Sveti Kiril

**Konstantin Filozof** (, ), posthumno poznat pod monaškim imenom **Ćirilo** ili **Kiril** (, ; 827. — 14. februar 869) je bio veliki slovenski prosvetitelj koji je sa svojim bratom Metodijem doneo pismenost i bogosluženje na maternjem jeziku starim Slovenima.

Konstantin je tvorac prvog slovenskog pisma, glagoljice, kojim su napisani najstariji sačuvani slovenski rukopisi. Glagoljica je u narednim vekovima potisnuta latinicom na zapadu i ćirilicom na istoku. Potonje slovensko pismo, ćirilica, nazvano je u njegovu čast.

Konstantin Filozof je bio jedan od najvećih lingvista, teologa i učenih ljudi svog doba.

## Život

Etničko poreklo Konstantina i njegovog brata Metodija je nepoznato, i postoji spor jesu li bili Sloveni, vizantijski Grci ili oba.

Konstantin bio veoma nadaren mladić. Po završetku obrazovanja postavljen je za bibliotekara u patrijaršijskoj biblioteci u Carigradu. Tamo je učio filozofiju, i zbog toga ga često nazivan Konstantinom Filozofom. Pokazao je izuzetan jezički talenat, znajući slovenski, grčki, latinski, hebrejski i arapski jezik. Takva jezička veština, zajedno sa njegovom teološkom obukom, učinila ga je pogodnim za misionarski rad.

### Misija Arapima i Hazarima

Oko 851. godine, Konstantin je kao izaslanik vizantijskog cara i svog školskog druga Mihajla III bio među Arapima u Samari na Tigru, i među Hazarima zajedno sa bratom. Tokom misije na Krimu, videvši gde poštuju hrast, Konstantin je održao govor protiv paganskih običaja:

Govoreći "slatkim slovima", Konstantin ih ubedi da "poznaju boga koji ih je stvorio", te im zapovedi poseći drvo i spaliti ga. Braća su kod Hersona na Krimu našli mošti pape Klimenta I, kao i evanđelje i psaltir pisane *ruskim slovima*. Osim prevoda evanđelja i psalmi, na Krimu je Konstantin sreo čoveka govori njegov jezik, od kojeg "silu reči primi":

Smatra se da je Konstantin Filozof pronašao model svoje azbuke u „ruskim slovima“ sa kojima se susreo tokom misije na Krimu. No, ostaje nejasno šta su „ruska slova“ tačno značila. U to vreme, reč Rus označavala je prvenstveno nordijske Varjage, a tek potom i istočne Slovene, kojima oni vladahu.

### Misija Slovenima

U vreme dok se Konstantin školovao u Carigradu, slovensko stanovništvo u Moravskoj je bilo pod pritiskom germanizacije. Usled toga, moravski knez Rostislav je 862. ili 863. godine zaiskao od vizantijskog cara Mihaila III „episkopa i učitelja“, rekavši: „Moj narod je odbacio paganstvo i drži se hrišćanskog zakona, ali mi nemamo učitelja koji bi mogao da nam propoveda na našem maternjem jeziku“. Car je brzo odlučio da pošalje Konstantina u pratnji njegovog brata Metodija, obrazlažući odluku rečima:

Konstantin je odmah sastavio slovensku azbuku i sa bratom započeo prevođenje evanđelja sa grčkog na slovenski jezik. Izgleda da su se u to vreme slovenski dijalekti toliko malo razlikovali, da je mogao da se napravi opšte razumljiv prevod.

Tokom svoje misije među Slovenima u Velikomoravskoj kneževini kneza Rastislava, braća Kiril i Metodij su se našla na udaru germanskog sveštenstva koje je na tom prostoru širilo hrišćanstvo na latinskom jeziku, zbog čega su oko 867. godine bili primorani da krenu u Rim i traže dozvolu za svoj rad od pape.

Na tom putu su se zaustavili u Panonskoj kneževini kneza Kocelja (861—872), započevši misiju i na tim prostoru. Njihovo sedište bilo je u Blatnogradu, novoosnovanoj prestonici Balatonske kneževine, gde su neko vrijeme radili pod pokroviteljstvom kneza Kocelja. Kada su nastavili dalje, pedeset novih učenika im se pridružilo.

### Put u Rim i smrt

Slovenski prosvetitelji su se, na putu ka Rimu, sa učenicima zaustavili u Veneciji, gde je rimsko sveštenstvo ponovo napalo Konstantina tvrdeći da se Bog može slaviti samo na tri „sveta“ jezika: hebrejskom, grčkom i latinskom. Konstantin je, u odgovor, rekao:

Dok su bili u Veneciji, braća su od pape Nikole I dobila poziv da dođu u Rim. Poziv su prihvatili i u Rim stigli krajem 867. ili početkom 868. godine, gde ih je dočekao Hadrijan II i obavestio da je Nikola umro u novembru. Papa je ipak blagoslovio slovensko bogosluženje, a braća Konstantin i Metodij su zajedno sa svojim učenicima zaređeni za svećenike.

Tokom boravka u Rimu, Konstantin se razboleo. Pred smrt se zamonašio uzevši monaško ime *Kiril* () što znači *Gospodnji*. Pedeset dana kasnije, 14. februara 869, Kiril je umro.

## Nasleđe

Njegov rad na širenju slovenske pismenosti su nastavili njegovi učenici (vidi sedmočislenici), posebno u okviru Ohridske književne škole.

Kanonizovale su ga i istočna i zapadna hrišćanska crkva, ali ga praznuju različitim datumima, pravoslavna 27. februara (14. februara po julijanskom kalendaru), a katolička 14. februara. Rusi, Bugari, Makedonci, Ukrajinci, Česi i Slovaci slave dan Svetih Ćirila i Metodija kao kulturni Dan slovenske pismenosti i kulture.

Zajedno sa bratom, 1980. godine je proglašen svecem zaštitnikom Evrope. Po njemu je nazvan, oko 1.505 m nadmorske visine visok planinski vrh na ostrvu Livingston, koje se nalazi u arhipelagu Južnih Šetlandskih ostrva na Antarktiku.

## Reference

## Povezano
* Žitije Konstantina Filozofa
* Metodij Solunski
* Kiril i Metodij
* Moravska misija
* Pokrštavanje Slovena
* Sedmočislenici

## Vanjske veze

* Stvaranje Slovenske pismenosti (RTS Obrazovno-naučni program - Zvanični kanal)
* Žitije Konstantina Filozofa  (izvornik)