Grb Hrvatske

**Grb Republike [[Hrvatska|Hrvatske]]** povijesni je hrvatski grb, koji se nalazi na hrvatskoj zastavi. Ima oblik štita, te je dvostruko podijeljen vodoravno i okomito u dvadesetpet crvenih i bijelih (srebrnih) polja, tako da je prvo polje u gornjem lijevom kutu štita crvene boje.
Iznad štita nalazi se kruna s pet šiljaka koja se u blagom luku spaja s lijevim i desnim gornjim dijelom štita.

U krunu je smješteno pet manjih štitova s povijesnim hrvatskim grbovima koji su poredani od lijeve na desnu stranu štita u ovom redu: najstariji poznati grb Hrvatske, grbovi Dubrovačke Republike, Dalmacije, Istre i Slavonije. Omjer visine polja na glavnom štitu i visine manjih štitova u kruni je 1 : 2,5, a omjer širine polja na glavnom štitu i širine manjih štitova u kruni 1:1.

Ovaj je grb u službenoj uporabi od donošenja *Zakona o grbu, zastavi i himni Republike Hrvatske, te zastavi i lenti Predsjednika Republike Hrvatske*, 21. prosinca 1990. (NN 55/90).

### Grbovi u kruni
Najstariji poznati grb Hrvatske sadrži u štitu na plavom polju žutu (zlatnu) šesterokraku zvijezdu (zvijezdu Danicu s bijelim (srebrnim) mladim mjesecom (t.zv. "Leljiva").

Grb Dubrovačke Republike sadrži u štitu na modrom polju dvije crvene grede.

Dalmatinski grb sadrži u štitu na plavom polju tri žute (zlatne) okrunjene leopardove (ili lavlje ili risje) glave. U jednom razdoblju hrvatske povijesti i ovaj je grb rabljen kao hrvatski grb. .

Istarski grb sadrži u štitu na modrom polju žutu (zlatnu) kozu okrenutu u lijevo s crvenim papcima i rogovima.

Slavonski grb sadrži u štitu na plavom polju dvije poprečne bijele (srebrne) grede, u nekim knjigama to se spominje kao dvije rijeke koje ograđuju Slavoniju, Drava i Sava, a između greda je crveno polje po kojem lagano stupa kuna na lijevo. U gornjem plavom polju je žuta (zlatna) šesterokraka zvijezda. Grb je obrubljen crvenom crtom.

## Uporaba
Istim je zakonom iz 1990. utvrđena i uporaba grba.

Grb Republike Hrvatske rabi se:
* u sastavu pečata i žigova državnih organa i drugih javnih tijela prema republičkim propisima o pečatima i žigovima s grbom Republike Hrvatske;
* u službenim natpisima organa društveno-političkih zajednica istaknutim na zgradama u kojima su smješteni u Republici Hrvatskoj, u uredima Vlade Republike Hrvatske u inozemstvu;
* na zgradama u kojima su smješteni državni organi druga javna tijela u Republici Hrvatskoj, te u svečanim prostorijama tih zgrada;
* na službenim aktima i sličnim aktima kojima se služe zastupnici i članovi Predsjedništva Republike Hrvatske, predsjednik Sabora Republike Hrvatske, predsjednik Vlade Republike Hrvatske i drugi ovlašteni predstavnici Predsjedništva Republike Hrvatske, Sabora i Vlade Republike Hrvatske, te u ministarstvima i drugim republičkim državnim organima uz uvjete i na način koji su utvrđeni njihovim aktima;
* na diplomama i svjedodžbama o završenom školovanju;
* u drugim prilikama utvrđenim zakonom.

Terminologija je iz 1990., prije promjene Ustava (zakon je usvojen dan prije Ustava), kad je još postojalo Predsjedništvo Republike Hrvatske, te se govorilo društveno-političkim zajednicama i o Saboru Republike Hrvatske, a ne o Hrvatskom Saboru.

Člankom 9 istoga zakona propisuje se i način izrade svih grbova: „Izvornik grba Republike Hrvatske čuva se u Saboru Republike Hrvatske i prema njemu se oblikuju grbovi.“

## Povijest grba
### Hrvatski povijesni grbovi

#### Hrvatski neslužbeni grbovi

### Dubrovnik i Istra

## Legende i vjerovanja o grbu
Kasna legenda, vjerojatno iz 19. stoljeća, govori o tome kako je hrvatski kralj Držislav (spominje se i ime kralj Suronja), zarobljen od Mlečana, igrao šahovski meč u kojem mu je protivnik bio dužd Petar II. Orseolo. Dobio je sve tri partije i time zadobio slobodu, a po nekim verzijama i vlast nad dalmatinskim gradovima. Nakon toga je stavio šahovsku ploču u svoj grb.

Postoji također vjerovanje o značenju boje prvog polja u grbu, prema kojem bi prvo bijelo polje označavalo samostalnost Hrvatske, a prvo crveno polje njezin podređen položaj, no ni ovo vjerovanje novijeg datuma nema svoje potvrde u starijoj predaji. U heraldici kod šahiranih štitova nije bitno koliko polja štit ima niti kojom bojom počinje. Jedno od heraldičkih pravila određuje da boja ne smije ići uz boju, a metal (srebrno ili zlatno) uz metal. To znači da u raznim kombinacijama s drugim grbovima u prošlosti ovisilo o boji ili metalu drugog grba koje će biti prvo polje hrvatskoga. Isto tako, boju prvoga polja kroz povijest su mogli odlučivati i estetski čimbenici. Usto, hrvatski je grb kroz povijest prikazivan u brojnim kombinacijama poljâ: 4x4, 4x5, 4x6, itd, ponekad s prvim crvenim, ponekad s prvim srebrnim poljem. Također su i neke plemićke obitelji uključivale hrvatski grb u svoj obiteljski grb. Crveno i srebrno prvo polje bilo je podjednako zastupljeno, a dvije obitelji, Majlath i Matejković, imaju jednake grbove, samo s različitim prvim poljem uključenog hrvatskog grba. Tek će Zakonom donesenim u NDH prvi put biti određeno koje boje mora biti prvo polje, kao i raspored polja od 5x5 (ukupno 25).

## Galerija

Datoteka:Coat Croatian Parliament.jpg|Detalj s pročelja iznad ulaza u Hrvatski sabor
Datoteka:Grb krov Crkve sv. Marka (detalj).jpg|Detalj s krova Crkve sv. Marka na Gornjem Gradu u Zagrebu
Datoteka:Coat of arms of Kingdom of Hungary.jpg|Zajednički hrvatsko-ugarski grb na freski u blizini budimskog dvorca (1880.)
Datoteka:Dalmatien.jpg|Dalmatinski grb u Habsburškoj Monarhiji prema H. Ströhlu (1851.-1919.)
Datoteka:Istrien.jpg|Istarski grb u Habsburškoj Monarhiji prije 1813.
Datoteka:Great coat of arms of Hungary (1849).svg|Dalmatinski, hrvatski i slavonski grb oko mađarskog grba u doba revolucije iz 1848.-1849.
Datoteka:Coat of Arms of Kingdom of Croatia.svg|Hrvatski grb u Austro-Ugarskoj prema H. Ströhlu (1851.-1919.)
Datoteka:Wappen Königreich Dalmatien.png|Dalmatinski grb u Austro-Ugarskoj prema H. Ströhlu (1851.-1919.)
Datoteka:CoA of Kingdom of Illyria.svg|Grb već nepostojeće Kraljevine Ilirije (1816.-1849.), nastale na području Ilirskih provincija, prema H. Ströhlu (1851.-1919.)
Datoteka:Wappen Österreich-Ungarn 1916 (Klein).png|Hrvatski grb u manjem zajedničkom grbu Austro-Ugarske iz 1916.
Datoteka:Austrian shield.jpg|Dalmatinski i istarski grb na grbu austrijskog dijela Austro-Ugarske (1867.-1918.)
Datoteka:Coa-hungary-country-history-medium-1867-1915-angels.svg|Grb ugarskoga dijela Monarhije prije dodavanja grba Bosne i Hercegovine (1915.)
Datoteka:Austria-Hungaria transparency.png|Veliki grb Austro-Ugarske (1867.-1918.). Grb Dalmacije i grb Bosne i Hercegovine nalaze se na oba štita jer su oba dijela Monarhije polagala pravo na ove zemlje


## Izvori
* Okružnica Kabineta bana Banovine Hrvatske, br. 64178-1940. od 10. rujna 1940. HPM/PMH 6387a, b
* Zakonska odredba o državnom grbu, državnoj zastavi, Poglavnikovoj zastavi, državnom pečatu, pečatima državnih i samoupravnih ureda, 28. travnja 1941, Broj: XXXVII-53-Z. p.-1941, 30. travnja 1941..
* Ustav Socijalističke Republike Hrvatske, 22. veljače 1974.
* Zakon o grbu, zastavi i himni Republike Hrvatske, te zastavi i lenti Predsjednika Republike Hrvatske, 21. prosinca 1990, NN 55/90.
* Bartol Zmajić, *Hrvatski grb u kronologiji povijesnih dokumenata*, Obol, 1981.
* Josip Majcan, *Heraldika u Hrvatskoj*, Zagreb 1983.
* Vlasta Brajković, *Grbovi, grbovnice, rodoslovlja*, Hrvatski povijesni muzej, Zagreb 1995.
* Aleksandar Benažić, "Polumjesec sa zvijezdom kao zemaljski simbol na hrvatskom novcu", *Numizmaticke vijesti* XXXIX, 1 (50), 1997, str. 76-87. 136.http://www.numizmatika.antikviteti.net/imekuna/kuna79.html 

## Vanjske veze

* The Flags & Arms of the Modern Era  
* Hrvatsko grboslovno i zastavoslovno društvo

## Povezano
* Hrvatska zastava