Vicenteova otrovna žaba

**Vicenteova otrovna žaba** (***Oophaga vicentei***) je vrsta žabe iz porodice Dendrobatidae koja je endemska za provincije Veraguas i Coclé u centralnoj Panami.

## Izgled
Odrasli mužjaci i ženke žaba dugi su 12 do 24 mm od njuške do kloake. Ova žaba je poznata po svojoj upečatljivoj obojenosti, što ju je učinilo metom kolekcionarstva za međunarodnu trgovinu kućnim ljubimcima. Koža na leđima žabe može biti u nekoliko osnovnih boja, kao što su žuta, crvena, plava, siva ili zelena. Većina jedinki ima crne ili tamnosmeđe mrežaste uzorke na leđima i gornjim stranama sve četiri noge. Mlade žabe imaju mnogo više crne boje. Njihova njuška može biti okrugla ili šiljasta.

## Stanište
Ova žaba nastanjuje vlažne tropske nizinske i planinske prašume, gdje je uočena između 4 i 912 metara nadmorske visine. Uglavnom živi na drveću, ali ljudi su je vidjeli kako traži hranu na tlu. Aktivna je tokom dana.

## Razmnožavanje
Vicenteova otrovna žaba se razmnožava u drvenastom raslinju. Mužjak žabe pronalazi dobro mjesto za polaganje jaja, obično blizu lista bromelije visoko na drvetu. On doziva ženku i ona mu se približava. Obje žabe se bave pokretima brisanja zadnjim nogama. Ženka žabe se okreće u krug prije i nakon polaganja jaja. Polaže 1-12 jaja po leglu. I mužjak i ženka žabe zatim odlaze umjesto da ostanu čuvati jaja, ali se mužjak žabe vraća da ih navlaži otprilike jednom dnevno.

Nakon što se jaja izlegu, ženka žabe nosi svakog punoglavca na leđima do vodenih bazena okruženih vegetacijom u bromelijama radi razvoja. Kao što naziv roda *Oophaga* ukazuje, ova i srodne vrste također praktikuju poseban oblik oofagije, gdje majka polaže posebna hranjiva jaja koja larve konzumiraju. Kada se ženka približi bazenu da položi ovo trofičko jaje, punoglavac će plivati ​​i vibrirati blizu površine. Kada se zaroni da položi jaje, punoglavac može udariti u nju. Primijećeno je da punoglavci pokazuju ovo ponašanje čak i kod ženki O. vicente koje nisu njihove majke. Punoglavci su obavezni jedači jaja i ne konzumiraju nikakvu drugu hranu. Ženka žabe ne polaže novo leglo jaja tokom ovog perioda.

Ženke žaba vrste *O. vicente* držane u terarijumima su primijećene kako jedu jaja drugih ženki vrste *O. vicente*. Naučnici ne znaju da li ženke vrste *O. vicente* u divljini također kanibaliziraju jedna drugoj jaja ili je to nešto što žabe u zatočeništvu rade.

## Ishrana i otrovnost
Sadržaj želuca mužjaka žabe uglavnom se sastoji od insekata i drugih člankonožaca, uključujući mrave i grinje koji proizvode alkaloide. Konkretno, naučnici su pronašli mrave iz rodova *[[Solenopsis]]* i *[[Tapinoma]]*, koji proizvode alkaloide pumiliotoksin i aktinidin. Naučnici vjeruju da je pumiliotoksin uključen u vlastiti otrov žabe i da bi aktinidin mogao biti, ali to nije potvrđeno do 2023. godine.

## Prijetnje
IUCN klasificira ovu žabu kao ugroženu zbog njenog malog područja rasprostranjenosti, koje je podložno stalnoj degradaciji. Ljudi sijeku šume radi rudarstva, poljoprivrede, ispaše stoke i urbanizacije. Ova žaba se također hvata u divljini i prodaje kao dio međunarodne trgovine kućnim ljubimcima jer je tako lijepa.

Naučnici vjeruju da bi gljivica *[[Batrachochytrium dendrobatidis]]* mogla zaraziti i ubiti ovu žabu jer je ubila druge žabe u tom području. *Batrachochytrium dendrobatidis* uzrokuje gljivičnu bolest hitridiomikozu.

Poznato područje rasprostranjenosti žabe uključuje dva zaštićena parka: Nacionalni park Santa Fé i Nacionalni park General de División Omar Torrijos Herrera. Projekat spašavanja i očuvanja vodozemaca Paname također je sakupio neke žabe za uzgoj u zatočeništvu.

## Originalna publikacija
* 

## Reference