open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Ludaško jezero

**Specijalni rezervat prirode Ludaško jezero** nalazi se u sjevernoj Bačkoj, na teritoriji grada Subotice, Srbija. Ime je dobilo po mađarskoj riječi *ludas* - guska. Nastalo je prije otprilike milion godina, pošto su vjetrovi praznili pješčane dine duž glinenog platoa. Područje je nekada bila močvara, snabdjevana prirodnim padavinama i sa nekoliko manjih vodotoka, dok rukavac rijeke Kereš odvodi vode u Tisu. Danas dobija i priliv vode iz kanala Palić-Ludaš.

Okolina jezera naseljavana je još u kameno doba, o čemu svjedoče arheološka nalazišta na istočnoj obali kod Nose, a zatim u raznim istorijskim periodima. Današnji stanovnici okolnih naselja potiču od doseljenika iz 19. vijeka iz okoline današnjeg Segedina. Oko jezera postoje još stari salaši sa očuvanom tradicionalnom gradnjom, trščanim krovovima, pomoćnim zgradama od pletera i blata i ponekom starom alatkom.

## Zaštićeno područje
Specijalni rezervat prirode Ludaško jezero stavljeno je pod zaštitu I kategorije 2006. god, odlukom vlade RS. 
Na zaštićenom prostoru omogućen je opstanak brojnom specifičnom i raznovrsnom živom svijetu: 
* Rijetke zaštićene biljne vrste: močvarna orhideja, crna sasa, stepski kozinac, gorocvet i dr,
* 11 vrsta vodozemaca, od kojih su neke strogo zaštićene vrste,
* 11 vrsta gmizavaca, od kojih su neke strogo zaštićene vrste,
* Ornitofauna, sa oko 220 registrovanih vrsta i oko 90 vrsta gnijezdarica od kojih su mnoge rijetke i ugrožene vrste, među kojima je i ševarski cvrčić (*Acrocephalus melanopogon*), kao i jaka populacija brkate sjenice (*Panurus biarmicus*),  
* Fauna sisara je zastupljena sa dvadesetak vodenih i terestičnih vrsta, a poseban raritet je prisustvo vidre (*Lutra lutra*), rijetke i ugrožene u cijeloj Evropi

Međunarodni ekološki prepoznatljiv status područje ima na osnovu pripadnosti: 
* Ramsarskim područjima, kao močvara od međunarodnog značaja prema Ramsarskoj konvenciji iz 1996. godine. 
* IBA (Important Bird Areas) područjima, značajnim područjim za ptice Evrope
* IPA (Important Plant Areas) područjima, međunarodno botanički značajnim područja Centralne i Istočne Evrope

### Ramsarsko područje
Specijalni rezervat prirode Ludaško jezero je jedno od rijetkih preostalih prirodnih jezera Panonske nizije. Plitko jezero je oivičeno velikim koritom trske i okruženo močvarnim zemljištem. Područje je značajno gnijezdilište za brojne vrste ptica, a na lokalitetu se nalazi ornitološka istraživačka stanica. Na listi Ramsarskih područja upisan je sa slijedećim podacima:

* Datum: 28. mart 1977.
* Broj područja: 137
* Površina: 593 ha
* Koordinate:46°04'N 19°48'E

## Izvori
Predio izuzetnih odlika Zaovine

**Predio izuzetnih odlika Zaovine** nalazi se na južnim obroncima planine Tare, na teritoriji opštine Bajina Bašta, Srbija. 
## Zaštićeno područje
Predeo izuzetnih odlika Zaovine stavljeno je pod zaštitu II kategorije 2008. god, kao prirodno dobro od nacionalnog, odnosno izuzetnog značaja radi očuvanja veoma bogatog i raznovrsnog biljnog i životinjskog svijeta, prirodnih staništa, specifičnih ekosistema i ljepote živopisnih predjela, radi racionalnog korišćenja prirodnih resursa i očuvanja kvalitne životne sredine. 

Bogatstvo i raznovrsnost biljnog i životinjskog sveta PIO "Zaovine", ogleda se kroz prisustvo preko 600 vrsta viših biljaka, 14 vrsta riba, 6 vrsta vodozemaca, 5 vrsta gmizavaca, 108 vrsta ptica i 36 vrsta sisara. Veliki broj biljnih i životinjskih vrsta ovog područja ima status prirodnih rijetkosti, zaštićenih na nacionalnom nivou ili status međunarodno značajnih i zaštićenih vrsta.

Na području Zaovina nalaze se tipična i u svetu jedinstvena staništa lokalnog endemita i tercijarnog relikta - Pančićeve omorike (*Picea omorika*), kao i lokalnog endemita - Pančićevog skakavca (*Pyrgomorphulla serbica*), koji je u svjetskim razmjerama prisutan samo na ovom području.

## Izvori
Begečka jama

**Park prirode Begečka jama** nalazi se u južnoj Bačkoj pored naselјa Begeč, uz lijevu obalu rijeke Dunav, na teritoriji  Novog Sada, Srbija. Od Novog Sada udalјena je u pravcu zapada oko 18 km, a jugozapadno 2,5 km od Begeča. Nadmorska visina okolnog prostora Begečke jame iznosi od 76,1 do 81,4 m. Teren na kojem je smješteno zaštićeno područje nagnuto je prema severoistoku, suprotno od rijeke Dunav, što je rijetkost među plavnim područjima. Ova činjenica ukazuje na porijeklo područja, tj. da se radi o ostatku nekadašnje riječne ade.

U okviru granice zaštićenog područja u koritu Dunava postoji Šašićeva ada. Na adu se nadovezuje sprud pravca severozapad-jugoistok, u dužini od oko 7 km.
## Zaštićeno područje
Begečka jama stavljena je pod zaštitu i proglašena zaštićenim područjem pod imenom "Begečka jama", kao prirodno dobro od regionalnog, odnosno velikog značaja i svrstava se u ΙΙ kategoriju zaštite, kao Park prirode. Prema klasifikaciji  svjetske unije za zaštitu prirode (IUCN), pripada kategoriji IV - Zaštićeno stanište.

Zaštićeno područje sadrži niz geomorfoloških oblika rečne erozije (ade, grečne grede, mrtvaje i fluvijalno jezero nastalo sadejstvom erozije i nasipanja) različitih starosti. Opstanak ovih oblika je uslovlјen prirodnom dinamikom plavlјenja. U skladu sa dinamikom plavlјenja, mikro i mezo konfiguracijom terena prisutne su autohtone šumske zajednice, vodena i močvarna staništa.

Osnovne prirodne vrednosti PP "Begečka jama" se ogledaju u prisustvu 125 taksona viših bilјaka (122 vrste i 3 podvrste), oko 150 vrsta ptica, 14 vrsta riba, 11 vrsta vodozemaca, 6 gmizavaca i 18 vrsta insekata od nacionalnog i međunarodnog značaja.

## Izvori
Specijalni rezervat prirode Karađorđevo

**Specijalni rezervat prirode Karađorđevo** nalazi se u Bačkoj, na teritoriji opština Bačka Palanka i Bač, Srbija. 
## Zaštićeno područje
Specijalni rezervat prirode Karađorđevo stavljeno je pod zaštitu I kategorije 1997. god, prirodno dobro od međunarodnog, nacionalnog, odnosno izuzetnog značaja. Godine 2004. uvršten u spisak zaštićenih područja zavisnih od vode i značajnih za basen Dunava (ICPDR), a 2007. uvršten je u Mrežu zaštićenih područja na Dunavu (Danube Network Protekted areas), kao jedno od pet zaštićenih područja na teritoriji Srbije. 

Rezervat čine Bukinski rit i šumski kompleksi Vranjak i Guvništa, koje kao ekološki koridor povezuje rječica Mostonga. Cilj zaštite je očuvanja ritskih šuma autohtonih vrba i topola sa mozaikom šumskih i barsko-močvarnih zajednica koje obiluju retkim biljnim (crni glog, iđirot, žuti lokvanj) i životinjskim vrstama (ptice močvarice, orao bjelorepan, crna roda, kuna, vidra), kao i za održavanje fonda visoke divljači (jelen, divlja svinja).
### Režimi zaštite
Na zaštićenom području su ustanovljeni režimi zaštite:
* II stepena, koji obuhvata područje "Bukinskog rita" površine 1.316,80 hektara u kome se izdvaja zona A kao lokus starih sastojina očuvane ritske šume i gnežđenja orla belorepana površine 858,15 hektara
* III stepena koji obuhvata "Vranjak i Guvnište" površine 1.638,52 hektara

Biljke i gljive koje žive u slobodnoj prirodi na području Rezervata a kojima je utvrđen status strogo zaštićenih vrsta, nije dozvoljeno seći, kidati, lomiti, čupati, sakupljati njihovo sjeme i plodove, ili ih na drugi način oštećivati i uništavati.

Životinje koje žive, povremeno ili sezonski borave u slobodnoj prirodi na području rezervata, a kojima je utvrđen status strogo zaštićenih vrsta, nije dozvoljeno rasterivati, uznemiravati, hvatati, ubijati i ranjavati, nehotično i namerno trovati, sakupljati jaja i druge razvojne oblike, uništavati i oštećivati gnijezda i ostala mjesta i objekte na kojima se te životinje razmnožavaju, odgajaju mladunce, sklanjaju, borave i hrane.

### IBA područje
Za Karađorđevo je značajna ornitofauna, koju čini 135 vrsta ptica, a od toga 51 vrsta su stanarice. Posebnu vrijednost imaju: orao bjelorepan ili štekavac (*Haliaeetus albicilla*), crna roda (*Ciconia nigra*), bijela roda, sivi soko, rida lunja, prdavac i dr. Godine 2009. dio rezervata pod nazivom Bukinski rit proglašen je područjem od međunarodnog značaja za ptice (''Important Bird Areas – IBA'') U ritu borave i gnijezde se 24 ptičije vrste koje su na listi potencijalno ugroženih u Evropi, a 67 ptičijih vrsta ima status prirodne rijetkosti.
### Lovište
Lovište “Karađorđevo” privlači brojne lovce iz zemlje i inostranstva. Još 1924. godine osnovаno je Držаvno lovno-šumsko dobro a ostаlo je zаbeleženo dа je 1948. godine ovde orgаnizovаn diplomаtski lov. U svojoj lovnoj istoriji ostvarilo je vrhunske trofejne rezultate svjetskog prvaka kod muflona sa 242 poena i |jazavca sa 24 poena.

## Vanjske veze
* 
* 

## Izvori
Slano Kopovo

**Slano Kopovo** (ili Veliko Kopovo) je jezero i zaštićeno područje, udaljeno 5&nbsp;km. sjeveroistočno od Novog Bečeja, Srbija. Apsolutna visina ogledala jezera je 77 m.

U davnoj prošlosti je Tisa često mijenjala svoj tok, razlivala se i plavila okolne nizine. Jedan od meandara rijeke Tise je i Slano Kopovo, ostao nakon isušivanja močvara i podizanja nasipa u 17. i 18. vijeku.

Paralelno sa Slanim Kopovom, sa njegove istočne strane, prostire se uža depresija Poštaš Kopovo ili Malo Kopovo i za razliku od Slanog Kopova nema slanu vodu. Poštaš Kopovo je slatkovodni ekosistem sa otvorenim vodenim oknima i plivajućim vaskularnim biljkama.

Ova dva Kopova su razdvojena nešto višom lesnom gredom koja se zove Izmedju Kopova. Njihova medjusobna udaljenost iznosi od 350 do 900 metara. Prema severu i jugu na jezerski basen se nastavlja suvo ili povremeno plavljeno dno fosilnog meandra. Ovde na nekoliko mesta postoje “oka”, u kojima su dubine najveće. U njima se nalaze i tzv.”živa blata” opasna po život čoveka i stoke, ukoliko se na njih nagazi. 
### Ramsarsko područje
Slano Kopovo, zaostao od isušivanja drevnog meandra reke Tise, predstavlja rijedak i reprezentativan primer slanih staništa, ali je na svojoj istočnoj strani, manja slatkovodna depresiju. 

Na području Slanog Kopova se javlja specifična i  dominantna halofitska (slatinska) vegetacija, biljne zajednice koje su, ne samo u Srbiji, već i u cijeloj Panonskoj niziji u fazi iščezavanja i skoro da je nestao. Mnoge biljne vrste karakteristične za ovaj tip vegetacije predstavljaju danas prave raritete, pa su zakonom zaštićene. Među njima su najznačajnije caklenjača ili solnjača *(Salicornia; sin. Arthrocnemum*) i jurčica.
* Broj:1392
* Površina: 976 ha
* Datum upisa: 14.05.2004.
* Koordinate: 45°37'N 20°13'E
### Značajna područja za ptice u Srbiji
To je jedno od najvažnijih staništa ptica u Srbiji i redovno podržava značajan broj ranjivih, ugroženih i kritično ugroženih vrsta. Više od 20.000 ptica vodarica ovdje se gnijezde ili borave tokom ciklusa migracije. Među njima su: vitkokljuni vijun (*Numenius tenuirostris*), manja beločela guska (*Anser erithropus*), crvenovrata guska (*Branta ruficollis*), Okiura leucocephala, Akuila heliaca, droplja (*Otis tardi*) i dr.


File:Naturalis Biodiversity Center - ZMA.AVES.1670 - Numenius tenuirostris Vieillot, 1817 - Scolopacidae - skin specimen, right lateral view (cropped).jpg|Vitkokljuni vijun
File:Anser erythropus.jpg|Manja beločela guska (*Anser erithropus*)
File:Brantha ruficollis In Taimyr Reserve.jpg|Crvenovrata guska (*Branta ruficollis*),
File:Drop fúzatý (Otis tarda) (2416576086).jpg|Velika droplja (*Otis tardi*)


## Vanjske veze
* 

## Izvori
Epizoda 1 (Bitange i princeze, sezona 2)

"**Epizoda 1**" prva je epizoda druge sezone sitcoma *[[Bitange i princeze]]*. Epizoda je premijerno prikazana 21. listopada 2005. godine na HRT-u 2, a režirao ju je i napisao tvorac serije Goran Kulenović.

## Sinopsis

## Uloge

### Glavne uloge

*René Bitorajac kao Robert Kumerle (Robi), kvartovski dečko koji je u potrazi za stanom
*Mila Elegović Balić kao Irena Grobnik, manekenka u usponu koja je također u potrazi za stanom
*Tarik Filipović kao Teodor Friščić (Teo), odvjetnik čiji se brak raspada i Kaznin prijatelj
*Nataša Dangubić kao Lucija Toć, zbunjena djelatnica u videoteci koja slučajno postaje Irenina cimerica
*Hrvoje Kečkeš kao Kazimir Hrastek (Kazo), filmofil i Teov prijatelj koji odlazi od kuće i tako slučajno postaje Robijev cimer
*Predrag Vušović Pređo kao Gazda videoteke, beskrupulozni vlasnik kvartovske videoteke 
*Dražen Čuček kao Konobar, konobar u pubu *Bitange i princeze*
*Mile Kekin kao Erotoman, erotoman koji posjećuje videoteku

### Sporedne uloge

* Željko Duvnjak kao Inspicijent, inspicijent na StrTV-u
* Ksenija Marinković kao Unuka, unuka djeda Bobija

### Gostujuće uloge
* Marija Borić kao Šminkerica
* Dean Krivačić kao Prodavač
* Ivan-Goran Vitez kao Voditelj
* Snježana Vukmirović kao Šefova asistentica
* Marko Svaguša kao Rekviziter
* Mijo Debanić kao Kamerman

## Produkcija

## Napomene

## Vanjske veze
*
Veliko blato

**Veliko blato** je jezero sa desne strane puta Beograd - Zrenjanin, na području gradske opštine Palilula, Srbija. Jezero i uski pojas vegetacije oko njega, koji predstavljaju dio Pančevačkog rita, proglašeni su za zaštićeno stanište i svrstani u III kategoriju, kao jedinstvena ekološka struktura i funkcionalna cjelina.

Zaštićeno područje se odlikuje ostacima vlažnih staništa i karakterističnim predstavnicima živog sveta, kojeg čine:
* 191 vrsta biljaka, od čega dvije strogo zaštićene vrste orhideja, *Orchis palustris Jacq.* (barski veliki kaćunak) i *Epipactis palustris (L.) Cr.* (močvarna kruščika), od ukupno trideset vrsta orhideja koje su od vremena Josifa Pančića do danas registrovane u Beogradu, mogu se naći samo na Velikom blatu i predstavljaju izuzetnu rijetkost u gradu. Na području Srbije njihova staništa su takođe rijetka a populacije ugrožene usljed stalnog uticaja negativnih faktora.
* 120 vrsta ptica, sa značajnom mješovitom kolonijom vrsta čaplji: mala čaplja, žuta čaplja, siva čaplja, noćna čaplja i crvena čaplje. Kolonija je otkrivena u junu 2013. godine i jedina je gnezdeća kolonija čaplji na urbanoj teritoriji Beograda, sa nekoliko desetina gnezdećih parova. Ostale ptice uključuju evroazijsku lisku, velikog vranca (*Phalacrocorax carbo*), malog vranca, sinjeg galeba, riječnog galeba, ronilačku patku, riđoglavu patku, patku gluvaru i ćubastu patku.
* devet vrsta vodozemaca, 
* četiri vrste gmizavaca i 
* jedna strogo zaštićena vrsta ribe.

## Međunarodni status
Područje "Veliko blato" zajedno sa šumama Makiša, Savskim jezerom, Adom Ciganlijom i Međicom na Savi, Velikim i Malim Ratnim ostrvom, ostrvima Forkontumac, Čakljanac, Štefanac i Donjom Adom na Dunavu, Širokom barom (Gradskom šumom) kod Pančeva (1160–1149km) i Forlandom leve obale Dunava predstavlja značajno područje za ptice (Important Bird Area – IBA) pod nazivom "Ušće Save u Dunav" (RS 040).

File:Epipactis palustris 230705.jpg|Orhideja - Močvarna kruščika (*Epipactis palustris (L.) Cr.*)
File:Cormorant (Phalacrocorax carbo) (14).JPG|Veliki vranac
File:WWT Arundel (2679).jpg|Ronilice|Ronilačka patka

## Vanjske veze
* 
* 
* 

## Izvori
Pančevačke ade

**Pančevačke ade** zaštićeno područje na teritoriji Pančeva, Srbija. Smještene su unutar vodotoka rijeke Dunav i to na mjestu gde se u njega ulijeva rijeka Tamiš, 1 km južno od grada Pančeva i oko 10 km istočno od Beograda. U neposrednoj blizini ada, na levoj obali Dunava smešteno je naselјe Vojlovica, koje predstavlјa predgrađe Pančeva a na desnoj obali se nalazi Veliko selo koje pripada opštini Palilula - Grad Beograd.

Ade predstavlјaju funkcionalnu cjelinu vodenih, vlažnih i šumskih staništa i strogo zaštićenih vrsta. Ade au: Forkontumac (PAN005), Štefanac (PAN006) i ada Čaklјanac (PAN007). Na području zaštite definisano je 15 stanišnih tipova, od kojih je 12 prioritetno za zaštitu na nacionalnom nivou. U okviru međunarodno značajnih stanišnih tipova (NATURA 2000 staništa) je navedeno 10, od 11 selektovanih staništa je u okviru EMERALD mreže.

Tokom valorizacije područja prikuplјeni su slijedeći podaci o prirodnim vrijednostima područja:
* u grupi nacionalno i međunarodno značajnih vrsta bilјaka zabilježeno je 8 taksona u rangu vrste, od čega je jedna strogo zaštićena vrsta, odnosno 7 vrsta u kategoriji zaštićenih, među kojima je najznačajniji crni glog (*Crataegus nigra*)
* ukupno 9 vrsta vodozemaca i 4 vrste gmizavaca
* 144 vrsta ptica
* Strogo zaštićena vrsta sisara, vidra (*Lutra lutra*)
* Zabilježene su dvije strogo zaštićene i jedna zaštićena vrsta beskičmenjaka
* mlada šuma vrba (malata) sjemenog porijekla, kao pionirske vegetacije na sprudovima i priobalnom dijelu ade Forkontumac

## Izvori
Zaštićeno stanište Gljive Ade Ciganlije

**Zaštićeno stanište Gljive Ade Ciganlije** je zaštićeno područje na teritoriji Beograda, Srbija.
 Ada Ciganlija je izduženo riječno ostrvo nastalo na četvrtom kilometru Save od ušća u Dunav. Pregrađivanjem desnog rukavca, 1967. godine, Ada postaje poluostrvo, okruženo nasipom i omeđeno Savom sa jedne i Savskim jezerom sa druge strane, nastalo pregrađivanjem Save i plaže na jezeru.

Reljef Ade Ciganlije oblikovan je dejstvom tekuće vode (radom rečne erozije), akumulacije i odnošenjem zemljišta. Prvobitno je bio obrastao hidrofilnom vegetacijom. Kasnije u uslovima manje vlažnog staništa odnosno hidrotehničke sanacije ostrva, zadržala se inicijalna vegetacije, ali u smanjenom obliku.

## Bioraznolikost
Stanište šuma na Adi Ciganliji prvenstveno pripada bijeloj vrbi i topoli na nerazvijenim semi-glejnim zemljištima. Prisutna su i staništa crne jove,  poljskog jasena, hrasta lužnjaka. Ada Ciganlija obiluje životinjskim svetom, pri čemu su najbrojnije zajednice ptica, posebno ugroženih malih vranaca, te divljih pataka i galebova, ali i fazana i prepelica.

Na ostrvu je do sada konstatovano oko 250 vrsta gljiva. Nekoliko vrsta prvi put je za područje Srbije otkriveno upravo na Adi. Prirodno stanište "Gljive Ade Ciganlije" proglašeno je zaštićenim kao jedino poznato stanište gljive *Myriostoma coliforme* u Srbiji koja je zbog ograničenog areala izložena jakom antropogenom uticaju i kao takva ugrožena i strogo zaštićena vrsta. Pored ove vrste pojavljuju se i *Geastrum melanocephalum* i *Rhodotus palmatus* koje imaju status strogo zaštićenih vrsta, ali i *Pieurotus cornucopiae i Volvariella bombycina* koje se nalaze na Crvenoj listi gljiva Srbije i Crvenoj listi gljiva Evrope.

## Izvori
Rusanda

**Rusanda** je zaslanjeno jezero “Rusanda” sa okolnim očuvanim livadsko-stepskim, močvarnim i antropogeno izmenjenim staništima, u središnjem dijelu Banata, na teritoriji opština Zrenjanin i Novi Bečej, Srbija. Jezero Rusanda, najveće je od samo nekoliko zaslanjenih jezera u Srbiji. Jezero je površine oko 4 km2, a voda mu je slične slanosti kao i morska. Smatra se da je ostatak nekadašnjeg Panonskog mora, ali je vjerovatnije fosilni ostatak rijeke Tise.

Područje je dio banjskog kompleksa, a blato iz jezera Specijalna bolnica za rehabilitaciju „Rusanda” (poznata i kao „Banja Rusanda”) koristi za terapijske tretmane od 1867. godine.

Šuma uz jezero je jedina šumska površina u srednjem Banatu i značajan biodiverzitet biljaka i životinja. Bitna je selidbena stanica i mjesto za gniježđenje ptica. Područjem dominira slano jezero Rusanda koje privlači mnoge priobalne ptice. Do sada je ovdje zabiljeđeno 220 vrsta ptica, od kojih su 85 vrsta ptice gnijezdarice. U nekim periodima godine u parku boravi oko 2/3 vrsta ptica koje uopšte žive na području Srbije. Među njima su: crvenonogi soko (*Falco vespertinus*), obična vjetruška (*Falco tinnunculus*) i dr. 
## Zaštićeno područje
Uredbom Pokrajinske vlade ("Sl. list AP Vojvodine", br. 27/14), Rusanda je proglašena zaštićenim područjem kao prirodno dobro od velikog značaja (II kategorija). U skladu sa klasifikacijom Svjetske unije za zaštitu prirode (IUCN) spada u IV kategoriju - zaštićeno stanište), kako se i vodi u WDPA evidenciji.

Za upravljača je imenovana Specijalna bolnica za rehabilitaciju “Rusanda”  jer je park prirode sa medicinskog aspekta značajan. Prirodno okruženje direktno doprinosi boljoj zdravstvenoj zaštiti i ishodu terapijskog tretmana. Status park prirode „Rusande“ je prilagođen lokalnim zajednicama i razvoju prirode, bliske poljoprivredi i turizmu. 
### Ostale zaštite
Pored statusa parka prirode Rusanda je:
* Uredbom o ekološkoj mreži ("Sl. glasnik RS", br. 102/10) proglašena za jedno od centralnih područja nacionalne ekološke mreže (pod red. br. 9. „Okanj i Rusanda“)
* Verifikovana sa međunarodnim statusom značajannim za biljke (IPA) pod nazivom Srednji Banat I (deo: Okanj, Rusanda), a 
* međunarodno Značajna područja za ptice (IBA) za područje Okanj i Rusanda, br RS0101IBA
* identifikovana kao jedno od preliminarnih područja SPA– Special Protected Areas, sa ukupno 31 nominovanom vrstom: 17 migratornih i 14 sa Aneksa I Direktive o očuvanju divljih ptica (Directive 2009/147/EC).


File:Melenci Rusanda-lake.jpg
File:Rusanda620 swans.jpg
File:Rusanda615 labodi.jpg|Labudovi
File:Red-footed falcon (Falco vespertinus) juvenile.jpg|Crvenonogi soko (*Falco vespertinus*)
File:Common kestrel falco tinnunculus.jpg|Obična vjetruška (*Falco tinnunculus*)

## Vanjske veze
* 
* 
* 
## Izvori
Tharman Shanmugaratnam

**Tharman Shanmugaratnam** (tamilski: தர்மன் சண்முகரத்தினம், *Tarmaṉ Caṇmukarattiṉam*; Singapur, 22. veljače 1957.), singapurski političar i ekonomist koji od 2023. godine obnaša dužnost predsjednika Singapura. 

Rođen u Singapuru, tada pod britanskom upravom, Tharman Shanmugaratnam je tamilskog porijekla sa Šri Lanke. Nakon obrazovanja u Anglo-kineskoj školi, diplomirao je ekonomiju na Londonskoj školi ekonomije, zatim magistrirao ekonomiju na Sveučilištu Cambridge (Wolfson College), kao i magistrirao javnu upravu na Sveučilištu Harvard, gdje je dobio posebnu nagradu za priznanje za njegov izvanredan rad.

Bio je zastupnik u singapurskom parlamentu za višečlanu izbornu jedinicu Jurong Zapad na listi Stranke narodne akcije (PAP) od 2001. do 2023., a kasnije je bio i zamjenik premijera od 2011. do 2019. pod Leejom Hsienom Loongom. Bio je, između ostalog, i ministar obrazovanja od 2003. do 2008., financija od 2007. do 2015. i rada od 2011. do 2012. godine. 

Godine 2023. postao je kandidat stranke za predsjednika. Na izborima je pobijedio sa 70% glasova, ostvarivši tako rekordni uspjeh. Također je postao prvi izabrani nekineski predsjednik Singapura koji je pobijedio u sudaru s drugim kandidatima; njegov je prethodnik izabran u odsutnosti protukandidata. Svoje dužnosti preuzima 14. rujna 2023. godine. 

## Reference

## Vanjske veze

* Tharman Shanmugaratnam  on Singapore Prime Minister's Office
* Tharman Shanmugaratnam on Parliament of Singapore
* Tharman Shanmugaratnam on Taman Jurong
*
Jegrička

**Jegrička** je jedinstven vodotok (riječica), sačinjen od niza bara i depresija. Njen tok, koji protiče kroz četiri opštine u dužini od 64 km. u pravcu zapad - istok, počinje od Malog bačkog kanala kod Despotova, a završava se u Tisi kod Žablja, Srbija.

## Zaštićeno područje
Jegrička je proglašena zaštićenim područjem odlukama 4 opštine: Službeni list opštine Žabalj br. 11/05, Službeni list Opštine Temerin br. 10/05, Službeni list Opštine Vrbas br. 7/06 i Službeni list Opštine Bačka Palanka br. 13/06. Prema kriterijumima vrijednovanja i postupku kategorizacije zaštićenih područja Jegrička je svrstana u II kategoriju – pokrajinskog/regionalnog, odnosno velikog značaja. Površina parka prirode 1.144,81 ha. Prema WDPA evidanciji Park prirode Jegrička je svrstan u V kategoriju. JVP Vode Vojvodine je ovlašteni upravljač.

### Bioraznolikost
Odlike parka prirode su prisustvo rijetkih, reliktnih i endemičkih vrsta koje su ugrožene ne samo u Srbiji već i u cijeloj Evropi. Bogatstvo flore i faune odlikuje se sa:
* 80 vrsta vodenih i močvarnih biljaka: bijeli lokvanj (*Nymphaea alba*), barska paprat (*Thelypteris palustris*), vodeni orašak (*Trapa natans*), mešinka (*Utricularia vulgaris*) i dr.
* oko 190 registrovanih vrsta ptica od kojih su mnoge rijetke i ugrožene: crnogrli gnjurac (*Podiceps nigricollis*), patka njorka (*Aythya nyroka*), divlja guska (*Anser anser*), eja močvarica (*Circus aeroginosus*), sivi barski petlić (*Porzana parva*), belobrka čigra (*Chlidonias hybridus*), modrovoljka (*Luscinia svecica*) i dr.
* Prisutno 20 vrsta riba od kojih su 14 autohtone. Najznačajniji predstavnici su: smuđ (*Stizostedion lucioperca*), linjak (*Tinca tinca*), šaran (*Cyprinus carpio*), štuka (*Esox lucius*) i som (*Silurus glanis*).
* Više vrsta vodozemaca i gmizavaca (zmije, belouška (*Natrix natrix*) i ribarica (*N. tesselata*))., od kojih su mnoge zaštićene i strogo zaštićene
* Značajno je prisustvo]] vidre (*Lutra lutra*), rijetke i ugrožene u cijeloj Evropi.

### Ostale zaštite
Prema Uredbi o ekološkoj mreži, područje PP „Jegrička” je ekološki značajno područje Republike Srbije pod rednim br. 10 – „Jegrička”, identifikovano kao međunarodno i nacionalno značajno područje za ptice - RS004IBA i međunarodno značajno područje za biljke (IPA).
## Galerija biljaka

File:PP08 Jegrička 11.jpg
File:Otvoreni čičak.jpg
File:Plavi vilin konjic.jpg
File:Čudo prirode.jpg

## Galerija ptica

File:Zampullin cuellinegro - Podiceps nigricollis - Black-necked Grebe - Cabussó coll-negre.jpg|Crnogrli gnjurac (*Podiceps nigricollis*)|Crnogrli gnjurac (Podiceps nigricollis). Dužina od 28 do 34 cm. Odrasla jedinka ljeti ima crnu glavu i vrat i žute uši. Tokom zime je bijele boje sa slabo definisanim crnim "kačketom". Ove ptice se sele zimi, uglavnom na pacificke obale.
File:Patka 4.jpg|Patka njorka (*Aythya nyroca*)
File:Anser anser EM1B6333 (32537474694).jpg|Divlja guska (*Anser anser*)
File:Очеретяний Лунь2.jpg|Eja močvarica (*Circus aeroginosus*). Lovi iz zasede i ne oslanja se na brzinu. Hrani se patkama, pticama pjevačicama, miševima, krticama, pacovima, žabama pa čak i manjim lisicama. 

## Vanjske veze
* 
* 
* 
* 
## Izvori
Park prirode Panonija

**Park prirode Panonija** se nalazi u istoimenom selu na sjeveru Bačke, Srbija. Administrativno pripada opštini Bačka Topola od koje je udaljen 12 km. Park je oaza stoletnih hrastova i četinara. Poslije Vršačkih planina i Fruške gore, Panonija ima treću nadmorsku visinu u Vojvodini, sa 128 m.

Godine 1962. selo Panonija je postalo poljoprivredni studentski centar sa simultanim prevodom za strane studente. istovremeno mještani su se već tada počeli baviti i liječilišnim turizmom. Na izložbi cvijeća 1968. god, u takmičenju dokumentarnih filmova, film Akvareli Panonije, koji pokazuje Panoniju tog vremena, osvojio je prvo mjesto, a selo je proglašena za najlepše selo Evrope, kao oaza mira i tišine. Godinu dana kasnije, Poljoprivredno dobro proglašeno je za ugledno poljoprivredno gazdinstvo Jugoslavije. Zbog parka i šume bogate četinarima i stoljetnim hrastovima, selu je dodijeljen status Filter pluća..

## Zaštićeno područje
Od 1974. godine park je pod zaštitom države. Od četinarskih vrsta tu su: crni bor, evropska jela, Pančićeva omorika - jedina u Vojvodini, a u središnjem i najvećem dijelu parka preovlađuje lišćarska dendoflora. Najzastupljeniji su: evropski grab, jasen, javor, orah, kesten, evropska bukva, hrast lužnjak, platan i dr. 

Dio parka prirode je vještačko jezero Sava. Formirano je za potrebe navodnjavanja, ali je i poribljeno i ima uređenu plažu koja može da primi preko 2.000 kupača, pa je postalo i turističko mjesto. Park je i lovište za sve vrste lova.

Prema WDPA evidanciji Park prirode Panonija nije svrstan ni u jednu kategoriju. JVP Vode Vojvodine je ovlašteni upravljač.

## Vanjske veze
* 
* 
## Izvori
Kamaraš

**Park prirode Kamaraš** se nalazi u sjevernoj Bačkoj, na tromeđi Subotičko-horgoške pješčare, lesne terase i aluvijalne ravni rijeke Tise, Srbija. Administrativno pripada području opštine Kanjiža. Kompleks vlažnih staništa se pruža od državne granice sa Mađarskom do aluvijalnog područja Tise, istočno od naselјa Horgoš. Zaštitna zona dopire do zapadne granice građevinske zone naselјa Horgoš. Autoput E-75 i međunarodna pruga Subotica-Segedin prelaze preko sjevernog dijela zaštićenog područja. Od Subotice je udaljeno 30 km. Nadmorska visina minimalno je 76.5 m n.v., maksimalno 85.6 m n.v.

Park prirode se sastoji od pet cjelina:
* Lesna dolina privremenog vodotoka Foljo, je prirodni hidrološki i ekološki koridor između zaštićenog područja Jezero Madaras u Mađarskoj i aluvijalne ravni Tise.
* park - šuma Kamaraš i istoimeno vještačko jezero služe kao refugium vrstama poplavnih šuma polјskog jasena na tresetnoj podlozi, koje su većinom uništene u Srbiji.
* zapadni obod brijega Rek, sa ostacima stepske zajednice
* fosilni meandar Tise u kojoj se danas nalazi zamočvareno Kudeljsko jezero koje predstavlјa mjesto okuplјanja i boravka brojnih ptičjih vrsta od međunarodnog značaja u toku proljećne i jesenje seobe. 
* slatina (pašnjak) Siget u obliku ostrva unutar aluvijalne ravni 

Raznolikost i očuvanost prirodnih vlažnih staništa čine zaštićeno područje specifičnim i značajnim, u kojem su prisutni određeni panonski endemi: kozja brada (*Centaurea sadleriana*), vranjemila (*Limonium gmelini subsp. Hungaricum*) i divlji karanfil (*Dianthus pontederae*). Karakteristični predstavnici živog svijeta su:
* 33 vrste insekata,
* preko 100 vrsta ptica, 
* 17 vrsta sisara 

## Vanjske veze
* 
* 

## Izvori
Lee Hsien Loong

**Lee Hsien Loong** (pojednostavljeni kineski: 李显龙; tradicionalni kineski: 李顯龍, *Lǐ Xiǎnlóng*; Singapur, 10. veljače 1952.), singapurski političar i oficir koji je od 2004. do 2024. godine služio kao premijer Singapura. Od 2024. godine je viši mnistar u vladi Singapura. 

Najstarije dijete premijera Leeja Kuana Yewa, koji se smatra "utemeljiteljem" Singapura, Lee Hsien Loong studirao je na Nacionalnom omladinskom koledžu (NJC) u Singapuru, zatim na Univerzitetu Cambridge u Ujedinjenom Kraljevstvu i Univerzitetu Harvard u Sjedinjenim Državama. Nakon školovanja odlazi u vojsku, gdje je ostvario uspješnu karijeru i umirovio se sa činom brigadnog generala 1984. godine, kada je imao 32 godine. 

Po odlasku iz vojske započinje političku karijeru kao član Stranke narodne akcije. Ušao je u vladu 1980-ih i postao potpredsjednik vlade Goha Choka Tonga 1993. godine, a 2004. godine preuzeo je vođenje vlade od njega. Vodio je državu ukupno 20 godina, a 2004. godine najavio je da će 15. svibnja napustiti svoju funkciju. Zamijenio ga je njegov zamjenik, Lawrence Wong, dok je Lee postao viši ministar u njegovoj vladi. Kao premijer, Lee je uveo petodnevni radni tjedan u Singapuru te značajno poboljšao uvjete pordiljnog dopusta; zaslužan je za jačanje turizma te za ekonomski oporavak zemlje nakon financijske krize 2008. godine te pandemije koronavirusa; godine 2022., Singapur je pod njegovim vodstvom postao jedina zemlja jugoistočne Azije koja je nametnula sankcije Rusiji zbog invazije na Ukrajinu; zaslužan je i za faktičnu i pravnu legalizaciju homoseksualnih odnosa u Singapuru. 

Njegova prva supruga, malezijska liječnica Wong Ming Yang, umrla je 1982. godine od posljedica srčanog udara samo tri tjedna nakon rođenja njihova sina,. dok je on sam preživio limfom početkom 1990-ih in the early 1990s. te rak prostate sredinom 2010-ih. Otac je četvero djece; iz prvog braka ima kćer i sina, Lee Xiu Qi (1981.) i Leeja Yi Penga (1982.); iz drugog braka, s Ho Ching, ima dvojicu sinova, Leeja Hong Yija i Leeja Hao Yija.

## Reference

## Vanjske veze
Homoljska potajnica

**Homoljska potajnica** je povremeni nastupni izvor na jugo-istočnim padinama Homoljskih planina, ispod brda Mala Školja, 12 km. od opštinskog centra Žagubice, Srbija.

Izvor se nalazi u trouglu tri drveta: bukve, cera i graba. Voda izbija iz otvora nepravilnog oblika prečnika 20 do 25 cm i to u vremenskim intervalima nejednake dužine. Ova „erupcija“ vode obično traje nešto duže od jednog časa i za to vrijeme postepeno smanjuje svoj intenzitet, da bi na kraju i potpuno prestala. Period koji će proći do naredne vodene erupcije, može se meriti satima, ali i danima, nedeljama i mesecima, a količina vode koja će isteći biće uvek ista.

Povremeni (intermitentni) izvori "puštaju) vodu tek ponekad, bez ikakvog pravila. Predstavljaju izrazitu hidrološku rijetkost i svojevrstan prirodni fenomen. Takvih izvora u cijelom svijetu ima svega pedesetak, a u Evropi su najčešći u Dinaridima. U Srbiji postoje tri. Ovakvo, naizgled neobjašnjivo "ponašanje" izvora, naučnici ni do danas nisu detaljno istražili.

## Zaštićeno područje
Homoljska potajnica proglašena je zaštićenim područjem kao prirodno dobro od izuzetnog značaja, odnosno I kategorije, pod nazivom - Spomenik prirode Homoljska potajnica. Po IUCN kategorizaciji pripada III kategoriji za zaštitu prirode (Spomenik prirode), kako je navedeno i u WDPA evidanciji

## Vanjske veze
* 
* 
* 
## Izvori
Bačkotopolske doline

**Bačkotopolske doline** su lesna zaravan sa vodotokom Krivaje, vještačkom akumulacijo nastalom njenim pregrađivanjem, okolnim močvarama, livadskim, stepskim i šumostepskim staništima, na prostoru srednje Bačke, opština Bačka Topola, Srbija.

## Zaštićeno područje
Područje Bačkotopolske doline proglašeno je zaštićenim područjem od lokalnog značaja, odnosno III kategorije, pod nazivom - Park prirode Bačkotopolske doline. Po IUCN kategorizaciji pripada IV kategoriji za zaštitu prirode (zaštićeno stanište), kako je navedeno u WDPA evidanciji Zaštišćeno područje obuhvata dionicu lesne doline glavnog toka Krivaje (deonice nazvane Rit i Bećarska dolina) i bočnu dolinu prema Karađorđevu. Pored samih dolina, pristutni su i drugi geomorfološki elementi lesnog platoa.

Ostaci iskonske stepske i šumostepske vegetacije pripadaju ugroženim stanišnim tipovima Panonskog biogeografskog regiona, i kao takvi se nalaze na spiskovima staništa prioritetnih za zaštitu ne samo u Srbiji nego i u Evropskoj Uniji. Livade u nižim dijelovima dolina predstavlјaju regionalnu varijantu vojvođanskih dolinskih livada, ograničenu na lesni plato Telečke i širu okolinu. Stepski ostaci se ističu florističkim bogatsvom i prisustvom dvije kritično ugrožene vrste u Srbiji: bezstablovi kozinac (*Astragalus excapus*) i 

### Bioraznolikost
Naročito su značajne slijedeće vrste:
* biljke: hajdučka trava, puzava ivica (*Ajuga laxmannii*), *Allium sphaerocephalon*, bezstablovi kozinac (*Astragalus excapus*), vitki kantarion (*Hypericum elegans*), panonska potplotuša (*Nepeta nuda*), pamuk trava (*Salvia austriaca*), glatka krstica (*Senecio doria*) i pozni maslačak (*Taraxacum serotinum*).
* ribe: između ostalih mogu naći deverika, štuka, manić, čikov, grgeč, pucavac, smuđ, som i linjak. 
* vodozemci i gmizavci:  žaba češnjača (Pelobates fuscus) , stepski gušter (Podarcis taurica) i barska kornjača (Emys orbicularis) . 
* ptice: Od 148 registrovanih vrsta 75 se gnezdi na zaštićenom području, ostalima služi kao mesto ishrane tokom godine ili za vreme seobe. Među značajnim gnezdaricama posebno se ističu bukavac (Botaurus stellaris) , patka njorka (Aythya nyroca) , barski petlić (Porzana porzana) i modrovolјka (Luscinia svecica). Značajna je mešovita kolonija crvenih čaplјi (*Ardea purpurea*) i gakova (*Nycticorax nycticorax*). Mnoge vrste ptica značajne su u nacionalnim i međunarodnim razmjerama, što je iskazano njihovim prisustvom na odgovarajućim listama, pravilnicima i konvencijama. Pored 123 vrsta strogo zaštićenih u Srbiji, 50 vrsta se nalaze na SPEC listi (vrste značajne za zaštitu u Evropi), a 23 vrste su na spisku Dodatka I Direktive o pticama.
* sisari: jazavac (*Meles meles*), mala lasica (*Mustela nivalis*), lisica, srednji noćnik, jež, šumska rovčica, evropska tekunica, poljska voluharica i evropska vjeverica

File:Mustela-nivalis.jpg|Lasica (*Mustela nivalis*)
File:Badger (Meles meles), Struy - geograph.org.uk - 3201958.jpg|jazavac (*Meles meles*)
File:Posing (8521483709).jpg|Lisica (*Vulpes vulpes*)

## Vidi još
Park prirode Panonija

## Vanjske veze
* 
* 
## Izvori
Vrelo Mlave

**Vrelo Mlave** (Žagubičko vrelo) je izvor rijeke Mlave iz male kraške vrtače, ispod sjevernih padina Kondžile i Vrelske padine na planini Beljanici (Homoljske planine), na nadmorskoj visini 312 m. Administrativno pripada opštini Žagubici, Srbija. Od opštinskog centra udaljeno je 1 km. Riječ "mlava" na staroslovenskom znači: nemir, buka ili vika.

Vrelo tamnozelene boje vode ima oblik manjeg jezera prečnika od 25 m. Najveća dubina iznosi 84 m, izmjerena u julu 2008. god. Voda izbija iz sifonskih kanala i to pod velikim pritiskom. U vodi se mogu vidjeti i primjerci pastrmke koja predstavlja pravu atrakciju, a ribolov je zabranjen. Nekih stotinak metara nizvodno od vrela, nalaze se i ribnjaci pastrmke. 

Geograf Jovan Cvijić zabilježio je 1893. i pojavu potpunog presušivanja i prestanka funkcionisanja vrela. Do ove pojave dolazi usljed začepljenja suženih dijelova podzemnih kanala. Kada snaga akumulirane vode nadvlada začepljenje, voda ponovo potekne iz vrela. Poslednji put, Mlava je presušila 2002. godine, čemu je prethodio niz malih zemljotresa i podrhtavanja tla.

## Zaštićeno područje
Vrelo Mlave proglašeno je zaštićenim područjem kao prirodno dobro od izuzetnog značaja, odnosno I kategorije, pod nazivom - Spomenik prirode Vrelo Mlave. Po IUCN kategorizaciji pripada III kategoriji za zaštitu prirode (Spomenik prirode), kako je navedeno i u WDPA evidanciji

Spomenik prirode „Vrelo Mlave” stavljeno je pod zaštitu radi očuvanja kraškog izvora voklijskog tipa, iz kojeg voda izbija uzlaznim kanalima iz dubine. Način nastanka vrela, sistem prihvatanja i režim rada čine ovaj izvor hidrološkim objektom od naučnog interesa i obrazovnog značaja. Vrelo i njegova neposredna okolina predstavljaju živopisnu ambijentalnu celinu. 

## Vanjske veze
* 
* 
* 
* 
## Izvori
Sang Nila Utama

**Sang Nila Utama** (Palembang, oko 1278. – Singapura, 1347.) bio je princ Palembanga koji je, prema predaji, 1299. godine osnovao Kraljevinu Singapuru, preteču današnjeg Singapura. Po njegovoj krunidbi, njegova je službena titula bila **Sri Tri Buana** (sanskrt: श्री त्रि भुवन, *śrī tri bhuvana*), što se može otprilike prevesti kao "Vladar triju svjetova"; "Tri svijeta" na koja se referira su vjerojatno ili tri domene univerzuma (božanska nebesa, ljudska zemlja i demonsko podzemlje) ili tri područja kojima je vladao, odnosno Java, Sumatra i Temasek. Ova je titula bila prisutna i kod drugih vladara u jugoistočnoj Aziji. 

Porijeklom je navodno bio potomak Aleksandra Velikog, međutim dobar dio njegove biografije i ranog života mitološke je prirode i nema previše naučno potvrđenih činjenica. Izvori navode da je umro 1347. godine, a naslijedio ga je njegov sin Sri Wikrama Wira. Glavni izvor za podatke o njemu i njegovim nasljednicima su *[[Malajski anali]]*, međutim faktička točnost *Anala* kao historijskog izvora pitanje je rasprave. Stoga, neki historičari smatraju kako je Sang Nila Utama u cijelosti bio mitološka figura, unatoč činjenici da historija o utemeljenju Singapura u XIV. vijeku nije historiografski sporna. P. E. de Josselin de Jong tvrdi da, unatoč tomu, sadržaj *Malajskih anala* potencijalno kombinira fikciju sa stvarnim činjenicama.

## Reference

## Literatura
* Koh, Buck Song (2011). *Brand Singapore: How Nation Branding Built Asia's Leading Global City*. Marshall Cavendish, Singapore. .
Lawrence Wong

**Lawrence Wong Shyun Tsai** (pojednostavljeni kineski: 黄循财; tradicionalni kineski: 黃循財, *Huáng Xúncái*; Singapur, 18. prosinca 1972.), singapurski političar koji je služio kao zamjenik premijera od 2022. do 2024., a od 2021. godine je ministar financija u vladi Singapura. Od 15. svibnja 2024. godine na čelu je vlade kao premijer Singapura, naslijedivši Leeja Hsiena Loonga. 

Član Stranke narodne akcije, koja upravlja Singapurom od 1959., Lawrence Wong izabran je za člana parlamenta 7. svibnja 2011. godine. Reizabran je 11. rujna 2015. i ponovno 10. srpnja 2020. godine. 

Dana 15. svibnja 2021. imenovan je ministrom financija u vladi Leeja Hsiena Loonga, a 14. travnja 2022. godine istodobno je postao zamjenik premijera uz Henga Sweeja Keata.

Iako se očekivalo da će Heng naslijediti premijera Leeja, Heng je odustao od te ideje i kada je Lee podnio ostavku 15. svibnja 2024. godine, njegovim nasljednikom postao je Wong, koji je ostao voditi i Ministarstvo financija. Heng je ostao na dužnosti zamjenika i u Wongovoj vladi.

## Reference

## Vanjske veze

* Lawrence Wong on Singapore Prime Minister's Office
* Lawrence Wong on Parliament of Singapore
Goh Chok Tong

**Goh Chok Tong** (pojednostavljeni kineski: 吴作栋; tradicionalni kineski: 吳作棟, *Wú Zuòdòng*; Singapur, 20. svibnja 1941.), singapurski političar i ekonomist koji je od 1990. do 2004. godine bio premijer Singapura. Nakon toga je sedam godina bio viši ministar u vladi Leeja Hsiena Loonga. 

Goh je pohađao Rafflesovu ustanovu u Singapuru od 1955. do 1960. godine; u to se doba aktivno bavio plivanjem te je dobio nadimak "Odvažni". Potom je pohađao Univerzitet u Singapuru do 1964., gdje je diplomirao s prvoklasnim počastima iz ekonomije. Godine 1966. i 1967. studirao je na Williams Collegeu u Sjedinjenim Državama, gdje je diplomirao s magisterijem iz razvojne ekonomije.

Već 1964. godine imenovan je u državni službu kao administrativni službenik u Kini. Godine 1966. pridružio se tvrtki Sep Neptune Orient Lines kao voditelj planiranja i projekta, postao je član upravnog odbora za financije i bio je generalni direktor od studenog 1973. do rujna 1977. godine. Nakon ukupno osam godina napustio je tvrtku. 

Politički se aktivirao 1976. godine kao član izborne jedinice Marine Parade, iz koje se natjecao do umirovljenja. Postao je državni ministar financija 1977. godine. Kao ministar industrije i trgovine, zdravstva i obrane 1979. bio je odgovoran za različite resore. Godine 1985. izabran je za potpredsjednika Vlade i ministra obrane. Bio je imenovan premijerom Singapura od studenog 1990. do kolovoza 2004. godine. Zamjenici premijera bili su mu Lee Hsien Loong, tijekom cijelog mandata, a od 1995. i Tony Tan Keng Yam. Kako je Goh naslijedio Leeja Kuana Yewa, a njega je naslijedio Lee Hsien Loong, Kuan Yewov sin, u Singapuru postoji politička šala koja na njih referira kao na "oca, sina i Goha svetoga".

Od 2004. do 2011. bio je predsjednik Monetarne uprave Singapura i viši ministar u vladi. Iz vlade je otišao 2011., a iz parlamenta 2020. godine, kada se trajno umirovio.

Od 1965. godine u braku je s odvjetnicom Tan Choo Leng, s kojom ima kćer i sina blizance. Njihov sin, Goh Jin Hian, radi kao liječnik, a kći, Goh Jin Theng, živi sa suprugom u Londonu. Nakon umirovljenja je patio od niza zdravstvenih problema, a 2020. godine uspješno se izliječio od raka. 

## Literatura
* *[http://nuspress.nus.edu.sg/products/impressions-of-the-goh-chok-tong-years-in-singapore Impressions of the Goh Chok Tong Years in Singapore]* by Bridget Welsh, James Chin, Arun Mahizhnan and Tan Tarn How (Editors), Singapore: NUS Press, 2009.
* *Brand Singapore: How Nation Branding Built Asia's Leading Global City* by Koh, Buck Song. Marshall Cavendish, Singapore, 2011. .
* Article on civil society in the Goh Chok Tong era – "What plants will grow under the tembusu tree?" by Koh Buck Song, *The Straits Times* 9 May 1998.
* *[https://www.worldscientific.com/worldscibooks/10.1142/11149 Tall Order]* by Shing Huei Peh, Singapore: World Scientific, 2018.
* 

## Reference

## Vanjske veze
*
Bedok

**Bedok** (kineski: 勿洛, *Wùlu*; tamilski: பிடோக், *Piṭōk*; ) je plansko područje i stambeno naselje u geografskoj regiji Tanah Merah, koja se proteže uz jugoistočnu obalu Istočne regije u Singapuru. Bedok graniči s pet drugih planskih područja, a to su Paya Lebar na sjeveru, Hougang na sjeverozapadu, Tampines na istoku i sjeveroistoku, Geylang na zapadu i Marine Parade na jugozapadu. 

Bedok ima bogatu historiju, a najstariji tragovi ljudskog prisustva na ovom području datiraju iz XIV. vijeka. Područje je izvorno bilo ribarsko selo i poljoprivredno središte, ali s godinama je pretvoreno u stambeni i trgovinski centar. Uz stambeni i komercijalni potencijal, Bedok je poznat i po brojnim zelenim površinama, među kojima se ističu parkovi Bedok i Istočna obala. 

Iako ne po površini, Bedok je prvo plansko područje po broju stanovnika; ovdje živi oko 280,000 ljudi. Ove brojke uglavnom se objašnjavaju relativno niskim cijenama javnih stanova u novom dijelu naselja, ali i blizinom Centralne regije. Osim javnih stanova, Bedok ima i veliku ponudu privatnih stambenih jedinica. 

## Vanjske veze
*URA Draft Masterplan 2013 Bedok
*Victor R Savage, Brenda S A Yeoh (2003), *Toponymics – A Study of Singapore Street Names*, Eastern Universities Press, 
*From National Library Board Singapore, Infopedia website.
*Chin, Daryl. (, 2014). Bedok residents to get a new sports complex, library, and community club under one roof by 2017. The Straits Times. Bedok residents to get new sports complex, library and community club under one roof by 2017
Park prirode Mali Bosut

**Park prirode Mali Bosut** je zaštićeno područje koje obuhvata sjeverozapadni dio donjeg toka rijeke Bosut dužine 8 km. od državne granice sa Hrvatskom do auto-puta E70, ušće kanalisane Rastovačke bare – Struge i šume Draganovci i Kablarovac. Administrativno pripada opštini Šid, Srbija. Za razliku od većine drugih rijeka i vodotoka na teritoriji Vojvodine, Bosut je u cjelini zadržao svoj izvorni oblik. 

## Zaštićeno područje
Vodotok Bosuta proglašen je zaštićenim područjem kao prirodno dobro međunarodnog, nacionalnog i izuzetnog značaja, odnosno I kategorije, pod nazivom - Park pridode Mali Bosut. Proglašenjem PP “Mali Bosut” u Srbiji je povećan procenat površina pod zaštitom na nešto više od 8%. Evropski prosjek je 25%. Prema istraživanjima Ekološkog centra “Stanište“ u Vršcu, mali procenat područja pod zaštitom je zbog dugih procedura samog postupka zaštite koje traju i do 9 godina.

Bosut sa svojim obalnim pojasom predstavlja ekološki koridor od međunarodnog značaja prema Uredbi o ekološkoj mreži ("Službeni glasnik RS", broj 102/10). Funkcionalnost ekološkog koridora vodotoka Bosut obezbeđuje opstanak mnogih lokalnih populacija biljnih i životinjskih vrsta jer povezuje Kablarovac i Draganovce sa šumskim kompleksima Hrvatske (Spačvanske šume) i sa Bosutskim šumama prema jugu. Kanalisani tok Rastovačke bare takođe služi kao ekološki koridor u pravcu šuma Kladovac i Rastovac na severu, dok ušće kanala istovremeno predstavlja i značajno vlažno stanište akvatičnih i semiakvatičnih vrsta.

Na području zaštite definisano je osam stanišnih tipova prioritetnih za zaštitu na nacionalnom nivou. Od toga je sedam navedeno u okviru prioritetnih NATURA 2000 međunarodno značajnih stanišnih tipova, odnosno u selektovanim EMERALD staništima, što ukazuje na značaj ovog područja u očuvanju diverziteta šumske, semiakvatične i akvatične flore u Srbiji.

Prisutna vodena, močvarna, priobalna i šumska staništa predstavljaju stanište za 131 takson viših biljaka, 26 vrsta sisara, 27 vrsta beskičmenjaka, 11 vrsta vodozemaca, devet vrsta gmizavaca, 118 vrsta ptica, 62 vrsta plantkona i 16 vrsta riba.
### Značajno područje za ptice
Bosutske šume proglašene su za područje od međunarodnog značaja za ptice (''Important Bird Areas – IBA''). Registrovano je 118 vrsta ptica.
## Vanjske veze
* 

## Izvori
Mkuki na Nyota

**Mkuki na Nyota** je izdavačna kuća sa sedištem u Dar es Salaamu u Tanzaniji osnovana 1991. godine. Kompanija je započela rad sa željom da odgovori na opšti nedostatak nezavisnog akademskog izdavaštva u Tanzaniji. Bavi se istraživanjem, kreiranjem, izdavanjem, promocijom i prodajom opštih knjiga, dečjih knjiga, komercijalnih izdanja i udžbenika. Knjige se objavljuju na engleskom i svahiliju. Takođe prevodi književna dela na svahili, uključujući Malog princa Antoana de Sent-Egziperija sa originalnog francuskog jezika. Mkuki na Nyota je član *African Books Collective*, kolektiva u vlasništvu i pod upravom grupe afričkih izdavača.

## Izvori
Bernska konvencija

**Bernska konvencija** može se odnositi na sljedeće teme:

* Bernska konvencija o zaštiti književnih i umjetničkih djela
* Bernska konvencija o zaštiti evropskih divljih vrsta i prirodnih staništa (Vijeće Evrope), o zaštiti prirode u Evropi
* Bernski sporazum, kojim je utemeljena Opća poštanska unija
* Bernska konvencija (1906) o zabrani bijelog fosfora u proizvodnji žigica.