open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Druga Brazilska Republika

**Druga Brazilska Republika** je naziv za period u historiji Brazila od svrgavanja *[[Estado Novo (Brazil)|Estada Nova]]* 1946. godine do vojnog puča 1964. godine kojim je uvedena vojna diktatura. Druga Republika znana je još i kao ***República Nova*** (kao kontrast Prvoj Republici, koja je bila znan kao *República Velha*), ***República de 46*** (po godini osnivanja) i ***Período/República Populista***. 

Težnja za redemokratizacijom nakon Drugog svjetskog rata dovela je do kraha Vargasove diktatorske *[[Estado Novo (Brazil)|Estado Novo]]* u vojnom udaru. Vlast je nakratko preuzeo José Linhares, koji je odmah sazvao izbore na kojima je pobijedio maršal Eurico Gaspar Dutra. Njegovom inauguracijom 31. siječnja 1946. godine službeno je formirana Druga Republika. Dutrina proamerička politika djelovala je loše po tada dobrostojeće brazilsko gospodarstvo pa je na izborima 1951. godine na vlast ponovo došao Vargas. Vargas je nastavio s politikom industrijalizacije i nacionalizacije, međutim naišao je na snažan otpor među opozicijom. Suočen s potencijalnim državnim udarom, Vargas je 1954. godine počinio suicid, a naslijedio ga je njegov potpredsjednik Café Filho. 

Vargasovim suicidom došlo je do postepenog pada brazilskog populizma, koji je bio temeljna odlika Druge Republike. Iako je izdržao još desetak godina, postepeno je postajao sve slabiji, a njegov konačni krah doveo je do uspostave vojne diktature. 

Juscelino Kubitschek donio je Brazilu period stabilnosti i optimizma, oživljavajući populizam svojim geslom "Pedeset godina napretka u pet". Iako je Kubitschek doista uspio ostvariti visok gospodarski rast, suočio se s povećanom inflacijom i rastom vanjskog duga, zbog čega je često bio izlagan kritikama. Uspio je očuvati demokratske temelje, a njegov najznačajniji projekt je izgradnja Brasílije, ultra modernog glavnog grada za čije je projektiranje bio zadužen Oscar Niemeyer. Od 1960. godine, Brasília je postala novi glavni grad Brazila. Nakon kratkotrajnih mandata Jânija Quadrosa (koji je podnio ostavku) i Ranierija Mazzillija (koji je kratko mijenjao Goularta dok je ovaj bio na službenom posjetu u Kini), vlast je preuzeo ljevičar João Goulart. Goulartova politika bila je temeljena na radničkoj klasi, a njegovo koketiranje s komunistima podsjećalo je na Vargasovo ranije koketiranje s integralistima. 

Približavanje komunistima značilo je Goulartov kraj. Godine 1964., reakcionarske snage provele su vojni udar i svrgnuli ga s vlasti, uspostavivši vojnu diktaturu koja će vladati više od dvadeset godina.
Amiloid

**Amiloidi** su nesolubilini fibrozni proteinski agregati. Amiloidi nastaju od bar 18 vrsta proteina koji se normalno nalaze u organiznu, ali imaju grešku u proteinskom foldingu. Proteini koji nisu zauzeli nativnu konformaciju <nowiki/>međusobno interaguju i grade amiloide. Amiloidi zatim interaguju međusobno povećavajući amiloidne agregate ili interaguju sa ćelijskim strukturama na štetan način ugrožavajući normalne funkcije ćelije. Amiloidi su povezani sam najmanje 20 teških humanih bolesti. Patološka akumulacija amiloidnih fibrila u organima može dovesti do amiloidoze, koja je ključni patološki faktor u razvoju brojnih neurodegenerativnih bolesti. 

## Patologija
Razlozi zbog koji amiloidi izazivaju bolesti nisu potpuno jasni. U nekim slučajevima amiloidni agregati i fibrili prostim mehaničkim dejstvom uništavaju unutarćelijske i tkivne strukture. Konsenszus u naučnoj zajedinici je da intermedijerni prekursori amiloida zapravo imaju veću patološku ulogu u narušavanju ćelijskih struktura i da prekursori agregata zapravo dovode do ćelijske smrti.

Deregulacija nivoa i transporta kalcijuma je primećena u ćelijama izloženim amiloidnim oligomerima. Pokazano je da mali amiloidni agregati mogu da formiraju jonske kanale u ćelijskoj i mitohondrijalnoj membrani i na taj način izaovu poremećaje u transportu i regulaciji nivoa kalcijuma kako u ćeliji tako u mitohondrijama.

Studije su pokazale da amiloidne formacije koje dovode do disfunkcije mitohondrija rezultuju proiyvodnjom rekaktivnih kiseoničnih vrstra koje dalje mogu inicirati signalni put koji vodi ka programiranoj ćelijskoj smrti, apoptozi.

Istraživanja su pokazala da neki amiloidni agregati kao Hantingtin, koji izaziva Hantingtonov Sindrom, imaju enzimsku aktivnost, odnosno da indukuju polimerizaciju prirodnih amiloidogeničnih proteina u neuronima, što dovodi do  smrti neurona. Sličan enzimski efekat pokazuju prionski proteini u . Prioni induku refolding normalnih protina u nenativne konformacije, što dovodi do stvaranja amiloidnih agregata koji prouzrokuju Krojcfeld-Jakobovu bolest. 

## Reference

## Vanjske veze
* Dutch forum  
* Amyloidosis Foundation
* Bacterial Inclusion Bodies Contain Amyloid-Like Structure at SciVee
* Amyloid Cascade Hypothesis 
* Stanford University Amyloid Center
* Amyloid Treatment and Research Program at Boston University
* Amyloid: Journal of Protein Folding Disorders web page at InformaWorld
* Information, support and advice to anyone with Amyloidosis, particularly in Australia  (www.amyloidosisaustralia.org)
* UK National Amyloidosis Centre - one of the largest amyloid diagnosis and research centres  at ucl.ac.uk
* Engineering Amyloid for material  at University of California, Berkeley
* National Kidney and Urologic Diseases Information Clearinghouse  at National Institute of Health
*  Role of anesthetics in Alzheimer's disease: Molecular details revealed
* Mini Review Amyloidosis Covering structure, mechanisms of action and kinetics of amyloid fibrils.
* Video of amyloid formation.
Specifična konstanta apsorpcije

**Specifična konstanta apsorpcije** (, SAR) je mera količine energije koju apsorbuje telo kada je izloženo radio zračenju elektromagnetnog polja. Ona se takođe može odnositi na apsorpciju drugih formi energije od strane tkiva, kao što je ultrazvuk. SAR je definisan kao snaga apsorbovana po masi tkiva i ima jedinicu Vat po kilogramu.
 
SAR je uobičajno usredsrednjen preko celog tela, ili preko malog eksperimentalnog uzorka (od 1 g do 10 g tkiva).

## Izračunavanje
SAR se može izračunati iz električnog polja unutar tkiva, koristeći sledeći obrazac: 

:\text{SAR} = \int_\textrm{sample} \frac{\sigma(\mathbf{r}) |\mathbf{E}(\mathbf{r})|^2}{\rho(\mathbf{r})} d\mathbf{r}

gde je:
:\sigma je električna provodnost uzorka
:E je RMS električnog plja
:\rho je gustina uzorka

## Reference

## Vanjske veze
*Specific Absorption Rate (SAR) for Cellular Telephones  at the US Federal Communications Commission (FCC)
**"Evaluating Compliance with FCC Guidelines for Human Exposure to Radiofrequency Electromagnetic Field" (Supplement C to OET Bulletin 65), June 2001; a detailed technical document about measuring SAR
*Electromagnetic fields and public health at the World Health Organization (WHO)
*"An Update on SAR Standards and the Basic Requirements for SAR Assessment"  at ETS-Lindgren website, April 2005
*Example of a detailed SAR report from the FCC web site (for an Apple iPod Touch 4th generation); hosted at 3rd party website
38628 Huya

**38628 Huya** (privremena oznaka **2000 EB<sub>173</sub>**), trans-neptunski objekt u Kuiperovom pojasu, vjerojatno patuljasti planet.  Otkrio ga je Ignacio Ferrin 10. marta 2003. iz zvjezdarnice Llano del Hato. 

## Izvori
Thom Yorke

**Thomas Edward "Thom" Yorke** ( 7. oktobar 1968.) je engleski muzičar, frontmen i tekstopisac alternatvne rok grupe Radiohead. Kao pjevač, Yorke je preopznatljiv po svom karakterističnom glasu tenora, čestoj upotrebi falseta i sposobnosti da pjeva u širokom notnom rasponu. Iako najčešće svira gitaru i klavir, umije da svira i bubnjeve i bas gitaru, što je i pokazao tokom snimanja *[[Kid A]]* i *[[Amnesiac]]* albuma. U julu 2006., izdao je svoj debitantski solo album *[[The Eraser]]*.

Yorke se često proglašava jednom od najuticajnijih ličnosti u muzičkoj industriji; 2002. godine Magazin Q je Yorkea naveo kao šestu najuticajniju ličnost u muzici, dok je Radiohead 2005. rangiran na 73. mjesto u Rolling Stoneovom spisku „100 najvećih umjetnika svih vremena“.

## Reference
Gilbert N. Lewis

**Gilbert Njuton Luis** (; Vejmut, 23. oktobar 1875 — Berkli, 23. mart 1946) je bio američki fizikohemičar.

## Školovanje
Studije hemije je započeo na Univerzitetu Nebraska, a na Harvardu je diplomirao 1896. i doktorirao 1899.

## Naučni rad

Studije (posledoktorske) nastavio je kod slavnih fizikohemičara toga doba, Vilhelma Osvalda u Lajpcigu i Valtera Nernsta u Getingenu.

Godine 1908. objavio je prvi rad iz serije o relativnosti, gde je izveo vezu između mase i energije drukčije od Ajnštajna. Takođe je uveo termodinamički koncept fugasnosti u radu, "The osmotic pressure of concentrated solutions, and the laws of the perfect solution," *J. Am. Chem. Soc.* **30**, 668-683 (1908).

Godine 1916. formulisao je ideju da kovalentnu vezu obrazuju zajednički elektronski parovi. Njegove ideje o hemijskoj vezi proširio je Irving Langmjur što je inspirisalo Polinga da započne ispitivanje prirode hemijske veze. Te godine je objavio ono što danas nazivamo Luisovim strukturama i model kubičnog atoma.

Godine 1919, ispitivanjem magnetnih osobina rastvora kiseonika u tečnom azotu, našao je da dolazi do obrazovanja molekula O4 što je bio prvi dokaz o postojanju četvoroatomskog kiseonika.

Godine 1923. formulisao je elektronsku teoriju kiselo-baznih reakcija što danas znamo kao Luisovu teoriju: Luisova baza je akceptor (primalac) elektrona a Luisova baza" donor (davalac) elektrona.

Iz radova Vilarda Gibsa, bilo je poznato da se hemijske reakcije odvijaju do dostizanja ravnoteže određene slobodnom energijom reaktanata. Luis je proveo 25 godina određujući slobodne energije različitih supstanci. Godine 1923. objavljivanjem tih rezultata sa Randalom Luis je hemijsku termodinamiku uveo kao modernu naučnu disciplinu.

Godine 1926, smislio je termin „foton" za najmanju jedinicu energije zračenja.

Luis je prvi napravio deuterijum oksid (tešku vodu) 1933. godine.

## Reference

## Literatura
*Coffey, Patrick (2008) *Cathedrals of Science: The Personalities and Rivalries That Made Modern Chemistry*. Oxford University Press. 

## Vanjske veze
*Gilbert Newton Lewis (1875–1946) and Irving Langmuir (1881–1957)  - Chemical Achievers
*Key Participants: G. N. Lewis  - *Linus Pauling and the Nature of the Chemical Bond: A Documentary History*
*Eric Scerri, *The Periodic Table, Its Story and Its Significance*, Oxford University Press, 2007, see chapter 8 especially
*National Academy of Sciences Biographical Memoir
Regain (film)

***Regain*** () je francuski crno-bijeli igrani film snimljen 1937. godine u režiji Marcela Pagnola. Predstavlja adaptaciju istoimenog romana Jeana Gionoa. Radnja je smještena u selo koje se svelo na samo troje stanovnika, i čiji opstanak ovisi o tome da jedan od njih (čiji lik tumače Gabriel Gabrio) uspije sebi pronaći suprugu.

## Cast
* Fernandel ... Urbain Gédémus
* Gabriel Gabrio ... Panturle
* Orane Demazis ... Irène Charles, "Arsule"
* Marguerite Moreno ... Zia Mamèche, "la Mamèche"
* Robert Le Vigan ... the brigadier
* Henri Poupon ... Panturle's farmer friend
* Odette Roger ... Alphonsine
* Milly Mathis ... Belline

## Vanjske veze
* 
* Extrait vidéo
Ernest le rebelle

***Ernest le rebelle*** () je francuska crno-bijela filmska komedija snimljena 1938. u režiji Christian-Jaquea. Predstavlja adaptaciju romana Jacquesa Perreta. Naslovni lik, koga tumači Fernandel, je harmonikaš na prekooceanskom putničkom brodu koji tokom krstarenja ostane u jednoj južnoameričkoj luci. Radnja prikazuje njegove pustolovine koje će dovesti do toga da vodi lokalnu revoluciju.

## Uloge
* Fernandel ... Ernest Pic
* Pierre Alcover ... Tonio
* Mona Goya ... Suzanne
* Arthur Devère ... L'amiral
* René Génin ... Démosthène
* Raoul Marco ... Sam
* Montero ... Le Noir
* Rosita Montenegro ... Rosita
* Guillaume de Sax ... Gruingue
* Robert Le Vigan ... Le gouverneur-président de Mariposa

## Izvori


## Vanjske veze
*
Gruzijska pisma

**Gruzijska pisma** su tri pisma, koje se koriste za pisanje gruzijskog jezika: **[[#Asomtavruli|asomtavruli]]**, **[[#Nushuri|nushuri]]** i **[[#Mhedruli|mhedruli]]**. Njihova slova su ekvivalentna, dijele iste nazive i abecedni red, a sva tri su jednodomna (nema razlike između velikih i malih slova). Iako se koriste sva tri oblika, mhedruli se uzima kao standard za gruzijski jezik i njemu povezane kartvelske jezike.

Izvorno je bilo 38 slova. Gruzijski jezik trenutno ima 33 slova abecede, a pet slova se više ne koriste. Abeceda mingrelskog jezika koristi 36 slova: 33 gruzijska, jedno slovo zastarjelo za taj jezik, i dva dodatna slova specifična za mingrelski jezik. Ista slova, plus jedno slovo posuđeno iz grčkog, koristi se u abecedi od 35 slova čanskoga jezika. Četvrti kartvelski jezik- svanski jezik, obično se ne izražava slovima, ali koriste se slova abecede mingrelskog jezika, s dodatnim zastarjelim gruzijskim slovom, a ponekad dopunjen dijakritičkim znakovima za svoje brojne samoglasnike.

### Nematerijalna svjetska baština
Živa kultura tri sistema pisanja gruzijskog alfabeta se nalazi na UNESCO-voj Reprezentativnoj listi nematerijalnog svjetskog naslijeđa čovječanstva kao element nematerijalnog kulturnog naslijeđa u Gruziji. Odluku o upisu donio je Međuvladin komitet za očuvanje nematerijalnog kulturnog naslijeđa na 11. zasjedanju koje je održano od 28. nivembra do 2. decembra 2016. u Adis Abebi u Etiopiji

## Pisma
### Asomtavruli

### Nushuri

### Mhedruli

## Čitanje

## Povezano
* hucuri, starogruzijsko crkveno pismo, zamijenilo ga pismo mhedruli. Hucuri pokazuje sličnosti s nekim armenskim slovima (maštocevskog).

## Izvori

## Literatura
* 
* 
* Javakhishvili, I. *Georgian palaeography* Tbilisi, 1949
* Barnaveli, T. *Inscriptions of Ateni Sioni* Tbilisi, 1977
* Pataridze, R. *Georgian Asomtavruli* Tbilisi, 1980
* Machavariani, E. *Georgian manuscripts* Tbilisi, 2011
* Gamkrelidze, T. *Writing system and the old Georgian script* Tbilisi, 1989
* Kilanawa, B. *Georgian script in the writing systems* Tbilisi, 1990
* Hewitt, B.G. (1995). Georgian: A Structural Reference Grammar. John Benjamins Publishing. .
* Mchedlidze, T. The restored Georgian alphabet, Fulda, Germany, 2013

## Vanjske veze

* , produced by the Ministry of Education and Science of Georgia. Gives the sound of each letter, illustrates several fonts, and shows the stroke order of each letter. 
* .  Speaks the name of each letter, with some words that contain it, while writing them on ruled paper.
* Lasha Kintsurashvili  and Levan Chaganava , submissions to the 2014 International Exhibition of Calligraphy
* Reference grammar of Georgian by Howard Aronson (SEELRC, Duke University)
* Georgian transliteration + Georgian virtual keyboard
* 
*
William Thomson, 1. baron Kelvin

**Vilijam Tomson, 1. baron Kelvin** (; Belfast, 26. jun 1824 — Largs, 17. decembar 1907) je bio britanski teorijski fizičar, koji je razvio Džulovo shvatanje o pretvaranju toplote u mehanički rad. Pronašao je galvanometar sa ogledalom za primanje telegrafskih signala. U njegovu čast jedinica Međunarodnog sistema mera za temperaturu dobila je ime Kelvin (K). Npr. tačka mržnjenja vode 0&nbsp;°C = 273 K.

## Literatura

*
*
*
*
*
*
*
*
*
*
*
*
*
*
*
*
*
*
*
*
*
* In two volumes Volume 1 Volume 2
*
*
*

## Vanjske veze

**[http://onlinebooks.library.upenn.edu/webbin/gutbook/lookup?num=979 Heroes of the Telegraph]* at Project Gutenberg
*"Horses on Mars", from Lord Kelvin 
*William Thomson: king of Victorian physics  at Institute of Physics website
**[http://www.lse.ac.uk/CPNSS/pdf/DP_withCover_Measurement/Meas-DP%2026%2002%20C.pdf Measuring the Absolute: William Thomson and Temperature]*, Hasok Chang and Sang Wook Yi (PDF file)
**[http://gallica.bnf.fr/notice?N=FRBNF37278042 Reprint of papers on electrostatics and magnetism]* (gallica)
**[https://archive.org/details/moleculartactics00kelviala The molecular tactics of a crystal]* (Internet Archive)
**[http://zapatopi.net/kelvin/quotes/ Quotations. This collection includes sources for many quotes.]*
*Kelvin Building Opening – The Leys School, Cambridge (1893) 
*William Thomson
Slezovke

**Slezovke** (Malvaceae), biljna porodica iz reda sljezolikih (Malvales), razred rosopsida. Porodica dobiva ime po rodu slezov, među kojima se po lekovitosti istiće Althaea officinalis.

Neke vrste u poljoprivredi se smatraju korovom kao Abutilon theophrasti i Modiola caroliniana, dok su druge vrste važni poljoprivredni usevi, to su četiri vrste pamuka, kola-orah, kakao, Abelmoschus esculentus i Hibiscus cannabinus.

Porodici slezovki danas se pripisuju i neke biljke koje su pre imale rang porodica, to su: simalovke ili Bombacaceae, lipovke ili Tiliaceae, i lajničevke ili Sterculiaceae.

## Klasifikacija

## Izvori

## Literatura

*
*
*
* Bayer, C. and K. Kubitzki 2003. Malvaceae, pp.&nbsp;225–311. In K. Kubitzki (ed.), *The Families and Genera of Vascular Plants*, vol. 5, Malvales, Capparales and non-betalain Caryophyllales.
*
*
*Maas, P. J. M. and L. Y. Th. Westra. 2005. *Neotropical Plant Families* (3rd edition).
*
* (abstract online here ).
*Alverson, William S., Barbara A. Whitlock, Reto Nyffeler, Clemens Bayer and David A. Baum. 1999. Phylogeny of the core Malvales: evidence from  ''ndh''F sequence data. ''American Journal of Botany'' 86: 1474-1486.
* William S. Alverson, Barbara A. Whitlock, Reto Nyffeler, Clemens Bayer & David A. Baum: *Phylogeny of the core Malvales: evidence from  ndhF sequence data.*, In: *American Journal of Botany*, Volume 86, 1999, S. 1474-1486 (Online ).
* Rolf Giebelmann: *Kulturgeschichtliches zu Malvengewächsen*, in *Toxichem + Krimtech*, 73, 2, 2006, S. 66-69: Volltext-PDF (PDF-Datei; 2,68&nbsp;MB)
* Beschreibung der Familie der Malvaceae bei der ''APWebsite''. (Abschnitt Systematik)
* Bente B. Klitgård, Sara L. Edwards, Nicola Biggs, Sue Frisby, 2011: [''Neotropical Malvaceae (Malvoideae).''](http://www.kew.org/science/tropamerica/neotropikey/families/Malvaceae_(Malvoideae).htm), Bente B. Klitgård, 2013: [''Neotropical Malvaceae (Byttnerioideae).''](http://www.kew.org/science/tropamerica/neotropikey/families/Malvaceae_(Byttnerioideae).htm) und Bente B. Klitgård, 2013: [''Neotropical Malvaceae (Bombacoideae).''](http://www.kew.org/science/tropamerica/neotropikey/families/Malvaceae_(Bombacoideae).htm) In: ''Neotropikey'' - ''Interactive key and information resources for flowering plants of the Neotropics.''

## Vanjske veze

*Malvaceae.info: Malvaceae Gallery
*Topwalks.net: Malvaceae 
*Tree of Life.org: Core Malvales 
*HEAR.org — Malvaceae: plants of Hawaii  — *image gallery*.
*GREIF Flora: Malvaceae of Mongolia
Predsjednički sistem

**Predsjednički sistem** ili **sistem predsjedničke vlade** je ustavno-politički sistem organizacije vlasti u kome je načelno oštro izvršena dioba vlasti na zakonodavnu, izvršnu i sudsku, te je svaka samostalna u području koje joj je ustavom dodjeljeno. Us­pos­tav­ljen je Ustavom SAD iz 1787., kao pr­vi ob­lik us­tav­ne predsjedničke vla­de u svi­je­tu. U predsjedničkom sistemu predsjedniku države povjerena je izvršna vlast, a parlamentu zakonodavna vlast, čime je u jednoj osobi kumulirana atribucija šefa države i premijera. Predsjednik države načelno ne može uticati na položaj i rad parlamenta, međutim on to može činiti posredno ili neposredno (preko predstavnika svoje stranke u parlamentu ili „poruka naciji“).

Američki model snažno je uticao na njegovo uvođenje u mnogobrojnim državama, bez obzira na to kakva su načela, okolnosti i politički razlozi uslovili takvo opredjeljenje. U većini zemalja Trećeg svijeta takav ustavni okvir poslužio je kao osnova za razvoj predsjedničkog sistema, u kome je ostvarena gotovo potpuna dominacija državnog poglavara u sistemu organizacije vlasti. Smjena vrha vlasti u tim državama vojnim ili državnim udarom nije neuobičajna.

## Povezano
* Parlamentarni sistem

## Reference

## Literatura

* 
* Peter Filzmaier, Fritz Plasser: *Politik auf amerikanisch. Wahlen und politischer Wettbewerb in den USA*. Wien, Manz 2005, .
* Peter Filzmaier, Fritz Plasser: *Die amerikanische Demokratie. Das Regierungssystem und der politische Wettbewerb*. Manz, Wien 1997, .
* Wolfgang Jäger/Christoph M. Haas/Wolfgang Welz (Hrsg.): *Regierungssystem der USA: Lehr- und Handbuch.* 3. Aufl., Oldenbourg, München 2007, .
* Heinrich-W. Krumwiede, Detlef Nolte: *Die Rolle der Parlamente in den Präsidialdemokratie Lateinamerikas*. Institut für Iberoamerika-Kunde, Hamburg 2000, .
* Judith Schultz: *Präsidielle Demokratien in Lateinamerika. Eine Untersuchung der präsidiellen Regierungssysteme von Costa Rica und Venezuela*. Vervuert, Frankfurt am Main 2000, .
* Jorge Carpizo McGregor: *Das mexikanische Präsidialsystem*. Eberhard, München 1987, .
* Juan J. Linz: *The failure of presidential democracy*. The Johns Hopkins University Press, Baltimore 1994, .
* Nicholas Wahl (Hrsg.): *La France présidentielle. L’influence du suffrage universel sur la vie politique*. Presses de la Fondation Nationale des Sciences Politiques, Paris 1995, .
* Reinhold Zippelius, Allgemeine Staatslehre, § 42. 16. Auflage, C.H. Beck, München, 2010, 

## Vanjske veze
* The Great Debate: Parliament versus Congress 
* Castagnola, Andrea/Pérez-Liñán, Aníbal: Presidential Control of High Courts in Latin America: A Long-term View (1904-2006), in: Journal of Politics in Latin America, Hamburg 2009.
Usisivač

**Usisivač** je sprava koja služi za čišćenje. Uglavnom se koristi za čišćenje podova ali naravno postoje izuzeci kao što su usisivač za čišćenje zavesa ili za čišćenje odeće. Usisivači su u ne tako davnoj prošlosti bili veoma skupi i samo najbogatiji su mogli da ih priušte. Danas je to veoma pristupačna sprava.

## Način rada

Princip rada usisivača zavisi od kompanije koja ga proizvodi, jer svi teže da naprave što bolji aparat. Razne kompanije koriste različite načine rada, da bi ispravile greške i udovoljile korisnicima. Naječešći problemi su: Usisivač pri radu samo podiže prašinu ne zadržavajući je u filtru, usisivač ne može da usisa krupniju prljavštinu, aparat je veoma glomazan i teško ga je smestiti kad se ne upotrebljava itd. Jedan od pricipa rada usisivača jeste korišćenje filtra i četki. Kada prljav vazduh biva usisan četka koja se vrti pomaže da se odvoji prašina dok kese na sebi imaju neku vrstu filtra. Ovaj način je jedan od prvobitnih načina rada usisivača i veoma je nepraktičan jer stvara veliku buku, filtri često pucaju ili se kese prepune. Drugi način je moderniji jer umesto filtra koristi vodu. Sva prljavština se zadržava na vodi tako da je drastično smanjeno propuštanje prašine, koja šteti zdravlju, kroz filtar. Često ovi usisivači poseduju ceo sistem komora sa vodom da bi se osiguralo da što manje štetnih materija dospe u atmosferu.

## Usisivači budućnosti
Naučnici se bave konstrukcijom robotskog usisivača koji će izvršavati svoje zadatke bez potrebe za ljudskom kontrolom. Takvi usisivači su za sada veoma mali, uglavnom kružnog oblika, u sebi imaju ugrađene laserske ili radarske senzore koji koji se brinu da *robo-usisivač* ne udari u neki predmet dok izvršava svoji zadatak. Takođe ti senzori registruju podlogu koju je prešao usisivač tako da se on nikada neće vratiti na mesto koje je već očistio.

## Literatura

* Booth, H. Cecil "The origin of the vacuum cleaner," *Transactions of the Newcomen Society*, 1934–1935, Volume 15.
* Gantz, Carroll. *The Vacuum Cleaner: A History* (McFarland, 2012), 230 pp

## Vanjske veze

* ''How Stuff Works – Vacuum Cleaner''
* HEPA & ULPA vacuum cleaners – what they can and can’t do for IAQ 
* 
* The Historyscoper - online course on vacuum cleaner history with reference hyperlinks
* Schweizer Sammlung von Staubsaugern verschiedener Hersteller (deutsch)  www.hangar.ch, abgerufen am 24. April 2015
* Bebilderte Staubsaugerhistorie  vom 1865er Whirlwind bis zum modernen Staubsaugroboter; www.staubsauger-testportal.de, abgerufen am 24. April 2015
* The History of Vacuum Cleaners (englisch) www.inventors.about.com, abgerufen am 24. April 2015
* Eingesetzte Akkus in Handstaubsaugern  www.handstaubsauger24.de, abgerufen am 24. April 2015
* EU verbietet Watt-starke Staubsauger www.faz.net, abgerufen am 24. April 2015
* Die neue EU-Verordnung für Staubsauger: Fakten, Fragen, Antworten www.die-stromsparinitiative.de, abgerufen am 24. April 2015
* EU-Verordnung für Staubsauger und stromsparende Modelle www.strompur.de, abgerufen am 24. April 2015
János Bolyai

**Janoš Boljaj** (; 1802 — 1860) je mađarski matematičar. On jedan je od najznačajnijih matematičara na polju hiperboličke geometrije. Ova disciplina razvija se od prve polovine XIX veka, zahvaljujući radu Nikolaja Ivanoviča Lobačevskog.

## Biografija

Janoš je po profesiji bio vojni inženjer i imao je čin kapetana u austrijskoj vojsci. Njegov otac, Farkaš Boljaj, bio je Gausov prijatelj iz studentskih dana. U svojim pismima Gausu, on iznosi rezultate svog sina s područja hiperboličke geometrije. Gaus odgovara kako ne može da hvali rezultate mladog Janoša, jer bi time hvalio sebe, odajući mu time priznanje. Naime, Gaus je stvarno i sam došao do istih rezultata, ali nije smio da ih objavi, plašeći se odjeka koji bi ti radovi mogli izazvati u naučnim krugovima.

Prve rezultate Boljaj je objavio kao dodatak radu svog oca, a kasnije ih Farkaš Boljaj izdaje pod nazivom: "Prilog koji sadrži nauku o prostoru apsolutno istinitu, koja ne zavisi o istinitosti ili lažnosti Euklidovog V postulata, sa dodatkom, u slučaju lažnosti, geometrijske kvadrature kruga."

## Literatura

* Martin Gardner, *Non-Euclidean Geometry*, Chapter 4 of *The Colossal Book of Mathematics*, W.W.Norton & Company, 2001, 
* M. J. Greenberg, *Euclidean and Non-Euclidean Geometries: Development and History*, 3rd edition, W. H. Freeman, 1994
* Elemér Kiss: *Mathematical gems from the Bolyai chests. János Bolyai's discoveries in number theory and algebra as recently deciphered from his manuscripts*. Translated by Anikó Csirmaz and Gábor Oláh. Akadémiai Kiadó, Budapest; TypoTeX, Budapest, 1999. 200 pp. ;
* Tibor Weszely: *János Bolyai. Die ersten 200 Jahre*, Birkhäuser, 2013 (translated from Humgarian by Manfred Stern), 

## Vanjske veze

* 
* 
* 
* The Bolyai Memorial Museum
Metlica (cvast)

**Metlica** () je vrsta cvasti koja spada u grupu složenih racemoznih cvasti. Ova složena cvast je sastavljena od velikog broja grozdova goji se nalaze na glavnoj osovini ili od velikog broja prostih klasova. Ako se sastoji iz prostih grozdova, metlica najčešće ima piramidalan oblik. Bočne grane prostog grozda počinju da rastu pa se dalje granaju.

## Primeri
Metlica koja se sastoji iz prostih grozdova javlja se npr. kod jorgovana, vinove loze, divljeg kestena, muška cvast kukuruza... Metlica koja se sastoji iz prostih klasova najčšće se javlja kod trava, npr. kod rodova *[[Poa]]*, *[[Ovas|Avena]]*, *[[Milium]]*, *[[Bromus]]*, *[[Glyceria]]*, *[[Agrostis]]*,

## Literatura
* *Morfologija biljaka sa praktikumom; Autori: Dr. Branimir Petković, LJiljana Merkulović, Sonja Duletić-Laušević; Beograd 2005*
Grozd

**Grozd** () je vrsta cvasti koja spada u grupu prostih racemoznih cvasti. Ova vrsta cvasti ima dugačku glavnu osovinu na kojoj su poređane drške sa cvetovima. Drške koje se nalaze na glavnoj osovini su otprilike iste dužine. Terminalni cvet može i ne mora da bude prisutan, odnosno ne mora da dođe do njegovog formiranja. U grozdu cvetovi mogu da rastu na sve strane, ali grozd može biti i dvostran ili jednostran (npr. kod vrste gladiola – *[[Gladiolus imbricatus]]*). Listići koji se nekada javljaju na glavnoj osovini su zapravo brakteje.

## Primeri
Cvast grozd imaju šimširika, đurđevak, rezeda, bagrem kao i skoro sve vrste iz porodice Brassicaceae. Zumbul ima cvasti koje mogu brojati i više stotina cvetova.

## Literatura
* *Morfologija biljaka sa praktikumom; Autori: Dr. Branimir Petković, LJiljana Merkulović, Sonja Duletić-Laušević; Beograd 2005* 
* Tatić, B.& Petković, B. 1991. Morfologija biljaka. Naučna knjiga. Beograd.
Cvast

**Cvast** predstavlja skup cvetova na zajedničkoj osovini. Biološki značaj cvasti je u tome što grupisanje cvetova olakšava oprašivanje jer insekti za kratko vreme obiđu više cvetova kada su oni grupisani i lakše ih uočavaju u lišću. Isto tako, cvasti sa puno sitnih cvetova lakše se pokreću vazduhom, što je važno za biljke koje se oprašuju vetrom.

Zajednička osovina je **[[vreteno cvasti]]**, koje može da se grana:
* monopodijalno ili 
* simpodijalno. 

U zavisnosti od toga kako se vreteno grana razlikuju se dva osnovna tipa cvasti: 

1. racemozne i 

2. cimozne.
                         

## Racemozne (grozdaste) cvasti



Image:Raceme.svg|grozd
Image:Inflorescence diagram.jpg|klas
Image:Tuil.jpg|gronja
Image:Kolf.jpg|klip
Image:Scherm.jpg|štit
Image:Kegelvormig hoofdje.jpg|glavica
Image:Samengesteld scherm.jpg|složen štit
Image:Pluim.jpg|metlica


Vreteno ovih cvasti grana se monopodijalno, tako što osovina dugo raste, a od nje se obrazuju bočne grane sa cvetovima, pa se tek na kraju na njenom vrhu razvija cvet. Najmlađi cvet je uvek onaj na vrhu vretena. 

Vrste racemoznih cvasti su :

1. grozd, kod koga se na dugačkom vretenu nalaze cvetovi na drškama iste dužine;

2. klas, na dugačkom vretenu se nalaze sedeći cvetovi;

3. gronja je, u stvari, grozd samo što su cvetne drške različitih dužina, donji, stariji cvetovi imaju duže drške;

4. štit, sa kratkog vretena polaze zrakasto raspoređene drške iste dužine;

5. glavica, vreteno je prošireno, kratko, zadebljalo i na njemu se nalaze sedeći cvetovi;

6. klip je isto što i klas samo što je vreteno valjkasto i zadebljalo;

7. resa je klas čije je vreteno tanko, vitko i visi;

8. složen klas, kod koga se na vretenu umesto cvetova nalaze klasovi;

9. složen štit, sa kratkog vretena polaze štitovi;

10. metlica je sastavljena od većeg broja grozdova ili klasova.

## Cimozne (račvaste) cvasti


Image:Sikkel (bloeiwijze).jpg|uvojak
Image:Waaier (bloeiwijze).jpg|krivudarka
Image:Gevorkt bijscherm.jpg|dihazijum
Image:Meertakkig bijscherm.jpg|polihazijum



Vreteno se grana **simpodijalno** tako što vrlo rano završava rast donošenjem cveta pa se ispod njega razvijaju jedna ili veći broj bočnih grana. Tako je cvet prve osovine najstariji. 

U zavisnosti od toga koliko se bočnih osovina (jedna, dve ili veći broj) obrazuje posle prve razlikuju se tri tipa ovih cvasti:

# monohazijum, među kojima su najpoznatije krivudarka i uvojak;
# dihazijum i 
# polihazijum.

## Literatura
* Kojić, M: Botanika, Naučna knjiga, Beograd, 1989. 
* Kojić, M: Fiziološka ekologija kulturnih biljaka, Naučna knjiga, Beograd, 1987. 
* Marinković, R, Tatić, B, Blaženčić, J: Morfologija biljaka, Beograd, 1979. 
* Jančić, R: Sto naših najpoznatijih lekovitih biljaka, Naučna knjiga, Beograd, 1988. 
* Jančić, R: Lekovite biljke sa ključem za određivanje, Naučna knjiga, Beograd, 1990. 

## Vanjske veze

* Bionet škola
Ključ (predmet)

**Ključ** je predmet najčešće od metala koji služi za zaključavanje ili otključavanje brava ili katanaca.

Ključevi mogu biti raznih oblika i dimenzija.

Pojam zaključati znači zatvoriti bravu ili katanac ali u širem značenju podrazumeva da je nešto zatvoreno i nedostupno ("srce zaključano").

## Historija
O postojanju ključa pominje još od Homera u svom delu Odisej u vezi sa Penelopom koja je imala ključ od bronze i slonove kosti. Arheolozi svedoče na osnovu iskopavanja da su postojali brave i ključevi još od 3. veka p. n. e.

## Izrada
Ključevi su se odlikovali raznim izradama od davnina i bili su ukrašavani najme okce (deo koji se drži rukom) je bilo u različitim oblicima, zatim su se razlikovali po težini, obliku i u upotrebi materijala. Ovi ukrasi su se upotrebljavali do kraja 19. veka kada se počinju upotrebljavati složenije brave od jednostavnijih ključeva.
Zbog toga što je posedovanje ključeva bio znak dostojanstva oni su se nekada nosili na hrudima okolo grla na zlatnim lancima a mnogi ključevi su imali i posebna imena kao npr. Ključ sobe na dvoru Marije Terezije.

## Određenje ključeva
Pored upotrebe ključeva koji su bili određeni za upotrebu radi otključavanja i zaključavanja vrata pojavili su se i razvili specijalni ključevi koji je trebalo da obezbede čuvanja blaga, kasa i raznih trezora patentnim bravama.

## Tipovi ključeva
Danas postoji mnogo različitih tipova ključeva:

*Kućni ključevi
*Automobilski ključevi
*Glavni ključevi (otvara nekoliko brava)
*Kontrolni ključevi
*Transponderski ključevi (služe za pokretanje, npr. strojeva)
*Dvostrani ključevi
*Četverostrani ključevi
*Paracentrični ključevi
*Unutarnji odrezani ključevi
*Razdjeljeni ključevi
*Ključevi sa uleknućem
*Ključ kostur
*Cjevni ključevi
*Zeiss ključevi (varijacija između kućnog i cijevnog ključa)
*Ključevi koji se ne mogu umnožiti
*Ograničeni ključevi (prodaju se u ograničenoj količini)
*Magnetni ključevi
*Kartice za zaključavanje
*Paključ je pojednostavljeni tip kluča koji su upotrebljavali bravari ali isto tako i kradljivci stanova.

## Vanjske veze

* Lockwiki
* ''How master key systems work (with Video)'' , A highly experienced locksmith / engineer discusses the functionality and benefits of Master Key Systems
* ''Those Tough To Pick Door Locks'', September 1969 very good article/illustrations on modern 20th century door locks
Krem

**Mileram** () je mlečni proizvod koji se sastoji od mlečne masti skinute sa površinskog sloja mleka pre homogenizacije. Kod nehomogenizovanog mleka, mlečna masnoća je manje gusta pa će s vremenom doći na vrh. Mileram se ubira s vrha površine mleka. U industrijskoj proizvodnji milerama, ovaj proces se ubrzava pomoću centrifuga, koje se zovu separatori. U mnogim zemljama, mileram se prodaje u više klasa zavisno od ukupnog udela mlečne masti.

Mileram obran sa mleka se može zvati „slatka pavlaka“ da bi se razlikovao od milerama obranog iz surutke, nusproizvoda pravljenja sira. Mileram iz surutke ima niži sadržaj masti i slaniji je, kiselkastiji i sirast. U mnogim zemljama, mileram se obično prodaje u fermentisanom obliku: kiselo mleko, itd.

Mileram ima mnoštvo kulinarskih primena u slatkim i slanim jelima.

## Reference

## Vanjske veze

*Virtual Museum Exhibit on Milk, Cream & Butter
Trešnja

**Trešnja** je voće mnogih biljaka roda (nema latinski naziv)

Plod trešnje za komercijalne svrhe se obično dobija od ograničenog broja vrsta, kao što je kultivarska slatka trešanja, *[[Prunus avium]]*. Naziv 'trešnja' se takođe odnosi na drvo trešnje, i ponekad se primenjuje i na bademe i vizualno slične svetajuće biljke roda *Prunus*, kao što su „ornamentalna trešnja“, „Trešnjin cvet“, etc. **Divlja trešnja** se može odnositi na bilo koju vrstu trešnje koja nije kultivirana, mada se *Prunus avium* često specifično naziva tim imenom u Britaniji.

## Botanika

Mnoge trešnje su članovi podroda ***Cerasus***, koji se odlikuje time što ima cvetove u malim metlicama od njih nekoliko (nisu pojedinačno, niti u grozdovima), i što ima glatke plodove sa žlebom neznatne veličine na jednoj strani, ili su bez žleba. Podrodovi trešnje su izvorni u umerenim regionima Severne hemisfere, sa dve vrste u Americi, tri u Evropi, i ostalim u Aziji. Drugi plodovi trešnje su članovi subgenus ''Padus''. Drveće trešnje koje je izloženo Suncu u maloj meri teži da ima veće lišće da bi se prikupilo što više svetla. Drveće trešnje koje je u većoj meri izloženo svetlosti teži da ima deblje listove da bi se koncentrisala svetlost i ostvario veći fotosintetički kapacitet.

Većina jestivih trešanja je izvedeno iz bilo *[[Prunus avium]]*, **slatke trešnje** (koja se naziva i **divlja trešnja**), ili iz *[[Prunus cerasus]]*, **višnja**.

## Kultivari
Sledeći kultivari su dobili nagradu Kraljevskog hortikulturnog društva:

## Reference

## Vanjske veze

*
Eskimsko-aleutski jezici

**Eskimsko-aleutski jezici** su jezička porodica zastupljena na prostoru koji se prostire od Čukotke, preko Aljaske i severne Kanade, do Grenlanda. Ova porodica je podeljena na dve grupe, **aleutsku** (čini je jedan jezik koji se govori na zapadu Aljaske) i **eskimsku**. Dalje se eskimska porodica deli na Jupik ogranak na Čukotki i inuitski ogranak na severu Kanade i Grenlandu (Sirenik jezik takođe je spadao u eskimsku grupu, ali se lingvisti ne slažu oko njegovog tačnog položaja u okviru ove grupe; jedni ga smatraju delom Jupik ogranka, a drugi ga smatraju zasebnim ogrankom).

Jezici ove porodice su polisintetički, što znači da se reči sastoje od velikog broja morfema, a često sadržaj reči može odgovarati sadržaju cele rečenice u jezicima koji nisu polisintetički (npr. grenlandska reč "Sikursuarsiurpugut" odgovara rečenici „Plovimo kroz veliki led“ u srpskom jeziku).

Ove jezike karakterišu jednostavni glasovni sistemi (najčešće ne više od 15 suglasnika i tri samoglasnika (a, i, u)).

I pored toga što dele neke osobine sa domorodačkim jezicima Amerike, eskimsko-aleutski jezici nisu u genetskom srodstvu sa njima.

## Literatura

* Bernet, John W. 1974. *An Anthology of Aleut, Eskimo, and Indian Literature of Alaska in English Translation.* Fairbanks, Alaska.
* Conference on Eskimo Linguistics, and Eric P. Hamp. 1976. *Papers on Eskimo and Aleut Linguistics.* Chicago: Chicago Linguistic Society.
* Dumond, Don E. 1965. *On Eskaleutian Linguistics, Archaeology, and Prehistory.*
* Fleming, Harold C. 1987. "Towards a definitive classification of the world's languages." *Diachronica* 4.1/2:159-223.
* Fortescue, Michael D. 1984. *Some Problems Concerning the Correlation and Reconstruction of Eskimo and Aleut Mood Markers.* København: Institut for Eskimologi, Københavns Universitet. 
* Fortescue, Michael D., Steven A. Jacobson, and Lawrence D. Kaplan. 1994. *Comparative Eskimo Dictionary with Aleut Cognates.* Fairbanks, Alaska: Alaska Native Language Center, University of Alaska, Fairbanks. 
* Fortescue, Michael. 1998. *Language Relations across Bering Strait: Reappraising the Archaeological and Linguistic Evidence.* London and New York: Cassell. 
* Greenberg, Joseph H. 2000. *Indo-European and Its Closest Relatives: The Eurasiatic Language Family, Volume 1: Grammar.* Stanford, California: Stanford University Press.
* Greenberg, Joseph H. 2002. *Indo-European and Its Closest Relatives: The Eurasiatic Language Family, Volume 2: Lexicon.* Stanford, California: Stanford University Press.
* Holst, Jan Henrik 2005. *Einführung in die eskimo-aleutischen Sprachen.* Hamburg: Buske.
* Marsh, Gordon H. 1956. *The Linguistic Divisions of the Eskimo–Aleut Stock.*
* Swift, Mary D. 2004. *Time in Child Inuktitut: A Developmental Study of an Eskimo–Aleut Language.* Studies on Language Acquisition 24. Berlin: Mouton de Gruyter. 

## Vanjske veze
* Alaska Native Language Center
Schneewittchen (bajka)

„**Snežana**“ je nemačka bajka, poznata u većem delu Evrope, i danas jedna od najpoznatijih bajki u svetu. Braća Grim su je objavila 1812. u prvom izdanju njihove zbirke „Bajke Braće Grim“. Dobila je naziv  (u današnjoj ortografiji *Schneewittchen*), i bila je brojno označena kao Priča 53. Grim su završili konačnu verziju priče 1854.

Bajka sadrži elemente kao što su magično ogledalce, otrovna jabuka, stakleni sanduk i likove zle kraljice i sedam patuljaka, koji su prvi put imenovani pojedinačnim imenima u Brodvejovoj predstavi „Snežana i sedam patuljaka“ (1912), a potom su dobili različita imena i u Volt Diznijevom filmu iz 1937. „Snežana i sedam patuljaka“. Priču Braće Grim, koja se uobičajeno pominje kao „Snežana“, ne treba mešati sa pričom „Snežana i trnova ružica“ (na nemačkom *Schneeweißchen und Rosenrot*), drugom bajkom koju su sakupili Braća Grim.

U folklornoj klasifikaciji Arn-Tomson, priče ove vrste grupisane su zajedno kao tip 709, Snežana. Ostale priče ove vrste su „Lepa Venecija“, „Mirsina“, „Njuri Hedig“ i „Zlatno drvo i srebrno drvo“.

## Reference

## Literatura
* Grimm, Jacob and Wilhelm, uredio i preveo Stanley Appelbaum, *Selected Folktales/Ausgewählte Märchen: A Dual-Language Book* Dover Publications Inc. Mineola, Nju Jork. 
* Jones, Steven Swann. The New Comparative Method: Structural and Symbolic Analysis of the allomotifs of “Snow White”. Helsinki, 1990. FFC., N 247.

## Vanjske veze

* 36 versions compared 
* Snow White Games 
* Text of "Little Snow-white" from "Household Tales by Brothers Grimm" on Project Gutenberg
Muhamed Ali Džina

**Muhamed Ali Džina** (25. decembar 1876 – 11. septembar 1948) je bio advokat, političar, i osnivač Pakistana. Džina je bio vođa Sveindijske muslimanske lige od 1913. sve do pakistanke nezavinosti 14. avgusta 1947, i prvi pakistanski generalni guverner od sticanja nezavisnosti pa do svoje smrti. U Pakistanu se poštuje kao veliki vođa i otac nacije. NJegov dan rođenja se slavi kao nacionalni praznik.

Džina je rođen u Karačiju i učio je za baristera u Linkolns inu u Londonu. U prvim decenijama 20. veka rastao mu je uticaj u Indijskom nacionalnom kongresu. U prvim godinama svoje političke karijere, Džina je zastupao jedinstvo hindusa i muslimana i pobogao je u definisanju sporazuma iz Laknaua iz 1916. između Indijskog nacionalnog kongresa i Sveindijske muslimanske lige, stranke u kojoj je Džina takođe bio istaknuti član. Džina je postao jedna od najvažnijih ličnosti Saveza za sveindijsku samoupravu i predložio je plan o ustavnoj reformi u 14 tačaka da bi obezbedio politička prava muslimana. Međutim, Džina je 1920. napustio indijski nacionalni kongres kada je on usvojio da sledi pokret satjagraha (nenasilnog otpora), koji je zastupao Mahatma Gandi, uticajni vođa Indijskog nacionalnog konresa.

Do 1940. Džina je došao do zaključka da bi indijski muslimani trebalo da imaju svoju zasebnu državu. Tih godina je Muslimanska liga, predvođena Džinom, usvojila Lahorsku rezoluciju, kojom je tražena odvojena država. Tokom Drugog svetskog rata, Muslimanska liga je ojačala do su vođe Indijskog nacionalnog kongresa bile u zatvoru, i na izborima neposredno posle rata, Muslimanska liga je osvojila najviše mandata rezervisanih za muslimane. Na kraju Indijski nacionalni kongres i Muslimanska liga se nisu mogli usaglasiti o načinu raspodele vlasti u jedinjenoj Indiji, pa su sve strane pristale na posebne nezavinosti za pretežno hindusku Indiju i za državu muslimanske većine, koja će dobiti ime Pakistan.

Kao prvi generalni guverner Pakistana, Džina je radio na uspostavljanju vlade i zakona nove države i n pomoći milionima muslimanskih migranata koji su se doselili iz novosonovane Indije u Pakistan nakon podele i lično je nadgledao osnivanje logora za izbeglice. Džina je umro u 71. godini septembra 1948, tek nešto više od godinu dana nakon dobijanja nezavisnosti od Britanske imperije. Iza njega u Pakistanu je ostalo duboko i poštovano nasleđe, mada se u Indiji o njemu misli lošije.

## Reference

## Literatura

* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 

## Vanjske veze
* Busted: Myths About Quaid-e-Azam Jinnah, Yasser Latif Hamdani. 14. august 2021., Naya Duar.
* Ataturk vs Jinnah. Khan Umair, historičar, autor teksta *SECULAR MUSLIM: Jinnah, His Politics And Pakistan*.

## Vanjske veze

*
*Government of Pakistan Website 
*Jinnah's speech to the Constituent Assembly of Pakistan
Avatar

**Avatar** (sanskrit: अवतार -{*avatāra*}- silazak, u značenju silazak sa neba) označava inkarnaciju božanstva na zemlji u hinduizmu. Bog dolazi da usliši neku potrebu čovečanstva. U tom smislu, Zaratustra, Buda, Isus i Muhamed smatraju se avatarima. Indusi se mole živim ili mrtvim avatarima.

U delu bagavad gita bog Krišna kaže: „Za spas dobroga, za uništenje zla i zbog očuvanja večnog zakona, povremeno ću se pojavljivati u inkarnacijama“ (IV, 8).

Lekcije kojima ih uče avatari, čovečanstvo postepeno pretvara u praksu, proširujući razumevanje smisla života i doprinoseći duhovnoj evoluciji.

Koncept avatara se razvio kasno u hinduističkoj mitologiji, ali se pojavljuje još u spisima upanišade kao princip koji se stalno iznova objavljuje svetu.

Bog Krišna se smatra jedinim potpunim avatarom boga Višnu. Ostali avatari su delimične manifestacije božanskih principa. Osnovna funkcija avatara je uvek ista; to je ponovno uspostavljanje darme, ili večnog zakona (poretka, doktrine). Avatar to čini u skladu sa duhom epohe u kojoj se pojavljuje. U ovom poslu im nekada pomažu čudesne sile u liku pomoćnika (*vibhûti*).

## Povezano
* Ovaploćenje

## Literatura
* Daniélou, Alain (1991) [1964]. *[http://books.google.com/books?id=1HMXN9h6WX0C The myths and gods of India]*. Inner Traditions, Vermont, USA. . pp.&nbsp;164–187.
* 

## Vanjske veze

* Avatars (Incarnations or Descents) of Vishnu
* Meher Baba's interpretation of the Avatar's origin
Avatar (razvrstavanje)

**Avatar** može biti:

* Avatar, hinduistički termin za inkarnaciju uzvišenog bića.
* Avatar (film, 2009), epski naučnofantastični film Džejmsa Kamerona iz 2009. 
* Avatar (Tolkin), oblast u "Srednjoj zemlji", izmišljenom svetu u delima Dž. R. R. Tolkina.
* Avatar (računarstvo), vizuelni (grafički) pseudonim neke osobe na Internetu.
Petougao

U geometriji, **petougao** je mnogougao sa pet temena i pet stranica.

### Pravilni petougao
Pravilni petougao je petougao kod koga su sve stranice jednake dužine i svi unutrašnji uglovi jednaki.

Svaki unutrašnji ugao pravilnog petougla ima po 108° (stepeni), a zbir svih unutrašnjih uglova bilo kog petougla iznosi 540°.

Ako mu je osnovna stranica dužine a\,\!, površina pravilnog petougla se određuje formulom
P = \frac{5a^2}{4} \mathop{\mathrm{ctg}}\, \frac{\pi}{5} = \frac {a^2}{4} \sqrt{25+10\sqrt{5}} \approx 1.72048 a^2.

Površina se može izračunati i sa
P = \frac{5}{2} R^2 \sin \frac{2 \pi}{5} = 5 r^2 \mathop{\mathrm{tg}}\, \frac{\pi}{5}
gde je R - poluprečnik opisanog kruga, a r - poluprečnik upisanog kruga.

Obim petougla kome je stranica dužine a\,\! biće jednak 5a\,\!.

Odnos dijagonale i stranice petougla jednak je \frac{1 + \sqrt{5}}{2}, što odgovara zlatnom preseku.

### Konstrukcija
Pravilni petougao se može konstruisati uz pomoć lenjira i šestara. Sledeća animacija ilustruje korak po korak, jednu od mogućih konstrukcija.

## Gde se može videti petougao


Image:The Pentagon US Department of Defense building.jpg|Zgrada Pentagona u kojoj je smešteno Ministarstvo odbrane SAD ima oblik pravilnog petougla.
Image:ZnakKachestvaSSSR.svg | Državna oznaka za kvalitet korišćena u nekadašnjem Sovjetskom Savezu imala je modifikovani petougao u svojoj osnovi.
Image:Pentagonenoeud.png | Petougao se može dobiti vezivanjem papirne trake u čvor.


## Povezano
* Dodekaedar

## Reference

## Vanjske veze

* Petougao na Mathworld 
* Definicija i osobine petougla, sa interaktivnom animacijom 
* Raul A. Simon, Approximate Construction of Regular Polygons: Two Renaissance Artists 
*How to construct a regular pentagon with only a compass and straightedge.
*How to fold a regular pentagon using only a strip of paper
*Definition and properties of the pentagon, with interactive animation
*Renaissance artists' approximate constructions of regular pentagons 
*Pentagon. How to calculate various dimensions of regular tidis
*