Goč-Gvozdac

**Goč-Gvozdac** je šumovito planinsko područje između rijeka Ibra i Zapadne Morave, 30 km jugoistočno od Kraljeva, Srbija. Njegova nadmorska visina kreće se između 300 i 1.154 metra. Na istočnoj strani pokriven je bogatim  šumama, a sa zapada pretežno je u goletima i kamenjaru u slivovima Gvozdačke rijeke i rijeke Sokolje. Prema sjeveru ovaj masiv je povezan sa planinom Stolovi, a prema jugu se naslanja na masiv Kopaonika. Administrativno pripada dvjema opštinama - Kraljevu i Vrnjačkoj Banji.

Bogatstvo kompleksa „Goč – Gvozdac” se ogleda i u 173 registrovana izvora pitke vode. Neki od izvora su dobili spomen - česme sa uređenim prilazima. Ni jedan od njih, kao ni potoci koji iz njih nastaju, nisu zagađeni, i pitki su cijelim tokom. Neki od naziva potoka su: Suvi, Ćelavi, Konjski, Burmanski, Todorov, Kobasičarski, Rosinac, Bukovac, Rakovac i dr. Potoci su premošteni. 

## Zaštićeno područje
Prirodno dobro Goč-Gvozdac predstavlja izuzetno šumovito planinsko područje, koje je kao karakterističan šumski mozaik autohtonih vrsta drveća Srbije dodijeljen Šumarskom fakultetu Beograd za nastavno, ogledno i ugledno dobro. Proglašen je za nastavno naučni istraživački centar Srbije, na lokalitetu Gvozdac. 
### Specijalni rezervat prirode
Uredbom Vlade Srbije iz 2014. god. dijelovi planinskog masiva Goč- Gvozdac proglašeni su zaštićenim područjem kao prirodno dobro međunarodnog, nacionalnog, odnosno izuzetnog značaja i svrstani su u Ι kategoriju zaštite. Vrsta zaštićenog područja je specijalni rezervat prirode. Po IUCN kategorizaciji pripada V kategoriji za zaštitu prirode, kako je navedeno u WDPA evidanciji.

Reprezentativnost ovog područja ogleda se u zastupljenosti 650 biljnih vrsta među kojima ima endemičnih, rijetkih, ugroženih i međunarodno značajnih. Šumski kompleks čini 25 vrsta drveća, od kojih se izdvajaju endemit Balkanskog poluostrva – planinski javor i varijetet crnog bora. Posebna rijetkost na području Goča je i sačuvana zajednica bukovo-Jelajelovih šuma.

Specijalni rezervat prirode naseljava i 129 vrsta ptica od kojih su 108 gnijezdarice, zatim 20 vrsta vodozemaca i gmizavaca, 27 vrsta sisara među kojima su i vidra, hermelin, veliki puh i lasica.

#### Režimi zaštite
Na području Specijalnog rezervata prirode utrvđena su tri režima zaštite I, II i III stepena. Režim zaštite I stepena, površine 113,68 ha, obuhvata četiri lokaliteta:
* "Brezna" površine 2,3225 ha sa mješovitom sastojinom jele, bukve, crnog bora i hrasta kitnjaka
* "Krčanik" površine 5,0331 ha, čiju osnovnu vrijednost čini šuma crnog bora
* "Savin laz" površine 44,9147 ha, područje obraslo zajednicom subalpijske šume bukve
* "Klisura Brezanske reke" površine 61,4094 ha, sa reliktnim polidominatnim šumskim zajednicama.

Režim zaštite II stepena, površine 348,23 ha obuhvata slijedeće lokalitete:
* "Brezjak", površine je 9,4727 ha, sa mešovitom šumom jele, bukve, jasike, breze, gorskog javora i divlje trešnje
* "Dobre vode" površine je 14,4430 ha, sa najočuvanijim sastojinama bukve i jele sa primesom gorskog javora i planinskog brijesta
* "Savin laz", površine 54,8213 ha, koji karakteriše tip šume subalpijske bukve - *Fagetum moesiacae subalpinum typicum*
* "Gvozdačka reka" površine 13,1891 ha, sa očuvanim mješovitim šumama jele i bukve - *Abieti Fagetum typicum*
* "Brezanska reka" površine 256,2862 ha, koji karakteriše kompleks kserotermofilnih sladunovo-cerovih i drugih tipova šuma, šuma kitnjaka i graba (*Ostryo - Quercetum dalechampii serpentinicum*).

Režimom zaštite III stepena obuhvaćeno je 3495,26 ha, i to lokaliteti:
* "Korita - Cvetalica" - stanište lincure (*Gentiana lutea*)
* "Kanjon Gvozdačke reke" - stanište jorgovana
* "Prerovska reka - Gajevača" u okviru kog se nalaze vodotoci sa malim slapovima.
## Vanjske veze
* 
* 
* 
* 

## Izvori