći ćete niže.
Treba napomenuti, da druga u svakoj liniji (koji odgovara ido-u ) ima ograničeno polje upotrebe, i skoro da i ne ulazi u svakodnevnu upotrebu. 
:malofta / rara,
:malfrua / tarda, 
:maljuna / olda
:supreniri / ascendi
:malsupreniri / descendi

Na to se nadovezuju sledeći afiksi č od kojih nekoliko nalazi na sveopšto prihvatanje i ozvaničenje u normirajućim institucijama: 
:mis- (*miskompreno, miskonduto, mise...*; ozvaničena u 4-om „Zvaničnom dodatku Univerzalnog rečnika (Universala Vortaro):

:retro-(*retroiri, retroveturi*)

:-end- (kao "pagenda" = "obavezna za plaćanje"; oficialigita de la 7-a Oficiala Aldono al la Universala Vortaro)
:-iv- (kao "pagiva" = "platljiv(a)"; estus "internacia sufikso" laux la 15-a regulo de la Fundamenta Gramatiko), 
:-oz- (kao "montetoza pejzagxo" = "brdoviti krajolik")

## Vanjske veze

* http://www.ido.li
* http://io.wiktionary.org
HŠD

**HŠD**:
# kratica za **hrvatsko športsko društvo**;
# kratica za Hrvatsko šumarsko društvo;
# kratica za Hrvatsko-švedsko društvo;
Karlobag

**Karlobag** (ranije **Skris**, po Gašparu Vinjaliću) je općina u Hrvatskoj. Nalazi se u Ličko-senjskoj županiji.

## Geografija
Grad na jadranskoj obali, u Podvelebitju, u Hrvatskoj. Njegova turistička rivijera je duljine 42&nbsp;km. Smješten je na cestovnom pravcu Rijeka - Dubrovnik (Jadranska magistrala), odnosno i na cestovnom pravcu koji vodi prema Gospiću, na Plitvice i prema Zagrebu.

## Stanovništvo
Po posljednjem popisu stanovništva iz 2001. godine, općina Karlobag imala je 1.019 stanovnika, raspoređenih u 14 naselja:
* Barić Draga - 124
* Baške Oštarije - 30
* Cesarica - 144
* Crni Dabar - 0
* Došen Dabar - 0
* Karlobag - 510
* Konjsko - 7
* Kućišta Cesarička - 12
* Ledenik Cesarički - 27
* Lukovo Šugarje - 79
* Ravni Dabar - 0
* Rodanka
* Staništa - 10
* Sušanj Cesarički - 13
* Vidovac Cesarički - 63

Apsolutnu većinu u Karlobagu čine Hrvati.

## Uprava
Karlobag je općina.
Načelnik općine Ivan Tomljenović

## Historija
## Gospodarstvo
## Značajne osobe
Rodio se je Francesco de Suppè koji je bio od 21.2.1862. 1841.god. bio je blagajnik općine Senj i tamo je oženio 11.1.1891. Magdalenu Demelli de Löwensfeld. 1897 postao je prvi austrijski upravitelj Kvarnerskih optoka. !816 ga austrijski car FrancII. postavio U Kotoru za okružnog kapetana. Umro je u Senju 21.2.1834.

## Spomenici i znamenitosti
Od vjerskih objekata, u Karlobagu je kapucinski samostan, zatim crkva Majke Božje žalosne i župna crkva sv. Josipa iz 1713. godine.

Nad Karlobagom se nalaze ruševine utvrde iz srednjeg vijeka ("**Fortica**").
 
Kod Karlobaga su i ostatci crkve sv. Karla Boromejskog iz 1615. godine.

U Crkvi sv. Josipa nalazi se zanimljiva slika "Posljednje večere" nepoznatog autora. Po čemu je posebna i vjerojatno jedinstvena u svijetu, uvjeriti će se svi oni koji će posjetiti ovu lijepu crkvu.

## Obrazovanje
## Kultura
## Sport
## Zanimljivosti
Po jednoj teoriji, karlobaški kapucini su osnovali grad Gospić.

## Vanjske veze
Državna cesta D8

**D8** **Jadranska magistrala** (Jadranska turistička cesta) je jedna od glavnih hrvatskih državnih cesta koja povezuje sjeverni i južni Jadran. Pruža se duž sjeverne obale Jadranskog mora pa je zbog toga i nazvana Jadranska magistrala. Izgrađena je 50-tih i 60-tih godina 20. stoljeća, a cestovna oznaka joj je D-8. U novije vrijeme je poznata i pod imenom Jadranska turistička cesta, a dužina kojom prolazi kroz Hrvatsku joj je 658 kilometara. 

Ova cesta povezuje sve važnije hrvatske primorske gradske centre od Rijeke, preko Zadra, Šibenika, Splita, Makarske, Ploča i Dubrovnika, pa sve do graničnog prijelaza Debeli brijeg između Hrvatske i Crne Gore, a završava na krajnjem jugu Crne Gore. Cesta prolazi kroz tri države, Hrvatsku, Bosnu i Hercegovinu i Crnu Goru, te kroz šest hrvatskih županija: Primorsko-goransku, Ličko-senjsku, Zadarsku, Šibensko-kninsku, Splitsko-dalmatinsku i Dubrovačko-neretvansku.

## Vanjske veze
Hrvatske ceste
Našinski

**Našinski** (što u literaturi znači „naš jezik“) ili **goranski** naziv je torlačkog govora Goranaca, pripadnika etničke grupe goranske oblasti na tromeđi između Kosova, Severne Makedonije i Albanije.

## Distribucija i klasifikacija
Dijalekt se govori širom goranske oblasti. Koristi se u 19 kosovskih, 11 albanskih i u 4 makedonska sela. Na Kosovu i u Severnoj Makedoniji goranski se piše srpskim ili makedonskim ćiriličnim ili latiničnim pismom, dok u Albaniji se koristi albansko latinično pismo. U jugoslovenskim popisima iz 1991. godine 54% stanovništva koji sebe smatraju etničkim Gorancima je reklo da govori goranskim jezikom u odnosu na ostatak stanovnika Gore koji su svoj jezik opisali kao srpski.

Goranski dijalekt je sličan sa susednim prizrensko–južnomoravskim dijalektom koji su na severoistočnoj strani, koji podrazumeva srpsko–torlačku govornu vrstu koji se govori na južnoj polovini Kosova i na jugoistoku Srbije, kao i sa dijalektima na najsevernijim delovima Makedonije. U kontekstu makedonske dijalektologije, goranski je opisan kao da ima bliske veze sa donjo pologskim dijalektom koji se govori u pologskoj i tetovskoj oblasti, koje se nalaze na drugoj strani goranske oblasti na Šar planini.

Goranski je isto klasifikovan kao vrsta bugarskog dijalekta od strane nekih inostranih antopologa. U 2007. godini Bugarska akademija nauka je sponzorisala i odštampala prvi našinsko–albanski rečnik (sa 43.000 reči i fraza) goranskog istraživača Nazifa Dokle koji smatra da je goranski vrsta bugarskog dijalekta.

Na drugoj strani, bivši jugoslovenski lingvisti , Brozović i Ivić klasifikuju slovenski dijalekt goranske oblasti kao makedonski jezik. Prema nekim izvorima 2003. godine kosovska je vlada pripremila makedonski jezik i gramatičke knjige da se predaje u goranskim školama.

## Fonološke karakteristike
Goranski dijalekt se deli na standardni srpski, najseverniji dijalekt makedonskog jezika i zapadni dijalekt bugarskog jezika na osnovu vokalizacije ranijih slogova /l/ i reči kao što je *vuk* (na makedonskom *volk*, na bugarskom *vălk*). Sa srpskohrvatskim jezikom goranski isto deli refleks /tj/dj/ kao / tɕ /, za razliku od makedonskog /c/ kao / ќ /. Sa najzapadnijim dijalektom makedonskog jezika, kao i sa većinom dijalekata bugarskog jezika, goranski deli reflekse „velikog Yus“ / ɔ̃ / kao /ə/ (ӑ) u reči kao što je *păt* (na makedonskom *pat*, na srpskom *put*). Goranski sa standardnim makedonskim i pojedinim dijalektima bugarskog jezika deli reflekse /ĭ, ŭ/ kao /e, o/ u reči kao što je *den* i *son*. Sa standardnim makedonskim, standardnim srpskim i pojedinim dijalektima bugarskog jezika goranski deli zadržavanje slogova /r/ u reči kao što je *krv*.

### Primeri
* *Ja som od Košarišt.*
* *Srećen rodni den!*
* *Ja zborim Našinski jezik.*

### Tipične reči
Ove pesme su otpevane tipičnim goranskim dijalektom (prva je iz Šištaveca):

## Vanjske veze
* Projekat Rastko - Gora 
* Naša Gora 

## Reference
Zemunik Donji

**Zemunik Donji** je općina u Hrvatskoj, smještena u blizini Zadra u Sjevernoj Dalmaciji. Administrativno pripada Zadarskoj županiji.

## Geografija
## Stanovništvo
Općina broji 1903 stanovnika (popis 2001.), od toga mjesto Zemunik Donji 1466 stanovnika. Općina je naseljena gotovo homogeno hrvatskim stanovništvom (po popisu 1991. Hrvata ima 1792 ili 94%). U općini žive i 63 osobe srpske nacionalnosti (3%), 20 Albanaca (1%), 2 Roma, te po 1 Mađar, Nijemac, Turčin i Slovenac. (Izvor Državni zavod za statistiku)

## Uprava
## Historija
Na području današnje općine su se za vrijeme rata u Hrvatskoj vodile žestoke borbe između hrvatskih s jedne te JNA i krajinskih snaga s druge strane. Kao posljedica toga područje je poznato po velikoj količini zaostalih mina.

## Gospodarstvo
## Značajne osobe
* Nikola Dragaš, hrvatski kuglač
* Vanja Paleka Lokin, športašica
* Tomislav Marijan Bilosnić, hrvatski umjetnik
* Marijan Buljat, hrvatski nogometaš
* Senka Paleka Martinović, hrvatska pjesnikinja
* Jurica Buljat, hrvatski nogometaš

## Spomenici i znamenitosti
## Obrazovanje
## Kultura
## Sport
## Vanjske veze
Stankovci

**Stankovci** su naselje i sjedište istoimene općine u Hrvatskoj, smještene u unutrašnjosti Sjeverne Dalmacije. Administrativno pripadaju Zadarskoj županiji.

## Geografija
Stankovci se nalaze na državnoj cesti Šibenik-Benkovac i u neposrednoj blizini autoceste Zagreb-Split. Općina jednim svojim dijelom izlazi na Vransko jezero.
## Stanovništvo
Općina Stankovci je po popisu iz 2001. imala 2.088 stanovnika. Najveće naselje su Stankovci sa 740 stanovnika. Prema etničkom sastavu bilo je 98.6 % Hrvata i 0.7 % Srba. Stanovništvo je i prije rata u Hrvatskoj bilo pretežno hrvatsko, osim sela Morpolača u kojem su živjeli Srbi.

## Uprava
Općini pripadaju naselja Banjevci, Bila Vlaka, Budak, Crljenik, Morpolača, Stankovci i Velim.
## Historija
Stankovci su nastali u dolini podno utvrde Velim, poprišta teških borbi između Mlečana i Turaka u 16. i 17. stoljeću. Nakon konačnog protjerivanja Turaka, na teško stradalo područje se pod vodstvom franjevaca naseljava novo stanovništvo. 1747. godine u Stankovcima je uspostavljena katolička župa u sklopu Skradinske biskupije. Nakon ukidanja te crkvene jedinice, od 1828. stankovačko područje pripada Šibenskoj biskupiji. 
Posebna stankovačka općina postojala je sve do 1962. godine kada je ukinuta i priključena općini Benkovac. Obnovljena je 1993. godine u nešto manjem teritorijalnom opsegu. 
## Gospodarstvo
* Gospodarska zona u začetku ( otvorena 2005.)
* Kamenolom kod Bile Vlake
## Značajne osobe
* Sveti Nikola Tavelić; prvi hrvatski svetac - kao moguće mjesto rođenja spominje se Velim 
## Spomenici i znamenitosti
* Ostaci kaštela Budak (kula)
* Srednjovjekovna crkva Svetog Ivana sa zvonikom - kulom u Banjevcima
* Starohrvatska crkva Svetog Petra u Morpolači
* Župna crkva Uznesenja Marijina u Stankovcima (1885. neoromanički stil )

## Obrazovanje
* Osnovna škola "Petar Zoranić" u Stankovcima s područnom školom u Banjevcima

## Kultura
* Glazbeno društvo "Stankovci" ( osnovano 1935.)
* KUD Vinac

## Sport
Nogometni Klub "Croatia"
Moto Klub "Stankovci"

## Turniri
* Turnir u Stankovcima 
* Turnir u Budaku
* Jednodnevni turnir u Biloj Vlaci
Luksemburški jezik

**Luksemburški** ili **leceburški** (luksemburški *Lëtzebuergesch* ˈlətsəbuəjəʃ), zapadnogermanski, srednjonjemački dijalekt koji se razvio iz mozelskofranačkog dijalekta. Vrlo je raširen u Luksemburgu, gdje ima status nacionalnog jezika.

## Vanjske veze
Lišane Ostrovičke

**Lišane Ostrovičke** su naselje i sjedište istoimene općine u Hrvatskoj, smještene u unutrašnjosti Sjeverne Dalmacije. Administrativno pripadaju Zadarskoj županiji.

## Geografija
Lišane Ostrovičke se nalaze na državnoj cesti Benkovac-Skradin i željezničkoj pruzi Zadar-Knin na istočnom rubu Ravnih Kotara. U sklopu općine su i naselja Dobropoljci koje se nalazi u krševitom području Bukovice te naselje Ostrovica.

## Stanovništvo
Općina ima 764 stanovnika, koji najvećim dijelom žive u samom naselju Lišane Ostrovičke ( 680 st.). Hrvati čine 92.7 % stanovništva, a Srbi 5.9 %.

## Uprava
Općina Lišane Ostrovičke je nastala izdvajanjem iz sastava dotadašnje općine Benkovac. Pripadaju joj naselja Dobropoljci, Lišane Ostrovičke i Ostrovica.

## Historija
Na području općine se nalazi znamenita srednjovjekovna tvrđava Ostrovica, posjed Bribirskih knezova koji su je 1347. godine zamijenili za utvrdu Zrin, i od tada se nazivaju knezovi Zrinski. 1523. Ostrovicu zauzimaju Turci. Potpuno je razorena u mletačko-turskim ratovima u 17. stoljeću. Nakon tog vremena raste značenje Lišana Ostrovičkih koji postaju važnije naselje od same Ostrovice i od 1735. sjedište katoličke župe.

Na području današnje općine su se na početku rata u Hrvatskoj bilježile sporadične, a zatim intenzivnije borbe između hrvatskih i krajinskih snaga, koje je podržavala JNA. Hrvatske snage su u septembru 1991. prisiljene na povlačenje, a Lišane su potom razorene od strane krajinskih snaga. To je područje pod hrvatski nadzor vraćeno za vrijeme operacije Oluja, nakon koje se vratio se najveći dio izbjeglih Hrvata.

## Gospodarstvo
## Značajne osobe
## Spomenici i znamenitosti
* Ostaci tvrđave Ostrovica
* Svetište Svetog Nikole Tavelića u Lišanima
## Obrazovanje
* Osnovna škola "Ivan Goran Kovačić"
## Kultura
* Kulturno umjetničko društvo "Lišane"
* Lišanska misa, Liturgijsko pučko pjevanje u Lišanima, izdavač Dragan Nimac i suradnici, Lišane Ostrovičke 1998.

## Sport
* Malonogometni klub "Lišane"
* Boćarski klub "Lišane"
## Vanjske veze
Polača

**Polača** je naselje i sjedište istoimene općine u Hrvatskoj, smještene u unutrašnjosti Sjeverne Dalmacije. Administrativno pripada Zadarskoj županiji.

## Geografija
Mjesto Polača jedno je od najvećih i najtipičnijih razvijenih seoskih sredina ravno-kotarskog područja. To je mjesto koje prirodno pripada centralnom prostoru sjeverno-dalmatinske regije. Polača se nalazi u neposrednom zaleđu Jadranskog mora, sjeverno od Biograda na Moru. Udaljenost od mora iznosi tek 8&nbsp;km zračne linije, odnosno 10&nbsp;km cestovne.

Zemljopisno je Polača smještena na pola puta između dva gradska središta, Benkovca i Biograda na Moru. Udaljenost Polače od jednog i drugog mjesta je otprilike 10&nbsp;km, s razlikom što je Benkovac sjeverno od Polače, a Biograd južno. U odnosu na Zadar, gospodarsko, kulturno i prometno središte Sjeverne Dalmacije, Polača je smještena nešto više od 30&nbsp;km istočno.

Površina općine iznosi 28 km2, od čega preko 60 % čine obradive poljoprivredne površine.

## Stanovništvo
Prema popisu 2001.g. općina ima 1.434 stanovnika, od čega 93.7 % Hrvata i 3.8 % Srba. Samo naselje Polača broji 1.117 stanovnika.

Za Polaču je karakteristično izrazito promjenjivo stanje u povećanju, odnosno smanjenje broja

## Uprava
Prije rata i osnivanja zasebnog općinskog središta Polača je pripadala općini Benkovac. Kao jedno od 53 mjesta općine Benkovac, Polača je bila pored Benkovca najveće mjesto po broju stanovnika ( 1.467 st. prema popisu 1991.g.). Kao upravna jedinica općina Polača osnovana je 1993. godine izdvajanjem iz sastava dotadašnje općine Benkovac. Općinu Polača čine naselja Donja Jagodnja, Gornja Jagodnja, Kakma i Polača.

## Historija
Polača je teško stradala u ratu u Hrvatskoj. Selo su u septembrz 1991. godine okupirale i potpuno razorile krajinske snage potpomognute s JNA. Čitavo područje je oslobođeno u vojnoj akciji "Oluja". Pritom se iselilo cjelokupno srpsko stanovništvo iz Jagodnje i Kakme, dok su se prognani Hrvati gotovo svi vratili i obnovili Polaču.

## Gospodarstvo
* IGM - eksploatacija kamena

## Značajne osobe
* Šime Prtenjača - zastupnik u Hrvatskom saboru te nekadašnji župan Zadarsko-kninske županije.

## Spomenici i znamenitosti
* Ostaci utvrde u Polači ( Gradina )
* Pravoslavna crkva Svetog Simona monaha u Jagodnji (1868.)
* Stara župna crkva Svetih Kuzmana i Damjana iz 1820. godine,srušena na sam Božić 1991. godine.
* Nova župna crkva Svetih Kuzmana i Damjana sagrađena je 1989.godine, a do temelja je srušena 1991. godine. Ostaci srušene crkve nikad nisu uklonjeni već stoje kao primjer stradavanje Polače i njezinih stanovnika u Domovinskom ratu.
* Nova župna crkva Svetih Kuzmana i Damjana sagrađena je ponovno na drugoj lokaciji, a svečano je otvorena 26. veljače 2006.g.

*

## Obrazovanje
* Osnovna škola "Polača"

## Kultura
* KUD "Gradina"
## Sport
* NK Polača, nogometni klub
* Hipodrom u Nadinskom blatu

## Vanjske veze
Sveti Filip i Jakov

**Sveti Filip i Jakov** (prethodno **Filipjakov**), naselje i sjedište istoimene općine u Hrvatskoj, smještene na obali Jadranskog mora.

## Geografija
Sveti Filip i Jakov je udaljen 25&nbsp;km jugoistočno od grada Zadra i svega 3&nbsp;km sjevernozapadno od starog kraljevskog grada Biograd na Moru.

## Stanovništvo
## Uprava
## Historija
1000. pne. na mjestu današnjeg Sv. Filipa i Jakova postojalo je malo liburnsko naselje. U I. st. n.e. dolaze Rimljani.

Hrvati dolaze u 7.st.n.e. Kroz slijedeća stoljeća zbog blizine kraljevskog Biograda, tu se nalaze posjedi.

U 11.st. gradi se crkva Sv.Roka, oko koje se nalazi selo Rogovo. Najkraćim putem do mora seljani dolaze do male crkvice posvećene Svetom Filip i Jakovu u 13.st., koja je stradala. Po njoj kasnije selo dobiva ime. Prvi put spominje se u 15.st. kao *San Filip e Giacomodi Rogovo*, jer se nalazi pod Rogovom, i seoce se zove Rogovski pristran (pristanište).

Kroz 16.st. nastaje današnja jezgra Svetog Filipa i Jakova. Crkva Sv.Mihovila spominje se u 16.st., ali strada od Turaka, pa 1707.g. je podignuta današnja sa zvonikom.

Svoje ime Sveti Filip i Jakov ima nepromjenjeno do socijalističke Jugoslavije, kad se iz imena izbacuje riječ *Sveti*. Nakon osamostaljenja Hrvatske ponovno je staro ime u uporabi.

## Gospodarstvo
Poljoprivreda [Poljoprivredna udruga Nova Zora]
Turizam te ribarstvo

## Značajne osobe
## Spomenici i znamenitosti
Vrijedno je istaknuti slijedeće spomenike arhitekture:
* Park Borelli, kao spomenik parkovne arhitekture u jezgri naselja. 
* Ostaci Bendiktinskog dvora na Rogovu, pregrađenog na tri razine. 
* Kuća Oštrića 
* Kuće Borelli

Spomenik:
Dr. Franjo Tuđman, prvi hrvatski predsjednik.

## Obrazovanje
Osnovna skola Sv. Filip i Jakov
Dječji vrtić Cvit Sv. Filip i Jakov

## Kultura
Crkveni zbor
Ritmika

## Sport
U Svetom Filipu i Jakovu djeluju vaterpolski klubovi „Croatia” i „Gusar”. U Sv. Filipu i Jakovu djeluju jos i nogometni klubovi [nogometni klub Nova Zora] i [nogometni klub Croatia].
U Sv. Filipu i Jakovu ima i Jedrilicarski klub

## Vanjske veze
Sukošan

**Sukošan** je gradić i sjedište istoimene općine u Hrvatskoj, smještene na sjevernodalmatinskoj obali Jadranskog mora. Administrativno pripada Zadarskoj županiji.

## Geografija
Sukošan je naselje i lučica u prostranom zaljevu (Zlatna luka Sukošan), 11&nbsp;km jugoistočno od Zadra. Nalazi se na jadranskoj turističkoj cesti u sredini hrvatske jadranske obale.

Prostrano je i mirno - duge obale i brojnih intimnih uvala te čistoga, bistroga mora obrubljenog otocima što se protežu u nacionalni park Kornate.

Sukošan ima veliku marinu Dalmacija, prirodni kompleks Tustica, pjeskovite plaže i udobna kampirališta, ugledna zdanja, maslinike i vinograde, gostoljubljive ljude i tradiciju.

## Stanovništvo
Sukošan ima oko 2500 stanovnika.

## Uprava
## Historija
## Gospodarstvo
Gospodarska je osnova poljodjelstvo, vinogradarstvo, maslinarstvo, voćarstvo i turizam.

## Značajne osobe
## Spomenici i znamenitosti
Mjesto je prostrano i mirno - duge obale i brojnih intimnih uvala te čistoga, bistroga mora obrubljenog otocima što se protežu u nacionalni park Kornate.

Sukošan ima veliku marinu Dalmacija, prirodni kompleks Tustica, pjeskovite plaže i udobna kampirališta, ugledna zdanja, maslinike i vinograde, gostoljubljive ljude i tradiciju.

Sukošan se odlikuje lijepim pješčanim plažama. Mjesto isprepleću tradicionalne uske ulice i prirodne šetnice idealne za šetnju. Uz mnoge ugostiteljske objekte - restauracije, gostionice - Sukošan se drži mjestom vina i pjesme.

## Obrazovanje
## Kultura
## Sport
## Vanjske veze
* Službena stranica općine
* O Sukošanu
Massachusetts

**Massachusetts** država u s-i dijelu SAD. Površina 21 500 km2, stanovnika 6,6 miliona, glavni grad Boston. Reljef nizijski a na zapadu uzvišenja te manje planine. Klima atlanska te umjerena. Industrija; elektronska, mašinska, brodogradnja, tekstilna, celuloza, prehrambena. Poljoprivreda; krompir, voće, duvan. Savezna država od 1788 godine


Image:Lexington Battle Green during performance of Old Guard Fife & Drum Corps.jpg|Lexington Common
Image:USA 09562 Boston Luca Galuzzi 2007.jpg|Boston
Image:Gay Head Light - USA MA.jpg|Martha's Vineyard
Bibinje

**Bibinje** je je naselje i sjedište istoimene općine u Hrvatskoj, smještene na sjevernodalmatinskoj obali Jadrana. Administrativno pripada Zadarskoj županiji.

## Geografija
Bibinje je malo, obalno mjesto, smješteno 7&nbsp;km jugoistočno od Zadra. Do njega se veoma lako dolazi Jadranskom magistralom.

## Stanovništvo
Po posljednjem popisu stanovništva iz 2001. godine, općina Bibinje imala je 3.923 stanovnika, raspoređenih u jednom naselju - Bibinju.

### Nacionalni sastav, [[2001]].
* Hrvati - 3.819 (97,35)
* Albanci - 12 (0,31)
* Bošnjaci - 9 (0,23)
* Nijemci - 9 (0,23)
* Srbi - 8 (0,20)
* Slovenci - 5 (0,13)
* Mađari - 2
* Makedonci - 2
* Slovaci - 2 
* Austrijanci - 1
* Česi - 1
* ostali - 4
* neopredijeljeni - 7 (0,18)
* nepoznato - 42 (1,07)

## Uprava
## Historija
Bibinje se spominje još za vrijeme Viviusa ili Bibiusa, a pojavljuje se 1214.godine.

## Gospodarstvo
## Značajne osobe
## Spomenici i znamenitosti
## Obrazovanje
## Kultura
## Sport
## Vanjske veze
* Bibinje online nudi Vam zanimljive informacije o mjestu 
* Turistička zajednica općine Bibinje 
* Marina Dalmacija
Ražanac

**Ražanac** je naselje i sjedište istoimene općine u Hrvatskoj, koja administrativno pripada Zadarskoj županiji.

## Geografija
## Stanovništvo
Općina ima 3.107 stanovnika, od kojih u naselju Ražanac živi njih 1.002.
## Uprava
Općini Ražanac pripadaju naselja Jovići, Krneza, Ljubač, Ljubački Stanovi, Podrvšje, Radovin, Ražanac i Rtina.

## Historija
* Prvi tragovi života na području Ražanca datiraju iz sredine starijeg kamenog doba, a nalazi se čuvaju u Arheološkom muzeju u Zagrebu.
* Ražanac se prvi put spominje u XIV. stoljeću (1332. godine) kao posjed zadarskog plemića Vučine Martinušića.
* Leopold Riko Finka u svojim spisima mjestima od Jovića do Rtine (područje dužine 15&nbsp;km) nadjenuo ime Ražanac, a to je obrazložio time da ima oblik "ražnja".
* današnji položaj Ražanca počinje se razvijati kada se življe zbog lakše obrane od turaka spustilo na more 1507.g. i tamo započelo izgradnju ražanačke utvrde.
* 1570. - Turci porušili i opljačkali Ražanac

## Gospodarstvo
## Značajne osobe
**Juraj Baraković** - Obitelj Baraković živjela je u Plemićima ispod liburnske gradine Venac. Bili su veleposjednici u selima: Plemići, Brusi i Oštri Rat. Iz te obitelji potječe naš znameniti i jedan od najstarijih pjesnika iz 16. i s početka 17.st. Juraj Baraković (1548.–1628.). Vladislav Cvitanović, koji je bio župnik Ražanca od 1934.–1937.g., piše: "Baraković Juraj, kanonik, rođ. 1548. u Plemićima, zaselak Ražanca, današnja Rtina. Majka mu je Zadranka. Otac Jurin poveo je svoju ženu na svoje imanje u Plemićima, gdje se rodio Juraj g. 1548.

## Spomenici i znamenitosti
* **Župna crkva Gospe od Ružarija u Ražancu** 
- izgrađena u XIV. stoljeću; 1646. godine razrušena uslijed turskih pohoda te obnovljena 1670. godine
* **Ražanačka utvrda - Kaštelina** 
- gradnja utvrde započela 1507. za obranu od turaka
* **Crkva sv. Andrije (Jadrije)**
- između današnjih ražanačkih zaselaka Rudića i Garića
* **Crkvica gospe od Zdravlja** (1680.)
* **lokalitet Opatija**

## Obrazovanje
* Osnovna škola "Juraj Baraković" Ražanac

Pri osnovnoj školi djeluje 5 područnih škola. Nalaze se u susjednim mjestima; Radovin (svih 8 razreda) Jovići, Kneza, Ljubač i Rtina (u ovim školama nastava je organizirana do četvrtog razreda, nakon toga učenici idu u Ražanac)

## Kultura
U Ražancu djeluje Kulturno umjetnička udruga "Fortuna" koje njeguje pjesme i ples s područja Ražanca.
Ražanačko kolo je jedan od najsvijetlijih bisera hrvatskog folklora.

## Sport
## Vanjske veze
Privlaka (Zadarska županija)

**Privlaka** je naselje i sjedište istoimene općine u Hrvatskoj, smještene u Sjevernoj Dalmaciji. Administrativno pripada Zadarskoj županiji.

## Geografija
Privlaka (Zadarska županija) je smještena na prostranom, ravnom poluotoku pjeskovitog tla (7&nbsp;km dužine i 4&nbsp;km širine) koji sa sjeveroistočne strane zatvara Ninski zaljev, a s jugozapadne Zadarski kanal. Od Zadra je udaljena 18&nbsp;km. Odlikuje se blagom mediteranskom klimom s 2.540 sunčanih sati godišnje.

Plitko priobalno more, obilje pitke vode o čemu i danas svjedoče brojni bunari razasuti po mjestu te obradiva pjeskovita površina, razlog su ranog naseljavanja čovjeka od neolitika kontinuirano do danas. O tome govore i bogati arheološki nalazi te ostaci sakralnih objekata.

Danas je Privlaka turističko mjesto, prije svega zahvaljujući brojnim pješčanim uvalama (na nekim mjestima i s ljekovitim blatom).

## Stanovništvo
## Uprava
## Historija
Prvi pisani spomen iz 1296. godine spominje Privlaku kao vinogradsko mjesto, a ona je kroz povijest poznata kao mjesto pomoraca, ribara, a posebno "sabunjara" (pjeskara).

## Gospodarstvo
## Značajne osobe ==niko begonja

## Spomenici i znamenitosti
## Obrazovanje
U centru je smještena Osnovna škola Privlaka, koja je nekoć nosila ime "Vlado Bagat".Danas ta škola nosi naziv "OŠ PRIVLAKA" i jedna je od naprednijih škola zadarske županije. Predavanja su uvelike modernizirana pomoću računala i projektora. OŠ PRIVLAKA izdaje i školski list pod nazivom "Eko oblak" koji je osvojio nagradu za najbolji školski list zadarske županije.

## Kultura
U Privlaci djeluje Kulturno umjetničko društvo "Privlaka", muška i ženska Klapa "Privlaka" te Aktiv Dobrovoljnih Davaoca Krvi. KUD Privlaka je osnovan 2002.godine te okuplja oko sebe svu povijesnu ostavštinu Privlačkog kraja. Aktiv DDK vezuje oko sebe više od 100 davatelja krvi, s time da je prosjek godina davalaštva 27.

## Sport
U Privlaci djeluju brojne sportske udruge kao što su košarkaški, nogometni i malonogometni klubovi koji uglavnom nose tradicionalno ime ovog kraja; "Sabunjar" također djeluju i šahovski klub "Sveti Vid" te sportsko ribolovno društvo "Morski Konjić". 
## Vanjske veze
Preko

**Preko** je naselje i općina u Hrvatskoj, na otoku Ugljanu. Administrativno pripada Zadarskoj županiji.

## Geografija
## Stanovništvo
## Uprava
## Historija
## Gospodarstvo
* Priješke lavandijere (*preške pralje*) - U 19. i početkom 20. stoljeća mnoge su mještanke Preka zarađivale za život svojih obitelji pranjem rublja zadarskoj gospodi. O teškom životu preških pralja svjedoči i tragična smrt 16 lavandijera dana 2. studenoga 1891. godine koje su stradale u prevrtanju broda kojim se u Zadar prevozilo čisto rublje spremno za isporuku njihovim vlasnicima.

## Značajne osobe
## Spomenici i znamenitosti
* Tvrđava Sv. Mihovila, 13. stoljeće 
* otočić Galevac (Školjić), prekriven bujnom mediteranskom vegetacijom i samostanom franjevaca trećeredaca sv. Pavla Pustinjaka iz 15. stoljeća s crkvom Sv. Pavla
* romanička crkvica Sv. Ivana, 11. stoljeće
* Dina Čolić - Anđelković, poznata jugoslovenska tv voditeljka
* Budimir Lončar, hrvatski i SFR jugoslavenski komunistički političar

## Obrazovanje
## Kultura
## Sport
## Vanjske veze

* Preko
* Službene stranice općine Preko
Tkon

**Tkon** je općina i naselje u Hrvatskoj, koje administrativno pripada Zadarskoj županiji.

## Geografija
Općina Tkon se prostire na 15&nbsp;km kvadratnih zemlje bez mora i to najvećim dijelom na jugoistočnom dijelu otoka Pašmana (jedna petina otoka) i na trinaest otočića od kojih su najveći Gangaro, Žižanj i Košara, a najmanji Orlić. Samo su Planac i Čavatul u Pašmanskom kanalu, a ostali su jugoitočno prema Vrgadi, Kornatu i Žutu tj. prema Murterskom moru i Srednjem kanalu.

## Stanovništvo
Ribari i uzgojivači ribe s dosta ugostiteljskih radnji tipa birtija i konoba. Nešto obrtnika svih vrsta. Stanovnici svoje mjesto nazivaju Kun, a sebe kunjkama i kunjanima pa se i poznata školjka zove po tim vrsnim školjkarima.

## Uprava
Tkon je općina od 1997. s četiri stalno zaposlena + 4 u javnoj kom. ustanovi Prvenj koja uz odvoz otpada gospodari sportskom lučicom ( 22 veza za jedrilice) i FKK (naturističkim) auto kampom "Sovinje"

## Historija
Podno benediktinskog samostana na Ćokovcu, gospodara 36 sela na kopnu od Zadra do Skradina, formiralo se naselje težaka i ribara koji su stoljećima nadgledali strateški ulaz u Pašmanski kanal kao dio puta od Vanecije do Svete zemlje. Sjedište popovske glagoljaške bratovštine i stoga s većom dozom autonomije pod Mlecima. U drugom svjetskom ratu Nijemci ga fortificiraju pa ga saveznici u više navrata bombardiraju. Dvadesetak poginulih stanovnika i oštećena župna crkva Sv. Tome.

## Gospodarstvo
## Značajne osobe
* Ante Gotovina, hrvatski general

## Spomenici i znamenitosti
* Benediktinski samostan sv. Kuzme i Damjana

## Obrazovanje
## Kultura
## Sport
## Vanjske veze
Povljana

**Povljana** je općina u Hrvatskoj. Nalazi se u Zadarskoj županiji, na južnom dijelu otoka Paga.

## Geografija
## Stanovništvo
## Uprava
## Historija
## Gospodarstvo
## Značajne osobe
## Spomenici i znamenitosti
## Obrazovanje
## Kultura
## Sport
U Povljani djeluju boćarski klubovi "Povljana" i "Hajduk".

## Vanjske veze
Sali

**Sali** su naselje i sjedište istoimene općine u Hrvatskoj, koja se nalazi u Zadarskoj županiji.

## Geografija
Sali je najveće mjesto na Dugom otoku i sjedište istoimene općine. Nalazi se na južnom dijelu ovoga najvećega otoka zadarskog arhipelaga.

## Stanovništvo
## Uprava
## Historija
## Gospodarstvo
## Značajne osobe
* Božidar Finka (1925. - 1999.), poznati hrvatski jezikoslovac i lingvista.

## Spomenici i znamenitosti
## Obrazovanje
## Kultura
Nadaleko najpoznatija kulturna manifestacija u Salima je "Saljske užance". Održava se tradicionalno od 1958.g. Uz *užance* je 1959. osnovana i Tovareća mužika koja je ubrzo postala i zaštiti simbol te manifestacije.

## Sport
## Vanjske veze

* Saljske užance
Poličnik

**Poličnik** je naselje i sjedište istoimene općine u Hrvatskoj, smještene u zaleđu Zadra. Nalazi se u Zadarskoj županiji .

## Geografija
## Stanovništvo
## Uprava
## Historija
Područje općine Poličnik je za vrijeme rata u Hrvatskoj bilo poprište žestokih borbi između hrvatskih snaga s jedne, te krajinskih snaga podržanih od strane JNA s druge strane.

## Gospodarstvo
U Poličniku se otvara građevinskogospodarska zona grabi te će se zaposliti znatan broj ljudi

## Značajne osobe
## Spomenici i znamenitosti
* Crkva sv. Nikole
* Crkva sv. Ivana
* Crkva sv. Luke
## Obrazovanje
## Kultura
## Sport
U Općini djeluje Nogometni klub Hrvatski Dragovoljac.

## Vanjske veze
Posedarje

**Posedarje** je naselje i sjedište istoimene općine u Hrvatskoj. Nalazi se u sjevernom dijelu Zadarske županije.

## Geografija
Posedarje se nalazi oko 25&nbsp;km sjeveroistočno od Zadra na obali Novigradskog mora. Kroz mjesto prolazi jadranska magistrala na dijelu Zadar - Maslenica, a neposredno iznad njega i autocesta Zagreb - Split.

## Stanovništvo
Naselje Posedarje ima 1.286 stanovnika, a čitava općina, kojoj pripadaju još četiri sela, ukupno 3.513.Hrvati su gotovo jedino stanovništvo općine(99%).

## Uprava
Općinu Posedarje čine naselja Islam Latinski, Podgradina, Posedarje, Slivnica i Vinjerac.

## Historija
Posedarje je za vrijeme rata u Hrvatskoj bilo na liniji fronte između hrvatskih snaga s jedne, te krajinskih snaga, podržanih od strane JNA, s druge strane.

## Gospodarstvo
## Značajne osobe
* Martin Posedarski

## Spomenici i znamenitosti
* Crkvica "Sv. Duha";
* Centralni bunar

## Obrazovanje
* Osnovna Škola " Braća Ribar" Posedarje

## Kultura
## Sport
* NK "Hrvatski Vitez" Posedarje (3. liga)
* Memorijalni turnir "Anđelko Herjavec"

## Vanjske veze
Pašman (općina)

**Pašman** je naselje i istoimena općina u Hrvatskoj, smještena na otoku Pašmanu.

## Geografija
## Stanovništvo
## Uprava
Načelnik opštine Pašman je Nedjeljko Medić.

## Historija
## Gospodarstvo
## Značajne osobe
## Spomenici i znamenitosti
## Obrazovanje
## Kultura
## Sport
## Vanjske veze
Kolan

**Kolan** je naselje i sjedište istoimene općine u Hrvatskoj. Nalazi se na otoku Pagu i administrativno pripada Zadarskoj županiji.

## Geografija
## Stanovništvo
## Uprava
## Historija
Općina Kolan ustrojena je 2003. izdvajanjem iz područja Grada Paga.

## Gospodarstvo
## Značajne osobe
* Alojzije Šupraha, nogometni prvoligaški sudac
## Spomenici i znamenitosti
## Obrazovanje
## Kultura
## Sport
## Vanjske veze
Pakoštane

**Pakoštane** su naselje i općina u Hrvatskoj, smještene na sjevernodalmatinskoj obali Jadrana. Administrativno pripadaju Zadarskoj županiji.

## Geografija
Pakoštane je malo dalmatinsko mjesto smješteno u samom središtu jadranske obale i jedinstvenom položaju između mora i Vranskog jezera. Četiri nacionalna parka i dva parka prirode jedinstvene ljepote okružuju Pakoštane.

## Stanovništvo
Opčina Pakoštane broji 3.884 stanovnika, a gustoća stanovništva iznosi 46,08 stanovnika na km2.

## Uprava
## Historija
Za rimskog doba na području mjesta bila je luka po imenu *Asseriae*. Početak današnjeg sela spada u prvo desetlječe 15. st. Za doba Hrvatsko-ugarskih kraljeva zove se Pakosene.

## Gospodarstvo
## Značajne osobe
* Ante Gotovina, hrvatski general

## Spomenici i znamenitosti
**Crkve**
* Sv. Justina, nalazi se na istoimenom otočiću ispred samog mjesta, na otočiću je i staro groblje. Sagrađena je 1794. godine. 
* Sv. Mihovil, stara župna crkva sagrađena je 1694., oko nje se nalazilo i groblje. 
* Uzaščašće Gospodinovo, sadašnja župna crkva, izgrađena je od kamena 1906. na prostoru stare župne crkve, uz sv. Juštinu najprepoznatljiviji simbol Pakoštana.
* Sv. Roko, sagrađena u 18. st. za vrijeme komunizma preuređena u skladište.
* Sv. Marija, sagrađena u 13 st. a srušena u 17 st. kad se zadnji puta i spominje, nalazi se na lokalitetu nazvanom " Crkvina" uz Vransko jezero.

## Obrazovanje
U mjestu za područje cijele općine djeluje Osnovna škola Pakoštane.http://www.os-pakostane.hr/ 

## Kultura
*Pakoške mažoretkinje* djeluju već 11. godina. Osnovane su 1996. godine, a proizašle su iz folklora. Danas su najstarije mažoretkinje na tom području, ali i najpoznatije zahvaljujući visokim i zavidnim rezultatima koje su postizale na brojnim županijskim, regionalnim, državnim i europskim natjecanjima. Pakoške mažoretkinje prepoznatljive su po svojim odorama u mornarskom stilu s kojima ponosno predstavljaju svoje mjesto. To su jedine mažoretkinje u Europi koje imaju zlatne štapove. Danas djeluju u tri kategorije: kadetkinje, juniorke i seniorke, a svaka kategorija broji dvadesetak djevojaka. Vodi ih trenerica i koreografkinja prof. Silva Bakija.

*Muška klapa Pakoštane* djeluje od 14.02.2006. kao samostalna Udruga građana. U periodu od dvije godine iza sebe ima brojne nastupe od kojih je najzapaženiji onaj na Splitskom festivalu gdje su nastupili sa Duškom Lokinim i Emili. Klapa djeluje pod voditeljskom palicom Jurice Šoše. 
Članovi Klape Pakoštane su : Kristijan Rašin - 1. Tenor , Blaž Maksan , Goran Krpeta - 2. Tenori , Nino Maksan , 
Ivan Travica - Baritoni , Nenad Macuka , Martin Miočić , Vjekoslav Bakija - Basi

## Sport
* Nogometni klub Pakoštane,
* Kickboxing klub "Croatia Pakoštane"

## Vanjske veze

* Pakoštane Online
Kali (općina)

**Kali** je naselje i istoimena općina u Hrvatskoj, smješteno na otoku Ugljanu. Administrativno pripada Zadarskoj županiji.

## Geografija
## Stanovništvo
Po posljednjem popisu stanovništva iz 2001. godine, općina Kali imala je 1.731 stanovnika, raspoređenih u jednom naselju - Kali.

## Uprava
## Historija
## Gospodarstvo
## Značajne osobe
## Spomenici i znamenitosti
## Obrazovanje
## Kultura
## Sport
* košarkaški klub

## Vanjske veze

* Podaci o Kaliju  (engleski)
Jasenice

**Jasenice** su naselje i sjedište istoimene općine u Hrvatskoj, smještene u podnožju Velebita. Administrativno pripadaju Zadarskoj županiji.

## Geografija
## Stanovništvo
Po posljednjem popisu stanovništva iz 2001. godine, općina Jasenice imala je 1.329 stanovnika, raspoređenih u 2 naselja:
* Jasenice - 1.224
* Zaton Obrovački - 105 
## Naseljena mjesta
Jasenice, Maslenica, Modrići (Modrič), Rovanjska i Zaton Obrovački

## Uprava
## Historija
## Gospodarstvo
## Značajne osobe
* Luka Modrić, hrvatski nogometni reprezentativac
*  Boris Maruna, književnik
*  Toma Nekić, ninski biskup (1743. - 1754.)
*  Marija Šarlija

## Spomenici i znamenitosti
* Zabavni park Pariževačka glavica

## Obrazovanje
## Kultura
## Sport
## Vanjske veze
Masakr u Daurat Labgueru

**Masakr u Dairat Labgueru** se dogodio 16.6. 1997. - dva tjedna nakon alžirskih parlamentarnih izbora - u zaselku Dairat Labguer (također navođenom kao Dairat Labguar, Dairat Lebguar, Daïat Labguer, Daïret Lebguer, Dairet Lebguer) u blizini M'sile, 300&nbsp;km jugoistočno od Alžira. 30 gerilaca je ubilo oko 50 ljudi, a također su otete žene, ubijena stoka i opljačkano drago kamenje. Pet dana ranije, oko 17 ljudi je ubijeno u 5&nbsp;km udaljenoms selu. Masakr se pripisao islamističkim grupama kao što su GIA.

## Povezano
* Popis masakra u Alžiru 1990-ih

## Vanjske veze
* Business Recorder 
* Humanite
Radiohead

**Radiohead** je engleska rock grupa iz Abingdona u Oxfordshireu, ispočetka formirana od školskih prijatelja godine 1986. pod nazivom **On a Friday**. Radioheadov sastav je ostao isti od samog osnivanja, a čine ga Thom Yorke (vokal/ritam gitara/klavir/elektronski instrumenti), Jonny Greenwood 
(glavna gitara/klavijature), Ed O'Brien (gitara/prateći vokal), Colin Greenwood (bas/sintesajzeri) i Phil Selway (bubnjevi).

Na početku su bili pod utjecajem alternativnih rock grupa 1980ih kao što su R.E.M., Pixies, Joy Division i Sonic Youth, a svoj prvi singl, "Creep" su izdali godine 1992. Ta je pjesma postala neočekivani hit njihovog debitantskog albuma *[[Pablo Honey]]* (1993), a uspjeh "Creepa" je rezultirao da se Radiohead smatraju čudom od jednog hita. Grupa je poštovanje kritike u Ujedinjenom Kraljevstvu stekla sa svojim drugim albumom, *[[The Bends]]* (1995), a fanove sa svojom gustom gitarskom atmosferom i sklonošću vođe Thoma Yorkea da pjeva u falsetto stilu. Radioheadov treći album *[[OK Computer]]* (1997) im je donio još više pažnje; sa svojim ekspanzivnim zvukom i temom otuđenja, od mnogih je kritičara proglašen jednim od ključnih albuma 1990-ih.

Sa svojim polarizirajućim albumima *[[Kid A]]* (2000) i *[[Amnesiac]]* (2001), Radiohead je došao na vrhunac globalne popularnosti usprkos toga što im je muzički stil postao manje konvencionalan, preuzimajući utjecaje od različitih eksperimentalnih, elektronskih, jazz u modernih klasičnih umjetnika u rasponu od Aphex Twina i Autechrea do Charlesa Mingusa i Oliviera Messiaena. Njihov posljednji album, *[[Hail to the Thief]]* (2003), je od kritičara prepoznat kao mješavina gitarskog rocka, elektronske atmosfere i politički relevantnih tekstova, donosno kao sinteza cijele karijere grupe. Radiohead su trenutno bez izdavačke kuće, i rade na svom sedmom studijskom albumu, koji se treba izdati negdje 2007. godine.

## Napomene

## Vanjske veze

* Radiohead.com
* "Dead Air Space" - Radiohead blog 
* Radiohead Track Resource
OK Computer

***OK Computer*** je treći album engleske rock grupe Radiohead. Prvi put je izdan 16.6. 1997. u Ujedinjenom Kraljevstvu, gdje je debitirao na 1. mjestu top-liste albuma, a 1.7. u SAD, gdje je debitirao na 22. mjestu. On je proširio popularnost grupe u svijetu, te postao posljednji Radioheadov album s odgođenom distribucijom izvan UK. U januaru 2007. *OK Computer* je dobio status dvostruko platinaste ploče u SAD.

Album je dobio visoke ocjene od kritičara često se naziva najboljim radom Radioheada i jednim od ključnih albuma 1990-ih. Godine 1998 *OK Computer* je bio nominiran za Grammy u kategoriji albuma godina, a dobio ga je kao najbolji album alternativne muzike. Iako je *OK Computer* grupu doveo u prvu ligu suvremene rock muzike, odmaknuo se od tada popularnih stilova Britpopa i alternativnog rocka i tako postavio temelje za kasnije, mnogo apstraknije, albume grupe.

## Vanjske veze
* Making ''OK Computer'':  quotes by band members on the process
* The album, song by song:  1997 interview with the band
* ''OK Computer'' and ''1984'' Comparison Thesis (archived from defunct fan site Follow Me Around)
Dom komuna Ujedinjenog Kraljevstva

**Dom komuna** (engleski: *House of Commons*) je donji dom Parlamenta Ujedinjenog Kraljevstva. Parlament se također sastoji od suverena i gornjeg doma, Doma lordova; Dom komuna je danas najvažniji od svih tih delova Parlemanta. Dom komuna je demokratski izabrano tijelo, koje se trenutno sastoji od 646 članova, poznatih po engleskoj kratici MP (*Member of Parliament*, "Član parlamenta". Članovi se biraju po većinskom izbornom sistemu, te sjede u Parlamentu dok on ne bude raspušten (najduže pet godina nakon sazivanja). Svaki član parlamenta je izabran u izbornom okrugu (*constituency*) kojeg predstavlja. Dom komuna daje većinu ministara i sve premijere od 1902. godine, s jedinim izuzetkom Sir Alec Douglas-Homea godine 1963. (Home je zapravo bio članom Doma komuna, s obzirom da je preuzeo mjesto ubrzo nakon što je izabran za premijera).

Dom komuna se razvio u 14. vijeku te kontinuirano postoji do današnjeg dana. Dom komuna ("Donji dom") je imao daleko manje političke moći nego Dom lordova ("Gornji dom"), ali danas uvjerljivo dominira Parlamentom. Zakonodavne ovlasti Doma komuna nadmašuju ovlasti Doma lordova; temeljem Zakona o Parlamentu iz 1911. godine, ovlasti Lordova da odbacuju većinu zakonskih prijedloga se svela na odgađanje zakonskih prijedloga na najviše godinu dana od dana usvajanja u Domu komuna. Nadalje, Vlada Ujedinjenog Kraljevstva odgovara isključivo Domu komuna; premijer ostaje na dužnosti samo dotle dok uživa podršku donjeg doma (ne računajući teorijsku mogućnost smjene od strane monarha). 

Puni formalni naziv Doma komuna je *Časni ljudi Komuna Ujedinjenog kraljevstva Velike Britanije i Sjeverne Irske okupljeni u Parlamentu* (engleski *The Honourable the Commons of the United Kingdom of Great Britain and Northern Ireland in Parliament assembled*). Engleski izraz "Commons" dolazi iz normansko-francuske riječi *communes*, što se odnosi na geografske i druge zajednice zastupnika u Parlamentu. Često se pogrešno misli da izraz "Commons" dolazi od riječi za pučane ("commoners"), odnosno da se time označava da Dom predstavlja obične ljude, na isti način na koji "Dom lordova" označava predstavničko tijelo za perove. Ovo objašnjenje, međutim, nema historijsku osnovu. Oba doma, Komune i Lordovi, sastaju se u Westminsterskoj palači. Oba Doma su se u prošlosti okupljala na različitim mjestima, a i danas na to imaju pravo, pod uvjetom da im je pri ruci Mlat.

Izvor informacija za Dom komuna je Biblioteka Doma komuna.

## Vanjske veze
* The Parliamentary Archives holds the historic records of the House of Commons.
* The British Broadcasting Corporation. (2005). "A–Z of Parliament."
* ''The Guardian.'' (2005). "Special Report: House of Commons." 
* The Parliament of the United Kingdom. House of Commons official website. 
* The Parliament of the United Kingdom. Find Your MP. 
* The Parliament of the United Kingdom. Parliament Live TV.
Agra

**Agra** je srednjevekovni grad u Indiji na obali reke Jamune. Poznat je po veličanstvenim građevinama mogulske ere, od kojih su najpoznatiji Tadž Mahal, tvrđava u Agri i Fatehpur Sikri. Sve tri građevine se nalaze na UNESKOvoj listi svetske baštine.

## Geografija i demografija
Agra se nalazi na obali reke Jamune na prosečnoj nadmorskoj visini od 171 metar. Nalazi se u indijskoj državi Utar Pradeš.
Agra ima 1.259.979 stanovnika po popisu iz 2001. 
## Historija

Agra je srednjevekovni grad, koji je osnovao 1506. sultan Delhijskog sultanata Sikandar Lodi. Posle njega sultanatom je vladao Ibrahim Lodi. Ibrahim Lodi je vladao do 1526. kada ga je Babur pobedio u prvoj bici kod Panipata. Babur je osnovao Mogulsko carstvo i započelo je zlatno doba Agre. Agra je bila glavni grad Mogulskog carstva u vreme cara Akbara Velikoga,Džanagira i Šaha Džahana. Šah Džahan je 1649. premestio glavni grad iz Agre u Šahdžahanabad (na mestu današnjeg Delhija).

Pošto je Agra bila najznačajniji grad u vreme Mogula, u Agri se mnogo gradilo. Babur je prvi osnovao persijski vrt zvan Aram Bag na obali Jamune.
Akbar Veliki je sagradio Veliku crvenu tvrđavu. Osim toga u njegovo doba Agra je postala komercijalni, religiozni i umetnički centar carstva. Akbar Veliki je sagradio novi grad Fatehpur Sikri u predgrađu Agre. U slučaju krize dvor, harem i riznica bi se premeštali u Crvenu tvrđavu u Agri koja je bila udaljena oko 45 kilometara od Fatehpur Sikrija.

Njegov sin Džanagir je pokazivao ljubav prema baštama i flori i fauni, tako da je stvorio mnogo bašti unutar Crvene tvrđave. Šah Džahan je poznat po gradnji Tadž Mahala, bisera indijske i svetske arhitekture. Car Šah Džahan je naredio izgradnju Tadž Mahala za svoju omiljenu ženu, Ardžumand Bano Begum, koja je poznatija kao Mumtaz Mahal.Ona je nakon rođenja osmog deteta umrla 1629. godine, a mogul je naredio da se iznad njenog groba sazida grobnica kakvu svet nije video. Šah Džahan je 1649. premestio glavni grad iz Agre u Šahdžahanabad (na mestu današnjeg Delhija). U doba Aurangzeba Agra je ponovo prestolnica. Aurangzeb je zatvorio svoga oca Šaha Džahana u luksuznu Crvenu tvrđavu u Agri. Agra je ostala glavni grad do 1653. Posle opadanja moći Mogula, Agra dolazi pod vlast Marata, a deo Britanske Indije postaje 1803. Tada je došla pod vlast Britanske istočnoindijske kompanije.

## Povezano
* Tadž Mahal
* Fatehpur Sikri
* Tvrđava u Agri

## Vanjske veze

* Official Website of Agra maintained by NIC
* Agra City Guide 
* Agra Rugs 
* Agra at Wikimapia