open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Wintu

**Wintu** (također i **Sjeverni Wintun**) su indijansko indijansko pleme porodice Copehan nastanjeno na području današnje Sjeverne Kalifornije u dolinama gornjeg toka rijeke Trinity pa sjeverno do Cottonwood Creeka i dalje od Cow Creeka na istoku do South Fork of the Trinity na zapad. Od nekadašnjih 12,000 (1700) preostalo ih je 3,200 (2000).

## Jezik

Dijelom su zajednice združenih skupina pod zajedničkim nazivom Wintun (ili Copehan), i dijelom velike jezične obitelji Penutian.

## Sela i tribeleti (plemenca)
* Dau-nom, "in-front-of-west" (Bald Hills), u podnožjima brežuljaka južno od Readinga i istočno od obalnog gorja
* Dau-pom, "in-front-of-place" (Stillwater), Cottonwood valley uključujući i plato sjeverno od Readinga.
* Elpom, "shore place" (Keswick), nešto južnije od Kennetta na Sacramentu duž zapadne obale gotovo do Readinga, uključujući i sela kod rudarskog gradića Old Shasta.
* Hayfork Wintu, na Hayfork pritoci Trinity Rivera i na rijeci Trinity oko Junction City, i od Middletowna na zapad do South Fork of the Trinity.
* Klabalpom (French Gulch), na Clear Creek.
* Nomsus, "west-dwelling" (Upper Trinity), na East Fork of Trinity River i rijeci Trinity na jug do Lewistona.
* Nomtipom, "west-hillside-place" (Upper Sacramento), na gornjem Sacramentu oko Kennetta.
* Waimuk, "north inhabitant(?)," u uskoj dolini gornjeg McCloud Rivera.
* Winimen, "middle-water" (McCloud), u dolinama rijeka McCloud i Pit Valley.

## Život i običaji
Wintui su živili od ribanja, lova i sakupljanja plodova, a svoju domovinu na sjeveru doline Sacramenta nastanjuju oko 8,000 godina. Vidi Wintun.

## Vanjske veze

* Wintu 
* Indijanska plemena, jezici i narječja u Kaliforniji 1770. (zemljovid po Kroeberu)
* Neka indijanska plemena se još bore za vladino priznanje 
* Ethnologue: Wintu language
Wintun

**Wintun** (Wintoon), zbirno ime Copehan plemenima Nomlaki, Wintu i Patwin. Nomlaki se često nazivaju imenom Wintun, a naseljavali su središnji dio copehanskog govornog područja. Južno od njih živjeli su River Patwin i Hill Patwin, a na sjeveru pleme Wintu. Nazivi *Wintu* ili *Wintun* u njihovim jezicima označava 'ljude'. Danas žive na rezervatima *Colusa Rancheria*, *Cortina Rancheria*, *Grindstone Creek Rancheria*, *Redding Rancheria*, *Round Valley* i *Rumsey Rancheria*.

## Život i običaji Wintuna
Wintun Indijanci, ime za četiri etnički samostalne skupine koje se služe sa četiri skupine dijalekata za koje Alice Shepherd iz Kalifornije kaže su se razvili iz proto-wintunskog jezika. Ove skupine Penuta tisućama godina žive na području Kalifornije. Ovdje oni razvijaju tip kulture prilagođen kalifornijskom podneblju. Sezonski polugodišnji lov na lososa i sakupljanje žira univerzalne su i glavne aktivnosti svih wintunskih skupina, kao i ostalih plemena kalifornijskog kulturnog područja. Ipak, zbog geografskih odlika pojedinih predjela na kojima žive skupine Wintuna, ima nekih karakteristika po kojima se razlikuju jedni od drugih. Tako se kod Sjevernih Wintuna (poznati su i kao Wintu) javlja oregonski utjecaj na tip košare a kod njih je i najzastupljeniji lov na lososa, prosto zato što ga tamo najviše ima. zemlje Wintua prostire se u području velike doline Sacramenta, dok je za razilku od njih područje Južnih Wintuna (patwina prekriveno močvarama i brežuljcima. Nomlaki ili pravi Wintuni žive ravnicama i pod utjecajem su Pomo Indijanaca. Tipovi nastambi Wintuna također se razlikuju, za Wintu Indijance, nisu poznati, ali kod Hill Patwina nalazimo čunjastu kuću od kore, dok se kod njihovih rođaka River Patwina javlja kuća prewkrivena zemljom, oblika kupole. Južni Wintuni poznaju i Kuksu-kult, religiju tajnih društava i ezoteričnih obreda, kakvi se javljaju kod raznih kalifornijskih plemena. Kod ostalih Wintuna religija je jednobožačka, tu je stvaraoc Olelbis koji živi u Olelpanti (raju).

## Literatura
* Peter M. Knudston, The Wintun Indians of California and Their Neighbors
* Frederick Webb Hodge, Handbook of American Indians North of Mexico

## Vanjske veze
* Wintun Indian Tribe
* Wintun
Copeh

**Copeh** /od kapai, u lokalnom dijalektu, = * 'stream' *,/ pleme Patwin Indijanaca, porodica Copehan, naseljeno nekada na donjem toku Puta Creeka u okrugu Yolo u Kaliforniji. Ime ovog plemena dalo je porodici Copehan (danas češće Wintuan) svoje ime. Kod Gibbss se nazivaju Cop-Éh, a kod Powersa (1874) Putos.

## Vanjske veze
* Hodge
Guilitoy

**Guilitoy** (Guilucos, Guillicas, Ulucas) / dolazi od Tu’luka, ‘red’ ,/ pleme američkih Indijanaca porodice Copehan, uže skupine Patwin, naseljeni nekada na području današnjeg kalifornijskog okruga Napa. Bili su jedno od sedam plemena koji su 1836. potpisali mir sa Vallejom. Taylor kaže da su 1846. živjeli na starom Wilsonovom ranchu. Selo Huiluc (jedna od varijanti imena) spominje Engelhardt . 

## Izvori
Korusi

**Korusi**, jedno od Patwin plemena, porodice Copehan, naseljeno nekada na području okruga Colusa u Kaliforniji. Korusi su bili nekoć brojan narod koji su prema generalu Bidwellu (1849) imali selo sa najmanje 1,000 stanovnika. Prema Powersu, Korusi su pričali da je na početku svijeta samo kornjača plivala u beskonačnom oceanu. Tada je zaronila i sa dna donesla zemlju iz koje je stvoren svijet. Na mjestu njihovog sela Koru danas se nalazi grad Colusa.

## Literatura
* Frederick Webb Hodge, Handbook of American Indians North of Mexico

## Vanjske veze
* o Korusima pod Native American History
Nomlaki

**Nomlaki** (Nomelaki, Central Wintun) su pleme Indijanaca iz grupe Wintun, porodice Copehan, naseljeno u dolini rijeke Sacramento u Kaliforniji. Tradicionalno nastanjuju okruge Tehama i Glenn gdje su se očuvali i danas na više rezervata, to su: Grindstone Indian Rancheria, Round Valley Reservation, i na Covelo Indian Community. Grupa poznata kao Paskenta naseljena je na zapadu okruga Tehama, blizu Williamsa. Na rezervatu Round Valley žive sa s plemenima Konkow, Wintun, Achomawi, Yuki, Little Lake i Wailaki.

Pleme je 1854. smješteno na rezervat Nome Lackee ali je 1863. ukinut a zemlja je dana na raspolaganjem bijelim imigrantima. Jezik je slabo dokumentiran i poznat. Poput ostalih Wintuna, najpoznatiji su po košaraštvu. 

## Tribeleti i sela
* Chuidau, selo na South Fork of Cottonwood Creek. Ime tribeleta nepoznato
* Dahchi'mchini-sel (Dahchi'mchinisel), u selu Dahchi'mchini na Brisco Creeku. 
* Da-mak (Damak), na redbank Creeku.
* Kalaiel, selo na North Fork of Stony Creek, u kojem je živio tribelet čije ime nije poznato.
* Mi'tenek, selo na Squaw Hill Ferry. Ime tribeleta je nepoznato. 
* Nom-kewel (ili Nom-laka, Nomkewel), u selu Lo-pom južno od Thomas Creek. 
* Olwenem-Wintun, u selu O'lwenem, kod ušća Thomasa. 
* Pelmem-we (Pelmemwe), u selu Pelmem na ušću Deer Creeka. 
* Pelti-kewel (Peltikewel), navodno sjeverno od Soninmaka
* Pomtididi-sel (Pomtididisel), u selu Pomtididi, na mjestu gdje Grindstone Creek predaje svoje vode Stony Creeku. 
* Sohu's-labe/Nomê'l-mim-labe (Sohu'slabe-Nome'lmimlabe), ovo su dva sela u kojem je živio neimenovani tribelet. Prvo se nalazilo južno od Fruto, Fruta
* Soninmak, na Stony Creek
* Tehêmet (Tehemet), današnja Tehama. 
* Toba, na ušću Brisco Creeka. Spominje ga Barrett (1919).
* Tolokai (Doloke), selo u kojem je živio tribelet nepoznatog imena, locirano na ušču Elk Creeka.
* Wai-kewel (Waikewel), na Elder Creeku. 
* Walti-kewel (Waltikewel), tribelet koji je živio u selima Noitikel, Kenkopol i Saipanti. Kod Thomas Creeka.
Paskenta

**Paskenta**, banda Nomlaki Indijanaca, porodica Copehan, nastanjeni danas u kalifornijskom okrugu Tehama. Godine 1959. anti-indijanskom politikom federalni američki government zlobno niječe postojanje Paskenta Indijanaca, i rasprodaje njihovo zemljište (rancheriju). Pedesetih godina 20. stoljeća istu sudbinu proživljava i stotine indijanskih plemena.

Paskente 1994. ponovno dobivaju svoj plemenski status pod imenom *Paskenta Band of Nomlaki Indians*. U novije doba, 2000. njih oko 240 steklo je rezervat na površini od 2000 akara (acres) sa kockarnicom *Rolling Hills Casino*, koja bi trebala pripomoć ekonomskog razvoju plemena.

## Vanjske veze
* Paskenta Band of Nomlaki Indians - determination of lands
Liwaito

**Liwaito** /liwai =waving/, maleno pleme  ili tribelet i selo Hill Patwin Indijanaca, porodica Copehan, nekad na području današnjeg Winters u okrugu Yolo, Kalifornija.

## Izvori

## Literatura
* Frederick Webb Hodge, Handbook of American Indians North of Mexico

## Vanjske veze
* Copehan Indian Tribe
Lolsel

**Lolsel** (Lol-sel) /od lol =tobacco + sel =people/, ime dano skupini Wintun Indijanaca koji prema Kroeberu (1932) pripadaju u Hill Patwine. Njihov teritorij nalazio se u i blizu Long valleya, istočno od jezera Clear Lake u Kaliforniji, a širio se na zapad sve do vrhova planina, upravo istočno od jezera Clear Lake, gdje su graničili sa plemenom Pomo. Njihovo glavno selo A'li-ma-ti'nbe nalazilo se na Long Valley Creeku.

## Literatura
* Frederick Webb Hodge, Handbook of American Indians North of Mexico

## Vanjske veze
* Patwin Indian Tribe
Olposel

**Olposel**, ime jednom od sela ili manjoj plemenskoj skupini Južnih Wintun ili Patwin Indijanaca, potodica copehan, s gornjeg toka Cache Creeka na područjhu dnašnjeg okruga Lake u Kaliforniji. Kod Powersa se (1877) spominju kao Ol’-po-sel.

## Izvori
Suisun

**Suisun** (pl. Suisunes).- /"*where the west wind blows*" / Pleme Patwin Indijanaca, porodica Copehan, nastanjeno nekada u dolinama Green Valley, Suisun Valley, i blizu Suisun Marsha. Tokom zime Suisuni su nastavali područje dolina i Rockville Parka, dok bi zime provodili u području Suisun Marsha. Njihove zimske kuće bile su učinjene od blata, trske i trave, dok su ljetne bile od tule-trske. Do hrane se dolazilo lovom ribolovom i sakupljanjem. Sakupljao se žir, razne bobice, divlje grožđe, gljive i drugo, a od divljači se hvatao jelen, antilopa, medvjed i zec. 
Odjeća se sastojala od pregača, obično od komada jelenje kože. Žene su prednju pregačicu isplele od tuline trske, dok bi stražnja bila od jelenje kože, a također se radila i od zečje kože. 
Najpoznatiji poglavica Suisuna bio je Sem-Yeto, od Španjolaca prozvan kršćanskim imenom Francisco Solano, ali je najpoznatiji kao 'Chief Solano' po kojemu kasniji okrug dobiva ime.

## Vanjske veze
* The Suisun Indians
* Sonoma State Historic Park
Tolenas

**Tolenas**, maleno pleme iz grupe Patwina, porodica Copehan, mastanjeno u dolini Suisun Valley u Kaliforniji. Tokom ljetnih mjeseci Tolenasi su migrirali u močvarna područja gdje su podizali svoje nastambe od trstike tule i živjeli od ribolova i lova na zeca, jelene, divlje patke. Zimovanje su Tolenasi provodili na području današnjeg Rockvillea. Žir je svakako osnov njihove prehrane iz kojih se radio acorn bread, a sakupljao se ujesen. Žene su žir mrvile u u kamenim avanima (mano i metate), i namakao se u vodi onoliko puta koliko bi trebalo da izgubi gorčinu. 
Po Tolenas Indijancima prozvani su izvori Tolenas (The Tolenas Springs): od kojih su njih četiri prozvani imenima *While Sulpher*, *Empire*, *Congress* i *Seltzer*. Voda ovih izvora prodaje se kao " Tolenas Springs Water".

## Vanjske veze
* T is also for Tolenas (Dječja stranica)
Ahwaste

**Ahwaste**, jedno od plemena Costanoan Indijanaca iz skupine Ramaytush ili San Francisco koji su živjeli blizu zaljeva San Francisco na San Francisco poluotoku i blizu misije Dolores, Kalifornija.

Taylor njihovo ime navodi i kao Aguasto, Habasto i Aguasajuchium (kombinaija od Aguasto i Juchium) ; Ah-wash-tes (Schoolcraft, 1852)

## Reference

## Vanjske veze
* A- California Indian Villages, Towns and Settlements
Altahmo

**Altahmo**, jedno od plemena i sela Costanoan Indijanaca koji su nekada živjeli na San Francisco zaljevu u Kaliforniji. Zajedno sa još nekoliko plemena i sela pripadaju široj skupini Ramaytush ili San Francisco Costanoans, koji dolaze pod utjecaj misije Dolores (San Francisco) utemeljene 1776. Razni autori nazivali su ih sličnim imenima Al-tah-mos, Altajumi, Altajumo i Altatmos. -Lovci i ribari.

## Literatura
* Frederick Webb Hodge, Handbook of American Indians North of Mexico

## Vanjske veze
* History of Dolores Mission
Chalon

**Chalon** (Chalon, Soledad Costanoans), jedna od nekoliko skupina Costanoan Indijanaca sa misije Soledad u Kaliforniji. Granice ovog plemena koje je graničilo sa Mutsunima na istoku, Rumsenima na sjeveru, Salinanima na jugu i Esselenima na zapadu, nisu točno poznate. Među njihova sela ubrajaju se Aspasniagan, Chulare, Ekgiagan i Ichenta. Ostala sela su bila Eslanagan (pleme Esselen), Goatcharones (misiji San Juan Bautista) i Yumanagan (misija San Carlos).

Chaloni su bili lovci i sakupljači među kojima su Španjolci 1791. utemeljili misiju Nuestra Señora de la Soledad. gdje su većinom pokršteni. jezik (chalon) pripadao je porodici Costanoan, velika porodica Penutian.

## Vanjske veze
* Costanoan Family Indian Bands, Gens and Clans
Chocheño

**Chocheño** (Chochenyo), jedno od plemena Costanoan Indijanaca čiji se teritorij nalazio uz istočnu obalu zaljeva San Francisco i u unutrašnjost do Mount Diabla, na područjima današnjih okruga Alameda i Contra Costa. Njihovi susjedi bili su Karkin na sjeveru i Tamyen na jugu. 

U vremenima utemeljenja misija, smješteni su 1776. na misiju San Francisco de Asís i 1797. na misiju San Jose, na kojima su mnogi pomrli od raznih bolesti. Danas potomaka imaju u plemenu Muwekma Ohlone .

## Izvori
Cuchillones

**Cuchillones**, naziv za jednu skupinu kalifornijskih Indijanaca iz skupine costanoan, koji su živjeli istočno od zaljeva San Francisco. Prema Engelhardtu godine 1795. bili su uvučeni u zavadu sa neofitima sa misije San Francisco, poslije čega su Španjolci napali njihovu rancheriju.

Taylor u *Cal. Farmer* (1861) naziva ih Cuchian.

## Izvori
Gergecensens

**Gergecensens** (Gerzuensens, Gerguensens), jedna od dvije podskupine Tamyen (Thamien) Indijanaca sa kalifornijske obale, koji su lutali dolinom Santa Clara, današnji okrug santa Clara. Druga skupina je Socoisukas.
## Izvori
Yodetabi

**Yodetabi**, pleme iz skupine Patwin Indijanaca, porodica copehan, nekada naseljeno na Knight's Landingu (danas Knights Landing) u okrugu Yolo u Kaliforniji. Powell (1891) ih naziva Todetabi, kod Powersa Yodetabies (1874) i Yo-det'-a-bi (1877).

## Izvori
Dau-pom

**Dau-pom** (Daupom) /Sloping-ground Wintun (Hodge); &quot;in-front-of-place&quot;/ pleme američkih Indijanaca porodice Copehan, nastanjeno nekada u dolini Cootonwood Valley u okrugu Shasta, Kalifornija. Njihovom području pripadao je plato sjeverno od Reddinga (Swanton). Daupomi su po lokalitetu nazivani i Cottonwoods, Valley Indijanci; Waikemi kod Kroebera (1903). 

Bili su jedna od 9 skupina šire grupe Wintu.

## Izvori
Huchiun

**Huchiun** (Jutchiun; ili Cuchiyun, Milliken 1979) /=*ljudi*/, jedno od plemena Costanoan Indijanaca koji su nekada živjeli između Richmonda na sjeveru i Oaklanda na jugu, uključujući i Claremont Canyon . Najpoznatiji lokalitet na kojem su tisućama godina provodili mnogo vremena nalazio se u bizini Albany Hilla u Kaliforniji. Od Španjolaca ovaj brijeg nazivan je Serrito de San Antonio, ili “*Little Hill of Saint Anthony*” .

Huchiuni su bili lovci, ribari i sakupljači žira i divljeg kestena (Aesculus), od čega su nakon naročitog postupka oduzimanja gorčine namakanjem i sušenjem, pekli pogačice koja su bili osnovna hrana kalifornijskih plemena. Pokršteni su na misiji Dolores.

## Izvori

## Vanjske veze
*The Huchiun Band of the Ohlone at Garrity Creek
Kalindaruk

**Kalindaruk** (Calendaruc, Kathlendaruc, Katlendarukas) /od *Kalin*, =ocean, *ta*, =at, i *ruk*, =house, (Kroeber)/ pleme ili selo Costanoan Indijanaca kod ušća Salinasa u Kaliforniji. Ovaj naziv označava Indijance što su živjeli u selima na donjem toku rijeke Pajaro i između nje, Salinasa i obale. 

U vrtijeme pojava misija dijelom su završili na misiji San Juan Bautista, a dijelom na misiji San Carlos. Sela koja su se tu nalazila su Alcoz, Animpayamo, Capanay (Kapanai), Culul (Kulul), Lucayasta (Lukaiasta), Mustac (Mustak), Nutnur, Paisin, Pytoguis (Poitokwis), Tiubta i Ymunacam (Ymunakan) . 

## Izvori
Karkin

**Karkin** (Carquin), pleme američkih Indijanaca porodice Costanoan sa juga Carquinez Straita na krajnjem sjeveru Ohlone teritorija u Kaliforniji. Južni susjedi bili su im Chochenyo Indijanci. Populacija im je 1770. iznosila oko 200. Prema Kotzebueu na istok su se širili sve do ušća rijeke San Joaquin. Jezik je nestao možda pred kraj 18. stoljeća a činio je posebnu skupinu porodice Costanoan, dok po drugim podacima nestaje 1950.

Ostali nazivi za njih su: Korekins (Kotzebue), Karquines (Taylor), Jarquin (Taylor)
## Izvori
Mutsun

**Mutsun** (San Juan Bautista Costanoans, Amah Mutsun), ime kojim se označava skupina Costanoan Indijanaca nekad naseljenih duž rijeke San Benito i San Felipe Creeka u okrugu San Benito u Kaliforniji. Njihovo glavno istoimeno selo nalazilo se blizu misije San Juan Bautista. Govorili su istoimenim jezikom ili dijalektom, a posljednja govornica bila je Ascencion Solorsano de Cervantes (1854-1930),, koja je Smithsonianovom etnologu J. P. Harringtonu 1929. ispričala priču o svome plemenu.

Populacija im danas iznosi oko 500. Prema riječima današnjih pripadnika plemena Amah Mutsun njihovo je porijeklo od onih plemena što su živjela u sferi utjecaja misija San Juan Bautista i Santa Cruz kroz kasno 18., 19. i rano 20. stoljeće .

## Izvori

## Vanjske veze
*SAN JUAN BAUTISTA HISTORY
Olhon (Indijanci)

**Olhon** (Oljon; ostali nazivi: Alchones, Ohlones, Olchone, Ol-hones), jedna od skupina Costanoan Indijanaca koji su živjeli na poluotoku San Francisco na kalifornijskoj obali. Ime Costanos (šp., obalni narod), koje kasnije označava i ostala srodna plemena (Ahwaste, Altahmo, Romonan i Tulomo), isprva je označava samo njih.
 
## Izvori
Rumsen

**Rumsen** (Monterey Costanoans, Rumsien), pleme američkih Indijanaca nekad nastanjeno od rijeke Pajaro do Point Sura u Kaliforniji. Rumseni čine jednu od 8 glavnih skupina Costanoan Indijanaca, a označavani su i imenom Monterey Costanoan. Njihov teritorij nalazio se uz južnu obalu zaljeva Monterey, južno od Awaswasa i zapadno od Mutsuna. Prvi kontakt sa Europljanima bio je 1602. sa španjolskim vojnikom i istraživačem Sebastián Vizcaíno (1548-1624). Za vrijeme španjolske prisutnosti Rumseni su smješteni na misiju San Carlos Borromeo de Carmelo koja je 1770 utemeljena kod indijanskog sela Tamo. Posljednji govornik ovog jezika bila je Isabella ili Isabelle Meadows, kćerka i jedno od petoro djece James Meadowsa (1817-1902) iz Norfolka u Engleskoj koja je umrla 1938. 
Njihovi potomci danas žive pod imenom Costanoan Rumsen Carmel Indian Tribe, a poglavica im je Tony Cerda.

## Vanjske veze
* Costanoan Rumsen Carmel Tribe
* Mitovi
Salson

**Salson** (Ssalson, Shalshon).- Jedan od najvećih Ohlone 'tribeleta', porodica Costanoan, uz zaljev San Francisco, na području poznatom kao Coyote Point. Ovo Područje se prostiralo od South San Francisca do Belmonta, osobito na obje obale San Mateo Creeka. Iza njih ostalo je do danas arheoloških nalaza (školjke, etc.), starih najmanje 4,000 godina. Prvi bijelci počinju dolaziti 1776., a 1793. dolaze i misionari.
Otac Palou zabilježio je u 2. polovici 18 st. (1770.-tih) napad plemena iz San Matea, nazivajući ih 'južnjacima', na selo 'sjevernjaka' u San Franciscu koje su zapalili. Proglasio ih je različitim i agresivnim. 

Prema Millikenu (1983.) Salsoni su imali 7 sela (Uturpe je bilo najveće) od kojih su 3 bila locirana duž San Mateo Creeka, držali su pod kontrolom oko 80 četvornih kilometara (30-35 četvornih milja). Lovci, ribari i sakupljači 

## Sela
Uturbe (Uturpe), Altagmu, Aleitac, Sipliskin, Lamsin, Puyson.
## Izvori
Tabin

**Tabin**, jedno od slabo poznatih plemena koji su u ranoj prvoj polovici 19. stoljeća živjeli na kalifornijskoj obali. Spominje ih Langsdorff u (Voy ii 163, 1814). 

Prema antropolugu Hodgeu mogli bi biti predsvnici šire skupine Costanoan.

## Izvori
Tamyen

**Tamyen** (Thamien; prema misiji zovu se i Santa Clara Costanoan), jedna od Costanoanskih skupina iz Kalifornije, čije se područje nalazilo u dolini Santa Clara Valley, okrug Santa Clara. Hodge ih locira između rijeka Guadalupe i Coyote i planinama na zapadu, i od rudnika žive, New Almaden na jugu pa na sjever do Alvisa, uključujući i mjesto gdje se nalazi današnji grad San José.Njihova sela nalazila su se na Coyote i Calaveras Creeku. 

Prva misija izgrađena je 1777, na mjestu sela So-co-is-u-ka, a utemeljili su je franjevci Tomás de la Peña i Joseph Antonio Marguia .

Ovaj kraj nalazi se južno od zaljeva San Francisco. Njihovi susjedi na istoku i sjeveroistoku su Chocheño, na sjeverozapadu Ramaytush, sa kojima su jezično najsrodniji (jezik sjeverni ohlone), i Mutsun na jugu. Potomaka možda imaju u suvremenom plemenu Muwekma Ohlone.

Njihove lokalne skupine bile su Gergecensens i Socoisukas.
## Izvori
Anasitch

**Anasitch**, pleme ili selo Kusan Indijanaca na južnoj strani zaljeva Coos u Oregonu. Spominje ih Milhau (u MS. Coos Bay vocab., B. A. E.).

## Vanjske veze
* Kusan Family
* A- Oregon Indian Villages, Towns and Settlements
Romonan

**Romonan** (Rowanans), ogranak ili pleme srodno Costanoan Indijancima nekad nastanjen na poluotoku San Francisco u Kaliforniji. Zajedno sa srodnim skupinama Ahwaste, Altahmo, Olhon i Tulomo bili su pod utjecajem misije Dolores. Govorili su istoimenim jezikom, članom porodice Costanoan.

## Vanjske veze
* History of Dolores Mission
Ramaytush

**Ramaytush** (San Francisco Costanoan), jedno od glavnih plemenskih skupina ili ogranaka Coastanoan Indijanaca čiji se teritorij nalazio na poluotoku između zaljeva San Francisco i pacifičke obale u Kaliforniji, okruzi San Mateo i San Francisco. Na suprotnoj obali kopna susjedi su im bili Chocheño, a na jugu Tamyen i Awaswas.

Ramaytush populacija 1770. procjenjena je na 1,400 . Pod ovim imenom obuhvačeno je nekoliko manjih tribeleta i sela, među kojima su Yelamu, Ssalson, Oljon, Puichon, Urebure, selo Pruristac (stanovnike 1791 pokosile bolesti ), Lamchin, Cotegen, Chiguan, Olpen, Romonan, Tulomo, Timigtac i Quiroste.

## Izvori
Cayuse

**Cayuse** (Wailetpu).- /Ime nepoznatog značenja (Swanton); Prema Rubyju dolazi od francusko-kanadske oznake za stijenu ili kamen 'cailloux'. Yeletpo (Lewis i Clark). Sami sebe nazivaju 'Te-taw-ken' u značenju 'we, the people' (Ramsey 1977). Molala naziv za njih bio je *Haí`luntchi*./ Pleme američkih Indijanaca porodice Waiilatpuan (Velika porodica Penutian) nekada nastanjeno u dijelovima sjeveroistočnog Oregona i jugoistočnog Washingtona, odnosno na gornjoj Grande Ronde i zapadno prema Deschutes Riveru, gdje za susjede imaju pleme Molala. Prvu misiju među Cayusima podiže 1836. Marcus Whitman. Jedanaest godina kasnije (1847) dolazi do napada Cayusa na misiju u kojem su ubili Whitmana i njegove pomočnike. Povod napadu bila je epidemija boginja koja ih je pogodila. Naseljenici na Whitmanov pokolj odgovore ratom koji je potrajao od 1848 do 1855. rat povede izvjesni Cornelius Gilliam uz podršku Američke armije. Godine 1850 vođe napada na Whitmanovu misiju (Tiloukaikt, Tomahas, Klokamas, Isaiachalkis i Kimasumpkin) obješeni su 3. lipnja 1850. Rat se ipak nastavio sve do 1855. kada su Cayusi konačno poraženi. Onio se ipak još 1855 upliću u Yakima War i 1878 u Bannock War. U novije doba (2000) njih oko 400 živi na rezervatima Nez Perce u Idahu i Umatilla u Oregonu.
Rana Cayuse populacija (1700) iznosila je oko 500, da bi 1910 njihov broj spao na tek 298 (popis). 
Vrsta malenoga konja (cayuse) po njima je dobio ime.

## Etnografija
Pleme Cayuse pripadaju po kulturi plemenima Platoa, surovog područja čija su ljeta vruća a zime duge i hladne. Kulturu Platoa izvorno karakterizira ribolov i kopanje jestivog korijenja, tipično plemenima kao što su Nez Percé, Walla Walla, Umatilla, Tyigh, etc. Pristizanjem konja na sjevernu preriju počinje trgovina konjima sa prerijskim Indijancima. Dobivši konje Cayuse postaju mnogo mobilniji u svojim sezonskim seobama u potrazi za izvorima hrane. Mnogi Umatille, Walla Walle i Cayuse postaju vrsni konjogojci i jahači koja posjeduju velika krda ovih životinja.

## Literatura
* *R. H. Ruby and J. A. Brown*, The Cayuse Indians (1972).

## Vanjske veze
* Cayuse Indian Tribe History
* Oregon History- Cayuse Indian War
* Cayuse History
Chakankni

**Chakankni**, jedna od bandi Molala Indijanaca, porodica Waiilatpuan, naseljeni nekada u planinama Cascade, sjeverozapadno od jezera Upper Klamath Lake u Oregonu. osamdesetih godina 19. stoljeća apsorbirani su od susjednih plemena, možda od Klamath. Ostale varijante njihovog imena su Tchakenikni i Tchakankni (Gatschet).
 
## Vanjske veze
* Hodge
Molala

**Molala** (Molale, Molalla, La'tiwe, Latiwe), malena, danas izumrla grupa američkih Indijanaca porodice Waiilatpuan sa planinskog područja Cascade u Oregonu. Izvorno, pleme je obitavalo duž rijeke Deschutes odakle su ih u gorje protjerali Tenino Indijanci. Molala su se podijelili na dvije skupine, Donje ili Lower sa gornje Umpque i Rogue, i Upper ili Gornje u području rijeke Willamette. Ugovorom iz 1855. oni prepuštaju sve svoje zemlje Oregonu i sele (1857) na rezervat Grande Ronde. * 'The Portland Journal' * 3. srpnja 1957. objavljuje da je izvjesni Fred Yelkis posljednji pripadnik ovog plemena, ali dvije godine ranije, u svibnju (1955) od 882 pripadnika plemena na rezervatu Grande Ronde u Oregonu, njih 141 vuče podrijetlo od plemena Molala.

## Jezik
O jeziku je malo poznato, a klasificiraju se Velikoj porodici Penutian, te sa Cayuse plemenom u Waiilatpuan govornike. Posljednji molala-govornik umro je 1958 .

## Ime
Ime Molala dolazi po jednom potoku u dolini Willamette. Sami sebe nazivali su *Láti-u* ili *La'tiwe* (Latiwe), ali značenja ovih imena nisu poznati. Pionir William Hatchette "Uncle Billy" Vaughan (1843) drži da riječ Molalla dolazi iz činučkog jezika i to iz dvije riječi "moolek" = * 'elk' * i "olilla" = * 'berries' *, čime je obilovao ovaj kraj (Dickey Prairie) u vrijeme dolaska prvih pionira, i gdje su Indijanci imali svoje selo. Calapooya Indijanci nazivali su ih *Amolélish*; *Kúikni*, naziv među Klamathima; i Ya'-ide'sta, Indijanci Umpqua. * Ustanova '[[Smithsonian Institution]]' * ovo pleme službeno vodi pod imenom *Molala*.

## Populacija
Brojno stanje Molala po svoj prilici nije bio velik oko 500 u domorodačko doba (1780.), a 1849. broj im je spao na 100. Gatschet (1877) nalazi nekoliko obitelji na rezervatu Grande Ronde; 20 (1881) u krajevima zapadno od jezera Klamath. Popisom iz 1910. utvrđen je broj od 31 Molale, ali od tog broja samo 6 ih je živjelo u Oregonu.

## Bande i sela
Među Molalama spominju se tri imena koja označavaju ili nazive njihovih lokalnih skupina ili bandi, ili su pak označavala i njihova sela, to su:
* Chakankni, sa gornje Rogue River, sjeverozapadno od jezera Klamath Lake, apsorbirali su ih susjedni Klamathi. 
* Chimbuiha, na gornjoj Santiam River.
* Mukanti, na zapadnim padinama Kaskadskog gorja (Cascade Mountains).

## Život i običaji (etnografija)
Molale kulturno pripadaju području Platoa, a žive polunomadskim životom lovaca, ribara i sakupljača. U ribolov su išli sulicama ili košarama, a hvatao se losos i steelhead-pastrva (Oncorhynchus mykiss), poznata u tamošnjem jeziku i kao *kamloops* ili *rainbow trout*. Jelen je bio glavna lovina a lovac se upućivao u lov zakamufliran jelenskom glavom, služeći se uz luk i strijelu i zamkom od užeta. Tijekom zime stanovali su u polu-podzemnim nastambama. Trgovina se odvijala sa južnim susjednim plemenom Klamath.

## Izvori

## Vanjske veze
* The Molalla People of Clackamas County 
* Molala History 
* Molala Indian Tribe History
* Molala
Mukanti

**Mukanti**, selo ili banda Molala Indijanaca sa zapadnih obronaka Cascada u Oregonu, točnije u krajevima oko rijeke Mollala u okrugu Clackamas. Za razliku od ostalih Molala u okrugu Douglas koji su postali farmerima, Mukanti su i dalje ostali lovci, ribari, sakupljači i kopači korijenja .

## Izvori

## Vanjske veze
* Molala Indian Tribe History
Chemapho

**Chemapho** (Muddy Creek Indijanci, Chem-a-pho), jedna od manjih skupina Indijanaca porodice Kalapooian što su nekada obitavali u dolini Willamette uz Muddy Creek u Oregonu. Spominju se kao Kalapooian banda u Daytonskom ugoovoru iz 1855, nakon čega odlaze sa ostalim plemenima na rezervat Grande Ronde u Oregonu.
## Izvori

## Vanjske veze
* Native Americans of Interior Western Valleys and the West Cascades of Oregon
Chemeketas

**Chemeketas** / “place of rest,” / jedno od manjih plemena ili skupina Kalapooian Indijanaca koji su živjeli na mjestu gdje se danas nalazi grad Salem u Oregonu, okrug Marion. Oni i susjedno maleno pleme Chemawa pripadali su široj skupini Calapooya ili Santiam. Metodistički misionari predvođeni Jason Leejem ovamo dolaze 1840., i tu će kasnije niknuti grad koji će svoje ime dobiti prevođenjem riječi chemeketa (“*place of rest*,”) na biblijski naziv Salem (od hebrejskog shalom, “mir”).

## Izvori
Miluk

**Miluk** (Mulluk), pleme Kusan Indijanaca sa ušća rijeke Coquille u Oregonu, a prema lokalitetu prozvani su i Lower Coquille. -Mooney je 1928. procijenio da ih je 1780 zajedno sa plemenom Hanis bilo 2,000. U dvadesetom stoljeću gotovo su nestali, pa je cijela Kus populacija 1910. spala na 93 osobe, a 1937. na 55. Miluki su imali dva sela, jedno (*Miluk* ili *[[Mulluk]]*)se nalazilo na sjevernoj obali Coquille na mjestu današnjeg grada Randolpha. *Nasumi*, drugo selo bilo je na južnoj obali Coquille uz Oregonsku obalu na mjestu sadašnjeg Bandona. Govorili su južnim od dva kusan dijalekta. Značenje imena nije poznato. 
Miluki su kulturno pripadali Sjeverozapadnoj obali, i živjeli od ribolova, lova i sakupljanja.

## Povezano
Hanis, Coos (o kulturi).

## Vanjske veze
* Siuslaw 
* A Cultural Resources...
Chillychandize

**Chillychandize**, maleno Kalapooian pleme sa rijeke Willamette u Oregonu. Spominje ih kanadski trgovac krznom i pionir Alexander Ross u * 'Adventures...' * (236, 1847), ostalo o njima nije poznato.

## Izvori

## Vanjske veze
* Kalapooian Indian Tribe History
Leeshtelosh

**Leeshtelosh** (leesh-te-losh), jedno od neidentificiranih plemena ili bandi, vjerojatno porodice Kalapooian, koje je svojevremeno obitavalo na vodama gornjeg toka rijeke Willamette u Oregonu. Spominje ih avanturist John Dunn Hunter u * 'Memoirs of a Captivity Among the Indians of North America' *, 1823.

## Literatura
* Frederick Webb Hodge, Handbook of American Indians North of Mexico

## Vanjske veze
* Kalapooian Indian Tribe History
Winefelly

**Winefelly** (Winnefelly), jedna od skupina Kalapooian Indijanaca koji su živjeli duž rijeka Mohawk, McKenzie i Coast Fork Willamette, pritokama Willamette u Oregonu . Ovaj teritorij graničio je na sjeveru sa plemenima Chafan i Mohawk; na jugu sa Yoncalla; na zapadu sa Chelamela. Govorili su central kalapuya jezikom, dijalektom winefelly-mohawk . Ugovorom Dayton Treaty iz 1855. obuhvačeni su sa plemenima Mohawk River, Chafan, Santiam, Mary's River i Ahantchuyuk po kojem moraju napustit svoju zemlju i otići na rezervat Grand Ronde . 

## Izvori
Ch'ninkaahlai'-kiiyaahaang

**Ch'ninkaahlai'-kiiyaahaang** /deer lick-summit - band; Deer Lick Peak Band/, jedna od bandi Kato Indijanaca porodice Athapaskan, koja je obitavalo negdje sjevernije od doline Cahto Valley u Kaliforniji. Po imenu im je poznato selo Ch'ninkaahlai' ili "Deer Lick Peak."

## Vanjske veze
* Cahto Band Names
Ch'ninkatchii'-kiiyaahaang

**Ch'ninkatchii'-kiiyaahaang**, banda Kato Indijanaca, porodica Athapaskan, nastanjena u 19. stoljeću istočno i južno od doline Cahto Valley u sjeverozapadnoj Kaliforniji. Banda je poznata i pod nazivima Deer Lick Tail Banda.

Njihova dva sela bila su: *Ch'ninkatchii' * ("Deer Lick Creek-mouth") i *Tagittl'ohding* ("Between the Prairies Place").

## Vanjske veze
* Cahto Band Names
Gaashtc'eeng'aading-kiiyaahaang

**Gaashtc'eeng'aading-kiiyaahaang** (yew-sticks out-place banda), jedna od bandi Kato Indijanaca, porodica Athapaskan, sa South Fork Eel Rivera u sjeverozapadnoj Kaliforniji. Jedino poznato selo bilo im je Gaashtc'eeng'aading ("Yew Tree Sticks Out Place").

## Vanjske veze
* Cahto Band Names
Konteelhtc-kiiyaahaang

**Konteelhtc-kiiyaahaang**, ili Little Valley banda, banda Kato Indijanaca, porodica Athapaskan iz sjeverozapadne Kalifornije u Little Valley dolini i dolini Ten Mile Creeka, sjeverno od Long Valleya, uključujući i sela sa ušća Streeter i Lewis Creeka.

Konteelhtc-kiiyaahaang su imali šest sela, to su: Chilhsaitcding, "Dry Tree Place"; Lhit'aanchii', "Smoke Lies Creek-mouth"; Nooniitcing-uu'aanchii', "Bear's Den Creek-mouth"; Saak'eenins'anding, "Spoon? Hillside Place"; Saak'eenins'anchinee'ding, "Base of Spoon? Hillside Place"; i Seeyeeh-ntcee'tcding, "Poor Rock Shelter Place".

## Vanjske veze
* Cahto Band Names
Koshbii'-kiiyaahaang

**Koshbii'-kiiyaahaang** /blackberries-in it/, nazivani i Mill Creek Banda ili Blackberry Banda, jedna je od bandi Kato Indijanaca, porodica Athapaskan, iz sjeverozapadnwe Kalifornije sa Mill Creeka ("Bennett Creek" Goddard). Jedino selo bilo im je Koshbii'.

## Vanjske veze
* Cahto Band Names
Nee'lhsowkot-kiiyaahaang

**Nee'lhsowkot-kiiyaahaang** (Nee'lhsowkii'-kiiyaahaang), banda Kato Indijanaca, porodica Athapaskan, iz sjeverozapadne Kalifornije, poznata i kao Mud Springs Creek banda. Ova banda živjela je na Mud Springs Creeku, a poznata su dva njihova sela: Daa'lhgailai', "Dogwood Peak"; i Nee'lhsowchii', "Blue Mud Creek-mouth".

## Vanjske veze
* Cahto Band Names
Nee'lhtciiktiskot-kiiyaahaang

**Nee'lhtciiktiskot-kiiyaahaang** ili Above Red Earth Creek Banda, banda Kato Indijanaca iz sjeverozapadne Kalifornije blizu Laytonvillea čija točna lokacija nije poznata. Selo im je bilo Nee'lhtciikchowtis ("Above the Big Red Earth").

## Vanjske veze
* Cahto Band Names
Seenchaagh-kiiyaahaang

**Seenchaagh-kiiyaahaang** (Seenchaahding-kiiyaahaang), /rock-big(-place) - band/ banda Kato Indijanaca, porodic Athapaskan, sa Big Rock Creeka (Seenchaaghkot) u sjeverozapadnoj Kaliforniji.

Imali su tri sela: Lhtaaghtaahding, "Among the Black Oaks Place"; Seenchaahding, "Big Rock Place"; i Tnaa's'aanding, "Wild Cotton Lies Village".

## Vanjske veze
* Cahto Band Names
Hanis

**Hanis**.- /Vlastito ime, značenje nepoznato/ Jedno od dva plemena Kus Indijanaca, porodica Kusan, nastanjeno na Coos Riveru i Coos Bayu na obali Oregona. Hanis i Miluk Indijanci obično se označavaju koleketivni imenom Kus ili Coos, koji se jezično klasificiraju Velikoj porodici Penutian. Hanisi su imali dva sela *Anasitoh*, na južnoj strani zaljeva Coos i *Melukitz*, na sjevernoj obali. Prema podacima ekspedicije Lewis & Clarka (1805) Hanis Indijanaca bilo je 1,500, dok je nepouzdani Mooney mišljenja da su svi Kusi 1780. brojali 2,000 duša. Popisom iz 1910 svih Kusa bilo 93.

Kuklturno Hanis pripadaju Sjeverozapadnoj obali a po jeziku se razlikuju od Miluka.

## Vanjske veze
* Indian Settlement on Coos Bay
Gaakee-kiiyaahaang

**Gaakee-kiiyaahaang** (Gaakee-kiiyaahaan), banda Kato Indijanaca, porodica Athapaskan, nastanjeno sjeveroistočno ili sjeverno-sjeveroistočno od Seenchaahdin-kiiyaahaana u sjeverozapadnoj Kaliforniji. Jedino selo za koje se zna da su imali bilo je Saaktoo'chowtc'in'ding, "*Toward the Big Spring Place*". Značenje imena bande nije poznato.

## Vanjske veze
* Cahto Band Names
Siinteekot-kiiyaahaang

**Siinteekot-kiiyaahaang** (Siintkot-kiiyaahaang), nazivani i South Fork Eel River i Jackson Valley banda, jedna su od bandi Kato Indijanaca, porodice Athapaskan, sa Little Charlie Creeka pa na jug negdje do Branscomba u sjeverozapadnoj Kaliforniji.

Ova banda imala je tri sela: * K'ishtaakashbii' *, "*Alder Falls in the Water Valley*"; * Tl'olhgaichii' *, "*White Grass Creek-mouth*" ili Redwood Creek village; i * Tl'ohtoo'tcchii' *, "*Prairie Water Creek-mouth*" ili Little Charlie Creek village.

## Vanjske veze
* Cahto Band Names
Tc'eetinding-kiiyaahaang

**Tc'eetinding-kiiyaahaang**, banda Kato Indijanaca, porodica Athapaskan, naseljena u planinama zapadno od Laytonvillea u sjeverozapadnoj Kaliforniji. Ova banda naziva se i *Hail Comes Out Band*. Imali su dva sela: *Saaktoo'neesding*, "*Long Spring Place*"; i *Tc'eetinding*, "*Hail Comes Out Place*."

## Vanjske veze
* Cahto Band Names
Tc'ibeetaahding-kiiyaahaang

**Tc'ibeetaahding-kiiyaahaang** (Tc'ibeetaahkot-kiiyaahaang), banda Kato Indijanaca, porodica Athapaskan, sa ušća Cahto Creeka pa do Cahto Valleya u Kaliforniji.

Ime ove bande u prijevodu znači * 'Douglas Fir-among-place' *, a imali su četiri sela: *Chins'aanding* ("Tree Lies Place"), *Seek'aibaan'aading* ("Ceanothus Sticks Up Place"), *Seelhsowkaanaatinding* ("Blue Rock Road Crosses Up Place"), i *Tc'ibeetaahding* ("Among the Douglas Firs Place").

## Vanjske veze
* Cahto Band Names
Tc'indinteelhaahtc-kiiyaahaang

**Tc'indinteelhaahtc-kiiyaahaang**, malena banda Kato Indijanaca, porodica Athapaskan, čije se područje nalazilo okruženo većom bandom Big Rock na Big Rock Creeku u sjeverozapadnoj Kaliforniji. Njihovo jedino slo bilo je Tc'indinteelhaagh-uuyeeh ("Under Where the Sick Person Leapt"). Njihovo ime je i Sick Man Jumps Banda.

## Vanjske veze
* Cahto Band Names
Tl'oh-kiiyaahaang

**Tl'oh-kiiyaahaang**, banda Kato Indijanaca iz doline Long Valley koju oni nazivaju Konteelhbii', na sjeverozapadu kalifornije, čijem je području po svoj prilici pripadao i današnji Laytonville. Njihova granica prema jugu nije poznata, dok su se na sjever širili kroz cijelu dolinu.

Po imenu nije poznato nijedno njihovo selo. Ime ove bande Tl'ohteelh, označava travu-beargrass (Xerophyllum tenax), a pripada porodici Melanthiaceae. Zovu se i Grass Band.

## Vanjske veze
* Cahto Band Names
Toodjilhbii'-kiiyaahaang

**Toodjilhbii'-kiiyaahaang**, banda Kato Indijanaca iz sjeverozapadne Kalifornije u dolini Cahto Valley. Zovu se i Cahto Valley Band, a ovu dolinu nazivaju Toodjilhbii' (water-wet-in it), što je i ime njihovog sela. Selo Kai-kontaah bilo je zimski kamp.

## Vanjske veze
* Cahto Band Names
Seeyeehkwot-kiiyaahaang

**Seeyeehkwot-kiiyaahaang**, banda Kato Indijanaca, porodica Athapaskan, iz sjeverozapadne Kalifornije, čije se selo *Seelsholtc'eeng'aading* (= "Grinding Stone Sticks Out Village") nalazilo negdje kod Laytonvillea na Turtle Creeku (Seeyeehkot).

## Vanjske veze
* Cahto Band Names
Seetaahding-kiiyaahaang

**Seetaahding-kiiyaahaang** ili Little Rock Creek banda, banda Kato Indijanaca, porodica Athapaskan, iz sjeverozapadne Kalifornije, u blizini Laytonvillea. Jedino poznato selo im je Seetaahding, "*Among the Rocks Place*."

## Vanjske veze
* Cahto Band Names
Tootagit-kiiyaahaang

**Tootagit-kiiyaahaang**, banda Kato Indijanaca iz sjeverozapadne Kalifornije, nastanjena sjeverozapadno od Laytonvillea, u kraju poznatom kao "Redemeyer's Place". Jedino poznato selo bilo im je Tootagit (water-between). Banda je poznata i kao "Between the Streams Band."

## Vanjske veze
* Cahto Band Names
Yeehlinding-kiiyaahaang

**Yeehlinding-kiiyaahaang** /flows in-place band/, jedna od bandi Kato Indijanaca,porodica Athapaskan, sa Ten Mile Creeka, čije se područke prostiralo od Peterson Creeka do ušća Ten Mile Creeka na South Fork Eel Rivera u Kaliforniji.

Banda je imala 4 sela, to su: *Dindai-ntcee'tcding* (ili "Poor Flint Place"; flint-bad-little-place); *K'ishtaahchii' * ("Among the Alders Creek-mouth"; alders-among-tail); *Nee'lhitchowbii' * ("Big Earth Smoke Valley"); *Tagittl'ohding* ("Between the Prairies Place"; between-grass/prairie-place).

## Vanjske veze
* Cahto Band Names
Chachambitmanchal

**Chachambitmanchal**, jedna od 23 bande Atfalati Indijanaca Gatschet (1877), porodica Kalapooian, naseljena u 1. polovici 19. stoljeća oko 3,5 milja (5,5 kilometara) sjeverno od Forest Grovea u okrugu Washington u Oregonu . Većina populacije Atfalatija oko Forest Grovea: Chachamewa, Chachokwith, Chapungathpi, Chawayed i Chachambitmanchal podlegla je epidemijama bijelaca sredinom 19. stoljeća, a ostaci su završili na rezervaru Grand Ronde, gdje još možda imaju potomaka.

## Izvori
Chachif

**Chachif**, jedna od bivših bandi Atfalati Indijanaca porodice Kalapooian, koji su u prvoj polovici 19. stoljeća živjeli uz nekadašnje jezero Wapato Lake, na području današnjeg okruga Yamhill u Oregonu . 

## Izvori
Chachamewa

**Chachamewa** (Kod Hodgea Chachemewa, kod Swantona Chachamewa ), jedna od skupina Atfalati Indijanaca, porodica Kalapooian, koji su živjeli unprvoj polovici 19 stoljeća na području današnjeg Forest Grovea, oko šest milja zapadno od jezera Wapato Lake u Oregonu , u okrugu Washington.

## Izvori
Chachanim

**Chachanim**, jedna od skupina Atfalati Indijanaca, porodica Kalapooian, sa područja nekad poznatog kao Wapato Lake prairie, gdje se nekada nalazilo jezero Wapato Lake u današnjem okrugu Washington u Oregonu .

## Izvori
Chachimahiyuk

**Chachimahiyuk** /*označava močvarnu travu* /, jedna od skupina Atfalati Indijanaca iz porodice Kalapooian, koji su u prvoj polovici 19. stoljeća živjeli između danas nestalog jezera Wapato Lake i rijeke Willamette , na području današnjeg okruga Washington u Oregonu. 

## Izvori
Chagindueftei

**Chagindueftei**, jedna od skupina Atfalati Indijanaca, porodica Kalapooian, koji su u prvoj polovici 19. stoljeća živjeli između današnjeg Hillsboroa i otoka Sauvie što se nalazi na ušću Willamette u Columbiju. Ovaj kraj pripada danas okrugu Washington u Oregonu . 

## Izvori
Chahelim

**Chahelim**, jedna od lokalnih bandi Atfalati ili Tualatin Indijanaca, porodica Kalapooian, koji su početkom 1800.-tih godina živjeli u blizini planina Chehalem Mountains, koje su po njima dobile ime . Swanton ih locira u dolini Chehelima, oko pet milja južno od nekadašnjeg jezera Wapato Lake. 

## Izvori
Chachimewa

**Chachimewa**, jedna od bandi Atfalati Indijanaca, porodica Kalapooian, koji su u prvoj polovici 19. stoljeća živjeli na ili blizu nekadašnjeg jezera Wapato Lake, na području današnjeg okruga Yamhill u Oregonu . Ne smiju se brkati sa bandom Chachamewa (kod Swantona) ili Chachemewa (Hodge) koji su živjeli na mjestu današnjeg Forest Grovea.

## Izvori
Chachokwith

**Chachokwith** /*označava malenu školjku*,/ jedna od bandi Atfalati Indijanaca, porodica Kalapooian, koji su u prvoj polovici 19. stoljeća živjeli na istoimenom mjestu sjeverno od Forest Grovea , na području današnjeg okruga Washington u Oregonu. 

## Izvori
Chalal

**Chalal** (kod Gatscheta Tcha lal), jedna od nekadašnjih bandi Atfalati Indijanaca, porodica Kalapooian, koji su u ranom 19. stoljeću živjeli u blizini jezera Wapato Lake, na području današnjeg okruga Yamhill u Oregonu . Jezero je dobilo ime po biljci čije su jestivo korijenje Atfalati i drugi Indijanci iskapali, a isušeno je sredinom 1930.-tih godina.

## Izvori
Chalawai

**Chalawai**, jedna od bivših bandi Atfalati Indijanaca, porodica kalapooian, koji su u ranom 19. stoljeću živjeli istočno od danas isušenog jezera Wapatoo Lake, na području sadašnjeg okruga Yamhill u Oregonu. Prema Hodgeu Chalawai su nestali oko 1830.-te godine. 

## Izvori
Chamampit

**Chamampit**, jedna od lokalnih bandi Indijanaca Atfalati porodice Kalapooian, koji su živjeli na Wapatoo Creeku na istočnim kraju jezera Wapatoo u okrugu Yamhill u Oregonu. U izvorima se spominju i pod imenom Tcha mámpit . 

## Izvori
Chapanaghtin

**Chapanaghtin**, jedna od bivših bandi Atfalati Indijanaca, porodica kalapooian, koji su u ranom 19. stoljeću živjeli sjeverno od Hillsboroa, na području današnjeg okruga Washington u Oregonu . Kod Gatscheta stoji Tchapana&lt;sub&gt;x&lt;/sub&gt;tin.

## Izvori
Chapokele

**Chapokele**, jedna od biviših bandi Atfalati Indijanaca, koji su u ranom 19. stoljeću živjeli oko 4 milje zapadno od nekadašnjeg jezera Wapato Lake u okrugu Yamhill u Oregonu . Kod Gatscheta (1877) Tcapókele.

## Izvori
Chapungathpi

**Chapungathpi**, nekadašnja banda Atfalati Indijanaca, porodica Kalapooian, naseljeni početkom 19. stoljeća na mjestu današnjeg Forest Grovea u okrugu Washington u Oregonu i uz bivše jezero Wapato Lake . Druga skupina koja je također živjela na mjestu današnje gForest Grovea, bili su Chachamewa.

## Izvori
Chakeipi

**Chakeipi** (Tch'akeípi) /= &quot;*The Place of the Beaver*&quot; ili &quot;*land of the beavers*&quot;, / jerdna od bandi Atfalati Indijanaca, porodica Kalapooian, koji su početkom 19. stoljeća živjeli oko 10 milja (16 km) zapadno od Oregon Cityja u Oregonu .  Njihovo istoimeno selo nalazilo se na Beaverton i Fanno Creeku. Rani naseljenici promijenili su njegovo ime u “Beaver Dam” i nakon toga u Beaverton .

## Izvori
Chakutpaliu

**Chakutpaliu** (kod švicarskog etnologa Gatscheta Tcha kutpaliu), jedna od bivših bandi Atfalati Indijanaca, porodica Kalapooian, koji su u ranom 19 stoljeću živjeli sjeveroistočno od današnjeg Hillsboroa, na području današnjeg okruga Washington u Oregonu . 

## Izvori
Chatagithl

**Chatagithl**, banda Atfalati Indijanaca, porodica kalapooian, naseljeni u ranom 19. stoljeću oko jednu milju jugozapadno od nekadašnjeg jezera Wapato Lake, na području današnjeg okruga Yamhill u Oregonu. Njihov posljednji poglavica živio je 1878, na rezervatu Grande Ronde. Gatstchet ih bilježi kao Tch tágithl. Ne smiju se brkati sa Chatagihl .

## Izvori
Chatagshish

**Chatagshish**, malena banda Atfalati Indijanaca, jezoična porodica Kalapooian, koja je u ranom 19. stoljeću živjela na području današnjeg okruga Washington u Oregonu. Njihovo selo zvalo se č&lt;sup&gt;h&lt;/sup&gt;atákšiš (Chatagshish), a nalazilo se na Scoggins Creeku, na mjestu nešto niže od Stimson Milla . Sva Atfalati sela bila su nezavisna i imala vlastite poglavice. Kod Gatscheta navode se kao Tcha tägshish.

## Izvori
Chatamnei

**Chatamnei** (kod Gatscheta Tcha támnei), jedna od izumrlih bandi Atfalati Indijanaca, porodica Kalapooian, koji su u periodu kontakta sa Atfalatima živjeli oko deset milja (16 km) sjeverno od nekadašnjeg jezera Wapato Lake u okrugu Washington u Oregonu . 

## Izvori
Chatilkuei

**Chatilkuei** (Kod Gatscheta Tcha tilkuei), jedna od bandi Atfalati Indijanaca, porodica Kalapooian, koji su u prvoj polovici 19. stoljeća živjeli oko 5 milja (8 km) zapadno od nekadašnjeg jezera Wapato Lake, na području današnjeg okruga Yamhill u Oregonu .

## Izvori
Chawayed

**Chawayed**, jedna od bandi Atfalati Indijanaca, porodica Kalapooian, koji su živjeli zapadno od Forest Grovea u oregonskom okrugu Washington. Gatschet (1877) ih naziva Tcha waye'd .

## Izvori
Laptambif

**Laptambif** (Long-tongue-buff), jedna od nekadašnjih bandi pravih Calapooya Indijanaca iz Oregona, porodica Kalapooian. Ross ih u svojim * 'Adventures..., 236, 1849' * naziva Long-tongue buff, a Gatschet (1877) kao Laptambif. Njihovi ostaci zacijelo su završili na rezervatu Grande Ronde gdje im se izgubio trag među ostalim Calapooyama i drugim plemenima.

## Literatura
* Frederick Webb Hodge, Handbook of American Indians North of Mexico

## Vanjske veze
* Kalapooian Indian Tribe History
Chafan

**Chafan** (Tsanchifin je naziv Luckiamute Indijanaca; McKenzie), jedna od skupina Calapooya Indijanaca, porodica kalapooian, iz Oregona. Njihovo područje nalazilo se na mjestu današnjeg grada Eugene City. 

Godine 1855. potpisuju ugovor (poglavica Pulk-tah) koji je sklopljen u Daytonu u okrugu Yamhil sa plemenima iz doline Willamette, nakon čega odlaze na rezervat Grand Ronde.

## Izvori
Tsanklightemifa

**Tsanklightemifa** (Tsan kli&lt;sub&gt;x&lt;/sub&gt; temifa amim), jedna od bandi pravih Calapooya Indijanaca, porodica kalapooian. Živjeli su u susjedstvu Chafan indijanaca na mjestu današnjg grada Eugerne City u Oregonu.

## Izvori
Tsankupi

**Tsankupi**, jedna od bandi pravih Calapooya Indijanaca, porodica kalapooian, koji su nekada živjeli na mjestu današnjeg grada Brownsville u okrugu Linn, Oregon. Pionir Alexander Ross ih 1849. u svojoj Adventures ... (str. 236) naziva Coupé, dok se u daytonskom ugovoru iz 1855. navode pod imenom Tekopa.

Govorili su istoimenim dijalektom tsankupi.
## Izvori
Ammpalamuyu

**Ammpalamuyu**, jedna od šest bandi Luckiamute Indijanaca, porodica Kalapooian, koji su nekada obitavali uz rijeku Luckiamute, pritoka Willamette, u Oregonu. Spominje ih Gatschet (u Lakmiut MS. vocab., B. A. E., 1877.)

## Literatura
* Frederick Webb Hodge, Handbook of American Indians North of Mexico

## Vanjske veze
* Kalapooian Indian Bands, Gens and Clans
Chanchantu

**Chanchantu** (Tchän-tchäntu amim,/ jedna od skupina Santiam Indijanaca, porodica Kalapooian, koji su živjeli u vrijeme kontakta na kalapooianskom govornom području u Oregonu, čija točna lokacija nije poznata. Ovo ime dali su im Indijanci Luckiamute (Lakmiut) .

## Izvori
Chantkaip

**Chantkaip**, ime koje su Indijanci Luckiamute dali jednoj Santiam bandi, plemena iz porodice Kalapooian, koji su živjeli u dolini rijeke Santiam u Oregonu. Chantkaipe Swanton i Hodge imaju na popisima bandi Santiama. Američki etnolog Gatschet (1877) navodi ih na popisima njegovih osam bandi Luckiamuta  i 4 bande Santiama .

## Izvori