open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Chamiwi

**Chamiwi**, ime koje su Luckiamute dali jednoj bandi Yamel Indijanaca koje je u prvoj polovici 19. stoljeća živjelo na rijeci Yamhill, desnoj pritoci Willamette i u blizini Independencea u Oregonu . Njihovi ostaci vjerojatno su sa ostalim Yamel bandama 1855. završili na rezervatu Grand Ronde u Oregonu, gdje bi mogli još imati potomaka.

## Izvori
Champikle

**Champikle**, jedna od bandi Yamel Indijanaca (Gatschet, 1877.), porodica kalapooian, koja je obitavala u šumovitom području na La Creole Creeku (Rickreall Creek, Dallas Creek), pritoci Willamette u sjevernom Oregonu. Ovaj kraj nalazi se na području današnjeg okruga Polk blizu današnjeg Dallasa, a dijelili su ga sa Chinchal Indijancima, susjednom Yamel bandom. U ovom kraju bijelci 1845. osnivaju Dallas, a za potrebe pilane i industrije Dallasa koriste se šume La Creolle Creeka. Na obalama rijeke Indijanci su kopali camas-korijenje, a danas se tu nalazi Delbert Hunter Arboretum i botanički vrt.

## Tekst naslova
* Yamel Indian Bands, Gens and Clans
Chinchal

**Chinchal**, jedna od nekadašnjih bandi Yamel Indijanaca, porodica Kalapooian, koja je u prvoj polovici 19. stoljeća zajedno sa bandom Champikle obitavala na Dallas Creeku, desnoj pritoci Willamette u blizini današnjeg Dallasa, okrug Polk, u Oregonu . Nestali.

## Izvori
Chamifu

**Chamifu** /*ime koje su im dali [[Luckiamute]]*,/ jedna od bandi Santiam Indijanaca, porodica Kalapooian, za koje je poznato da su obitavali na rijeci Yamhill, pritoci Willamette u Oregonu. Ne smiju se brkati sa istoimenom skupinom koja je pripadala u Yamele . 

## Izvori
Chanchampenau

**Chanchampenau**, ime koje su Luckiamute dali jednoj bandi Santiam Indijanaca, jezična porodica Kalapooian, a označava onaj njihov dio koji je nastanjivao krajeve istočno od rijeke Willamette u Oregonu . Kod Gatscheta (Lakmiut MS., BAE,1877). Srodne su im bande Chanchantu i Chantkaip.

## Izvori
Buena Vista Yokuts

**Buena Vista Yokuts** (Southern Foothill Yokuts), deskriptivni naziv za manju skupinu srodnih indijanskih plemena u blizini rijeke i jezera Kern i jezeru Buena Vista u američkoj državi Kalifornija. Jezično čine posebnu skupinu Yokutsa (porodica mariposan) čiji su predstavnici Hometwoli (Humetwadi) na jezeru Kern Lake i blizu ušća rijeke Kern; Tuhohi (Tohohai, Tuohayi), na donjem toku rijeke Kern; Tulamni, na jezeru Buena Vista Lake.

Njihovi istočni susjedi su Yauelmani. Najsjeverniji među njima su Tuhohi, a južnije uu Hometwoli i Tulamni. Kultura je orijentirana prema vodi i tule-trstiki iz koje izrađuju plovila, nastamnbe i košare.
## Vanjske veze
* Yokuts: A language of USA
## Izvori
Hometwoli

**Hometwoli** (Humetwadi), jedno od plemena ili tribeleta Buena Vista ili Southern Foothill Yokuts naseljeni do sredine 19. stoljeća u području uz danas isušeno jezero Kern Lake u Kaliforniji. Jezično su se vjerojatno nešto razlikovali od njima srodnih skupina Loasau, Tuhohi i Tulamni, te bili relativno nezavisni jedni od drugih. Homwetwoli su imali tri sela, a po imenu je poznato *Halau*. 

## Izvori
Tuhohi

**Tuhohi** (Tohohai, Tuohayi).- Pleme Indijanaca iz grupe Buena Vista Yokuta, porodica Mariposan, sa donjeg toka Kern Rivera u Kaliforniji, u kraju gdje ona utječe u jezero Tulare, i po svoj prilici su se širili sve do jezera Grass Lake (Swanton). Lokacija njihovog sela *Tahayu* nije poznata. 

## Izvori
Tulamni

**Tulamni**, jedno od plemena Buena Vista Yokutsa, porodica Mariposan koji su živjeli u selima kod jezera Buena Vista u Kaliforniji. Od njihovih sela poznata su Tulamniu koje se nalazilo na zapadnoj ili sjeverozapadnoj obali jezera i Wogitiu, današnji McKittrick . Selo Tulamniu španjolac Pedro Fages 1772. nazvao je Buena Vista, a bilo je naseljeno nekoliko stoljeća.

## Izvori
Southern Valley Yokuts

**Southern Valley Yokuts**.- Jedna od dvije grane Chauchila Yokuta, porodica Mariposan, što su obitavali su u močvarnim predjelima doline rijeke San Joaquin, Kalifornija. Područje Southern Valley Yokuta bilo je nekoć kraj bogat močvarnim pticama (uključujući selice divlje patke i gusku), velikim stadima losa Cervus elaphus nannodes (tule elk) i antilopama, te obrasla tule-trstikom koja se upotrebljavala za gradnju nastambi kao i splavi i balsa. Ribolov im je bio glavno zanimanje. Plemena: Apiachi, Choinok, Chunut, Koyeti, Nutunutu, Tachi, Telamni, Tsineuhiu, Wechihit, Wimilchi, Wo'lasi, Wowol i Yauelmani.

**Život i običaji**

Obitelj Yokuta sastoji se od muža, žene i djece čiji je lineage patrilinearan i totemski. Majčin totem nikada ne prelazi na djecu, niti se totemska životinja koristi za hranu.
Mnoga religiozna vjerovanja fokusirana su na vrijeme i pod utjecajem su šamana koji je sposoban da liječi ljude. Tokom proljeća šamani svaku noć uzimaju parnu-kupelj i očekuju pomoć i savjet nadnaravnih sila. Savjete koje dobiju tokom ovih obreda omogućit će im da pomognu svojim suplemenicima. Ako bi šaman pogriješio u liječenju , ili bi bio osumnjičen da je svoju moć upotrijebio u zle svrhe, bio bi ubijen od poglavice plemena.

**Odjeća**

Odjeća je oskudna. Muškarac ide gol ili nosi tek kožnu pregaču, slično je i kod žena. Obuća (mokasine) nose se tek prilikom putovanja. Jedino pokrivalo za glavu je košara-kapa kod žena.

**Nastambe**

Kuće Yokuta javljaju se u dva tipa, to su obiteljska i komunalna. Obiteljska kuća podiže se obično pokraj bara ili močvara, i napravljene od rogožine tule-trske, kojim se prekriva drveni kostur. Komunalna kuća je duga i strmog krova, a u njoj je nastanjeno i do deset obitelji. Svaka obitelj posjeduje vlastitu vatru i vrata. Postoji i Nastamba za čuvanje suhe hrane, ona je nepokrivena.

**Hrana i transport**

U dolinama kod južnih plemena Chauchila, ljeta su duga i vruća dok su time blage. To je prilično močvarno područje sa velikim bogatstvom u biljnom i životinjskom svijetu. Riba se lovila mrežama i kopljem, hvatale su se divlje ptice, kao što su patke i guske, a sakupljale su se i školjke. Rijeke, močvare i jezera Indijancima su bili glavni transportni putovi. Svoje kanue izrađivali su od osušene tule-trske.

## Vanjske veze
* The Yokuts
Northern Valley Yokuts

**Northern Valley Yokuts**.- Sjeverna grana Chauchila Yokuta u dolini rijeke San Joaquin u Kaliforniji, porodica Mariposan. Plemena koja pripadaju ovoj grupi su: Chauchila, Chulamni, Coconoon, Hannesuk, Heuchi, Hoyima, Lakisamni, Nupchinche, Pitkachi, Siakumne, Tawalimnu i Wakichi. Losos i sakupljanje žira po hrastovim gajevima bila su najznačajniji Sjevernim Chauchilama. Harpune i mreže na povlačenje koristili su prilikom ribolova u jesen i proljeće, u vrijeme mriještenja lososa.

## Vanjske veze
* The Yokuts
Chauchila

**Chauchila** (Chaushila, Toholo, Valley Yokuts)/Chauchila =* 'murderers' *, naziv dolazi po njihovoj ratobornoj prirodi. Po imenu plemena grad Chowchilla dobio je ime ./ , ratoborno pleme američkih Indijanaca porodice Mariposan, naseljeno na rijeci Chowchilla u Kaliforniji. Chauchile su jezično srodni cijelom nizu manjih plemena koja čine jednu od tri glavne skupine Yokuta, Chauchila ili Valley Yokuts, koji se dalje dijele na Northern Valley Yokuts i Southern Valley Yokuts. ostale dvije Yokuts skupine su Northern Foothill Yokuts ili Chukchansi, i Southern Foothill Yokuts ili Buena Vista Yokuts.

Chauchila vlastiti pripadaju sjevernoj skupini, a njihovo selo je bilo Shehamniu na rijeci Chowchilla blizu Buchanan. Drugo selo, Halau (blizu Berenda), možda je pripadalo plemenu Heuchi čije je stanište bilo na rijeci Fresno, i također pripadaju široj skupini Chauchila.

## Izvori
Coconoon

**Coconoon**, pleme Chauchila Yokutsa, porodica Mariposan, sa rijeke Merced u Kaliforniji, gdje čine manju enklavu među plemenima Moquelumnan, koja i naseljavaju tu rijeku, a poglavica im je bio Nuella.

Pripadali su yokutskoj skupini Northern Valley. Sastojali su se od tri različite bande na sjeveru okruga Mariposa, od kojih je svaka govorila vlastitim jezikom.

Proučavao ih je Adam Johnson 1851 koji je sakupio njihov rječnik a izdali su ga Schoolcraft i Powers. Značenje imena nije poznato.

## Vanjske veze
* Indian Tribeal History: Coconoon
Heuchi

**Heuchi** (Heuche, Heutsi; pl. Hewachinawi ), pleme Northern Valley Yokutsa, šire skupine Chauchila, koje je obitavalo na ravnicama uz ili južno od rijeke Fresno u Kaliforniji. Njihovo glavno veliko selo bilo je Ch'ekayu. Kasnije su smješteni na rezervat Fresno Indian Reservation koji se utemeljio 1853. Na tome rezervatu preostalo ih je 1861 svega 18. Ostale varijante njihovog imena su: Howchees (u Ind. Aff. rep., 1861), How-ech-ee, i sl.

## Literatura
* Frederick Webb Hodge, Handbook of American Indians North of Mexico

## Izvori

## Vanjske veze
* H California Indian Villages, Towns and Settlements
Hoyima

**Hoyima**, jedno od bivših plemena Chauchila Yokuts Indijanaca, porodica mariposan, uže skupine Northern Valley Yokuts, koji su govorili jezikom chauchila (jezik)|chauchila. Hoyime su živjeli na sjevernoj obali San Joaquina, nasuprot Pitkachima. Njihova dva sela poznata su kao K'eliutanau i Moyoliu. Ovo drugo selo nalazilo se na ušću Little Dry Creeka . 

## Izvori
Chauchila Yokuts

**Chauchila Yokuts**, skupina od 25 indijanskih plemena u dolini rijeke San Joaquin u Kaliforniji. Geografski su podijeljeni na dvije glavne skupine, to su, viz.:
* *[[Northern Valley Yokuts]]* 12 plemena:
** Chauchila (Chaushila, Toholo) (na nekoliko kanala Chauchilla Rivera), sela: Shehamniu (na Chowchilla River blizu Buchanana) i možda Halau (blizu Berenda), možda je i od plemena Heuchi.
** Chulamni (kod Stockton, teritorij im se prostire barem nekoliko milja niz San Joaquin i uz Calaveras, i možda na zapad do Mount Diablo), sela: Yachik i Wana (oba blizu Stockton). 
** Coconoon (na Merced River).
** Hannesuk (lokacija nepoznata).
** Heuchi (na Fresno River), sela: Ch'ekayu (na Fresno River 4 milje od Madera).
** Hoyima (na sjevernopj strani San Joaquin nasuprot plemena Pitkachi), sela: K'eliutanau (na jednoj manjoj sjevernoj pritoci San Joaquin) i Moyoliu (kod ušća Little Dry Creek).
** Lakisamni (na Stanislaus River).
** Nupchinche (Noptinte) (nisu locirani).
** Pitkachi (Pitkati) (južna strana San Joaquin), sela: Kohuou (blizu Herndon ili Sycamore), Weshiu, i Gawachiu.
** Siakumne (lokacija nepoznata).
** Tawalimnu (možda na Tuolumne River).
** Wakichi (na južnoj strani San Joaquin River), sela: Holowichniu (blizu Millerton).
* *[[Southern Valley Yokuts]]* 13 plemena: 
** Apiachi (sjeverno od Kings River), sela: Wohui (kod Summit Lake). 
** Choinok (možda na Deep i Outside Channels of Kaweah River), sela: Ch'iuta (nešto južnije od Tulare).
** Chunut (na Tulare Lake u regionu Kaweah Delta), sela: Miketsiu i Chuntau, nelocirana.
** Koyeti (donji tok Tule River kod Porterville), sela: Chokowisho (Porterville).
** Nutunutu (južno od donjeg Kings River), sela: Chiau (južnije od Kingston) i Hibek'ia (nepoznata lokacija).
** Tachi (Tulare Lake i Fish Slough zapadno do Mount Diablo u lancu Coast Range), sela: Udjiu (nizvodno od Coalinga), Walna , Colon (Huron), Chi (zapadno od Heinlen) i Waiu (na Mussel Slough).
** Telamni (u Visalia i Goshen), sela: Waitatshulul (7 milja sjeverno od Tulare City).
** Tsineuhiu (blizu Bakersfield na Kern River) i Kuyo (prema Kern Lake), ljudi ovog plemena žive i u Hoschiu na White River i u Chididiknawasi (na Deer Creek).
** Wechihit (oko Sangera donji Kings River), sela: Musahau (nasuprot Sangera) i možda Wewayo (na Wahtoke Creek).
** Wimilchi (sjeverna strana donjeg Kings River), sela: Ugona (jugozapadno od Kingston).
** Wo'lasi (Wo'ladji) (kod Farmersville, možda na Cameron Channel).
** Wowol (jugoistočna obala Tulare Lake), sela: Sukuwutnu ili Dulau (na otoku pred istočnom obalom jezera).
** Yauelmani (teritorij između Tejon Ranch na Paso Creek i Poso Creek), sela: Tinliu (kod Tejon Ranch House), Woilo (u Bakersfield), K'ono-ilkin (na Kern River), Shoko (na Kern River) i Shoko and K'ono-ilkin naselajvaju sa plemenom Paleuyami, i nije poznato kojem plemenu selo pripada.

## Izvori
Apiachi

**Apiachi**, pleme Chauchila Yokutsa iz skupine Southern Valley Yokuts, koje je živjelo sjeverno od Kings Rivera u Kaliforniji. Njihovo selo Wohui, jedino poznato po imenu, nalazilo se blizu Summit Lake u smjeru Elkhorna . Govorili su istoimenim dijalektom.

## Izvori
Nupchinche

**Nupchinche** (Noptinte), pleme američkih Indijanaca iz skupine Northern Valley Yokuts, porodice Mariposan, koji uz još nekoliko plemena pripadaju u Chauchile. Točna lokacija plemena nije poznata osim da su živjeli negdje u dolini rijeke San Joaquin u Kaliforniji. Arroyo de la Cuesta (u MS., B. A. E.) ih locira na misiji San Juan Bautista u okrugu San Benito. Ostali nazivi za njih su Nopthrinthres i Nopochinches.

## Vanjske veze
* Yokuts Indian Tribe
* History of San Juan Bautista Mission
Nutunutu

**Nutunutu** (No-to'-no-to, Nutuntu; pl. Nutantisha), pleme američkih Indijanaca iz grupe Southern Valley Yokuts, ogranak Chauchila, porodica Mariposan, sa područja južno od donjeg toka rijeke Kings u Kaliforniji. Pleme Nutunutu imalo je selo Chiau nešto južnije od današnjeg Kingstona. Za njihovo drugo selo Hibek'ia točna lokacija nije poznata, no nalazilo se po svoj prilici u blizini rijeke Kings. 
Kultura je tipična Kaliforniji (razvijeno košaraštvo). U lovu na zečeve služili su se stupicama.

Godine 1861. zajedno sa Wimilchima broje 180 na rezervatu Fresno. Nešto kasnije bijeli naseljenici gotovo su ih istrijebili, a nešto preživjelih očuvalo se među susjednim plemenima.

## Literatura
* Frederick Webb Hodge, Handbook of American Indians North of Mexico

## Vanjske veze
* vidi slike C. Hart Merriam Collection of Native American Photographs
* Yokuts
Pitkachi

**Pitkachi** (Pitkati), pleme američkih Indijanaca porodice Mariposan, nastanjeno na južnoj obali rijeke San Joaquin u Kaliforniji, gdje su im se nalazila sela Kohuou (blizu Herndona ili Sycamore), Weshiu i Gawachiu . Pripadaju skupini Chauchila Yokutsa, užem ogranku Northern Valley Yokuts. Pitkachi su sa Heuchima i Chauchilama smejšteni na rezervat Tule River, gdje su i nestali.

## Izvori
Siakumne

**Siakumne**, pleme kalifornijskih Indijanaca iz grupe Northern Valley Yokuts, porodica Mariposan, čija točna lokacija nije poznata (Swanton, . Poznatiji pripadnik ovog plemena bio je poglavica Hoza Ha-soos, poznatiji kao José Jesús, koji se sa kapetanom John Fremontom borio za vrijeme meksičko-američkog rata . 

## Izvori
Tachi

**Tachi**, jedno od najjačih plemena Yokuts Indijanaca, porodica Mariposan, naseljeni nekada na ravnicama sjeverno od jezera Tulare i njegov rukavac Fish Slogh u Kaliforniji. Prema Swantonu njihov teritorij se proteže sve do Mount Diabla u lancu Coast Range, uključujući ovdje sela Udjiu, Walna, Colon (Huron), Chi (zapadno od Heinlena) i Waiu (na Mussel Sloughu).

Alexander Taylor, član ovog plemena, kaže da je pleme Tachi, kao neofiti, podijeljeno između misija San Antonio i Dolores ili San Francisco. Plemena Tatché i Telamé spominje Shea kao pleme koje govori jezikom San Antonio, salinan-dijalektom, jezikom Antoniaño Indijanaca. Ova Tatché i Telamé plemena u stvari su Tachi i Telamni koji su se našli na tamošnjoj misiji.

Danas žive na rezervatu Santa Rosa Rancheria.

## Literatura
* Frederick Webb Hodge, Handbook of American Indians North of Mexico

## Vanjske veze
* The Tachi Yokut Indians
Wowol

**Wowol** (ostali nazivi: Wah-wol, Woo-wells, Wo-wol), nekadašnje pleme Yokuts (Mariposan) Indijanaca koji su živjeli u blizini Tachija i Chunuta, sjeverno ili istočno (Hodge) od jezera Tulare u Kaliforniji. Zajedno sa Chunutima po ugovoru od 3 lipnja 1851. prepuštaju SAD-u svoju zemlju, osim manjeg dijela između jezera Tulare i Buena Vista. Godine 1857. zajedno sa Tachima popisano ih je 175.

Swanton Wowole klasificira skupini Southern Valley Yokutsa koji čine ogranak šire skupine Chauchila, a navodi svega jedno njihovo selo, Sukuwutnuili ili Dulau (na otoku kod istočne obale jezera Tulare).

## Izvori
Koyeti

**Koyeti**, danas izumrlo pleme iz južne grupe Chauchila Yokutsa (Southern Valley Yokuts) koje je u 19. stoljeću obitavalo na donjem Tule Riveru blizu Portervillea u Kaliforniji (porodica Mariposan). Njihovo selo *Chokowisho* nalazilo se na mjestu današnjeg Portervillea. Godine 1852. spominju se kao prijateljsko pleme sa Paint (White) Creeka. Sakupljanje i kopanje korijenja, lov (na jelene) i ribolov bijahu im zacijelo izvor opstanka.

## Izvori
Lakisamni

**Lakisamni**, pleme i selo američkih Indijanaca koji su prema Swantonu pripadali u Northern Valley Yokutse, sjevernom ogranku Chauchila, a locira ih moguće u području rijeke Stanislaus u blizini Dentsovog natkrivenog mosta Knights Ferry (vidi). Hodge njihovo selo naziva Lakisumne, navodeći da Pinart ukazuje na to da se stanovnici ovog sela po jeziku razlikuju od (Cholovone) Chauchila Indijanaca, i zaključuje da bi mogl pripadati porodici Moquelumnan.

## Lietratura
Frederick Webb Hodge, Handbook of American Indians North of Mexico /Lakisumne.

## Vanjske veze
* C- California Indian Villages, Towns and Settlements
Yauelmani

**Yauelmani** (Yowlumne), pleme Southern Valley Yokutsa, šire skupine Chauchila Yokuts, naseljeno nekada blizu Tejon Rancha u Kaliforniji. Imali su nekoliko sela: Tinliu, blizu Tejon Ranch House; Woilo (u Bakersfieldu), i dva sela K'ono-ilkin i Shoko (na rijeci Kern River), u kojima su živjeli sa Paleuyamima.

Prema Hodgeu, oko 50 preživjelih smješteno je na rezervat Tule River, gdje još imaju potomaka.

## Izvori

## Vanjske veze
* Yowlumne Lodge - Order of the Arrow
Bokninuwad

**Bokninuwad** (Bokninwal), pleme Chukchansi Yokutsa iz skupine Tule-Kaweah Yokuts, koje je živjelo na Deer Creeku u Tulare, Kalifornija. Od njihovih sela poznato je po imenu K'eyau. Selo Hoin Tinliu možda je pripadalo plemenu Bankalachi a Uchiyingetau plemenu Yaudanchi . 

Bokninuwadi su ugovorom iz 30 svibnja 1851. svoju zemlju prepustili SAD-u, nakon čega susmješteni na rezervat na Kings River .

Ostali nazivi: Go-ke-nim-nons, Po-ken-well, Po-ken-welle, Pokoninos, Po-kon-wel-lo 

## Izvori
Choinimni

**Choinimni** (Choynimni, Choinumne), pleme Chukchansi Indijanaca, porodica Mariposan, u području Kings Rivera u Kaliforniji čije se glavno selo Tishechu (Tihschachu) nalazilo na ušću Mill Creeka. Ostaci Choinimnija zajedno sa plemenima Kings River Indijanaca (Chukaimina, Aiticha), Wükchamni, Mono i još nekima smješteni su na rezervat Tule River osnovanom za njih 1873.

Među Choinimnima na Kings Riveru blizu Piedre, deset godina je proveo Thomas Jefferson Mayfield, što je pretočio u knjigu * 'Indian Summer: Traditional Life Among the Choinumne Indians of California's San Joaquin Valley' *.
## Vanjske veze
* Hodge
## Literatura
* *Thomas Jefferson Mayfield*, Indian Summer: Traditional Life Among the Choinumne Indians of California's San Joaquin Valley.
Chukaimina

**Chukaimina** pleme Mariposan Indijanaca iz skupine Kings River Yokutsa, nekad naseljeno (prema Powersu) u dolini Squaw Valley kod Mill Creeka u okrugu Fresno, Kalifornija. Swanton od njihovih sela spominje dva, to su Dochiu (na sjevernom rubu doline), i Mashtinau na istočnoj strani doline . 

Etnograf C. H. Merriam u okrugu 1903. nalazi nekoliko obitelji.

## Izvori
Chukchansi

**Chukchansi** (Shukshansi, Shukshanchi, Suksanchi, ), vodeće pleme Chukchansi Yokutsa, porodica mariposan, koja su govorila koja su govorila jezikom chikchansi. Chukchansi vlastiti pripadaju užoj skupini Northern Foothill Yokuts a u 19. stoljeću bili su naseljeni na Coarsegold Creeku i gornjem Cottonwood Creeku.

Od njihovih sela poznmata su Hapasau (blizu Fresno Flatsa), Chukchanau ili Suksanau (na Fresno Riveru), Tsuloniu (na izvorima Coarsegold Creeka), Kowoniu ili Kohoniu (na Picayune Creeku), Kataniu (mjestu današnje Picayune Rancherije) i Ch'eyau (na Cottonwood Creeku blizu Batesa).

Njihovi potomci danas žive na rezervatu Picayune Rancheria. Plemensko vijeće sastoji se od sedam članova. današnji viječnici su: Patrick Hammond III, Harold Hammond Sr., Sam Lawhon, Janice Devine, Morris Reid, Mark Emerick i Dora Jones. Federalno su priznati.

## Izvori

## Vanjske veze
* Picayune Rancheria of the Chukchansi Indians 
* Hodge
Dalinchi

**Dalinchi** (Tal-lin'-che, Talinchi, Toeneche), jedno od plemena Northern Foothill Yokutsa, šira skupina Chukchansi, porodica Mariposan, koji su bekad živjeli na Fine Gold Creeku u kalifornijskom okrugu Madera. Njihova sela bila su Moloneu na Fine Gold Creeku i Dalinau  na Coarse Gold Creeku, potoku tako prozvanom po velikom zlatnom grumenju pronađenim u njemu. U ugovoru iz 13 svibnja 1851. spominju se kao Toeneche.

## Izvori
Kings River Yokuts

**Kings River Yokuts**, zbirno ime za grupu plemena američkih Indijanaca iz doline rijeke Kings u američkoj državi Kalifornija. Jezično pripadaju porodici mariposan i široj grupi plemena Chukchansi koja govore dijalektima istog jezika . U Kings River Yokutse pripadaju Aiticha na južnoj strani Kings Rivera, Choinimni na Kings Riveru, Chukaimina u Squaw Valleyu, Gashowu na Big Dry Creeku i Little Dry Creeku, Michahai na Mill Creeku, Toihicha na sjevernoj strani Kings Rivera i Kocheyali koji su možda identični Aitichama .

## Izvori
Gashowu

**Gashowu**, jedno od malenih plemena Kings River Yokutsa, šire skupine Chukchansi, koji su živjeli u susjedstvu ostalih Kings Rivere plemena, u selima što su se nalazila uz Big Dry Creek i Little Dry Creeka. Selo Pohoniu nalazilo se na Big Dry Creeku, u blizini sada napuštenog Letchera. Drugo je bilo Yokau u dolini Auberry Valley na Little Dry Creeku, a treće Ochopou, možda je pripadalo plemenu Kechayi .

## Izvori
Kumachisi

**Kumachisi** (Komechesi, Kometsicsi, Kumachesi), jedno od dva plemena Chukchansi Yokutsa, uže grupe Poso Creek, nastanjeno na White River u Kaliforniji.

Glavna sela bila su im Hoschiu i Kelsiu. Kumachisi su 1856. sa plemenima Koyeti, Yaudanchi, Chunut, Yokod, Gawia, Wükchamni, Bankalachi i Yowlumne ili Yauelmani, smješteni na rezervat Tule River gdje je cjelokupna populacija 1864. iznosila oko 800.

## Izvori

## Vanjske veze
* Hodge
Michahai

**Michahai**, pleme Mariposan (Yokuts) Indijanaca sa rijeke Kings River u Kaliforniji, točnije na Mill Creeku. Swanton od njihovih sela navodi Hehshinau, a klasificira ih u Kings River Yokutse. Hodge ih locira blizu Squaw Valley. 

Potomaka imaju u federalno nepriznatom plemenu Eshom Valley Band of Michahai and Wuksachi u okrugu Monterey u Kaliforniji.
Poso Creek Yokuts

**Poso Creek Yokuts**, manja skupina plemena Yokuts Indijanaca iz skupine Chukchansi koji su nastanjeni u Kaliforniji uz rijeke Poso Creek i White River. Ova plemena govore jezikom Chukchansi Indijanaca, i svojim vlastitim dijalektom poso creek . Pripadaju im Kumachisi, pleme sa White Rivera i Paleuyami sa Poso Creeka . 

## Izvori
Tule-Kaweah Yokuts

**Tule-Kaweah Yokuts**, skupina srodnih polemena šire grupe Chukchansi Yokuts, porodica mariposan, naseljenih nekada uz rijeke Tule i Kaweah u Kaliforniji. Plemena ove skupine su Wükchamni, Bokninuwad, Yokod ili Yokol, Yaudanchi (Yaulanchi ili Nutaa) i Gawia ili Kawia . Potomaka imaju na rezervatima u Kaliforniji.

## Izvori
Wükchamni

**Wükchamni** (Wiktsumne, Wüchamni, Wikchamni, Wikchomni).- pleme Yokuts Indijanaca, uže grupe Chukchansi, sa rijeke Kaweah u području kod Lemon Covea u Kaliforniji. Wükchamni jezične pripadaju porodici Mariposan a služe se posebnim dijalektom yokut jezika. Ima ih nešto preživjelih na rezervatima u Kaliforniji. 

## Izvori
Kocheyali

**Kocheyali**, jedno od indijanskih plemena porodice mariposan, što su živjeli uz rijeku Kings River (Hodge) u Kaliforniji. Swanton smatra da je naziv Kocheyli sinonim za neko drugo plemene Yokuta iz skupine Kings River, što su govorili chukchansi jezikom. 

Prema Williamu C. Sturtevantu, Kocheyali i Aiticha su jedno te isto pleme

## Izvori
Gawia

**Gawia** (Kawia), pleme Chukchansi Yokutsa, uže skupine Tule-Kaweah, koje je obitavalo sjeverno od rijeke Kaweah u |Kaliforniji. Prema Amerikancima ovo pleme je bilo neprijateljsko. Godine 1851., prema nepotvrđenom ugovoru, utemeljen je rezervat za plemena između rijeka Kaweah i Chowchilla, a po kojemu moraju napustiti svu nerezervatsku zemlju. Ne smiju se brkati sa plemenom Kawia ili Cahuilla iz kalifornijskog okruga Riverside . Danas se vode kao nestali.

## Izvori
Awani

**Awani** (Yosemite, Ahwaneechee, Ahwahneechee, Ah-wah-nee-chee) /*Ahwahneechee, &quot;dwellers in Ahwahnee&quot;, dolazi od Ahwahnee, što je bio naziv za dolinu u kojoj su živjeli, = &quot;place of the gaping mouth&quot;**, a dolazi po tome što zidovi u dolini nalikuju na razjapljena medvjeđa usta*/, pleme američkih Indijanaca porodice Moquelumnan, uže grupe Southern Miwok, nastanjeno u vrijeme dolaska prvih bijelaca u dolini Yosemite, na području današnjeg okruga Mariposa u Kaliforniji. Njihova populacija u tadašnje vrijeme iznosila je oko 450 a imali su sljedeća sela: Awani, Hokokwito, Kumaini, Lesamaiti, Macheto, Notontidula, Sakaya i Wahaka.

Sami sebe Awani su nazivali Ahwahneechee, a svoju dolinu Ahwahnee, a značenje mu je “People of Ahwahnee”. Naziv Yosemite prema Powersu unakaženi je oblik od indijanskog *uzumaiti*, u značenju * 'grizzly bear' *, naziv koji oni nisu koristili ni za sebe, niti da bi označili dolinu u kojoj su živjeli. Na ovom području do svoga progonstva živjeli su oko 4,000 godina. Najpoznatiji poglavica bio im je Tenaya.

## Literatura
*Frederick Webb Hodge, Handbook of American Indians North of Mexico

## Izvori

## Vanjske veze
*Awani Indian Tribe History
*Yosemite Indians (Ahwahneechee “People of Ahwahnee”)
Guimen

**Guimen** (Guymen), jedna od lokalnih skupina Olamentke Indijanaca, porodica Moquelumnan, sa zapadne obale Kalifornije. Prema Chorisu i Kotzebueu govorili su istim jezikom kao i Tamal i Sonomi.

## Literatura
* Frederick Webb Hodge, Handbook of American Indians North of Mexico

## Vanjske veze
* Moquelumnan Family
Hookooeko

**Hookooeko** (Marin Miwok).- Grana Coast Miwok Indijanaca nastanjena na području današnjeg okruga Marin u Kaliforniji, čija prisutnost ovdje datira 3,600 godina. Ovi Indijanci poznati su po svojim finim košarama i radovima u perju i ukrasima od školjaka. Društvena organizacija uključuje malena sela sa proširenim obiteljima u vrijeme ljetnih mjeseci i ceremonijalnim i političkim centrima u vrijeme hladnih mjeseci kada se vodio društveni život plemena. 
Hookooeko Miwoki bili su žeteoci nekoliko vrsta harstovog žira i ribari na San Anselmo Creeku. U okrugu Marin živjelo je oko 5,000 Miwoka kada Španjolci počinju podizati mrežu misija u Kaliforniji. 

## Izvori
Lake Miwok

**Lake Miwok** (Tuleyome), Jedna od sedam grana Miwok Indijanaca, porodica Moquelumnan, nastanjeni u bazenu jezera Clear Lake, okrug Lake, Kalifornija. Lake Miwok sami sebe i svoju domovinu nazivaju Tuleyome, u značennju "Deep Home Place", a i ime njihovog glavnog sela u Excelsior Valleyu , tri milje južno od Lower Lake. Sela oko Guenoca nazivana su imenom Oleyome.

Tuleyome žive u polu-podzemnim kućama dok su svoje ceremonije održavali u većim strukturama. Bili su eksperti u košaraštvu, ribarenju, bavili su se i sakupljanjem žira i održavali ceremonije kulta Kuksu, forma duha impersoniranog u *Bole-maru* (*Big Head*; Veliku glavu). Plesači nose na sebi velike ukrase za glavu koje predstavljaju duh Velikt glave. Ovaj običaj kulta duha Kuksu poznaju i Pomo Indijanci, njima nesrodog ali susjednog plemena.

*Sela*: 
* Kado' i'-yomi-pukut, Cookman Ranch.
* Kai-yomi-pukut, Pope Valley na granici Miwok teritorija.
* Kala'u-yomi, u Coyote Valley.
* Kawi-yomi, spominje Barrett (1908 b) možda Pomo porijekla.
* Kilinyo-ke, na Eaton Ranch u Coyote Valley.
* Ki'tsin-pukut, u Coyote Valley.
* Laka'h-yomi, na Weldon's ranch milju i pol od Middletown i na Putah Creek.
* La'lmak-pukut, na sjeveru Middletowna.
* Ole'-yomi, u Coyote Valley na Putah Creek.
* Sha'lshal-pukut (i) Shanák-yomi-pukut, u Coyote Valley.
* Tsitsa-pukut, spominje Barrett (1908 b), na sjeveru Miwok teritorija, prema Kroeberovom informantu zauzeto od Miwoka u kasnijem vremenu.
* Tsôk-yomi-pukut (ili) Shôkomi, Pope Valley.
* Tsu'keliwa-pukut.
* Tu'bud or Tu'bul, prema Lower Lake.
* Tule'-yomi, blizu Lower Lake.
* Tumi'stumis-pukut, given by Barrett (1908 b).
* Wi'lok-yomi, možda je bilo od Wappo.
* Wodi'-daitepi, u Jerusalem Valley.
* Yawi'-yomi-pukut, kod sela Tsu'keliwa-pukut.

## Vanjske veze
* Pope Valley to Guenoc Valley
Licatuit

**Licatuit** (Likatuit, Lecatuit, Lekahtewutbo), pleme Olamentke Indijanaca, porodica Moquelumnan, koje je obitavalo na dijelu okruga Marin u Kaliforniji, koji je svoj naziv dobio po njihovom posljednjem velikom poglavici Marinu. Živjeli su na misiji San Rafael.

## Literatura
* Frederick Webb Hodge, Handbook of American Indians North of Mexico

## Vanjske veze
* Who are the Coast Miwoks?
Yokod

**Yokod** (Yokol, Yokohl), pleme Mariposan Indijanaca uže skupine koje je živjelo blizu današnjeg Exetera u Kaliforniji. Glavno naselje bilo im je na južnoj strani rijeke Kaweah, sjeverno od Exetera . Yokodi su govorili jezikom Chukchansi Indijanaca i pripadali su užoj skupini Tule-Kaweah Yokuts .

## Izvori
Lopotatimni

**Lopotatimni** (Lopolatimne, kod Boasa ), ogranak Miwok Indijanaca, porodica Moquelumnan, nekad naseljeni u okrugu Eldorado ili Sacramento u Kaliforniji. Razni autori nazivaju ih sličnim imenima: Lapototot (Bancroft), Lopotalimnes (Gallatin) i Lopotatimnes (Hale).

## Literatura
* Frederick Webb Hodge, Handbook of American Indians North of Mexico

## Izvori

## Vanjske veze
* A Survey of American Indian Logology
Machemni

**Machemni**, jedna od skupina Miwoka iz Kalifornije, koji su živjeli između rijeka Cosumnes i Mokelumne, na popodručju današnjih okruga Eldorado i Amador. 

Kod raznih autora (Bancroft, Hale, Taylor) nazivani su sličnim nazivima: Omochumnies, Omutchumnes, Matchemnes, Omatchamne
## Izvori
Mokelumne

**Mokelumne** (Mokelumni) /=*people of Mokel*/, jedan od ogranaka Miwok Indijanaca, porodica Moquelumnan, koji su obitavali u krajevima između rijeka Cosumne i Mokelumne, na području današnjih okruga Eldorado, Amador i Sacramento u Kaliforniji. 

Njihovo ime javljalo se kroz povijest i u sličnim oblicima: Moquelumnes, Mukelemnes, Locklomnee, Mo-kel-um-ne, Mukeemnes, Muthelemnes, etc.

## Izvori
Northern Miwok

**Northern Miwok**, jedna od tri glavne grane Sierra Miwok Indijanaca u dolinama gornjih tokova rijeka Mokelumne i Calaveras u središnjoj Kaliforniji. Sjeverni Miwoki imali su 20 naselja koja su se nalazila u podnožjima Sierra Nevade duž rijeka Calaveras, Mokelumne, Cosumnes i Jackson Creeka što sa Sierre teku prema San Joaquinu. Jezično pripadaju porodici Moquelumnan, a kultura je tipična za kalifornijska plemena. 

Sela: Apautawilü, Chakane-sü, Hechenü, Heina, Huta-sü, Kaitimü, Ketina, Künüsü, Mona-sü, Noma, Omo, Penken-sü, Pola-sü, Seweu-su, Sopochi, Tukupe-sü, Tumuti, Upüsüni, Yule i Yuloni.

Na njihovom teritoriju danas se nalazi i Indian Grinding Rock State Historic Park, mjesto udaljeno oko 8 milja istočno od Jacksona, gdje su Northern Miwoki sakupljeni žir mljeli u brašno, od čega su proizvodili pogačice acorn-bread. Na obližnjim vapnenakim stijenama nalazi se 363 petroglifa. 

## Izvori
Plains Miwok

**Plains Miwok** je grana Miwok Indijanaca, porodica Moquelumnan, na delti rijeka San Joaquin i Cosumnes u Kaliforniji. U prošlosti su bili naseljeni u nekih 15 sela. Danas žive na rezervatima Buena Vista (u okrugu Amador County), na rezervatu Ione (sa Northern Sierra Miwokima, Amador County), Jackson (sa Northern Sierra isto u Amador County) i Shingle Springs (u okrugu El Dorado County).

## Sela
John Reed Swanton navodi sela:
Sela (sufiks -mni, na kraju imena označava pleme; Lelamni, etc.): 
*Chuyumkatat, na Cosumnes River.
*Hulpu-mni, na istočnoj obali Sacramento River blizu Sacramenta. 
*Lel-amni, na Mokelumne River.
*Lulimal, blizu Cosumnes Rivera.
*Mayeman, na Cosumnes River.
*Mokel-umni (Mokel), na Mokelumne River.
*Mokos-umni, na Cosumnes River.
*Ochech-ak, na Jackson Creek.
*Sakayak-umni, na Mokelumne River.
*Sukididi, na Cosumnes River.
*Supu, na Cosumnes River.
*Tukui, na Cosumnes River.
*Umucha, blizu Cosumnes River.
*Yomit, na Cosumnes River.
*Yumhui, nedaleko Cosumnes River.

## Tribeleti (plemenca)
Amuchamne, Anizumne, Chucumne, Chupumne, Cosomne, Gualacomne, Guaypemne, Hulpumne, Junizumne, Lelamne, Locolomne, Lopotsimne, Muquelemne, Musupumne, Newachunme, Noypumne, Ochehamne, Olonapatme, Quenemsia, Sakayakumne, Seguamme, Shalachmushumne, Siusumne, Sotolomne, Tauquimne, Tihuechemne, Tusealemne, Ylamne.

## Izvori
Bay Miwok

**Bay Miwok** (Saclan), grupa od nekoliko malenih Miwok plemena nastanjenih u vrijeme dolaska Španjolaca u zapadnoj Kaliforniji, od istočnih predjela okruga Contra Coste i od Walnut Creeka, pa sjeverno-sjeveroistočno do delte Sacramento-San Joaquina, uključujući i područje Mount Diabla. Rana populacija iznosila je oko 1.700 duša, a smatra se da tu žive par tisuća godina. Dolaskom bijelog čovjeka život im se rapidno mijenja. Misionizacija je provedena 1790.-tih godina, kada većina odlazi na misiju San Jose. Plemena Bay Miwoka bijahu: 
*Tatcan, San Ramon Creek, oko današnjeg Danvillea
*Wolwon (Volvon, Bolbon),  iz Claytona, Mt. Diablo.
*Chupcan, područje Concorda.
*Julpun . istočno od Antiocha. Poznati su kao ribari. 
*Ompin. Područje Pittsburga.
*Saclan. Oko gradova Lafayette i Walnut Creek:

## Jezik
Saclan Indijance i Hodge i Swanton klasificiraju među Costanoane. Hodge navodi u svom priručniku, da govore nešto drugačijim jezikom. Danas se vode kao dio porodice Moquelumnan .

## Etnografija
Bay Miwoki bijahu sakupljači hrane, a posebno se eksploatiralo područje Mt. Diabla gdje je bilo obilje divlje hrane. Sakupljao se žir, divlji kesten, kalifornijski lovor, i razno sjemenje i bilje, te lukovica biljke Brodiaea. To je malena vrsta ljiljana kojega Indijanci odlaze kopati, i vračaju se natrag sa njime punih košara (Vidi).

Žir je svakako najvažniji jer se od njega proizvodi brašno. Na raspolaganju su im bili žirovi hrastova 'blue oak' (Quercus douglasii), 'valley oak' (Quercus lobata) i 'coast live oak' (Quercus agrifolia). Mount Diablo igrao je značajnu ulogu u mitologiji Bay Miwoka i susjeda im Costanoan Indijanaca. Prema njihovom mitu Djed kojot (Grandfather Coyote) stvorio je indijanski narod na Mount Diablu zajednop sa svim stvarima koje će im biti potrebne za život.

## Izvori

## Vanjske veze
*Bay Miwok Home Page
*Bay Miwok
Sierra Miwok

**Sierra Miwok** (Sierra Mewuk), jedna od grana Miwok Indijanaca iz Kalifornije, porodica Moquelumnan, koji se dijele na 3 osnovne skupine: Northern Miwok, Central Miwok i Southern Miwok. Sierra Miwok su do kontakta sa Europljanima brojali oko 8,000 duša. Nakon kontakta, koji za njih počinje 1848. otkričem zlata u Kaliforniji, broj im naglo pada, da bi 1910. bio sveden na manje od 700. 

Danas Sierra Miwok žive na rezervatu Jackson Rancheria, Shingle Springs i Tuolumne Rancheria sa federalno priznatim područjima-rančerijama, te na Sheep Ranch, Buena Vista, i Chicken Ranch rancheria.

Ostale značajne grupe Miwoka su Plains Miwok, Bay Miwok, Lake Miwok i Coast Miwok. Sierra Miwoki naseljavaše podnožje Sierra Nevade a osnovu njihove prehrane činio je losos i žir koje su sakupljali u Sierri. 

## Izvori
Talatui

**Talatui** (Talantui), jedno od nekadašnjih plemena Miwok Indijanaca, prema Hodgeu, možda samo jedno od sela. Spominje ih američki etnolog Hale, navodeći da žive na rijeci Kassima U Kaliforniji. Hodge je mišljenja da je Kassima bez sumnje Cosumnes.

Gibbs ih naziva Talantui.
## Izvori
Tulares

**Tulares**, jedna od bandi, vjerojatno iz skupine Olamentke, jedne od tri grane Coast Miwoka, porodica Moquelumnan. Živjeli su na sjevernoj obali zaljeva San Francisco u Kaliforniji. Godine 1853. gotovo su nestali. 

Navodi ih Gibbs u Schoolcraft, Ind. Tribes (&lt;small&gt;III&lt;/small&gt; 421, 1853).
## Izvori
Cushna

**Cushna**, jedna od skupina Maidu Indijanaca, jezična porodica Pujunan, sa South Forka rijeke Yuba u okrugu Sierra, Kalifornija. Populacija im je 1850. iznosila 600. 

## Izvori
Olamentke

**Olamentke** (Olamentko, Bodega Bay Miwok), grupa plemena Coast Miwoka, porodica Moquelumnan, nastanjeni u domorodačko doba na obali Kalifornije u okruzima Marin, Sonoma i Napa, sjeverno od Golden Gatea i zaljeva San Francisco, napose oko Bodega Baya.

Olamentke su jedna od tri grane Coast Miwoka. Plemena koja se uključuju ovoj grupi su: Bollanos, Chokuyem, Guimen, Likatuit (Licatuit), Nicassias, Numpali, Olamentke, Olumpali, Sonomi, Tamal, Tulares i Uchium ili Utchium.

## Izvori

## Vanjske veze
* Hodge
Konkow

**Konkow** (Concow, Northwestern Maidu) je pleme Maidu Indijanaca, porodica Pujunan, nastanjeno u Kaliforniji uz pritoke Feather Rivera, sadašnji okrug Butte. Prvi kontakt sa Europljanima imaju 1830.-tih godina kada ih mnogo stradava od raznih bolesti. Dvadeset godina kasnije njihovu zemlju zauzeli su kopači zlata. Danas oni žive na rezervatima Berry Creek Rancheria, Chico Rancheria (banda Mechoopda), Mooretown Rancheria (sa Maidu Iondijancima) i na Round Valleyu.

Sela Konkowa bila su: Bahyu, Bauka, Bayu, Benkümkümi, Botoko, Eskini, Hoholto, Hokomo, Kalkalya, Konkau, Kulayapto, Michopdo, Nim-sewi, Ololopa, Otaki, Paki, Tadoiko, Taichida, Taikus, Toto-ma, Tsaktomo, Tsam-bahenom, Tsuka, Tsulum-sewi, Yauku, Yuma, Yunu.

## Tribeleti ili 'distrikti'
Dr. Kroeber navodi sljedeće tribelete ili 'distrikte':
* Batsi', blizu Jacinto, 
* E'sken, 
* Ku'lu,
* Micho'pdo, Daytona do Chico istočno od Little Chico Creek,
* Mu'li, na Sacramentu između Pine i Chico Creeka,
* O'da-wi, 
* Pi'nhuk, glavno selo na Butte Cityju, 
* Shi'da-wi, između Sacramento Rivera i donjeg Pine Creeka,
* Shi'udu, od Clear Creeka do Feather Rivera i od Oroville do Liveoak,
* Su'`nusi, na Sacramentu od Chico Creeka do Llano Seco ili Parrott,
* Ts'êno ili Ch'ê'no, nasuprot ušća Chico Creeka.

## Vanjske veze
* Konkow Valley Band of Maidu 
* Foto galerija
Molma

**Molma**, prema Hodgeu, jedna od nekoliko lokalnih skupina Nisenan Indijanaca, šire grupe Maidu, čije se glavno istoimeno selo nalazilo na području današnjeg Auburna u okrugu Placer u Kaliforniji. Jezično su pripadali porodici Pujunan.

## Izvori
Nisenan

**Nisenan** (Nishinam, Southern Maidu), jedno od plemena Maidu Indijanaca, porodice pujunan, naseljeni u stara vremena uz rijeke American, Bear i Yuba, odnosno između rijeke Sacramento na zapada i Sierra Nevade na istoku. 

Nisenani su bili sakupljači žira (od kojega se proizvodio *acorn bread*; kruh od žira), voća, i bobica. Ribu su hvatali po rijekama i potocima, i pri tom se služili kanuima od tule-trske, mrežama i harpunama. Jelene i antilope, kao i manju divlječ također su hvatali.

Za Nisenane i ostale Maidu skupine smatra se da su na području Kalifornije prisutni najmanje 2000 godina . Sela su im bila velika a nastambe kupolastog oblika, prekrivene zemljom ili trskom-tule. Ova sela mogla su imati i po 500 stanovnika ,a nastambe i po 50 stopa (15 metara) u promjeru.

## Sela
Kod Swantona na popisu su sela: Bamo, Bushamul, Chapa, Chikimisi, Chuemdu, Ekele-pakan, Helto, Hembem, Homiting, Honkut, Hoko, Indak, Intanto, Kaluplo, Kapaka, Kolo-ma, Kulkumish, Kushna, Lelikian, Lidlipa, Mimal, Molma, Mulamchapa, Okpa, Ola, Oncho-ma, Opelto, Opok, Pakanchi, Pan-pakan, Pitsokut, Pulakatu, Pushuni, Seku-mni, Shokumimlepi, Shutamul, Sisum, Siwim-pakan, Solakiyu, Taisida, Talak, Tomcha, Tonimbutuk, Toto, Tsekankan, Tumeli, Usto-ma, Wapumni, Wokodot, Woliyu, Yalisu-mni, Yamakü, Yikulme, Yodok, Yokolimdu, Yükülü i Yupu .

## Izvori
Akaitchi

**Akaitchi** (Akaitchis), neidentificirano pleme Indijanaca sa rijeke Columbije blizu ušća Umatille u Oregonu. Hodge smatra da bi zbog svog lokaliteta mogli pripadati porodici Shahaptian. Njihovo ime na šošonskom označava * 'lososojede* ' (salmon-eaters).

## Literatura
* Frederick Webb Hodge, Handbook of American Indians North of Mexico

## Vanjske veze
* Shahaptian Indian Bands, Gens and Clans
Assuti

**Assuti**, manja banda Nez Percé Inmdijanaca, porodica Shahaptian, koja je u prošlosti živjela na Assuti Creeku u Idahu. Priključili su se poglavici Josephu u Nez Percé ratu 1877. pa su moguće preživjeli završili na rezervatu Colville u Washingtonu. J. R. S. ih nema na svojem popisu.

## Literatura
* Frederick Webb Hodge, Handbook of American Indians North of Mexico

## Vanjske veze
* Nez Perce Indian Tribe History
Des Chutes Indijanci

**Des Chutes Indijanci**, naziv za šahaptinsko pleme ili plemena koja su živjeli uz rijeku Des Chutes, pritoku Columbije u Oregonu. Hodge navodi kako termin možda označava ostatke nekoliko plemena, koja, ako danas imaju potomaka, žive pod drugim imenima na rezervatu Warm Springs u Oregonu.

Kao Upper Des Chutes označeni su Tyigh Indijanci. naziv Lower Des Chutes pokrivao je pleme Wyam sa donjeg toka Dec Chutes, čije je glavno selo bilo na mjestu gdje danas stoji Celilo.
## Izvori
Mical

**Mical** (Mishalpan, Upper Nisqually), grana Shahaptian plemena Pswanwapam s gornjeg toka rijeke Nisqually u Washingtonu. Kulturno  pripadaju plemenima Platoa. Brojno stanje nepoznato. Prema lokalitetu poznati su i kao Upper Nisqually.

## Izvori
Palouse

**Palouse** (Paloos; Kod Lewisa i Clarka Pelloatpallah) pleme američkih Indijanaca porodice Shahaptian, u dolini rijeke Palouse i na Snake Rivweru u Washingtonu. Palouse su jezično najsrodniji plemenima Nez Percé i Wanapam. U novije vrijeme oko 200 (2000) žive na rezervatima Yakima i Colville u Washingtonu.

## Ime
Značenje riječi Palouse nije poznato (Swanton). Lewis i Clark koji ih posječuje 1806. godine nazivaju ih * 'Pallotepellows' *. Indijanci Sinkiuse nazivali su ih * '.spalu'.sox' *, naziv nastao prema jednom mjestu (Swanton), no ovo je očito varijanta riječi Palouse. Prema imenu ovog plemena došao je naziv za appaloosa-konje (vidi )

## Bande i plemena
Palouse su podijeljeni na više lokalnih skupina, i kojih je prema Swantonu bilo šest:
* Almotu, sjeverna obala rijeke Snake River oko 30 milja od ušća Palouse.
* Chimnapum, blizu ušća rijeke Snake River i na donjem toku rijeke Yakima. Vidi niže Sokulk.
* Kasispa, područje Ainswortha (danas grad duhova u okrugu Franklin).
* Palus, sjeverna obala Snake Rivera, nedaleko mjesta gdje se u nju ulijeva Palouse.
* Sokulk (ili Wanapum, Wanapam), ovo pleme vodi se posebno, na rijeci Columbia River blizu ušća Snake Rivera. Njihov su ogranak po svoj prilici Chimnapum.
* Tasawiks, sjeverna obala Snake Rivera.

## Historija
Palouse prvi opisuju Lewis i Clark koji ih nalaze na 1805. na Clearwateru u Idahu. Godine 1855. oni su uključeni u ugovoru Yakima, ali odbijaju voditi rezervatski život. Nakon rata iz 1855. priključuju se 1858. i ustanku plemena Spokan i Coeur d’Alêne. Sherry Hutt, menadžer nacionalnog NAGPRA programa (*Native American Graves Protection and Repatriation Act*), kaže (2005.) da su mnogi Palusi nakon Nez Perce rata 1877. poslani u Oklahomu. U posljednjoj dekadi 19. stoljeća oni Palusi koji su ostali na području sela Palus, na svojoj tradicionalnoj zemlji, ostali su okruženi bijelim naseljenicima, te počinju odlaziti na rezervate Colville, Nez Perce, Umatilla i Yakima. Do 1897. u selu Palus je živjelo 75 Indijanaca. U proljeće 1905. u selo dolazi američki vojni parobrod i odvozi mnoge stanovnike. Nekoliko stanovnika je ostalo, a među njima poglavica Old Bones, njegova žena i najmanje dvoje njegove djece. Old Bones je umro 1916. i sahranjen je na groblju u Palusu, a nakon njega i njegova supruga i djeca. U selu su tada ostala još dva stanovnika, izvjesni Sam Fisher i njegova žena, gđa. Helen Fisher. Helen Fisher je bila posljednja pripadnica Palusa koja je sahranjena na paluskom groblju nakon njene smrti 1944 godine. -Njihovo brojno stanje 1780 Mooney je (1928) procijenio na 5,400, što govori koliko je pleme bilo jako. Lewis i Clark drže da ih je 1805. bilo 1,600, a 1854. je sveden na 500; 82 (1910); 200 (2000).

## Vanjske veze

* Palouse Indians 
* Lewis and Clark Visit Palouse
Pishquitpah

**Pishquitpah** (Pishquitpaw), pleme Shahaptian Indijanaca naseljeno 1805. godine na sjevernoj strani Colimbije na Muscleshell Rapidsu, a zimovali na Yakimi u Washingtonu. Opisani su kao lovci i ribari. Nisu vršili deformaciju lubanje kao plemena dalje niz rijeku. Svoje kuće izrađivali su od rogožina. Vjerojatno su identični bandi Yakima poznatoj kao Pisko.

## Vanjske veze
* The Journals of Lewis and Clark
Pswanwapam

**Pswanwapam** (Pshwanwapam, Psch-wan-wap-pams).- /"Pshwanwapam=*the stony ground*"/ Prema Swantonu isto i Upper Yakima. Shahaptian pleme sa gornjih tokova rijeke Yakima u Washingtonu. Prema nekim autorima  Pshwanwapam su jedna od bandi Kittitas Indijanaca čiji je kolektivni naziv i Upper Yakima, i srodni su sa Lower Yakimama (Waptailmin) . Kulturno pripadaju području Platoa. Prema Hodgeu isto što i Shanwappom.

## Izvori

## Vanjske veze
*Kittitas County -About the County
Taidnapam

**Taidnapam** (Upper Cowlitz, Taitnapam, Taitinapam), ogranak Cowlitz Indijanaca koji jezično pripadaju porodici Shahaptian, ali su očito izvorno bili Salishan govornici. Taidnapami su živjeli u području između gornjih tokova rijeka Cowlitz i Lewis u okrugu Skamania, Washington, a zajedno sa Klickitatima 1780. su brojali oko 600 duša . 

Sela su im se nalazila  istočno od Mossyrocka u okrugu Lewis u jugozapadnom Washingtonu. Putem međuplemenskih bračnih veza adoptirali su shahaptinski jezik, tako da ih danas vode kao Shahaptian govornike. Vlada ih službeno nikada nije priznala. Kao samostalno pleme nestali su 1907. i vjerojatno su izgubili identitet sa Klickitat Indijancima. 

## Izvori
Tenino

**Tenino** (Warm Springs Indijanci) su pleme ili grupa plemena Shahaptian Indijanaca u području uz rijeku Columbia, napose sa ušća Deschutesa i sa rijeke John Day, Oregon. Ime označava nekoliko srodnih plemena, viz.:
* Kowasayee, na sjevernoj obali rijeke Columbia a nasuprot ušća Umatilla Rivera.
* Ochechote ili Uchichol, sjeverna obala Columbie, točna lokacija nije poznata ,a ime im je nastalo po stijeni blizu ušća Deschutes Rivera.
* Skinpah, na sjevewrnoj obali Columbia Rivera blizu ušća Deschutesa.
* Tapanash, sjeverna obala rijeke Columbia River, blizu Celila, ime se kasnije koristi i za oznaku susjednih bandi.
* Tilkuni, između White i Warm Springsa.
* Tukspush ili *John Day*, na rijeci John Day River, čersto su nazivani John Day Indians.
* Wahopum, sjeverna obala Columbie, blizu ušća Olive Creeka.
* Deschutes ili Waiam (Wyam), blizu ušća Deschutes Rivera.

## Ime
Značenje imena Tenino nije poznato. Sami sebe nazivaju *Meli'-lema*, a poularan naziv za njih je *Warm Springs Indijanci*.

## Historija
Za Tenine se prvi put čuje u ranom 19. stoljeću, a rvi ih 1805 susreće ekspedicija Lewisa i Clarka. Njihovu ranu populaciju Mooney (1928) procjenjuje na 3,600 (1780) uključujući i skupinu Yakima koja je poznata pod imenom Atanum. Ugovorom iz 1855. zajedno sa drugim Shahaptian plemenima naseljavaju se na rezervat Yakima u Washingtonu ,gdje se dugo vremena posebno ne popisuju. Gradić u okrugu Thurston u Washingtonu sačuvao je njihovo ime.

## Kultura
Tenino Indijanci pripadaju kulturi Platoa koju karakterizira ribolov i kopanje korijenja. Većinu vremena provode u potrazi za izvorima hrane. Poglavištvo kod njih nije nasljedno, a autoritet mu ovisi o vlastitom utjecaju koji ima među suplemenicima. Sela, točnije lokalne skupine su autonomne.

## Vanjske veze
* ''Kathyrn Lee'', Indians of Eastern Oregon
Tygh

**Tygh** (Tyigh, Attayes, Iyich, Ta-ih, Thy, Tyh, Upper Des Chutes), pleme Tenino Indijanaca, porodica Shahaptian, čiji je dom bio područje uz rijeke Tyigh i White u okrugu Wasco Oregon. Povijest Tyigha identična je ostalim grupama Tenina. Godine 1855., po ugovoru *Wasco Treaty* odlaze na rezervat Warm Springs gdje se nisu posebno popisivali, nego su sa ostalima vođeni kao *Warm Springs Indians*. Brojno stanje 1854., znači godinu dana prije odlaska na rezervat, bilo im je 500, a 1859. (450).

Kultura Tyigha i Tenina pripadala je području Platoa. Ostali nazivi za njih bili su *Teá&lt;sub&gt;x&lt;/sub&gt;tkni* ili *Télknikni* (Klamath) i Tse Amínema (Luckiamute).

## Izvori

## Vanjske veze
*Indian Tribe History: Tyigh
Skinpah

**Skinpah** (Skin, Skeen, Yampam) /Naziv po imenu sela, nije u nikakvoj vezi s engleskom riječi ‘skin’,/ pleme Shahaptian Indijanaca u području rijeke Columbia u Washingtonu blizu The Dallesa. Mooney (1928) uključuje Skin Indijance u grupu pod generalnim imenom Tapanash. Svih skupa 1780 bilo ih je 2,200. Skini su imali 4 sela, to su bila: Ka'sawi, na Columbiji, nasuprot ušću Umatille. Selo Skin nalazilo se na ušću rijeke Deschutes. Uchi'chol, na sjevernoj obali Columbije u okrugu Klickitat. Waiya'mpam, kod Celila. Danas su njihovi potomci članovi konfederacije Yakama (Confederated Tribes and Bands of 
the Yakama Nation). . Indijanci Eneeshur koje spominju Lewis i Clark možda su bili njihov ogranak .

## Izvori
pizza is good