open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Nuklearna hemija

**Nuklearna hemija** je polje hemije koje se bavi radioaktivnošću, nuklearnim procesima i svojstvima. Ona je hemija radioaktivnih elemenata poput aktinoida, radijuma i radona, zajedno sa hemijom opreme (npr. nuklearnih reaktora) koja je dizajnirana za izvođenje nuklearnih procesa. Ona obuhvata koroziju površina i ponašanje pod normalnim i abnormalnim uslovima rada. Jedna značajna oblast je ponašanje objekata i materijala nakon deponovanja na skladišta nuklearnog otpada.

Nuklearna hemija obuhvata izučavanje hemijskih efekata radijacione apsorpcije na životinje, biljke i druge materijale. Radijaciona hemija kontroliše znatan deo radijacione biologije pošto radijacija utiče na živa bića na molekulskom nivou. Drugim rečima, radijacija menja biomolekule unutar organizma, time se menjaju hemijski procesi unutar organizma, i te biohemijske promene imaju biološke ishode. Nuklearna hemija nalazi primenu u medicinskim tretmanima (kao što je radioterapija kancera) i omogućava poboljšanje tih tretmana.

Nuklearna hemija obuhvata izučavanje produkcije i primene radioaktivnih izvora za širok opseg procesa. Među njima su radioterapija u medicinskim aplikacijama; upotreba radioaktivnih trejsera u industriji, nauci i životnoj sredini; i upotreba radijacije za modifikovanje materijala kao što su polimeri.

Ona takođe obuhvata izučavanje i upotrebu nuklearnih procesa u *neradioaktivnim* oblastima. Na primer, nuklearno magnetno rezonantna (NMR) spektroskopija se rutinski koristi u sintetičkoj organskoj hemiji i fizičkoj hemiji, kao i za strukturnu analizu u makromolekulskoj hemiji.

## Reference

## Literatura

* *Radiochemistry and Nuclear Chemistry*, Choppin, Liljenenzin and Rydberg. , Butterworth-Heinemann, 2001 http://www.abcte.org/exam_preparation/chemistry/nuclear_chemistry_3 .
* *Radioactivity, Ionizing radiation and Nuclear Energy*, Jiri Hála and James D Navratil. , Konvoj, Brno 2003 http://www.litlit.com/Radioactivity.htm 
* *The Radiochemical Manual*, edited by BJ Wilson and written by RJ Bayly, JR Catch, JC Charlton, CC Evans, TT Gorsuch, JC Maynard, LC Myerscough, GR Newbery, H Sheard, CBG Taylor and BJ Wilson. The radiochemical centre (Amersham) was sold via HMSO, 1966 (second edition)
Klasterska hemija

U hemiji, **kluster** je grupa vezanih atoma koja je po veličini između molekula i čvrste mase. Klusteri se javljaju u raznim stehiometrijama i nuklearnostima. Na primer, atomi ugljenika i bora formiraju fulerenske i boranske klustere, respektivno. Prelazni metali i elementi glavnih grupa formiraju posebno robustne klastere.

Frazu *klaster* je skovao Koton tokom ranih 1960-tih radi označavanja jedinjenja koja sadrže metal–metal veze. Alternativna definicija klusterskog jedinjenja je: *grupa dva ili više atoma metala među kojima postoji znatno direktno metal-metal vezivanje*.

## Reference

## Povezano
* Kluster (fizika)

## Vanjske veze

* Scientific community portal for clusters, fullerenes, nanotubes, nanostructures, and similar small systems
Krajnja grupa

**Krajnja grupa** u hemiji polimera je konstitutivna jedinica koja je na krajevima makromolekulskog ili oligomernog molekula. Na primer, krajnja grupa PET poliestra može da bude alkoholna ili karboksilna grupa.

Svaka krajnja grupa je vezana za samo jednu ponavljajuću jedinicu. Linearni polimer sadrži dve krajnje grupe.

Krajnje grupe u makromolekulima mogu da imaju specijalnu reaktivnost u naknadnim reakcijama. One se mogu koristiti za određivanje molarne mase.

## Reference
Hemijska osobina

**Hemijska osobina** je svojstvo materijala koje dolazi do izražaja tokom hemijske reakcije. To je svojstvo koje se može odrediti samo pri promeni hemijskog identita supstance. Katalitička svojstva su takođe hemijske osobina, mada u tom slučaju ne dolazi promene unutrašnje strukture katalizatora.

Za razliku od hemijskih osobina, fizičke osobine se mogu odrediti bez promene strukture supstanci. Za mnoge osobine u okviru fizičke hemije, i drugih disciplina na granici između hemije i fizike, razlika između hemijskih i fizičkih osobina može da bude stvar gledišta.

Hemijske osobine se mogu koristiti za formiranje hemijskih klasifikacija, koje mogu da budu korisne pri identifikaciji nepoznatih supstanci, kao i pri separaciji i prečišćavanju od drugih supstanci. U nauci o materijalima se hemijske osobine supstance uzimaju kao polazna tačka za njenu primenu.

## Primeri hemijskih osobina
* Toplota sagorevanja
* Entalpija formiranja
* Toksičnost
* Hemijska stabilnost u datoj sredini
* Zapaljivost
* Preferentna oksidaciona stanja
* Koordinacioni broj

## Reference

## Povezano

* Fizička osobina
* Hemijska struktura
* Biološka aktivnost
* Kvantitativni odnos strukture i aktivnosti (QSAR)
* Lipinskijevo pravilo petice, opisuje molekulska svojstva lekova
Hemija polimera

**Hemija polimera** ili *makromolekulska hemija* je multidisciplinarna nauka koja se bavi hemijskom sitezom i hemijskim svojstvima polimera ili makromolekula. IUPAC definiše polimere kao pojedinačne molekulske lance i kao domen hemije. Makroskopska svojstva polimernih materijala izučava fizika polimera.

Polimeri se formiraju polimerizacijom monomera. Polimer se hemijski opisuje u vidu njegovog stepena polimerizacije, distribucije molarne mase, taktičnosti, distribucije kopolimera, stepena grananja, po njegovim krajnjim grupama, ukrštenim vezama, kristalnosti i termalnim svojstvima kao što su njegova temperatura staklene tranzicije i temperatura topljenja. Rastvoreni polimeri imaju posebne karakteristike u pogledu rastvorljivosti, viskoziteta i gelacije.

## Povezano
* Polimer
* Fizika polimera
* Hemija

## Reference

## Vanjske veze

* Graduate studies in macromolecular science and engineering
Biofizička hemija

**Biofizička hemija** je relativno nova grana hemije, koja pokriva širok spektar istraživačkih aktivnosti na biološkim sistemima. Njen fokus je najčešće na objašnjavanju raznih fenomena bioloških sistema na molekulskom nivou, na izučavanju supramolekulske strukture tih sistema.

Biofizička hemija koristi mnoštvo tehnika fizičke hemije u istraživanju bioloških sistema. Te tehnike obuhvataju spektroskopske metode poput nuklearne magnetne rezonance (NMR) i rendgenske strukturne analize. Na primer, Nobelova nagrada je 2009. godine dodeljena za rad baziran na studijama difrakcije X zraka ribozoma.

## Povezano

* Biofizika
* Biohemija

## Reference

## Literatura
* 
* 
*
Bioorganska hemija

**Bioorganska hemija** je naučna disciplina koja kombinuje organsku hemiju i biohemiju. Dok je biohemija usmerena na razumevanje bioloških procesa koristeći hemiju, bioorganska hemija se bavi organisko hemijskim istraživanjima, drugim rečima strukturama, sintezom i kinetikom biološki relevantnih jedinjenja. Pri istraživanju metaloenzima i kofaktora, bioorganska hemija se preklapa sa bioneorganskom hemijom. *Biofizička organska hemija* je termin koji se koristi za opisivanje intimnih detalja molekulskog prepoznavanja primenom bioorganske hemije.

Bioorganska hemija je grana prirodnih nauka koja izučava biološke procese koristeći hemijske metode.

## Reference

## Vanjske veze

* Bioorganic Chemistry
Termohemija

**Termohemija** ili **termokemija**, studija energije i toplote u kontekstu hemijskih reakcija i/ili fizičkih transformacija. Reakcija može da oslobađa ili apsorbuje energiju. Do toga može doći i usled faznih promena, kao što su topljenje i ključanje. Fokus termohemije je na promenama energije, a posebno u razmeni energije sistema sa njegovim okruženjem. Termohemija je korisna u predviđanju količina reaktantata i produkata tokom reakcije. U kombinaciji sa određivanjem entropije, ona se takođe koristi za predviđanje spontanosti reakcija.

Endotermne reakcije apsorbuju toplotu, dok egzotermne reakcije oslobađaju toplotu. Termohemija povezuje koncepte termodinamike sa konceptom energije u obliku hemijskih veza. Ona između ostalog obuhvata određivanje toplotnog kapaciteta, toplote sagorevanja, toplote formiranja, entalpije, entropije i slobodne energije.

## Reference

## Povezano
* Kalorimetrija
* Termodinamika

## Vanjske veze

* Thermochemistry - Britannica (1911)
Hemija čvrstog stanja

**Hemija čvrstog stanja**, ili *hemija materijala*, je studija sinteze, strukture i svojstava materijala u čvrstoj fazi, a posebno, mada ne ekskluzivno, nemolekulskih čvrsith materijala. Ona se u znatnoj meri preklapa sa fizikom čvrstog stanja, mineralogijom, kristalografijom, keramikom, metalurgijom, termodinamikom, naukom o materijalima i elektronikom. Njen fokus je na sintezi novih materijala i njihovoj karakterizaciji.

## Reference

## Literatura
* 
* 

## Vanjske veze

* Sadoway, Donald. 3.091SC; Introduction to Solid State Chemistry, Fall 2010. (Massachusetts Institute of Technology: MIT OpenCourseWare
Dijadema (razvrstavanje)

**Dijadema** se može odnositi na:

* Dijadema, kruna
* Diadema (Brazil), grad u Brazilu

## Povezano
* Dijadem (razvrstavanje)
Femtohemija

**Femtohemija** je oblast fizičke hemije koja izučava hemijske reakcije na ekstremno kratkim vremenskim intervalima, aproksimativno 10–15 sekondi (femtosekund). Koraci u nekim reakcijama se odvijaju na femtosekundnoj skali. Postoje reakcije koje odvijaju i na atosekundnoj skali. Postoje reakcije kod kojih se formiraju intermedijerni produkti. Struktura intermedijernih produkata se ne može uvek izvesti iz reaktanata i krajnjih produkata. Femtohemja omogućava istraživanje mehanizma hemijskih reakcija, kao i razloga zašto se neke reakcije odvijaju, dok do drugih ne dolazi.

U mnogim publikacijama je razmatrana mogućnost kontrolisanja hemijskih reakcija ovim metodom. Ahmed H. Zevail je dobio Nobelovu nagradu za hemiju 1999. godine za pionirski rad u ovom polju. Zevailova tehnika koristi bleskove laserskog svetla koji traju nekoliko femtosekundi. 

## Reference

## Literatura

## Vanjske veze
* Controlling and probing atoms and molecules with ultrafast laser pulses , PhD Thesis
Hemija fulerena

**Hemija fulerena** je polje organske hemije koji se bavi hemijskim svojstvima fulerena. Istraživanja u ovoj oblasti proističu iz potrebe da se funkcionalizuju fulereni i da se podese njihova svojstava. Na primer, fuleren je veoma nerastvoran, te se dodavanjem podesnih grupa može boboljšati rastvorljivost. Dodavanjem polimerizabilne grupe može se dobiti fulerenski polimer. Fulerani sa dotatim funkcionalnim grupama se dele u dve klase: *eksoedralni fulereni* sa supstituentima izvan kaveza i *endoedralni fulereni* sa molekulima zarobljenim unutar kaveza.

## Reference

## Literatura
* 

## Vanjske veze

* Lecture Notes on Fullerene Chemistry
Hemijska biologija

**Hemijska biologija** je naučna disciplina koja delom obuhvata polja hemije, biologije i fizike. Ona se bavi primenom hemijkih tehnika, oruđa i analiza, kao i sintetičkih jedinjenja, u izučavanju i manipulaciji bioloških sistema. Hemijska biologija koristi hemijske principe u istraživanju bioloških sistema i razvoju novih funkcija tih sistema. Hemijsko biološka istraživanja često imaju više srodnosti sa citologijom nego sa biohemijom. Biohemija izučava hemiju biomolekula i regulaciju biohemijskih puteva u ćelijama i tkivima, npr. cAMP ili cGMP, dok je fokus hemijske biologije na biološkoj primeni novih hemijskih jedinjenja.

## Povezano
* Hemijska genetika
* Hemogenomika

## Reference

## Literatura
* 
* 

* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 

## Vanjske veze

* Chemical Biology - BioChemWeb.org 
* Chemical Biology Doctoral Training Centre, Imperial College London
* International Chemical Biology Society
Hemijska fizika

**Hemijska fizika** je potdisciplina hemije i fizike koja istražuje fizikohemijske fenomene koristeći tehnike atomske, molekulske, i optičke fizike i fizike kondenzovanog stanja. Ona je grana fizike koja izučava hemijske procese sa fizičkog stanovišta. Ova nauka na spoju fizike i hemije se reazlikuje od fizičke hemije po tome što je njen fokus prvenstveno na karakteričnim elementima i teorijama fizike. Fizička hemija izučava fizičku prirodu hemije.

## Reference

## Literatura
* 

## Povezano
* Intermolekulske sile
* Molekulska dinamika
* Kvantna hemija

## Vanjske veze

* Chemical Physics Letters
* Journal of Chemical Physics
* Physical Chemistry Chemical Physics
PK

**PK** se može odnositi na:
* Farmakokinetika
* pK, negativni logaritam konstante disocijacije K (-logK)
* Telekineza
Sauthold

**Sauthold** se može odnositi na:

* Sauthold (Njujork), grad
* Sauthold (naselje, Njujork), naseljeno mesto bez administrativnog statusa
Astra

**Astra** se može odnositi na:
* Astra (satelit), telekomunikaciona kompanija
* Opel Astra, automobil
* Astra AB, bivša švedska farmaceutska kompanija
Mehanički vezane molekulske arhitekture

**Mehanički vezane molekulske arhitekture** su molekulske veze koje su posledica njihove topologije. Ovaj tip molekulske veza je analogan sa ključevima na lancu za ključeve. Ključevi nisu direktno povezani sa lancom, ali se ne mogu odvojiti bez otvaranja lanca. Na molekulskom nivou međusobno zaključani molekuli se ne mogu razdvojiti bez otvaranja kovalentnih veza spojenih molekula. Primeri mehanički vezanih molekulskih arhitektura su katenani, rotaksani, molekulski čvorovi, i molekulski boromejski prstenovi.

Sinteza ovih sputanih arhitektura je moguća primenom kombinacije supramolekulskih metoda i tradicionalne kovalentne sinteze. Mehanički vezane molekulske arhitekture imaju svojstva koja se razlikuju od “supramolekulskih konstrukcija” i “kovalentno vezanih molekula”. Nedavno je formiran termin "mehanička veza" da bi se opisala veza između komponenti mehanički međusobno zaklučanih arhitektura. Mada su istraživanja mehanički vezanih molekulskih arhitektura prvenstveno usmerena na veštačka jedinjenja, postoji mnoštvo primera takvih molekula među biološkim sistemima, uključujući: cistinske čvorove, ciklotide ili laso-peptide poput mikrocina J25, i niza peptida. Mehanički vezane molekulske arhitekture se takođe razmatraju kao mogući pristup u razvoju molekulskih mašina putem manipulacije relativnih pozicija njihovih komponenti.

## Primeri mehanički vezanih molekulskih arhitektura

Image:Rotaxane cartoon.jpg|Rotaksan
Image:CatenaneScheme.svg|Katenan
Image:Trefoil knot arb.png|Molekulski čvor
Image:Molecular Borromean Ring.png|Molekulski boromejski prstenovi


## Reference
Mehanička veza

**Mehanička veza** je tip hemijske veze prisutan u mehanički vezanim molekulskim arhitekturama, kao što su katenani i rotaksani. Za razliku od klasičnih molekulskih struktura, međusobno zaključani molekuli se sastoje od dve ili više zasebnih komponenti koje nisu vezane hemijskim (npr. kovalentnim) vezama. Te strukture su pravi molekuli i nisu supramolekularne konstrukcije, pošto je svaka komponenta unutrašnje vezana za drugu – što dovodi do mehaničke veze koja sprečava disocijaciju bez razlaganja jedne od kovalentnih veza. “Mehanička veza” je relativno nov termin i trenutno ima ograničenu upotrebu u hemijskoj literaturi u odnosu na bolje poznate tipove veza, kao što su kovalentne, vodonične, ili jonske veze. 

## Reference
LDF

Termin **LDF** ima više značenja.
* Londonova disperziona sila ()
* Log fajl Majkrosoft SQL servera ()
Simetrična vodonična veza

**Simetrična vodonična veza** je specijalni tip vodonične veze u kojoj se proton nalazi na polovini rastojanja između dva identična atoma. Jačna veze sa svakim od tih atoma je jednaka. Simetrična vodonična veza je primer četvoroelektronske tricentarske veze. Ovaj tip veze je mnogo jači od "normalnih" vodoničnih veza, zapravo, njegova jačina je uporediva sa kovalentnom vezom. 

Simetrična vodonična veza se javlja u ledu u prisustvu visokog pritiska, kao i u čvrstoj fazi mnogih anhidratnih kiselina, kao što su fluorovodonična kiselina i mravlja kiselina na visokom pristisku. Takođe je zapažena kod bifluoridnog jona [F&minus;H&minus;F]&minus;. Znatni napori su uloženi u nalaženje kvantno-mehaničkog objašnjenja za postojanje ovog tipa veze, jer ona krši pravilo okteta prve ljuske: proton je efektivno okružen sa četiri elektrona. Zbog ovog problema, neki je smatraju jonskom vezom.

## Reference
*
Vodonična veza niske barijere

**Vodonična veza niske barijere** (*LBHB*) je specijalni tip vodonične veze. Ovaj tip veze je posebno jak, jer je rastojanje između akceptora i donora veoma kratko. U regularnim vodoničnim vezama (na primer O···O, rastojanje je najmanje 2,8 Angstrema) vodonični jon jasno pripada jednom od heteroatoma. Sa smanjenjem rastojanja do oko 2,55 Å, proton je slobodan da se kreće između dva atoma (te stoga ima nisku barijeru) i LBHB se formira. Kad se rastojanje još više smanji (< 2.29 Å), veza se opisuje kao **kratka-jaka vodonična veza** (*SSHB*). 

Vodonična veza niske barijere su posebno relevantne za enzimsku katalizu, zato što njihovo formiraje u prelaznom stanju znatno ubrzava inače teško izvodive reakcije. 

Vodonična veza niske barijere je prisutna unutar pojedinih jedinjenja tipa aza kruna, prikazanih ispod:

:
U ovom jedinjenju proton je smešten između dva amidna karbonilna kiseonika na rastojanju 2,45 Å. Prisustvo ove veze je donekle neočekivano, jer makrociklični prsten već sadrži dva pozitivno naelektrisana kvaternarna amonijuma. 

## Reference
Zlatofilnost

U hemiji, **zlatofilnost** se odnosi na tendenciju kompleksa zlata da se agregiraju putem fomiranja slabih zlato-zlato veza.

Glavni dokaz za postojanje zlatofilnosti proizilazi iz kristalografske analize Au(I) kompleksa. **Zlatofilna veza** ima dužinu od oko 3,0 Å i jačinu od oko 7–12 kcal/mol, što je uporedivo sa jačinom vodonične veze. Zlatofilna interakcija se smatra rezultatom elektronske korelacije komponenti zatvorene-ljuske, što je neobično pošto atomi sa zatvorenim ljuskama obično imaju zanemarljive međusobne interakcije na rastojanjima u skali Au-Au veza. Ove interakcije su u izvesnoj meri slične sa van der Valsovim interakcijama, ali su obično jake usled relativističkih efekata. Opažanja i teorija pokazuju da se u proseku 28% energije vezivanja u zlatofilnoj interakciji može pripisati relativističkoj ekspanziji d orbitala zlata.

Manifestacija zlatofilnosti je sklonost centara zlata da se agregiraju. Mada su intra- i inter-molekulske aurofilne interakcije poznate, jedino je primećena intramolekularna agregacija.

## Reference
Sila entropije

U fizici, **sila entropije** koja deluje na sistem je fenomenološka sila koja proizilazi iz statističke tendencije celokupnog sistema da poveća svoju entropiju. Ona nije rezultat dejstva specifične fundamentalne mikroskopske sile.

## Matematička formulacija

U kanoničkom ansamblu, sila entropije \mathbf F vezana za particiju makrostanja \{\mathbf{X}\} se definiše kao:


\mathbf{F}(\mathbf{X_0}) = T \nabla_{\mathbf X} S(\mathbf{X})|_{\mathbf X_0}


gde je T temperatura, S(\mathbf{X}) je entropija vezana za makrostanje \mathbf{X} i \mathbf{X_0} je postojeće makrostanje.

## Povezano
* Koloidi
* Nanomehanika

## Reference
Katjonska-pi interakcija

**Katjonska–π interakcija** je nekovalentna molekulska interakcija između lica jednog elektronski bogatog π sistema (e.g. benzena, etilena, acetilena) i susednog katjona (e.g. Li+, Na+). Ova interakcija je primer nekovalentnog vezivanja između monopola (katjona) i kvadrupola (π sistema). Energije vezivanja su znatne, sa vrednostima u rastvoru u opsegu reda veličina sličnom vodoničnim vezama i sonim mostovima. Slično drugim nekovalentnim vezama, katjonske–π interakcije imaju važnu ulogu u prirodi, a posebno u proteinskim strukturama, molekulskom prepoznavanju i enzimskoj katalizi. Ovaj efekat nalazi primenu u sintetičkim sistemima.

## Poreklo efekta
Benzen, model π sistema, nema permanentni dipolni moment, jer se doprinosi slabih veza između ugljenika i vodonika poništavaju usled molekulske simetrije. Međutim, elektronski bogati π sistem iznad i ispod benzenovog prstena ima parcijalno negativno naelektrisanje. Protivtežno pozitivno naelektrisanje se javlja na ravani benzenovih atoma, te se formira električni kvadrupol (par dipola, poravnatih kao paralelogrami tako da nema neto molekulskog dipolnog momenta). Negativno naelektrisani region kvadrupola može da formira interakcije sa pozitivno naelektrisanim jonima; pri čemu se posebno jak efekat javlja u prisustvu katjona visoke gustine naelektrisanja.

## Priroda katjonske-π interakcije

Većina izučavanih katjonskih-π interakcija obuhvata vezivanje između aromatičnog π sistema i alkalnih metala ili azotnih katjona. Optimalna interakciona geometrija ima katjon u van der Valsovom kontaktu sa atomskim aromatičnim prstenom, koji je centriran iznad π lica duž centralne normalne ose. Istraživanja su pokazala da elektrostatički doprinos dominira interakcije kod jednostavnih sistema, i relativne energije vezivanja su u dobroj korelaciji sa elektrostatičkom potencijalnom energijom.

## Reference

## Literatura

* .
* 
* 

## Povezano
* Steking (hemija)
* Soni most (proteini)
Divodonična veza

**Divodonična veza** je vrsta vodonične veze, interakcije između veze metalnog hidrida i OH ili NH grupe, ili drugog protonskog donora. Sa van der Valsovim radijusom od 1,2 Å, atomi vodonika se obično ne približavaju drugim atomima vodonika na rastojanja manja od 2,4 Å. Prilazi bliži od 1,8 Å, su međutim karakteristični za divodonično vezivanje.

## Borni hidridi
Jedan od prvih primera ovog fenomenona su opisali Braun i Heseltin. Oni su primetili intenzivnu apsorpciju u IR opsezima na 3300 i 3210&nbsp;cm−1 rastvora (CH3)2NHBH3. Opseg više energije pripada normalnoj N&minus;H vibraciji, dok opseg niže energije potiče od iste veze koja formira interakcije sa B&minus;H. Nakon rastvaranja, 3300&nbsp;cm−1 opseg povećava intenzited, a 3210&nbsp;cm−1 opseg se umanjuje, usled intermolekularnih asocijacija.

Interest u divodonično vezivanje je oživeo nakon kristalografske karakterizacije molekula H<sub>3</sub>NBH<sub>3</sub>. U ovom molekulu, poput molekula koji su izučavali Braun i Hazeltin, atomi vodonika na azotu imaju parcijalno pozitivno naelektrisanje, Hδ+, a atomi vodonika na boru parcijalno negativno naelektrisanje, Hδ−. Rezultujuće B&minus;H...H&minus;N privlačenje stabilizuje molekul u čvrstom stanju. U kontrastu s tim, srodna supstanca etan, H3CCH3, je gas sa tačkom klučanja nižom od 285&nbsp;°C. Pošto učestvuju dva vodonična centra, interakcija se naziva divodonična veza.

Smatra se da dolazi do formiranja divodonične veze pre formiranja H2 u reakciji hidrida i protinske kiseline. Veoma kratke divodonične veze su primećena u NaBH4·2H2O sa H&minus;H kontaktima od 1,79, 1,86 i 1,94 Å.

## Koordinaciona hemija
Smatra se da do protonacije hidridnih kompleksa prelaznih metala generalno dolazi putem divodoničnog vezivanja. Ova vrsta H&minus;H interakcija se razlikuje od H&minus;H} vezivanja kod kompleksa prelaznih metala koji imaju divodoničnu vezu sa metalom.

## Reference
Agostička interakcija

**Agostička interakcija** je termin u organometalnoj hemiji za interakcije koordinativno-nezasićenog prelaznog metala sa C-H vezom, kod kojih dva elektrona koji formiraju C-H vezu ulaze u praznu d-orbitalu prelaznog metala, čime se formira dvoelektronska tricentarska veza. Mnoge katalitičke transformacije, na primer oksidativna adicija i reduktivna eliminacija, se odvijaju preko intermedijera koji sadrži agostičke interakcije. Agostičke interakcije su zastupljene širom organometalne hemije sa alkil, alkiliden, i polienil ligandima.

Kratke interakcije između ugljovodoničnih supstituenata i koordinatno nezasićenih metalnih kompleksa su poznate od 1960-tih. Na primer, u tris(trifenilfosfin) rutenijum dihloridu, postoji kratka interakcije između rutenijum(II) centra i atoma vodonika u orto poziciji jednog od devet fenil prstena. Brojni borohidridni kompleksi, koji su kristalografiski izučavani, se mogu opisati koristeći model dvoelektronsko tricentarske veze.

## Reference

## Vanjske veze
* Agostic Interaction
Četvoroelektronska tricentarska veza

**Četvoroelektronska tricentarska veza** je model koji se koristi za objašnjavanje postojanja pojedinih hipervalentnih molekula kao što su tetratomiska i heksatomska interhalogena jedinjenja, sumpor tetrafluorid, ksenon fluoridi, i bifluoridni jon. Ona je takođe poznata kao **Pimentel–Rundlov tricenterski model** po radu koji je objavio Džordž C. Pimentel 1951. godine. Taj rad je zasnovan na konceptima koje je ranije razvio Robert E. Rundl za elektron-deficijentno vezivanje. Proširena verzija ovog modela se koristi za opisivanje cele klase hipervalentnih molekula, kao što su fosfor pentafluorid i sumpor heksafluorid, kao i multicenterskog pi-vezinja, na primer kod ozona i sumpor trioksida.

## Reference
Dvoelektronska četvorocentarska veza

**Dvoelektronska četvorocentarska veza** je tip hemijske veze u kojoj četiri atoma dele dva elektrona pri vezivanju, sa neto redom veze od ½. Ovaj tip vezivanja se razlikuje od uobičajene kovalentne veze, u kojoj dva atom dele dva elektrona (2c-2e vezivanje).

Dvoelektronsko četvorocentarsko vezivanje je postulirano u pojedinim klasternim jedinjenjima. Na primer, boranski anjon B6H7-, je B6H62- oktaedar sa dodatnim protonom vezanim za jednu od trougaonih strana. Rezultat toga je da je oktaedar izobličen i BBBH romboidni prsten se može identifikovati u kome dolazi do 4c-2e vezivanja. Ovaj tip vezivanja je generalno vezan za elektron deficijentne romboidne prstene i relativno je novo polje israživanja, koje je komplementarno sa bolje poznatim poljem dvoelektronskih tricentarskih veza.

Primer čisto organskog jedinjenja sa dvoelektronskim četvorocentarskim vezivanjem je adamantilni dikatjon. Ova veza spaja četiri premoštena atoma u tetraedrskoh geometriji.

Tetracijanoetilen formira dianjonski dimer u kome su dva alkena spojena lice u lice četvorougaonom dvoelektronskom četvorocentarskom vezom. Razne čvrste soli ovog dianjona su izučavane da bi se odredila jačina veze i vibracioni spektroskopski detalji.

## Reference
Dvoelektronska tricentarska veza

**Dvoelektronska tricentarska veza** je elektronski oskudna hemijska veza gde tri atoma dele dva elektrona. Kombinacijom tri atomske orbitale se formiraju tri molekulske orbitale: jedna vezujuća, jedna *ne*vezujuća, i jedna *anti*vezujuća. Dva elektrona idu u vezujuću orbitalu, što dovodi do net vezujućeg efekta i formiranja hemijske veze između sva tri atoma. U mnogim uobičajenim vezama ovog tipa, vezujuća orbitala je pomerena u smeru dva od tri atoma, umesto da bude ravnomerno raspodeljena među sva tri. Najjednostavniji primer 3c-2e veze je trivodonični katjon, H3. Još jedan primer 3c-2e veze su divodonični kompleksi.

## Jedinjenja bora

*Dvoelektronske tricentarske veze* se često javljaju u jedinjenjima bora, poput diborana (B2H6). Monomer BH<sub>3</sub> je nestabilan pošto je atom bora okružen sa samo šest valentnih elektrona, i stoga da bi se formirala stabilna elektronska konfiguracija bliža oktetu, deli elektrone sa B&minus;H vezom drugog atoma bora, formirajući **B&minus;H&minus;B** vezu sa 3-centra-2-elektrona. U diboranu, postoje dve takve veze: dva H atoma premoštavaju dva B atoma, ostavljajući dva dodatna H atoma u uobičajenim B&minus;H vezama na svakom atomu bora.

Dva elektrona (koja odgovaraju jednoj vezi) u **B&minus;H&minus;B** vezujućoj molekulskoj orbitali su raspoređena preko tri internuklearna prostora. Red veze svake B&minus;H interakcije je 0,5, i stoga su premoštavajuće B&minus;H veze slabije i duže od terminalnih B&minus;H veza, kao što to pokazuju dužine veza na strukturnom dijagramu.

Ovaj šablon vezivanja je isto tako prisutan u trimetilaluminijumu, koji formira dimer Al2(CH3)6 sa atomima ugljenika dve metil grupe u pozicijama premoštavanja. Ovaj tip veze se takođe javlja u jedinjenjima ugljenika, gde se ponekad naziva hiperkonjugacijom.

## Reference

## Povezano
* Četvoroelektronska tricentarska veza
Divodonični kompleks

**Divodonični kompleksi** su koordinacioni kompleksi koji sadrže nepromenjeni H2 kao ligand. Prototipni kompleks je W(CO)3(PCy<sub>3</sub>)2(H}2). Ova klasa jedinjenja pretstavlja intermedijere u metalom katalizovanim reakcijama u kojima učestvuje vodonik. Više stotina divodoničnih kompleksa je poznato. Najveći broj primera su kompleksi katjonskih prelaznih metala sa oktaedarskom geometrijom.

Nakon kompleksacije, H&minus;H veza se produžava do 0,81–0,82 Å, sudeći po neutronsko difrakcionim merenjima, što je oko 10% duže u odnosu na H&minus;H vezu u slobodnom H2. Neki kompleksi koji sadrže višestruke vodonične ligande, i.e. polihidridi, manifestuju kraće H&minus;H kontakte. 

## Reference

## Literatura
* 
* 
* 
* 
*
Šestostruka veza

**Šestostruka veza** je tip kovalentne veze u kojoj učestvuje 12 vezujućih elektrona i čiji red veze je 6. Jedini poznati molekuli sa šestostrukim vezama su diatomski dimolibden (Mo2) i divolfram (W2), koji postoje u gasovitoj fazi. Postoji uverljiva evidencija da dva elementa periodnog sistema ne mogu da formiraju vezu većeg reda od 6.

## Dimolibden i divolfram
Dimolibden (Mo2) se može detektovati u gasovitoj fazi na niskim temperaturama (7 K) primenom tehnike laserskog isparavanja koristeći molibdensku ploču koristeći, na primer, blisko infracrvenu spektroskopiju ili UV spektroskopiju. Poput dihroma, singlet stanje se očekuje od dimolibdena. Viši red veze se odražava u kraćoj dužini veze od 194&nbsp;pm.

## Drugi molekuli
Mada diatomski Cr2 i U2 imaju formalne strukture sa vezama od dvanaest elektrona, njihovi efektivni redovi veze izvedeni iz kvantno hemijskih proračuna su manji od 5 (što odgovara petostrukim vezama).

## Reference

## Literatura

* 
* 
* 
* 
* 
* 
*
Petostruka veza

**Petostruka veza** u hemiji je neobičan tip hemijske veze, koja je prvi put opisana 2005. za jedno dihromno jedinjenje. Jednostruke, dvostruke, i trostruke veze su uobičajene u hemiji. Četvorostruke veze su ređe, mada su prisutne kod jedinjenja hroma, molibdena, volframa i renijuma, npr. [Mo2Cl8]4− i [Re2Cl8]2−. U petostrukoj vezi, deset elektrona učestvuje u vezivanju dva metalna centra. One su alocirane kao σ2π4δ4.

U nekim slučajevima veza visokog reda između atoma metala, metal-metal vezivanje je posredovano ligandima koji vezuju dva metalna centra i umanjuju interatomsko rastojanje. Nasuprot tome, hromni dimer sa petostrukom vezom je stabilizovan glomaznim terfenil (2,6-[(2,6-diizopropil)fenil]fenil) ligandima. Kompleks je stabilan do 200&nbsp;°C. Hrom-hrom petostruka veza je bila analizovana putem multireferentnih ab-initio i DFT methoda, koji su takođe korišteni za određivanje uloge terfenilnih liganda. Pokazano da bočne aril grupe formiraju veoma slabe interakcije sa atomima hroma, što uzrokuje malo slabljenje petostruke veze. Jedna teoretska studija iz 2007. je identifikovala dva globalna minimuma kod petostruko vezanih RMMR jedinjenja.

## Reference

## Povezano
* Šestostruka veza
Molekularna orbitalna teorija

U hemiji, **molekularna orbitalna (MO) teorija** je metod za određivanje molekularne strukture u kome elektroni nisu dodeljeni individualnim vezama između atoma, nego se smatra da se kreću pod uticajem jezgara u celom molekulu. U ovoj teoriji, svaki molekul sadrži set molekulskih orbitala, pri čemu se uzima da se molekularno orbitalna talasna funkcija *ψ<sub>j</sub>* može napisati kao jednostavna ponderisana suma *n* konstitutivnih atomskih orbitala *χ<sub>i</sub>*, sledeći ovu jednačinu: 
: \psi_j = \sum_{i=1}^{n} c_{ij} \chi_i.

*c<sub>ij</sub>* koeficijenti se mogu numerički odrediti supstitucijom ove jednačine u Šredingerovoj jednačini i primenom varijacionog principa. Ovaj metod se naziva aproksimacija linearne kombinacije atomskih orbitala (LCAO) i nalazi primenu u računarskoj hemiji. Jedna dodatna jedinična transformacija se može primeniti na sistem da bi se ubrzala konvergencija u pojedinim računarskim pristupima. Na molekularno orbitalnu teoriju se gledalo kao kompetitora teorije valence veze tokom tridesetih, pre nego što je postalo jasno da su dva metoda blisko srodna i da uz dopunu postaju ekvivalentni.

## Povezano
* Ab initio kvantno hemijski metodi
* Atomska orbitala
* Konfiguraciona interakcija
* Spregnuti klaster
* Metod Hartri–Foka
* Molekulska orbitala
* Molekulsko orbitalni dijagram

## Reference

## Literatura
* 
* 
## Vanjske veze

* Molecular Orbital Theory - Purdue University
* Molecular Orbital Theory - Sparknotes
* Molecular Orbital Theory  - Mark Bishop's Chemistry Site
* Introduction to MO Theory  - Queen Mary, London University
* Molecular Orbital Theory  - a related terms table
Četvorostruka veza

**Četvorostruka veza** je tip hemijske veze između dva atoma u kojoj učestvuje osam elektrona. Ova veza je ekstenzija poznatijih tipova veze, dvostruke i trostruke. Stabilne četvorostruke veze se najčešće javljaju između prelaznih metala iz sredine d-bloka, kao što su renijum, volfram, molibden i hrom. Tipično ligandi koji podržavaju ćetvorostruke veze su π-donors, a ne π-akceptori.

Hrom(II) acetat, Cr2(μ-O2CMe)4(H2O)2, je bilo prvo sintetisano hemijsko jedinjenje sa četvorostrukom vezom. Ovao jedinjenje je opisao E. Peligot 1844, mada njegovo osobeno vezivanje nije bilo prepoznato više od jednog veka. F. Albert Koton je 1964. bio prvi istraživač da okarakteriše četvorostruku vezu opisujući kalijum oktakhlorodirenat(III) ili K2[Re2Cl8]·2H2O. Dužina renijum–renijum veze u tom jedinjenju je samo 224&nbsp;pm. U terminologiji molekularne orbitalne teorije ovo vezivanje se opisuje kao σ2π4δ2 sa jednom sigma vezom, dve pi veze i jednom delta veze.

Mnoga druga jedinjenja sa četvorostrukom vezom su opisana. Jedan od izoelektronika sadrži direnijumsko jedinjenje koje je so K4[Mo2Cl8] (kalijum oktahlorodimolibdat). Primer divolframskog jedinjenja sa četvorostrukom vezom je di-volfram tetra(hpp).

## Reference

## Povezano
* Kovalentna veza
* Red veze
Delta veza

U hemiji, **delta veze** (**δ veze**) su kovalentne hemijske veze, kod kojih se četiri režnja jedne atomske orbitale preklapaju sa četiri režnja druge atomske orbitale. Ovo preklapanje dovodi do formiranja vezujuće molekulske orbitale sa dve čvorne ravni koja sadrži internuklearnu osu i prolazi kroz oba atoma.

Grčko slovo **δ** u imenu se odnosi na ''d'' orbitale, pošto je orbitalna simetrija delta veze ista kao i kod *d* orbitale kad se gleda duž ose veze. Ovaj tip vezivanja se javlja kod atoma sa zauzetim *d* orbitalama sa dovoljno niskom energijom da učestvuju u kovalentnom vezivanju, na primer, kod organometalnih vrsta prelaznih metala. Neka rutenijumska i molibdenska jedinjenja sadrže četvorostruku vezu, koja se sastoji od jedne sigma veze, dve pi veze i jedne delta veze.

Orbitalna simetrija delta vezujuće orbitale se razlikuje od pi antivezujuće orbitale, koja ima jednu čvornu ravan koja sadrži internuklearnu osu i drugi čvornu ravan normalnu na tu osu između atoma.

## Reference

* F. Albert Cotton and Geoffrey Wilkinson, "Advanced Inorganic Chemistry" (5th edn, John Wiley 1988), p.&nbsp;1087–1091
* B. Douglas, D.H. McDaniel and J.J. Alexander, "Concepts and Models of Inorganic Chemistry" (2nd edn, Wiley 1983), p.&nbsp;137
* J.E. Huheey, "Inorganic Chemistry" (3d edn, Harper and Row 1983). p.&nbsp;743-744
* G.L. Miessler and D.A. Tarr, "Inorganic Chemistry" (2nd edn, Prentice-Hall 1999), p.&nbsp;123-124
 

## Povezano
* Molekulska geometrija
Jačina veze

U hemiji, **jačina veze** je stepen do kojeg je svaki atom vezan za drugi hemijskom vezom doprinosi valenci tog drugog atoma. Jačina veze je intimatno vezana sa redom veze i može se kvantifikovati koristeći:
* Energija veze: neophodni su proračuni znatne veličine, čak i za najjednostavnije veze.
* Enerigija disocijacije veze

Jedan drugi kriterijum jačine veze je kvalitativna relacija između energija veze i preklapanja atomskih orbitala veza (Poling i Muliken). Što više se orbitale preklapaju, to se u većoj meri vezujući elektroni nalaze između jezgara i stoga su jače veze. Preklapanje je neophodno radi formiranja molekulskih orbitala. Stepen preklapanja se može izračunati primenom integrala preklapanja.

## Reference
Supermolekul

Termin **supermolekul** ili **supramolekul**, je uveo K.L. Volf () 1937. da bi opisao vodonično vezane dimere sirćetne kiseline. Istraživanje nekovalentnih veza u molekulskim kompleksima se od tog vremena razvilo u polje supramolekularne hemije. Termin supermolekul se ponekad koristi za opisivanje supramolekularnih konstrukcija, koje su kompleksi dva ili više molekula (često makromolekula) koji nisu kovalentno vezani. Termin supermolekul se takođe koristi u biohemiji za opisivanje kompleksa biomolekula, kao što su peptidi i oligonukleotidi formiranih od više lanaca.

## Reference

## Literatura
* 

## Povezano
* Supramolekularna hemija
* Makromolekul
CBIA

**** ima više značenja.

* Adenozilkobirno kiselinska sintaza (glutamin-hidrolizujuća), enzim
* Kobirinat a,c-diamidna sintaza, enzim
* CBQR-FM, radio stanica
XMP

Termin **XMP** ima više značenja.

* Ksantozin monofosfat, intermedijer u purinskom metabolizmu
* Extensible Metadata Platform, SO standard
DHM

__NOTC__
Termin **DHM** ima više značenja.

* Difenhidramin, H1 antagonist
* Dihidromiricetin, flavanoid sa svojstvima alkoholnog antagonista
DPH

__NOTC__
Termin **DPH** ima više značenja.
* Difenhidramin, H1 blokator
* Digitalna planarna holografija, tehnologija za proizvodnju minijaturnih optičkih komponenti
Insulinu sličan faktor rasta II IRES

**Insulinu sličan faktor rasta II IRES** (*IGF-II*) je prisutno na 5' UTR IGF-II vodećeg iRNK lanca. Ovaj RNK element omogućava kap-nezavisnu translaciju iRNK molekula i smatra se da ova familija može da omogući kontinualnu IGF-II produkciju u ćelijama koji se brzo dele tokom razvića.

## Reference

## Vanjske veze
* 
* IRESite page for IGF2 leader2
Gastonija

__NOTC__
Termin **Gastonija** ima više značenja.
* Gastonija (Severna Karolina)
* Gastonija (dinosaurus)
* Gastonija (biljka)
BLP

__NOTC__
Termin **BLP** ima više značenja.
* Braunov lipoprotein, bakterijski protein
* .BLP, fajl format
INHBC

**Inhibin beta C lanac** je protein koji je kod ljudi kodiran *INHBC* genom.

Ovaj gen protein koji je član TGF-beta familije. Ova podjedinica formira heterodimere sa beta A i beta B podjedinicama. Inhibini i aktivini, takođe članovi TGF-beta familije, su hormoni sa suprotnim destvom koji učestvuju u hipotalamusnoj, hipofiznoj, i gonadalnoj hormonskoj sekreciji, kao i u razviću i diferencijaciji raznih ćelijskih tipova.

## Reference

## Literatura

## Povezano
* Inhibin
INHBB

**Inhibin, beta B** (*INHBB*) je protein koji je kod ljudi kodiran *INHBB* genom. INHBB je podjedinica u aktivinu i inhibinu, blisko srodnim glikoproteinima sa suprotnim biološkim destvima.

## Funkcija
Inhibini su heterodimerni glikoproteini koji se sastoje od α podjedinice (INHA) i jedne od dve homologne, ali različite, β podjedinice (βA ili βB, ovog proteina). iRNK za dve podjedinice je prisutna u jajnicima odraslih pacova. Inhibin se može specifično vezati za testikularne interstinalne ćelije tokom razvića i ima značajnu ulogu u regulaciji produkcije testosterona Lejdigovih ćelija ili funkcionisanju interstitinalnih ćelija.

## Reference

## Literatura

## Povezano
* Inhibin
INHBA

**Inhibin, beta A** (*INHBA*) je protein koji je kod ljudi kodiran *INHBA* genom. INHBA is a subunit of both activin and inhibin, two closely related glycoproteins with opposing biological effects.

## Funkcija
Inhibin beta A subunit zajedno sa alfa podjedinicom formira hipofizni FSH sekretorni inhibitor. Inhibin negativno reguliše proliferaciju gonadalnih stromalnih ćelija i ima supresivno dejstvo na tumour. Serumski nivoi inhibina odražavaju veličinu granulosa-ćelija tumora i mogu se koristiti kao marker za primarnu kao i rekurentnu bolest. Kod kancera prostate, izražavanje gena inhibin alfa-podjedinice je potisnuto i ne može se detektovati kod slabo diferenciranih ćelija tumora.

## Interakcije
INHBA formira interakcije sa ACVR2A.

## Reference

## Literatura

## Povezano
* Inhibin
Pi retrodonacija

**π retrodonacija** je hemijski koncept koji označava pojavu da elektroni prelaze iz atomske orbitale jednog atoma u π* antivezujuću orbitalu drugog atoma ili liganda. Ona je posebno zastupljena u organometalnoj hemiji prelaznih metala sa multiatomskim ligandima poput ugljen monoksida, etilena ili nitrozonijum katjona. Elektroni metala se se koriste za vezivanje liganda, u procesu kojim se umanjuje metalni višak negativnog naelektrisanja. Jedinjenja u kojima se javlja π retrodonacija su između ostalog Ni(CO)<sub>4</sub> i Zeisova so.

IUPAC opisuje retrodonaciju kao vezivanje π-konjugovanih liganda za prelazni metal pri čemu dolazi do sinergističkog procesa donacije elektrona sa popunjenih π-orbitala ili orbitala sa slobodnim elektronskim parom liganda u praznu orbitalu metala (donor–akceptor veza), zajedno sa oslobađanjem elektrona iz *n*d orbitale metala (koji ima π-simetriju u odnosu na metal–ligand osu) u prazne π*-antivezujuće orbitale liganda.

## Povezano
* Teorija ligandnog polja
* Pravilo 18-elektrona
* Metalni karbonil

## Reference

## Literatura
*
Salo

Pojam **** može biti:

u osnovnom značenju:
* Adipozno tkivo

## Toponimi
* Salo (Finska),
* Salo (Italija),
* Salo (Gabon).

## Ostalo
*Italijanska Socijalna Republika, također poznata i kao Republika Salo
**[[Salo ili 120 dana Sodome]]*, kontroverzni italijanski igrani film
TFR2

**Transferinski receptor 2** je protein koji je kod ljudi kodiran *TFR2* genom.

Ovaj gen je član grupe transferinskih receptora. On kodira jednoprolazni membranski protein tipa II sa proteaznim domenom, M28 peptidaznim domenom i dimerizacionim domenom koji je sličan transferinskom receptoru. Ovaj protein posreduje ćelijski unos transferina vezanog za gvožđe. Mutacije ovog gena uzrokuju naslednu hemohromatozu tipa III. Alternativno splajsovane varijante koje kodiraju različite proteinske izoforme su poznate, međutim samo deo njih je potpuno okaraterisan.

## Reference

## Literatura

## Povezano
* Transferin
* Transferinski receptor
* TFRC

## Vanjske veze
* GeneReviews/NIH/NCBI/UW entry on TFR2-Related or Type 3 Hereditary Hemochromatosis
TFRC

**Transferinski receptor 1** (*TfR1*, *Klaster diferencijacije 71*, *CD71*) je protein koji je kod ljudi kodiran *TFRC* genom. TfR1 je neohodan za prenos gvožđa vezanog za transferin u ćelije.

## Interakcije
TFRC formira interakcije sa GABARAP i HFE.

## Reference

## Povezano
* Klasteri diferencijacije
* Transferin
* Transferinski receptor
* TFR2
Defosforilacija

**Defosforilacija** je esencijalni proces uklanjanja fosfatnih grupa sa organskih jedinjenja (npr. adenozin trifosfata (ATP)) putem hidrolize. Suprotan proces je fosforilacija. Defosforilacija se odvija pri kretanju mišića i u mnogim drugim reakcijama u telu, kao i u reakcijama u biljkama.

ATP se hidrolizuje do adenozin difosfata (ADP) uz oslobađanje energihe, fosfatne grupe, pri aktivnom transportu molekula saharoze u floem biljki.

## Povezano
* Fosfataza

## Reference
NPPA

__NOTC__
Termin **NPPA** ima više značenja.
* Atriopeptin, hormon
* Nacionalna asocijacija novinskih fotografa ()
PGM

Termin **PGM** se može odnositi na:

* Fosfoglicerat mutaza, enzim
* Fosfogliceratna mutaza, enzim
* Probabilistički grafički model
TIM

__NOTC__
Termin **TIM** ima više značenja.
* Triozafosfat izomeraza, enzim
* Tioizomeskalin, serija psihodeličnih droga
* Jodoform, trijodometan
TPI

__NOTC__
Termin **TPI** ima više značenja.
* Triozafosfat izomeraza, enzim
* TPI test, koristi se za detektovanje prisustva *Treponema pallidum* bakterije
Aktivator

Termin **aktivator** ima više značenja.
* Aktivator (genetika), protein koji se vezuje za DNK i reguliše jedan ili više gena
* Enzimski aktivator, tip efektora koji povećava brzinu enzimom posredovanih reakcija
* Aktivator (fosfor), tip dopanta
REM

**Rem** može značiti:

* Rem (naselje), kao naseljeno mesto u Bač-Kiškunskoj županiji, u južnoj Mađarskoj;
* Rem (mitološki lik), kao mitološki lit iz starorimske mitologije.

ili 
* REM-faza, kao faza sna. 

ili
* R.E.M., kao muzička grupa.
* rem (jedinica)
* Romul i Rem
ATC kod A14

## A14A [[Anabolički steroid]]i
### A14AA [[Androstan]]ski derivati
:A14AA01 Androstanolon
:A14AA02 Stanozolol
:A14AA03 Metandienon
:A14AA04 Metenolon
:A14AA05 Oksimetholon
:A14AA06 Hinbolon
:A14AA07 Prasteron
:A14AA08 Oksandrolon
:A14AA09 Noretandrolon

### A14AB [[Estren]]ski derivati
:A14AB01 Nandrolon
:A14AB02 Etilestrenol
:A14AB03 Oksabolon cipionat

## A14B Drugi anabolički agensi

## Reference
T1

__NOTC__
Termin **T1** ima više značenja.

* Ciklin T1, ljudski gen
* GalNAc-T1, ljudski gen
* 3 mm T1 svetleća dioda
T3

__NOTC__
Termin **T3** ima više značenja.

* Trijodotironin, hormon
* Co-codamol, Tylenol 3 (paracetamol sa kodeinom), lek protiv bolova
Agencija za nacionalnu bezbednost

Termin **agencija za nacionalnu bezbjednost** ima više značenja:
* Agencija za nacionalnu bezbjednost (Crna Gora)
* NSA, ()
OPF

__NOTC__
Termin **OPF** ima više značenja.

* Oscilator promjenljive frekvencije
* OEBPS, eBook format
PGA

__NOTC__
Termin **PGA** ima više značenja.

* 3-Fosfoglicerinska kiselina
* Poliglutaminska kiselina
* Propilen glikol alginat
* Prostaglandin tipa *A*
PLB

__NOTC__
Termin **PLB** ima više značenja.
* Fosfolipaza B
* Radio svetionik za nesrećne slučajeve ()
PQQ

__NOTC__
Termin **PQQ** ima više značenja.
* Pirolohinolin hinon
* Aerodrom Port Makvori, IATA kod aerodroma
Zvezdana prašina

Termin **zvezdana prašina** ima više značenja.

* Zvezdana prašina (film iz 2007)
* Zvezdana prašina (film iz 1974)
* Zvezdana prašina (film iz 1940)
Moko

__NOTC__
Termin **Moko** ima više značenja.

* Molibdenski kofaktor, enzimki kofaktor
* Moko bubanj, azijski bronzani bubanj
MPT

__NOTC__
Termin **MPT** ima više značenja.

* Molibdopterin, enzimski kofaktor
* Tetrahidrometanopterin, koenzim H4MPT
* Metilpropiltriptamin, psihodelični triptamin
MAL

__NOTC__
Termin **MAL** ima više značenja.

* Metil aminolevulinat
* Mal (narod), urođenička etnička grupa u Laosu i Tajlandu.
PLD

__NOTC__
Termin **PLD** ima više značenja.
* Fosfolipaza D, serin/treonin-specifična proteinska kinaza 
* Policistična bolest jetre ()
Prokariotska fosfolipaza A2

**Prokariotska fosfolipaza A2** je proteinski domen prisutan kod bakterijskih i fungalnih fosfolipaza. On omogućava oslobađanje masnih kiselina i lizofosfolipida putem hidrolize 2-estarske veze 1,2-diacil-3-sn-fosfoglicerida. Ovaj domena poprima alfa-heliksnu sekundarnu strukturu, koja se sastoi od pet alfa heliksa grupisana u dva heliksna segmenta.

## Reference
Benzohinon

__NOTC__

Termin **benzohinon** ima više značenja.

* 1,2-Benzohinon, *o*-benzohinon
* 1,4-Benzohinon, *p*-benzohinon
NAC

__NOTC__
Termin **NAC** ima više značenja.
* Acetilcistein, N-acetilcistein
* Acetilkarnozin, N-acetilkarnozin
BHL

__NOTC__
Termin **BHL** ima više značenja.

* Biblioteka biodiverzitetskog nasleđa ()
* Hokejaška liga Bosne i Hercegovine
* Britanska hokejaška liga
SLA

__NOTC__
Termin **SLA** ima više značenja.
* Lipoinska kiselina, antioksidans
* Aerodrom Martín Miguel de Guemes, IATA kod aerodroma u Argentini
PAPS

__NOTC__
Termin **PAPS** ima više značenja.
* 3'-Fosfoadenozin-5'-fosfosulfat, koenzim
* Papiloma, bradavica
LK

__NOTC__
Termin **LK** ima više značenja.

* Šri Lanka, ISO 3166-1 alfa-2 kod zemlje
* Lipoinska kiselina
DBPC

__NOTC__
Termin **DBPC** ima više značenja.
* Ionol, antioksidans
* Dvostruko-slepo placebom kontrolisano () kliničko ispitivanje
S64

Termin **S64** ima više značenja.

* S-oznake, S64: Ukoliko se proguta, isprati usta vodom (samo ako je unesrećeni svestan)
* S-64 Skikran, helikopter
S63

Termin **S63** ima više značenja.

* S-oznake, S63: U slučaju nesreće usled udisanja: izvesti unesrećenog na svež vazduh i omogućiti mu da se povrati
* Mercedes-Benz S-klasa, automobil
S62

Termin **S62** ima više značenja.

* S-oznake, S62: Ukoliko se proguta ne izazivati povraćanje: potražiti odmah lekarsku pomoć i pokazati sadržaj ili etiketu
* Sikorski S-62, helikopter
S61

Termin **S61** ima više značenja.

* S-oznake, S61: Izbegavati oslobađanje sadržaja u životnu sredinu. Koristiti informacije sa specijalne liste za bezbednost
* Sikorski S-61, helikopter
RLK

__NOTC__
Termin **RLK** ima više značenja.

* Lipoinska kiselina, antioksidans
* Ragbi liga klub Crvena zvezda, RLK Crvena zvezda
RLA

__NOTC__
Termin **RLA** ima više značenja.

* Lipoinska kiselina
* Rod Laver Arena, Melburn, Australija.
S60

Termin **S60** ima više značenja.

* S-oznake, S60: Ovaj materijal i njegov sadržaj moraju biti odloženi na bezbednom mestu
* Volvo S60, automobil
S59

Termin **S59** ima više značenja.

* S-oznake, S59: Potražiti informacije od proizvođača/dobavljača u vezi sa obnavljanjem/reciklažom
* Sikorsky S-59, helikopter
S57

Termin **S57** ima više značenja.

* S-oznake, S57: Koristiti odgovarajuću ambalažu kako bi se izbeglo zagađivanje prirode
* HMAS Oxley (S57), podmornica
S56

Termin **S56** ima više značenja.

* S-oznake, S56: Odlagati materijal i njegov sadržaj na bezbednom mestu ili mestu određenom za odlaganje te supstance
* Sikorski S-56, američki helikopter