open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Curuzicari

**Curuzicari** (Curucicuri, Curuzirari), pleme američkih Indijanaca iz skupine Omágua na zapadu zapadnobrazilske države Amazonas. Ne smiju se brkati sa plemenom njima sličnog imena Curacirarima ili Curazicarima. Oba plemena kao i njima srodni Paguana i Aizuare, govorili su dijalektima jezika omagua.

Acuña (1891) ih locira negdje između rijeke Juruá pa prema nekoj rijeci koju naziva Araganatuva. Ribeiro de Sampaio kaže da žive između Teffé i Jurue na južnoj obali Amazone. Njihova naselja bila su kaže Acuña toliko blizu jedna drugom da su činila jedan niz duž obje obale Amazone (Acuña 1891).  

Curuzicari su u stara vremena bili poznati i pod imenom Yumaguari što označava one što vade /ispiru/ zlato (Fundidores de metal, od *yuma* zlato i guari oni što vade; Acuña, 1994, p. 127) iz rijeke Iquiari (río de Oro). Acuña (1891) kaže da su u svojim ušima i nosevima nosili su mnogo zlatnog nakita koejga su dobivali od plemena Manao sa Rio Negra (Acuña 1891)

## Izvori
Itapexim

**Itapexim**, jedno od danas nestalih indijanskih plemena koji su nekada živjeli na području brazilske države Maranhão.

Jezično su pripadali porodici Tupian .

## Izvori
Itapuranda

**Itapuranda** (Itapurando), pleme američkih Indijanaca koje je nekada obitavalo uz rijeku rio Maracaçumé, na području brazilske države Maranhão.

Jezično su pripadali porodici tupian . 

## Izvori
Paguana

**Paguana** ()Yaguana, Payana), pleme i jezik ili dijalekt istoimenog plemena koji su nekada (16. stoljeće) obitavali, (prema Carvajalu) , na rijeci rio Purus, u blizini današnjeg Teféa u brazilskoj državi Amazonas. Acuña kaže da žive na rijeci Teffé dok ih Laureano de la Cruz (1900) locira na ušću rijeke Araganatuva (pritoka Japure), a Ribeiro de Sampaio (1825) nabraja njihovo ime među Indijancima u Fonte Boi

Jezično su pripadali porodici Tupian, i činili ogranak Omagua Indijanaca.

## Izvori
Purubora

**Purubora** (Puruborá; Kuyubí, Miguelinho, Aurã, Pumbora, Burubora, Cujubi, Migueleño, Miguelenho), pleme američkih Indijanaca sa istoka brazilske države Rondônia sa gornje Rio São Miguel, desne pritoke Guaporé, danas na području općina Seringueiras, São Francisco, Costa Marques, Porto Velho i Guajará-Mirim. Jezično pripadaju velikoj porodici tupian. Etničkih Purubora ima oko 200 , ali samo dva govornika (2002) 

## Literatura
*Koch-Grünberg, Theodor 1932. Wörterlisten &quot;Tupy&quot;, Maué und Purúborá. JSAP 24: 31-50.

## Izvori
Akanga-Piranga

**Akanga-Piranga** /Acángas-Pirangas =cabeça vermelha; od tupijskog akanga (acanga) =glava/cabeça, + piranga, =crven./, pleme američkih Indijanaca sa rijeke Madeira iz zapadnobrazilske države Amazonas koji pripadaju široj skupini Karitiâna, porodica Arikém. Ime im u prijevodu znači 'crvena glava', po običaju oslikavanja glave nekim crvenim pigmentom, zbog čega su u porugalskom jeziku poznati kao &lt;tt&gt;cabeças vermelhas&lt;/tt&gt;.

Spominje ih Craig (1947 u *Estrada de ferro Madiera-Momoré*) koji ih locira na rijeci Jamari, pritoci Madeire, južno i istočno od Santo Antonia.

## Reference
Tupí-Guaraní

**Tupí-Guaraní**, porodica indijanskih jezika i plemena koja čini dio Velike porodice Tupian. Porodica Tupi-Guarani raspršena je po velikim predjelima Brazila i na jug do Paragvaja, Argentine i Bolivije, i sastoji se od skupina: Guarani, Guarayu-Siriono-Jora, Tupí, Tenetehara, Kayabi-Arawete, Kawahíb, Kamayura, Pauserna, i Oyampi. Glavni jezici su tupi i guarani. Guarani se danas govori u Paragvaju, gdje je i službeni jezik, a osim Indijanaca govore ga i ostali Paragvajci. Jezik tupi je još prvi misionar u području Xingua, Luiz Figueira, nazvao * 'lingua geral' *. Autor je klasične *Arte da Lingua Brasilica*, prvi put izdana 1621. u Lisabonu.

Skupine Tupi-Guarani porodice u literaturi nalazimo i označene rednim brojevima:
Guarani (I).
Guarayu-Siriono-Jora (II).
Tupi (III).
Tenetehara (IV).
Kayabi-Arawete (V).
Kawahib (VI).
Kamayura (VII).
Oyampi (VIII).

## Literatura
* Luiz Figueira: *Arte da Lingua Brasilica*. (Lisboa). 1621
* Meliá, Bartomeu. *Elogio de la Lengua Guaraní: Contextos para una educación bilingüe en el Paraguay*. Asunción, Paraguay: CEPAG, 1995. 
* Meliá, Bartomeu. *La Lengua Guaraní del Paraguay: Historia, sociedad, y literatura*. Madrid, Spain: Mapfre, 1992. 
* Rodrigues, Daniele M. Grannier. *Fonologia do Guarani Antigo*. Campinas, Brazil: Editora da UNICAMP, 1990.

## Reference

## Vanjske veze
* Ethnologue (14th)
* Ethnologue (15th)
* Alain Fabre
Yuqui

**Yuqui** (Chori, Kurukwa, Mbia, Yuki), jedno od plemena američkih Indijanaca velike porodice Tupian, nekad naseljeno na velikim područjima departmana Santa Cruz i Cochabamba u Boliviji, danas na misiji na rijeci Río Chimore. Sami sebe nazivaju Mbia (=ljudi), a 1990. preostalo ih je oko 130.

## Život i običaji
Yuqui su u prošlosti, prije kontakta, kaže Allyn McLean Stearman, živjeli organizirani po malenim bandama od 30 do 50 ljudi, koje su bile u neprekidnom pokretu, zadržavajući se, ovisno o izvorima hrane, na jednom mjestu najviše tri do pet dana. Lov, ribolov i sakupljanje bilo je glavno zanimanje ovih skupina. Prema Allyn McLean Stearman, Yuqui nemaju nikakvih trgovačkih veza sa ostalim plemenima, osim sa drugim Yuqui skupinama, a svi došljaci, Indijanci ili ostali, smatraju se neprijateljem.

Temeljna jedinica yuqui-socijalne organizacije je monogamna nuklearna obitelj, a terminologija sistema srodstva je dravidskog tipa. 
Yuqui svijet dijele na zemlju gdje žive živi i nebo gdje 'žive' mrtvi. Mrtve osobe sa onog svijeta mogu se vratiti na zemlju u obliku nekih životinja, kao što je malena crvena ptica *gurai*. U trenu kad netko umre duša se podijeli na dva dijela, to je *biague* i ambivalentni *yirogue*, koji može izliječiti ili izazvati bolest. Uz duhove mrtvih Yuqui imaju i dva malevolentna bića, Iguanda i Chochoi, koja žive u šumi i mogu ukrasti djecu ili izazvati bolest ili smrt.

Žena u vrijeme pregnacije mora se pridržavati tabua hrane, jer bi u suprotnom to imalo negativnih efekata na nerođeno dijete.

## Vanjske veze
* Yuqui
Jurúna

**Yuruna** (Juruna, Jurúna, Yuruna, Yurúna, Juruhuna, Juruûna, Yudya, Yudjá, Iuruna), porodica brazilskih indijanskih jezika i plemena sa područja današnjeg parka Xingu na Mato Grossu. Ime dobiva ime po Indijancima Yuruna, Jurúna, ili Yudjá, a obuhvaća i srodne grupe Maritsauá (Manitsawa) s Arupái također iz Mato Grossa i Xipaya (Shipaya, Xipaia, Sipáya, Chipaia) u državi Pará. Čini dio Velike porodice Tupian.

## Reference
Arupái

**Arupái** (Urupaya, Arupáy), jedno od nestalih indijanskih plemena koji su obitavali na području brazilske države Rondónia. Jezik kojim su govorili bio je dijalekt jezika Manitsauá , jednog od plemena iz šire skupine Yuruna, velika porodica tupian. Ne smiju se brkati se Indijancima Urupá, plemenom iz skupine Chapacura, također iz Rondónije. Opisivani su kao jedno od divljih plemena . 

## Izvori
Manitsauá

**Manitsauá** (Manitsawa), pleme američkih Indijanaca porodice jurúna, velika porodica tupian, sa rijeke Manitsaua-Missu, pritoke Xingúa u brazilskoj državi Mato Grosso. Jedan njihov ogranak poznat je kao Arupái ili Urupaya iz Rondónije, koji su govorili jednim njihovim dijalektom. Pleme Manitsauá i jedno drugo obližnje pleme Iarumá, koji su bili izloženi napadima ratobornih Kĩsêdjê Indijanaca, danas su nestala 

## Izvori
Xipaya

**Xipaya** (Xipáya, Shipaya, Xipaia, Sipáya, Chipaia), pleme američkih Indijanaca s donjeg toka rijeke Xingú u brazilskoj državi Pará. Njihovo brojno stanje iznosi 595 (Funasa - 2002.)  na području rezervata Terra Indígena Xipaya uz rijeke Iriri i Curuá. Jezično su najsrodniji plemenima Manitsauá i Jurúna s kojima ćine porodicu yuruna, velika porodica tupian.

Danas im je glavno naselje Tukamã, a postoje i tri manja sela, to su Nova Olinda (najstarije), na lijevoj obali Iririja s tri kuće; Remanso, na lijevoj obali rijeke Curuá (sa tek 5 stanovnika); i São Geraldo, na desnoj obali rijeke Curuá (jedna kuća). Najveći boj ih živi u gradu Altamira u kojem ćine 44% domorodačke populacije koju čine i pripadnici plemena Kuruaya (36%), Jurúna (7,97%), Mebengokre (5,8%), Arára do Pará (1,45%,) i Karajá 1,45%. 

Ribolov čini temeljnu aktivnost Šipaja, a važnije ribe koje hvataju su tucunare (peacock bass), piranha, piau, bijeli pacu, zubati srodnik piranje, pacu caranã i matrinxã (Brycon amazonicus).
## Izvori
Mawé-Sateré

**Mawé-Sateré**, porodica Tupian jezika  čiji je jedini član jezik plemena Maué ili Mawé sa rijeka Andirá i Maués u brazilskim državama Pará i Amazonas. 

Prema SIL-u ima ih oko 9,000 u 14 sela. Jezik se naziva sateré-mawé, a ostali nazivi su mu: *maué*, *mawé*, *mabue*, *maragua*, *sataré*, *andira* i *arapium*. 

## Izvori

## Vanjske veze
* Ethnologue (14th)
* Ethnologue (15th)
Arapium

**Arapium** (Arapiyú), pleme američkih Indijanaca porodice Mawe-Satere, velika porodica Tupian, nastanjeni danas na rezervatu Terra Indígena Arapium u općinama Santarém i Margens do Rio Tapajós, i rezervatima Cobra Grande, Mirixim, Rio Maró i São João u općini Santarém u brazilskoj državi Pará. Populacija im iznosi oko 300 

## Izvori

## Literatura
* NIMUENDAJU, Curt. &quot;The Maue and Arapium&quot;. In: STEWARD, Julian H. (Ed.). Handbook of South American Indians. v. 3. Washington : United States Government Printing Office, 1948. p. 245-54.
Kabishiana

**Kabishiana** (Cabishiana, Cabixiana, Kabixiana), pleme američkih Indijanaca u dolini rijeke Guapore u zapadnom Brazilu, Rondônia. Claude Lévi-Strauss nalazi neke pripadnike ovog plemena na stanici Pimenta Bueno. Danas se vode kao nestali. 

Jezično su bili srodni plemenima Karitiâna i Arikém, porodica arikém.

## Izvori
Karitiâna

**Karitiâna** (Caritiana, Caratiana; sami sebe nazivaju Yjxa), pleme američkih Indijanaca porodice Arikém nastanjeno u zapadnobrazilskoj dražvi Rondôniji na području rezervata Karitiana, oko 90 kilometara od grada Porto Velho. Žive od lova, ribolova i poljodjelstva, a poznati su i po umjetničkim rukotvorinama.

Populacija im (1995, SIL) iznosi oko 150, ali je u neprekidnom porastu, (320, 2005, prema * 'Instituto Socioambiental' *). Bilingualni su u portugalskom. Na području rezervata nalaze se dva naselja Pirapetinga i São Sebastião.

## Vanjske veze
* As Orações Karitiana
* Karitiana
Maué

**Maué** (Mawé, Sataré-Mawé, Sateré-Maué, Mauhé, Andirá, Magúe), pleme američkih Indijanaca porodice Mawe-Satere, nastanjeno u brazilskim državama Pará i Amazonas duž rijeka Andirá i Maués. Ovaj kraj nalazi se između donjeg Tapajósa i donje Madeire i tu imaju više od 14 sela. Pleme broji oko 9,000 duša (1994 SIL).

Maué su Indijanci za koje je Claude Lévi-Strauss rekao da su gotovo jedini proizvođači guarane, tvrdog tijesta kestenjaste boje koje se dobiva od plodova lijane Paullinia sorbilis, popularno nazvane guaraná. Za njih je veoma značajno da se tijesto isitni na koščatom jeziku ribe pirarucu što se čuva u torbi od jelenje kože. Uz guaranu proizvode i kasavu, a veliki dio tog proizvoda prodaju u obližnjim gradovima Maués, Barreirinha i Parintins. 

Maué su i vješti obrtnici raznih proizvoda od vlati lišća caranã, arumã i drugog amazonskog bilja, od kojega izrađuju torbe, sita, šešire i tipiti-cijevi cilindričnog oblika, koje služe za izažimanje otrova iz manioke .

## Izvori
Aruá

**Aruá**, gotovo nestalo pleme porodice Mondé, Velika porodica Tupian, nastanjeni u prašuimama Rondônije između rijeka Rio Mequens i Rio Colorado i na Rio São Miguel. Ima ih po pretpostavkama najviše 75  (43 po CIMI-ju ). Mnogi su stradali u sukobima sa bijelcima. Jedan njihov ogranak i dijalekt poznat je kao Aruashi. Danas žive na rezervatima Terra Indígena Rio Branco i Terra Indígena Guaporé u općini Guajará-mirim.

## Izvori

## Vanjske veze
*Aruá
Arara do Aripuanã

**Arara do Aripuanã** (Arara do Beiradão, Arara do Rio Branco, Arara, Yugapkatã, Arára do Mato Grosso), pleme američkih Indijanaca sa sjevera brazilske države Mato Grosso na rijekama Rio Branco i Guariba na rezervatu Terra Indígena Arara do Rio Branco (općinne Colniza i Novo Aripuanã).  Populacija im iznosi 209 (2005.) Lovci, ribari, sakupljači i obrađivači tla (posijeci-i-spali; manioka, kukuruz, etc.). Prema SIL-u danas govore portugalski , a jezično su neklasificirani.
Terra Indígena Alegria
## Izvori

## Vanjske veze
*Arara do Rio Branco
Aruáshi

**Aruáshi** (Aruaxi, Aruáxi, Aruachi), jedno od plemena iz zapadnobrazilske države Rondônia koji govore ili su govorili dijalektom jezika Indijanaca Aruá .

## Reference

## Vanjske veze
* Vocabulário da língua aruaxi
Cinta Larga

**Cinta Larga** (Široki Pojas; Matétamãe), pleme američkih Indijanaca porodice Monde, Velike porodice Tupian, naseljeno u brazilskim državama Rondônia i Mato Grosso, na rezervatima Roosevelt, Serra Morena, Parque Aripuanã i Aripuanã. Pleme Cinta Larga sastoji se od kojih 1,300 duša (5,000; 1968) naseljenih u kojih 25 sela i osam domorodačkih postaja na navedenim rezervatima. Tri njihove velike glavne grupacije su *Paábiey* (“oni odozgor”), u kraju oko rijeka Tenente Marques i Eugênia; *Pabirey* (“oni iz sredine”), koji žive u kraju gdje se sastaju Capitão Cardoso i Roosevelt; i treća grupa su *Paepiey* (“oni odozdol”) što naseljavaju rijeke Vermelho, Amarelo i Branco. Cijeli ovaj kraj prostire se na 2.7 milijuna hektara.

Jezik plemena Cinta Larga član je porodice Monde, i srodni su plemenima Zoró, Suruí Paiter i Gavião do Jiparaná ili Digut.

Lov, ribolov, sakupljanje i poljodjelstvo nije jednako zastupljeni, a lov i ribolov su im najvažniji. zemljoradnji posvećuju najmanje vremena. Na muškarcu je da posiječe i spali česticu zemlje u džungli a ostali posao prepuštaju svojim ženama. Ribu love preko cijele godine, a najviše od jedanaestog do prvog mjeseca, kada su rijeke pune riba. 
Obitelji su poligamne. Svečanosti održavaju u vrijeme sušne sezone.

## Vanjske veze
* The more-than-announced tragedy in the area of the Cinta-Larga Indians
Gavião

**Gavião** (Gavião do Jiparaná, Ikõlõ, Ikolen, Gavião de Rondônia, Ikõrõ, Digüt, Digut, Gavião Ikolen), pleme američkih Indijanaca porodice mondé, velike porodice Tupian, naseljeni u z rijeku igarapé Lourdes i druge pritoke rijeke rio Machado ili Ji-Paraná u brazilskoj državi Rondônia, danas na rezervatu Terra Indígena Igarapé Lourdes u općini Jí-Paraná. 

Populacija im iznosi 523 (Kanindé - 2004) . Ne smiju brkati sa plemenima Gavião Parkatêjê (Pará) i Gavião Pykopjê (Maranhão).

## Izvori
Zoró

**Zoró** (Pageyn, Pangyej) je pleme Američkih Indijanaca porodice Mondé nastanjen u brazilskoj državi Mato Grosso na području Parka Aripuanã, Área Indígena Zoró. Godine 2000. ima ih 414. Najsrodniji su Indijancima Surui iz istog područja. Porodica Mondé članica je velike porodice Tupian. Jezik ovih Indijanaca SIL danas svrstava kao jedan od dijalekata jezika Gavião iz Rondônije.

## Vanjske veze
* The Failure to Protect Tribal Peoples
Suruí Paíter

**Suruí Paíter** (Suruí do Jiparaná, Suruí de Rondônia, Paiter, Paíter), skupina američkih Indijanaca iz porodice Mondé, velika porodica tupian, naseljeno u nekih desetak sela duž granice brazilskih država Rondônia-Mato Grosso. Populacija im iznosi 800 (1994 SIL), poglavito na rezervatu Aripuanã.

Sela (aldeas) kojih ima oko 15 su: Linha 8, Linha 9, Linha 10, Lob ó, Lapetanha, Joaquim, Amaral (uz linha 11), Linha 12-Gamep, Linha 12-Makor, Linha 14-Placa, Linha 14-Gamir, Pacarana, Apoena Mereilles. Surui su podijeljeni na 4 plemena ili klana: Gamep, Gamir, Makor i Kaban . Prvi put su kontaktirani 1969..

## Izvori
Kuruáya

**Kuruáya** (Curuaia, Kuruaia, Curuáia, Curuahe, Curuaya, Kuruaie, Kururiá), pleme američkih Indijanaca velike porodice tupian, porodice Munduruku, naseljeni na pritokama donjeg toka Xingúa u brazilskoj državi Pará. Populacija: 129 (Funasa - 2006), poglavito na rezervatu Terra Indígena Kuruaya, na rijeci rio Curuá, gdje imaju selo (aldeia) Cajueiro sa školom i zdravstvenom stanicom . Njihovi najbliži srodnici su Munduruku. Za njih postoji cijeli niz naziva kojima su nazivani: Kuruaia, Caravare, Curuari, Curiveré, Curubare, Curuahé, Curuerai, Curuara, Curuaye, Curueye, Curiuaia, Curuaya. 

## Izvori
Ramaráma

**Ramaráma** (Rama-rama), južnoamerička indijanska etnolingvistička porodica iz brazilske države Rondônia koja obuhvaća istoimene Indijance Ramaráma ili Itangá, Urumí, Urukú, Arara-Gavião ili Arara do Rio Machado i Itogapúk (Ntogapíd, Ntogaapig, Itogapúque). 

Porodica Ramaráma čini dio Velike porodice Tupian.
Urukú

**Urukú** (Urucu), jedna od skupina Ramarama Indijanaca iz brazilske države Rondônia koji su govorili, istoimenim, sada izumrlim jezikom ili dijalektom porodice ramarama. Sa Uruku Indijancima upoznat je bio Harald Schultz (1955), koji ih je locirao na rijeci Rio Machado i sastavio rječnik jezika uruku i digüt.

Prema Schultzu Uruku su bili ratari (manioka, batata, banana, etc.), lovci, skupljači i ribari. Ribu su lovili na Igarapé de Lourdes, a tu se danas nalazi istoimeni rezervat na kojem žive Indijanci Karo. 

## Literatura
* Schultz (Harald). Vocabulos Uruku e Digut
Itogapuc

**Itogapuc** (Itogapúk, Ntogapíd, Ntogaapig, Itogapúque), pleme amerićkih Indijanaca porodice Ramaráma, Velike porodice Tupian, naseljeno u brazilskoj državi Mato Grosso i možda Rondôniji. Populacija im iznosi 95 (1986 SIL). Najsrodniji su im plemena Arára do Jiparaná, stari Ramaráma (Itogapid), Urukú i Urumí.

## Vanjske veze
* ITOGAPÚK: a language of Brazil
Arára do Jiparaná

**Arára do Jiparaná** (Karo, Arára, Arara-Karo, Arara do Rio Machado, Arara-Gavião, Urukú, Urucu, Arara de Rondônia, Arara Tupi), pleme američkih Indijanaca porodice Ramaráma, velika porodica Tupian, naseljeno na područjima brazilskih država Rondônia i Mato Grosso. Srodni su plemenu Urumi. Populacija im iznosi 150 (2000 SIL, ; 208 (Kanindé - 2006)). Danas žive na dvije aldeje (sela): Iterap i Paygap na rezervatu Terra Indígena Igarapé Lourdes u državi Rondônia. Ne smiju se brkati sa plemenima Arára do Acre (Shawanawá), Arara do Aripuanã (Arara do Beiradão), Arára do Pará (Ukarãgmã).

## Izvori
Salamãi

**Salamãi** (Salamai, Sanamaikã, Salamay, Sanamay, Sanaymaká, Mondé), pleme američkih Indijanaca sa rijeke río Apidia, pritoci Igarape Tanaru u blizini Pimenta Bueno, u brazilskoj državi Rondônia.

Srodni su sa plemenima Aruá i Gavião do Jiparaná s kojima pripadaju porodici Mondé , koja po njima dobiva ime. Populacija: 30 (1995 AMTB) .

## Izvori
Ajuru

**Ajuru** (Wayoró, Waioró), pleme američkih Indijanaca velike porodice Tupian, porodice Tuparí, nastanjeni danas na tri sela na rezervatu Área Indígena Rio Guaporé u općini Guajará-Mirim u brazilskoj državi Rondônia.

Ajuru žive od poljodjelstva, obrada svojih polja (roças), lova i ribolova. Preostalo ih je oko 40 (1986. SIL; 80, 2000 SIL). Jezik im se zove wayoró, wayurú, ayurú, ajurú, uaiora ili wajaru.

## Vanjske veze
* Ajuru Do Brasil
Akuntsu

**Akuntsu** (Acuntsu, Akunsu), pleme američkih Indijanaca porodice Tupari, velike porodice Tupian, sa jugoistoka brazilske države Rondônia. Pleme Akuntsu slabo je poznato, a njihov broj 2005. iznosio je tek 6 osoba naseljenih sa troje Kanoê Indijanaca na području rezervata Igarapé Omerê (Rio Omerê; općina Columbiara). Pleme je stradalo 1970-tih i 1980-toh godina 20 stoljeća u pokoljima koje su izvali brazilski stočari sa svojim naoružanim revolverašima.

Nastambe Akuntsua su malene komunalne kolibe (maloke) od trave. Odjeća je oskudna, svodi se na ukrase i vrpce od palminih vlakana vezanih oko mišica ruku i nogu. Žive od lova na pekarije, agutije i tapire; obrađuju i malena polja zasađena maniokom i kukuruzom, i bave se sakupljanjem divljeg voća i ribolovom po obližnjim potocima.

## Literatura
* CASPAR, Frans: Tupari ( Entre os índios, nas florestas brasileiras) – Ed.Melhoramentos - São Paulo - Brasil - 1958.
* VALADÃO, Virgínia. “Os índios ilhados do Igarapé Omerê”. In: RICARDO, Carlos Alberto. Povos Indígenas no Brasil: 1991-1995. Instituto Socioambiental, 1996.

## Vanjske veze
* Akuntsu 
* Akuntsu and Kanoê
Canoê

**Canoê** (Kanoê), pleme američkih Indijanaca porodice tupari, velika porodica tupian, koje živi na području brazilske države Rondônia uz rijeku Rio Omere. 

Prema PIB-u (Povos Indígenas no Brasil) njihovo brojno stanje iznosilo je 61 (1990) . Godine 1995. otkrivena je jedna njihova nepoznata skupina, kao i skupina Tupari Indijanaca, koju je izučavao lingvist Nilson Gabas Junior. Trećeg dana rujna 1995, otkrivena su prva dva Canoê Indijanca na rječici Umere

Canoê se ne smiju brkat sa plemenom Kanoê ili Capixana iz iste države koje govori posebnim izoliranim jezikom.

## Reference
Emampriá

**Emampriá**, nestalo ili gotovo nestalo pleme američkih Indijanaca porodice tupari iz zapadnobrazilske države Rondônia.

Prema PIB-u (*Povos Indígenas no Brasil*) preostalo ih je svega 8 (1995) .

## Izvori
Kepkiriwát

**Kepkiriwát**, pleme američkih Indijanaca porodice Tuparí , Velika porodica Tupian, nekada nastanjeno u području rijeke Pimenta Bueno u južnoj Rondôniji, Brazil. Pleme je vjerojatno otkrio Marechal Rondon 1916. godine, kasnije ih posjećuje Claude Levi-Strauss 1930.-tih godina i otkriva među njima jednog Kwazá Indijanca. Kepkiriwati su pacifizirani još u prvoj polovici 20. stoljeća a danas se vode kao nestali. 

U svojim obredima koristili su duhan kojega su poput Mundea ušmrkivali pomoću dugih cijevi za sisanje. 

## Izvori
Makuráp

**Makuráp** (Macurap, Macurápe), pleme Indijanaca velike porodice Tupian iz zapadnog Brazila sa rijeke río Branco, Rondônia. Dijele se na sljedeće lokalne skupine: Aratá, Guüt, Iekô, Ikô, In-En-Paráp, Maranpáin, Mevurá, Min-án, Mitum, Ngáp, Perakón, Tamunan, Uaketé, Uakôt, Uarüiá, Uaxaliai, Uruküt, Viriü, Xát i Xixauap. -Makurápi danas žive na rezervatima AI Mequéns (68; 1984); AI Rio Branco sa drugim grupama; AI Rio Guaporé također sa drugim skupinama; u municipijima Rolim de Moura i Costa Marques. Svih skupa Makuráp (prema Jensenu, 2000.) ima 700.

Prema jednoj klasifikaciji oni su činili samostalnu porodicu Makuráp, prema drugoj dio su porodice Tupari (Velika porodica Tupian), koja obuhvaća i plemena Ajuru (Wayoró), Amniapé, Kepkiriwát, Sakirabiár (Mekens) i Tupari.

Makurápi imaju danas 6 ili 7 sela. Bave se obradom polja (roças), lovom i ribolovom. Njihova tradicionalna kultura je propala. Jezikom Makuráp se zna služiti tek nešto ljudi (114; 1995 AMTB), ali svi poznaju portugalski.

## Vanjske veze
* Makurap Do Brasil
Sakirabiap

**Sakirabiap**  (Sakiriabar, Sakurabiat, Sakurap) /od sakurap=macaco-prego, jedna vrsta majmuna porodice Cebidae + -iat =kolektivna množina, / gotovo nestalo pleme američkih Indijanaca sa rijeke Mequens u brazilskoj državi Rondônia, na području općina Cerejeira i Colorado do Oeste. 

Jezično su srodni starim plemenima Mekens (Mequém, Mekhem ili Michens ) i plemenu Akuntsu sa kojima po jednoj klasifikaciji pripadaju porodici Tupari, velika porodica tupian , a po drugoj su neklasificirani . Populacija iznosi svega  51 (1995); 89 (2001) . 

Među njima još danas su se očuvale 4 lokalne grupe koje govore različitim dijalektima, to su Sakurabiat, Guaratira (Koaratira), Korategayat (Guarategaja, Guarategajat) i Siokweriat.

## Izvori
Tuparí

**Tuparí**, pleme, jezik i jezična porodica američkih Indijanaca iz brazilske države Rondônia. Porodica tuparí dobiva ime po istoimenom glavnom plemenu. ostale skupine domorodaca i jezika koje obuhvaća su: Amniapé, Canoe ili Koaratiara, Mekens (stariji naziv za nekoliko skupina; danas Sakirabiap), Kepkiriwát, Makuráp, Akuntsu, Ajuru ili Wayoró i Tuparí. 

Pleme Tupari u suvremenije doba broje oko 300 duša (2000), a nastaneni su na rijeci rio Branco, pritoci Guaporé, u brazilskoj državi Rondônia.
Među njima je svojevremeno proveo četiri mjeseca istraživač Tibor Sekelj (1912-1988).

## Literatura
* Caspar, Franz (1956). Tupari. London: G. Bell &amp; Sons

## Vanjske veze
* Ethnologue (14th)
* Ethnologue (15th)
* Ethnologue (16th)
* Tupari
Kamayurá

**Kamayurá** (Camaiurá, Kamaiurá), indijanski narod u dolini rijeke Xingu u brazilskoj državi Mato Grosso, 800 kilometara sjeverozapadno od Brazilije. Jezično čine skupinu, jezik kamayura, porodice Tupi-Guarani, dio Velike porodice Tupian. Preci Tupian plemena u području Xingua, smatra se da su porijeklom iz države Maranhão, odakle su doselili negdje početkom 17. stoljeća. Plemena u ovom gornjem toku Xingua pripadaju različiti porodicama, a po lokalitetu svi zajedno prozvani su imenom Xinguanos. Populacima im iznosi 279 (1995 AMTB)

## Vanjske veze
* Hands Around the World: Kamayura Indians
* Slike
* Kamayurá jezik
Pauserna

**Pauserna** (Guarasugwe, Paucerne, Pauserna-Guarasugwe, Guarayu-ta), /ime dolazi po drvetu pao cerne/ pleme američkih Indijanaca porodice Tupian naseljenih u departmanu Beni u Boliviji. Pauserne su sjedilačko pleme tropske kišne šume koje se bavi lovom, ribolovom i sakupljanjemm. Jezik je možda već izumro ili ga govore tek starije osobe. Populacija iznosi 46 (2000.)
Pleme Pauserna porijeklom su od Guarana, a nekada su činili jedan narod zajedno s plemenom Guarayu koje se preselilo na misije, a dio je ostao samostalan pod imenom Pauserna. Prvi kontakt sa bijelcima Pauserne imaju 1880.-tih godina dolaskom sakupljača gume.

U prošlosti su Pauserne uzgajali mnogo više bilja nego danas. Muškarci su zauzeti sadnjom kukuruza, a žene maniokom. U novije vrijeme adoptirali su i sadnju riže. Nastambe su im prije bile multiobiteljske, danas svaka obitelj ima vlastitu kuću čiji se namještaj sastoji od viseće ležaljke (hammock). Odjeća je od kore drveta ili pamuka, dok u vrijeme svojih obreda idu goli.

Pauserne prakticiraju poliginiju. Nova obitelj je ispočetka matrilokalna, no uskoro po rođenju djeteta stanište je neolokalno. Za vrijeme pregnacije žena je dužna pokoravati se tabuima hrane, a tri dana prije poroda otac odlazi u porođajnu postelju (kuvada). Svoje mrtve prije su zakapali u grobove, iznad kojih podignu kolibu, dok po današnjim običajima, mrtve sahranjuju u kolibu zajedno sa njegovim bojama i ukrasima, umotane u hasuru, i licem okrenutim prema zapadu.

## Vanjske veze
* Pauserna
Tupí

**Tupí**, stara indijanska populacija sa sjeverne brazilske obale i donje Amazone. Jezično najsrodniji su Guaranima sa kojima čine porodicu Tupi-Guarani, i na kraju veliku porodicu Tupian, koja nosi ime po njima. Prema mitu Tupi i Guarani nekada su bili jedan narod, sve dok se jednog dana braća Tupi i Guarani nisu razišli. Guarani su se odcijepili i migrirali na jug, gdje im još potomci žive u južnom Brazilu i Paragvaju. Ratoborna Tupi plemena, neka su bili i lovci na glave i ljudožderi, nadvladali su i potisnuli plemena što su nastanjivala atlantsku obalu Brazila. Neki su pak, sudeći po jeziku, krenuli uz Amazonu prema zapadu, gdje im nalazimo najzapoadnije predstavnike, plemena Tupinambarana i Omagua u bazenu Amazone, i nešto južnije druge skupine koje nose tupi ime, to su Tupi-Kawahib iz Rondônije i njima srodni Mundurukú.

Kultura Tupi plemena pripada dijelom područjima kišne šume sa posijeci-i-spali zemljoradnjom, a uzgajivači su manioke, slatkoga krumpira, graha, kukuruza i drugog. Plemena uz obale rijeka služe se dubljenim kanuom iz kojega hvataju ribe i riječne sisare pomoću luka i strijela i harpunima, a bave se i sakupljanjem kornjačinih jaja i lovom na kornjače. Tupi-društvo je učestalo patrilinearno s organizacijom po klanovima. U području donje Amazone i uz obalu sela su im zaštićena palisadama i sastoje se, za razliku od drugih krajeva, od više kuća. Obalna plemena poznata su i zbog svog lova na glave i ljudožderskih obreda i mućenja zarobljenika.

Jezik tupija srodan je sa jezicima Indijanaca Cocama (Peru), Cocamilla (Peru), Omagua (Peru), Potiguára (Brazil), Tupinambá (Brazil) i Tupinikin (Brazil), Temiminó, Tabajara, Caeté, Amoipira, Tupiná i Aricobé i možda Viatan (?). Nekada se govorio u obalnom području države São Paulo. Iz njega se razvio tupí austral, ali i on je nesatao, a govorio se kao Lingua Geral u São Paulu. Tupi i drugi narodi na području donjeg Vaupés, Içana i Rio Negra govore jezikom nhengatu (yeral, geral, língua geral, nyengatú, nheengatu, nyengato, ñeegatú, waengatu, coastal tupian, moderni tupí), a raširen je i u Kolumbiji i Venezueli, i ima oko 8.000 govornika.
Tenetehara

**Tenetehara**, jezično srodna skupina indijanskih plemena iz sjeveroistočnog Brazila koja govore jezicima porodice Tupi-Guarani, velika porodica tupian. Predstavnici su im Assuriní do Tocantins ili Akwaya sa rijeke Tocantins; Avá-Canoeiro sa gornjeg Tocantinsa i otoka Bananal; Guajajára iz države Maranhão sa 81 selom; Parakanã u parku Xingú; Suruí do Pará u općini São João Araguaia (država Pará); Tapirapé, na ušću Tapirapé; Tembé na rijeci Gurupi u državi Maranhão; gotovo nestali Turiwára, država Pará. U Tenetehare vlastite pripadaju Guajajára i Tembé.

Kulturno su srodni Tupinambáma iz 16. stoljeća. Njihova izvorna populacija iznosila je oko 12,000 u nekih 40 do 50 sela. Prvi kontakt bio je prijateljski i zbio se 1613. na srednjem toku Pindaré sa francuskim pomorcima i istraživačima koji su osnovali koloniju na otoku Ilha de São Luís u državi Maranhão, a Indijanci su ga nazivali Upaon-Açu (veliki otok). Između 1616. i 1652. nekoliko puta ih je napala portugalska vojska i trgovci robljem te su odvedeni na rad na poljima šećerne trske i duhana. Dolaskom jezuitskih misionara koje predvodi Antonio Vieira smješteni su na misiju Maracu, na donjoj Pindaré a kasnije na misiju Carará na srednju Pindaré, gdje ostaju do 1758. Misija Maracu postala je grad Viana a Carará je današnji Monção. Nakon 1759. Indijanci se vraćaju natrag na svoj izvorni teritorij. Krajem 19. stoljeća ima ih oko 12,000 u selima duž rijeka Pindaré, Grajaú i Mearim u državi Maranhão i Gurupi, Capim i Guamá u državi Pará. Njihova suvremena populacija iznosi oko 17,000 (najviša u povijesti) i posjeduju oko 2,500,000 akera indijanske zemlje.

## Literatura
* Charles Wagley and Eduardo Galvão, The Tenetehara Indians of Brazil, a culture in transition
Oyampi

**Oyampi** (port. *Guaiampi*) skupina indijanskih plemena i jezika porodice Tupí-Guaraní, Velika porodica tupian, kojima se služe Indijanci sjeveroistočne Južne Amerike u Francuskoj Gijani i brazilskim državama Pará i Amapá. Skupina dobiva ime po plemenu Oyampi ili Wayampi sa jezicima amapari i oiapoque, a ostali članovi su amanayé sa rijeke Capim u državi Pará; anambé sa rijeke Cairari, pritoke rijeke Moju u državi Pará; emerillon na rijekama Camopi i Oiapoque, u Brazilu ih više nema; guajá sa rijeka Gurupi i Pindare. 

Sastoje se od najmanje 7 plemenskih skupina; među kojima urubu danas u 8 do 10 sela na rijeci Gurupi u državi Maranhão.

## Povezano­
* Oyampi Indijanci
Arechane

**Arechane** (Aratxâne, Arachane), pleme američkih Indijanaca porodice tupian, uže skupine Guarani, naseljeno u povijesno vrijeme na jugu Brazila u državi Río Grande do Sul na rijeci Gauíba i zapadnom dijelu lagune dos Patos . Po nekima, živjeli su i u susjednom Urugvaju na području današnjih departmana Maldonado, Lavalleja, Rocha, Cerro Largo i Treinta y Tres. Bili su u ratovima sa Charruama. 

## Izvori
Catanduva

**Catanduva** (Catanduva Jatahy), jedno od brojnih plemena i dijalekata Tupian Indijanaca, porodica Tupi-Guarani, skupina Guarani, koje je obitavalo u južnom Brazilu na području države Paraná. Nimuendajú Indijance Avahuguái, Paiguaçu ili Paiguassu, Yvytyigua, Catanduva (str. 15) i još neke klasificira užoj guaranskoj skupini Cainguá ili Caiuá (Kayguá). Riječ dolazi iz tupian jezika (Kaatangtýua).

## Literatura
* Nimuendajú (Unkel), Curt. 1987. As lendas da criação e destruição do mundo como fundamentos da religião dos Apapocúva-Guaraní. Trad. de Charlotte Emmerich e Eduardo B. Viveiros de Castro. São Paulo: Editora Hucitec e Editora da Universidade de São Paulo.

## Vanjske veze
* Apontamentos preliminares sobre ñandéva guaraní contemporâneo
Chiripá

**Chiripá** (Guarani Nhandéva, Ñandeva, Nhandevá, Nhandéva, Guarani Nhandeva, Avakatueté, Chiripá, Xiripa, Txiripá), pleme ili skupina srodnih plemena američkih Indijanaca naseljenih u Paragvaju, Brazilu i Argentini. Pod imenom Chiripá poznati su u Paragvaju, a kao Nhandeva u Brazilu. Brazilske skupine Chiripa žive po državama Mato Grosso do Sul, Paraná, Santa Catarina, Rio Grande do Sul i São Paulo, a populacija im iznosi 4,900 (1995 AMTB), među njima ističu se Apapocúva, Oguauíva, Tañyguá (Tañigua) i Avá-Guarani. Paragvajski Chiripe broje oko 7,000 (1991).

Chiripe su izvorno živjeli južno od rijeke Jejui-Guazu i na obje strane gornjeg toka rijeke Paraná, duž rijeke Yuytorocaí i sjeverno od rijeke Iguassú (lat. 25° S., long. 54°-56° W.).
## Rezervati
Rezervati na kojima danas žive su: Amambai, Araribá, Arroio-Korá, Avá Guarani/Ocoí, Barão de Antonina I, Caarapó, Cacique Doble, Cerrito, Dourados, Guarani de Araça'í, Guarani Votouro, Guarita, Ibirama-La Klãnõ, Itaóca, Itariri (Serra do Itatins), Jaguari, Jarara, Morro dos Cavalos, Nonoai, Peruíbe, Piaçaguera, Pinhalzinho, Pirajuí, Potrero Guaçu, Ribeirão Silveira, São Jerônimo da Serra, Sassoró, Sete Cerros, Sombrerito, Tekohá Añetete, Tekoha Araguaju, Tekoha Marangatu, Tekoha Porã, Yvy Katu, Yvyporã Laranjinha . 

## Izvori
Ivytyguá

**Ivytyguá** (Yvytygua).- maleno pleme Guarani Indijanaca, porodica Tupian, nastanjeno u ranom 20. stoljeću, prema Metrauxu, na području Serra do Diabo, u brazilskoj državi Paraná. Ove Indijance nalaze braća Seljan koji ih nazivaju kolektivnim imenom Cayua (vidi Cainguá). Metraux, poznavatelj Indijanaca, identificirao ih je kao Ivytyguá. Oni su ipak ostavili nešto etnografskog materijala koji se odnosi na nošenje labrete, izrađene od smole, i probijene kroz donju usnu. 

## Izvori
Guayakí

**Guayakí** (Aché, Guayaqui), pleme Indijanaca porodice Tupi-Guarani nastanjeno u paragvajskim prašumama Caaguazu i Villaricca. Gvajaki žive organizirani po malenim nomadskim skupinama (oko 20 ljudi) koje se bave sakupljanjem divlje biljne hrane, lovom, i ribolovom. Njihove nastambe tek su privremena skloništa. Gvajaki se ne bave zemljoradnjom ali važnu ulogu ima med. Za vrijeme hladne sezone tokom šestog i sedmog mjeseca ima obilje meda. Da je vrijeme potrage za medom Gvajaki znaju prema posebnoj boji lijane timbó, onda oni polaze u potragu za njim.

Gvajaki nisu bijelcima nikada predstavljali opasnost, osim za njihove konje čije meso vole jesti. Guarani, njihovi srodnici stoljećima su ih hvatali i ubijali. Sredinom 18. stoljeća dio njih je okupljen na španjolske misije, gdje su ih bezuspješno pokušali civikizirati. genocidni at protiv njih nastavlja se i 1970.-tih a provode ga Paragvajci španjolskog i gvaranskog pordrijetla. Sredinom istih godina nekoliko stotina Gvajaka je zaštićeno na protestantskom rezervatu, a ostali što su ostali živjeti u šumama, još su uvijek izloženi napadima neo-Paragvajaca.

Prema podacima Joshua Projecta (za 2005. godinu) ima ih 900. Njihov broj vjerojatno je u drugoj polovici 20 stoljeća bio veći, pa je od četiri njihove glavne skupine koje su bile kontaktirane brojno stanje iznosilo: Yvytyruzu Aché, 60; Sjeverni Aché, 650; Ypety Aché, 40; Ñacunday Aché, 28. Popisom iz 1987. populacija ovih skupina je manja: Yvytyruzu Aché 87; Sjeverni Aché 459, Ypety Aché 30, Ñacunday Aché 38. Sjeverni Aché i Yvytyruzu bili su do ranih 1930. jedinstvena skupina koja se kasnije raspala, i više se nisu nikad ujedinili.

Tri njihova glavna naselja su Colonia Nacional Guayakí u departmanu Caazapá; Cerro Moroti; i katolički rezervat kod Curuguatyja

## Izvori

## Literatura
* Pierre Clastres, Chronicle of the Guayaki Indians

## Vanjske veze
* Ache (španjolski)
* h[ttp://www.everyculture.com/South-America/Ache.html Ache]
&lt;!-- interwiki --&gt;
Apapokuva

**Apapokuva** (Apapocúva), pleme Tupian Indijanaca uže grupe Chiripá, grana Guaraní, nastanjeno kroz južni Brazil po državama Mato Grosso, Paraná (Terra Indígena Tekohá Anetete) i São Paulo. U drugoj polovici 20. stoljeća brojali su manje od 500 duša.

Tradicionalno su ratari, uzgajivači kukuruza i slatke i gorke manioke i drugog bilja, te sakupljači. Apapokuve su šamanisti, a zabilježeno je da je 1879. jedan šaman poveo cijelo svoje selo u 'zemlju bez zala', koje se prema legendi nalazi negdje na atlantskoj obali. Métraux njihovo glavno božanstvo, stvoritelja, naziva *Ñandevuruçu* *naš veliki otac* koji biva u zemlji tame, on ima i svoju ženu *Ñandeçi* ili *naša majka* koja se nalazi u 'zemlji bez zala'. Tupã, njihov sin, koji ima vunastu kosu, personifikacija je groma. Tupã se vozi u svojem drvenom koritu u pratnji ognjenih ptica, a kada god prođe nebom uzrokuje oluju. Jedan od heroja kulture je Nianderyquey, koji je lešinarima urubu ukrao vatru i tada je poklonio Apapokuvama. Ovaj mit zapisuju i Curt Nimuendajú i Schaden.

## Vanjske veze
* Apapocuva 
* Guarani-Nhandeva Do Brasil
Mbyá

**Mbyá** (Guarani Mbiá, Mbiá, Mbyá, Mbüa, M’bya, Baticola, Guarani M'bya), jedno od značajnijih plemena iz skupine Guarani, nastanjeno po južnoameričkim državama Brazil 5.000 (2000 Dooley), Argentina 3.000, (2002 Dooley) i Paragvaj, 8,000 (2000 Dooley).

## Jezik
Velika porodica tupian, porodoca Tupi-Guarani, skupina, guarani. Njihve lokalne skupine Tambéopé i Baticola govore vlastitim dijalektima.

## Lokacija
Na području Brazila žive na jugozapadu države Paraná, jugoistočni São Paulo, Santa Catarina, Rio Grande do Sul, Espíritu Santo i Minas Gerais. U Argentini na sjeveroistoku države, i u Paragvaju u departmanima Caaguazú, Guairá, Caazapá, San Pedro, Concepción, Canindeyú i Itapúa.

## &quot;Caraí&quot; i &quot;ayvu porã&quot;
U svojim ritualima Mbya-šaman, zvan caraí ili karaí koriste se posebnim rječnikom ayvu porã ili &quot;lijepim riječima&quot; kojima citira svete pjesme .

## Izvori
Paiguaçú

**Paiguaçú** (Paiguassu), jedno od starih Guaraní plemena koji su živjeli u južnom Brazilu na području države Mato Grosso. Njihovi potomci zajedno sa plemenima Avahuguái, Yvytyigua ili Ivytyguá, Catanduva i još nekima danas su poznati pod kolektivnim imenom Caingua ili Cayua . 

## Reference
Tapieté

**Tapieté** (Yanaigua,), indijanski narod iz skupine Guarani naseljen na području Chaca u Paragvaju, Argentini i Boliviji. Populacija im se procjenjuje od 500 pa do 1,500. U Boliviji žive na području općine Villamontes, a bave se zemljoradnjom, ribarenjem, lovom (pekari, tapiri i jeleni) i sakupljanjem algarrobe (Prosopis juliflora), mistola (Zyzyplus mistol), chañara (Geoffreae decorticans). Od biljke chaguar (Bromelia serra) proizvode konope, hamake i torbe. 

## Jezik
Jezik tapiete srodan je sa prvom skupinom guarani jezika (poroica Tupi-Guarani) u koju pripadaju stari guarana, mbya, xeta, ñandeva (chiripa), caiwa, paragvajski guarani, guayaki i chiriguano. Prema samim Tapieté-Indijancima njihov jezik nastao je prihvačanjem guarani jezika, odnosno guaranizacijom ne-guaranskih Chaco plemena .

## Izvori
Xetá

**Xetá** (Ssetá, Héta, Seta, Sheta, Cheta, Yvaparé, Ivapare, Aré), pleme Tupian Indijanaca, skupine Guarani, možda identični sa starim Notobotocudo Indijancima. Danas žive sa Caingang Indijancima u brazilskoj državi Paraná pod imenom Xetá. Populacija im iznosi između 100 i 250 (1986 SIL).

## Vanjske veze
* Xetá
Notobotocudo

**Notobotocudo**, jedno od tupian plemena koje sa Guarani plemenima Chiripã, Apápocúca, Aré, Guayakí i Mbühá učustvuje u prvoj migraciji iz amazaonskog bazena prema jugu Brazila, nastanivši krajeve uz gornji tok rijeka Uruguay i Iguaçú. Pravo ime ovog plemena nije poznato a završetak -*botocudo*, dao im je Hermann von Ihering zbog njihove sličnosti sa Botokudima. Ovo pleme moguće je identično Xeta ili Aré Indijancima.

## Vanjske veze
* Dr. Moisés S. Bertoni, PREHISTORIA Y PROTOHISTORIA DE LOS PAISES GUARANÍES
Oguauiva

**Oguauiva** (Oguauíva, Oguiva), jedno od starih Guaraní plemena iz južnog Brazila, koja će zajedno sa dvije srodne grupe Tañyguá i Apapocúva u suvremeno vrijeme postat poznati kao Ñandeva ili Nhandeva u Brazilu i Chiripá u Paragvaju. Govorili si sličnim dijalektima ili pod-dijalektima istog jezika .

Njihovo područje nakojem su živjeli prie odlaska 1830. prema oceanu, nalazilo se blizu planina Serra de Maracayú (lat. 24° S., long 54° W.). Godine 1912 živi ih još 100 na rezervatu Araribá u São Paulu i 40 blizu obale. Oni Apapocúva, Tañyguá i Cheiru obuhvaćeni su pod naziv Guarani, a ne Cainguá.
## Izvvori
Guarayu

**Guarayu**, pleme američkih Indijanaca porodice Tupi-Guarani, skupine Guarayu-Siriono-Jora, naseljeno uz rijeke Rio San Miguel i Rio Blanco u gradovima Urubichá, Ascención, San Pablo, Yaguarú i Yotaú. Guarayu, često nazivani i Guarayo, ne smiju brkati sa pravim Guarayo ili Huarayo Indijancima, koji se od njih razlikuju i etnički i jezično, i članovi su prodice Tacanan.

Guarayu su sjedilačko stanovništvo koje se bavi sadnjom kukuruza, manioke, banane i drugih uvezenih kultura. Od kukuruza i manioke žene izrađuju fermentirano piće, chichu, koju muškarci piju u velikim količinama na svojim svečanostima. U lovu su se tradicionalno služili lukom i strijelom, dok danas imaju puške. Ribu love lukom i strijelom, otrovima, kopljima i mrežama . 

U prošlosti Guarayu nisu nosili odjeće, a dolaskom misionara prihvatili su tunike koje se proizvode od kore drveta (tapa), a danas je to odjelo bolivijskog seljaka za muškarce i duge haljine za žene, često puta rađene od domačeg tkanja

Mrtve Guarayusi sahranjuju u njihovim kolibama, ukraene ornamentima i obojene bojama, a nakon smrti duša će otići mitskom pretku Tamoiu koji živi negdje na zapadu .

## Izvori

## Literatura
*Perasso, José Antonio (1988). Los guarayu: Guaraníes del oriente boliviano. Asunción: RP Ediciones.
Jorá

**Jorá**, jedno od plemena Tupian Indijanaca koji su jezično pripadali skupini Guarayu-Siriono-Jora. Populacija: 5 do 10 govornika (1991; Adelaar) . Danas se vode kao nestali .

## Izvori
Sirionó

**Sirionó** /od síri =tucum-palma, ili narod palme tucum/rod Astrocaryum/ (Sami sebe nazivaju *Mbiá*, * 'ljudi' *), pleme Tupian Indijanaca iz tropskih šuma istočnog i sjevernog dijela bolivijskog departmana Beni i Santa Cruz. Siriono su tradicionalno polunomadi koji kombiniraju lov i sakupljanje sa agrikulturom. Za sušne sezone sade kukuruz, slatki krumpir i slatku manioku, nakon čega napuštaju sela i započinju sa sezonskim lovom i sakupljanjem, povremeno navraćajući do svojih njiva zbog njihove zaštite. U sela se ponovno vračaju u vrijeme žetve. Njihova kultura i socijalna organizacija veoma su jednostavne. Jezik im pripada skupini Guarayu-Siriono-Jora. Njihova etnička populacija danas iznosi preko 600 (2000 P. Priest SIL) .

## Izvori

## Vanjske veze
* Sirionó
* Sirionó
Amundáwa

**Amundáwa** (Amondawa, Amundava), pleme američkih Indijanaca porodice Tupian naseljeno u Rondôniji, kulturno i jezično srodni plemenu Uru-Eu-Wau-Wau (Jupaú), sa kojima ih se klasificira u grupu poznatu kao Kawahib.

Amundáwa su sjedilački lovci, ribari i ratari, stanovnici tropske kišne šume. Postoji organizacija kod jednih i kod drugih, kao i kod Kawahiba, podjele na dualne polovice imenovane po dvjema vrstama ptica (u port. jeziku *Mutum* i *Arara*) kojima su regulirani bračni običaji. Ove polovice su egzogamne, prakticira se ženidba među ukrštenim rođacima. I Jupaú i Amundáwa su poligamni, muškarac će oženiti sve 'majčine braće' kćeri. Postoje i mnogi tabui hrane, kao što je nejedenje vruće hrane, da novorođenčetu ne bi ispala kosa ili konzumiranje majmunskog mesa, koje bi imalo za posljedicu da bi dijete plakalo i ne bi htjelo spavati, etc.

2003 godine na području Rondônije preostalo je još svega 83 Amundáwa i 87 Uru-Eu-Wau-Wau Indijanaca

## Vanjske veze
* Uru-Eu-Wau-Wau e Amondawa 
* Time In The Amondawa Language And Culture
Apairandé

**Apairandé**, jedna od skupina ili plemena američkih Indijanaca iz brazilske države Amazonas, jezična porodica tupian, koji su pripadali široj skupini plemena poznatoj pod imenom Tupi-Kawahib . Stanovali su na rijeci Machado i gornjoj Maicy  u susjedstvu plemena Diahói ili Odiahuibe.

## Reference
Jupaú

**Jupaú** (Uru-Eu-Wau-Wau), slabo poznato pleme američkih Indijanaca naseljeno u brazilskoj džungli na području rezervata Uru-Eu-Wau-Wau, Rondônia. Sami sebe nazivaju Jupaú ("os que usam jenipapo"; *oni koji koriste jenipapo*), dok ih Oro-Uari nazivaju Uru-Eu-Wau-Wau. imaju 4 sela: Alto Jamari, Jamari, Linha 623 i Alto Jaru sa populcijom od 85 ljudi među kojima i nekoliko osoba oženjenih ili udanih u to pleme. Nakon kontakta 1980.-tih mnogi su stradali od pridošlica.

Ostale njima možda srodne skupine su i Amondawa i Uru-Pa-In, slabo poznati Parakuara i Jurureí, te dvije skupine čija imena nisu poznata. jedna od njih živi na srednjem toku rijeke rio Cautário, a druga na Igarapé Água Branca .

## Reference
Diahói

**Diahói** (Odiahuibe, Diahui, Jahoi, Diarroi, Djarroi, Diahoi). Ponekad ih nazivaju i Parintintin, no to je jedna druga skupina Kawahiba), jedna, gotovo nestala skupina Tupi-Kawahiba sa rijeke Rio Marmelos u brazilskoj državi Amazonas. Njihovo brojno stanje iznosi svega 17 na rezervatu Terra Indígena Diahui, na području općine Humaitá ; 88 (Funasa - 2006) . Sami sebe, kao i još cijeli niz srodnih skupina, nazivaju Kawahibima. Od njihovih brojnih naziva Diahói su nazivani i Odjahub, Diahói, Odiarhúebe, Odiahub, Odiahuebs, Odiahuebe, Diarrús, Odiahuve, Odyahuibé, Diahus, Diarrhus, Odayahuibe, Diarrói, Odiahueba, Odyahuibó, Odiahúbes, Diarroi, Diahub, Jahoi, Odiahuibe, jahui, Diaói, Odiabuibé i Diarru.

Njihov najznačajniji festival je Mboatava.

## Reference
Ipotiwat

**Ipotiwat** (Ipotuát, Ipotewát, Ipotêauáte), jedno od nekoliko lokalnih skupina Tupi-Kawahiba, plemena Velike porodice Tupian, koja je obitavala uz rijeku rio Tamuripa, pritoka Ji-Paraná, u brazilskoj državi Rondônia. Ime Ipotiwati, kako ih naziva antropolog Claude Lévi-Strauss u svojim * 'Tužnim tropima' *, označava jednu vrstu lijane. Ova skupina po svoj je prilici nestala. Po imenu poznat im je bio poglavica Kamandjara.

## Literatura
* Claude Lévi-Strauss, Tristes Tropiques 
** Klod Levi-Stros, Tužni tropi, latinica, prijevod na srpski Slavica Miletić.
Júma

**Júma** (Yuma), pleme američkih Indijanaca sa rijeka Ipixuna, Mucuim, Tabocal i Jacaré, sve pritoke Purusa i igarapé Tapiu u brazilskoj državi Amazonas. Sami sebe nazivaju Kagwahiva i pripadaju skupini plemena koja sebe nazivaju imenom Kawahíb s kojima pripadaju porodici Tupi-Guarani, velikoj porodici Tupian.

Júma Indijanci danas su gotovo nestali, nešto preživjelih na rezervatu Jumá u općini Canutama i igarapé Joari (pritok Mucuima). Njihovo brojno stanje iznosilo je 1940. 300.

## Vanjske veze
* Dwindling tribe seeks husband for teenager
Mialat

**Mialat**, jedna od lokalnih skupina ili klanova Tupi-Kawahiba iz brazilske države Rondônia. Posjetio ih je 1930.-tih godina francuski antropolog Claude Lévi-Strauss, koji kaže za njih da su se ženili sa pripadnicima drugih skupina, Takwatípima i Paranawatima. Ime im označava * 'one od vepra' *. Govorili su posebnim dijalektom (mialat).

## Reference
Morerebi

**Morerebi**, pleme američkih Indijnaca iz brazilske džave Amazonas koji pripadaju široj skupini Tupi-Kawahiba, ali već odavno žive razdvojeni od njih. Govore posebnim jezikom morerebi, članom skupine Kawahib, porodice Tupi-Guarani. Populacija im iznosi 100 (2000). Imaju svega dva sela na rijeci rio Marmelos a ostali žive izolirano na Rio Prêto i izbjegavaju kontakte sa drugim kulturama.

## Vanjske poveznicer
* Mission Atlas Project
Paranawát

**Paranawát** (Paranauat), jedna od nekoliko skupina Tupi-Kawahiba nastanjenih u na lijevoj obali Rio Machada u blizini Rio Muqui. u brazilskoj državi Rondônia. Ime ove grupe prema Claude Lévi-Straussu označava * 'ljude od rijeke' *. Paranawati su jedna od rijetkih grupa Kawahiba koji su se očuvali do danas, a u skoroj prošlosti na svaki pokušaj kontakta odgovarali su strijelama (Levi-Strauss). U novije ih doba (1986; SIL) oko 100 živi na pritocima Jiparaná (Machado) i Sono.

## Vanjske veze
* "Tristes tropiques"
Parintintín

**Parintintín**, jedno od plemena iz skupine Tenharim sa jugoistoka brazilske države Amazonas na rijekama Madeira i Marmelos. Danas žive na dva rezervata área indígena Ipixuna i área indígena Nove de Janeiro. Parintintini kao i Tupi-Kawahibi nastali su raspadom starih Cabahiba (Kawahíb) nakon napada jednog drugog Tupi plemena, Munduruku. Plemena kao što su Parintintín, Amundáwa, Tenharim, Júma, Karipuna i Diahói sami sebe nazivaju varijantama istog imena koj glase Kagwahiva, Kagwahibm, Kagwahiv, Kawahip, Kavahiva, Kawaib, i Kagwahiph, a njihovi govori dijalekti su istog jezika (tenharim).

Parintintini su opisani kao veoma ratoboran i opasan narod. Bijahu u neprekidnim ratovima s susjednim plemenima, kao Mundurukú i Pirahá, ali i sa Brazilcima, a bili su i lovci na glave i ljudožderi .

Ekonomija je tipična za kišne šume, kombinacija agrikulture, lova, sakupljanja i napose ribolova.

Populacija im 2000. iznosi 156; po drugim podacima 130 (2000 SIL) .

## Reference