Franjo Dugan (1874–1948)

**Franjo Dugan stariji** (Krapinica, 11. rujna 1874. - Zagreb, 12. prosinca 1948.), hrvatski skladatelj, orguljaš, glazbeni pisac i akademik.

## Biografija
Franjo Dugan se još kao dječak oduševio zvukom orgulja te su mu one cijeli život bile u središtu glazbeničkoga i skladateljskoga zanimanja. Glazbu je najprije učio kod Vatroslava Kolandera, čije je mjesto stalnoga orguljaša Zagrebačke katedrale kasnije i naslijedio. Započeo je i studij matematike i fizike, ali je ljubav prema glazbi ipak prevladala. Studij glazbe nastavio je kod Roberta Kahna i Maxa Brucha na Visokoj glazbenoj školi u Berlinu, gdje je 1908. i diplomirao. Vrativši se u domovinu, djelovao je kao profesor u Osijeku i Zagrebu: od 1921. pa sve do umirovljenja 1941. na Muzičkoj akademiji u Zagrebu predavao je teorijske glazbene predmete, kompoziciju i orgulje (1940-41. bio je i rektor Akademije).

Uporedo s pedagoškim radom, Dugan je bio dirigent pjevačkih društava *Kolo*, *Sloga*, *Oratorijskog zbora sv. Marka*, orguljaš u crkvama sv. Marka i sv. Marije te aktivni član mnogih umjetničkih društava. Bio je jedan od osnivača i glavnih pobornika Cecilijanskog pokreta u Hrvatskoj: bio je dugogodišnji urednik glazbenih priloga u časopisu »Sv. Cecilija« te propagirao je i harmonizirao velik broj hrvatskih crkvenih pjesama iz *[[Cithara octochorda|Cithare octochorde]]* i drugih starijih zbornika. Objavljivao je glazbene kritike i pisao stručnu pedagošku literaturu. Od 1919. bio je dopisni, a od 1921. i redoviti član JAZU (današnje Hrvatske akademije znanosti i umjetnosti).

## Djela
Franjo Dugan je ostavio veći broj skladbi, instrumentalnih i vokalnih. Njegova se komorna djela uglavnom ne izdižu iznad solidnoga akademskog prosjeka, dok su mu skladbe za orgulje mnogo uspjelije. U suštini kasni romantičar, ponešto konzervativan, Dugan je više puta posegnuo i za hrvatskim glazbenim folklorom, služeći se ponekad i citatima. Oslanjajući se na principe velikih baroknih polifoničara, u svojim je djelima za orgulje dao vrlo vrijedne priloge hrvatskoj orguljaškoj glazbi, pokazujući u veličanstvenim višeglasnim strukturama, koje nisu bez dramatske napetosti, zamjerno vladanje polifonim postupcima.

### Skladbe za orkestar
**Uvertira* (1985.)
**Simfonijski andante* (1908.)

### Komorne skladbe
**Gudački kvartet na božićne napjeve* (1892.)
**Dvije dvoglasne invencije* (u a-molu i G-duru), za klavir (1895.)
**Gudački kvartet u h-molu* (1898.)
**Gudački kvartet u F-duru* (1908.)
**Gudački kvartet u Es-duru* (1908.)
**Sonata za violinu i klavir* u g-molu (1908.)
**Duo za violinu i klavir* u g-molu (1908.)
**Duo za violine* u G-duru

### Skladbe za orgulje
**Šest fughetta* (1893.)
**Dva preludija* (1893.)
**Prélude et fugue* u G-duru (1894.)
**Dvije fuge* (u c-molu i f-molu, 1894.)
**Kromatska fuga* u c-molu (1895.)
**Toccata* u g-molu (1895.)
**Fantazija* u dorskom načinu na pučku pjesmu *Pozdravleno budi telo Jezuša* (1895.)
**Preludij i fuga* u H-duru (1908/09.)
**Božićna predigra* (1942.)

### Vokalne skladbe
**Ustaj dušo* za zbor i orkestar (1896.)
**Čuj der dušo* za zbor i orkestar (1896.)
**Pjesme* za muški zbor, bariton i orkestar (1897.)
**Na vodi* za zbor, mezzosopran i orkestar (1897.)
**Kad te ljudi zlobom more* za dječji zbor i klavir (1901.)
**Troje proljeće* za ženski zbor i klavir na stihove Stanka Vraza (1903.)
**Marku Križevčaninu* za muški zbor i bariton (1904.)
**Carmen saeculare* za osmeroglasni zbor  (1913.)
**Morska vrba* za ženski zbor i klavir (1923.)
**Večer na selu* za dječji zbor (1940.)
**Prigodom vjenčanja* za zbor (1944.)
**Nad grobom* za muški zbor (1944.)
*Šest solopjesama

### Duhovne skladbe
**Regina coeli* za glas i orgulje (1895.)
**Molitva* za zbor (1901.)
**Tebe mi hvalimo Bože* za zbor na stihove Marka Marulića (1901.)
**Hrvatska misa* (1901.)
**Salve Regina* za glas i orgulje (1902.)
**Za vjenčanje* za glas i orgulje na riječi Petra Preradovića (1928.)
**Ave Maria* za glas i orgulje (1932.)
*Ofertorij *Ad Te Domine* (1939.)

### Spisi
**Elementarna teorija muzike* (1922.)
**Vježbe za zborno pjevanje* (solfeggi, 1923.)
**Nauka o muzičkim formama* (1932.)
**Nauka o instrumentima* (1936.)
**Akustika* (rukopis, 1943.)
**Nauk o glasbalima* (1944.)
**Nauka o formama* (rukopis)
*Brojni članci o tehnici sviranja i mehanizmu orgulja, životopisi, kritike i dr. u časopisima i novinama (*Sv. Cecilija*, *Glazbeni vjesnik*, *Muzički glasnik*, *Savremenik*, *Narodne novine*).

## Literatura
#Andreis, Josip: *Povijest glazbe*, Zagreb: SNL, 1989, sv. 4, str. 298-299. 
#Kovačević, Krešimir: *Muzičko stvaralaštvo u Hrvatskoj 1945-1965*, Zagreb: Udruženje kompozitora Hrvatske, 1966, str. 189-190.
#Marion-Kesić, Ksenija: »FRANJO DUGAN st.«, u: Salter, L.: *Vodič kroz klasičnu glazbu*, Zagreb: Mladost, 1983, str. 223-224.
#Vidaković, Albe: »DUGAN, Franjo st.«, u: Kovačević, K. (ur.), *[[Muzička enciklopedija]]*, Zagreb: JLZ, 1971, sv. 1, str. 480.

## Napomene
 A. Vidaković: »DUGAN, Franjo st.« (u: *MUZIČKA ENCIKLOPEDIJA*, sv. 1), str. 480. 
 J. Andreis: *Povijest glazbe*, sv. 4, str. 299.

## Vanjske veze
*Antun Pinterović: Franjo Dugan (životopis)
*MIC, Festival hrvatske glazbe u Beču: Skladatelji – Ljerka Očić o Franji Duganu (životopis)