open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Kwazá

**Kwazá** (Arára, Koaiá, Kwazá, Coiá).- Pleme američkih Indijanaca, lingvistički izolirani, danas nastanjeni sa Aikaná (Tubarão) i Latundê Indijancima na rezervatu Terra Indígena Tubarão-Latundê (svega 130 stanovnika rezervata), dio je u zoni São Pedra na rezervatu Terra Indígena Kwazá do Rio São Pedro i po gradovima Pimenta Bueno i Porto Velho u Brazilu, Rondônia. Jezik kwaza u opasnosti je da nestane, a Indijanci se osim njima služe i jezikom aikana i portugalskim. Ime Arára osim njih nose i plemena Arára do Mato Grosso (izolirani), Arára do Pará (Karibi), i Arára do Jiparaná (Ramarama Tupian) i Arara do Acre (Shawanauá; Panoan).

Za Kwaza ili Koaiá koji žive blizu rijeke São Pedro u južnoj Rondôniji, smatralo se sve do 1990.-tih da su izumrli. U tom kraju je ipak otkriveno 25 članova ove rase. Prvi put Kwaze se spominju 1916. u knjizi Marshall Rondona. Kada je 1930.-tih francuski antropolog Clause Lévi-Strauss posjetio južnu Rondôniju, uočio je jednog mladog Kwaza Indijanca među Kepkiriwatima. Nekoliko godina kasnije mineraloška ekspedicija posječuje državu i otkriva ih na mjestu gdje oni žive i danas. Negdje od 1940.-tih godina gubi se trag ovog naroda. Godine 1984. američki lingvist Harvey Carlston u posjetu je rezervatu Tubarão-Latundê, naseljen plemenima Aikaná i Latundê i među njima nalazi nekoliko Kwaza, njihov ostatak koji je preživio seriju epidemija. Većina ovih još je tamo naseljena. Nešto Kwaza preostalo je u visokom šumovitom području kod São Pedra, kojih 60&nbsp;km od rezervata Tubarão-Latundê.
Kwaza danas žive pod pritiskom lokalnih rančera koji uništavaju šumu.

## Literatura
**Zach, Stanislav s.f.** Vocabulario dos tribos Masacá, Salamai, Coaiá e Canoê. Ms. conservado en el Archivo del Museu do Indio de Rio de Janeiro.

## Vanjske veze

* Kwazá 
* Rediscovered Indians
Puinavean

**Puinavean** (Puinave-Makú), porodica jezika američkih Indijanaca iz Kolumbije i susjednog Brazila koja obuhvaća jezike Indijanaca Puinave u graničnom području Kolumbije i Venezuele i srodnih Maku plemena koja koja govore više srodnih jezika ili dijalekata. Puinave jezikom služi se preko 2,200 ljudi u području rijeke Inírida i njezinih pritoka. 

## Klasifikacija
* Puinave: Guaipunave, Puinave. nastanjeni u Kolumbiji.
* Macuan: Cacua ili Kakwa ili Kakua (od Kerarí ili Querari ili Bará ili Bara-Makú, Nukak ili Macusa, i nekoliko drugih dijalekata): vaupés i macú-paraná ; Guariba ili Wariva; Hupdë ili Hupdá (od Tikié, Hupda vlastiti, Yahup ili Yuhup i Papurí); Kaburí (od Nadêb ili Nadëb ili Nadobo, Marahan i Kamán ili Dâw); Kuri-Dou (od Kurikuriaí i Dou; Macu. Naziv Yapooa obuhvaćao je Querarí i Papurí. Kolumbija i Brazil

## Vanjske veze
* Puinave-Makú
Macuan

**Macuan** (Maku), porodica indijanskih jezika i plemena iz Kolumbije (Cacua i Nukak ?) i Brazila (Dâw ili Kamã Makú i Hupdë ili Hupdá, Nadêb ili Nadëb ili Nadobo i Yuhup). Maku jezici prema McQuownu i Greenbergu čine pod-porodicu porodice Puinavean. Predstavnici su:
* Cacua ili kákwa, macu de cubeo [cbv] (Kolumbija), 150 (1982 SIL).
* Dâw [kwa] (Brazil), 83 (1994 ALEM).
* Hupdë ili macú de tucano [jup] (Brazil i Kolumbija), 1.360.
* Nadëb ili kabori [mbj] (Brazil), 300 (1986 SIL).
* Nukak Makú [mbr] (Kolumbija), 400 (2005 Garcia).
* Yuhup [yab] (Brazil), 360 (1995).

## Izvori

## Vanjske veze
* Ethnologue (14th)
* Ethnologue (15th)
* Makú
Puinave

**Puinave** (Puinabe), pleme američkih Indijanaca porodice Puinavean nastanjeno u Kolumbiji duž rijeke Inírida i njezinih pritoka, te na susjednom području Venezuele u blizini Guasuriapana i San Fernando de Atabapoa. Puinavama je domovina rijeka Inírida a o njihovom naseljavanju susjedne Venezuele malo je poznato. Jezično ih se povezuje sa Macú Indijancima u širu porodicu Puinave-Macu (ponekad Puinavean), i sa Tucano plemenima u Veliku porodicu Macro-Tucanoan.

## Etnografija: život i običaji

Puinave su stanovnici kišne šume koji žive prvenstveno od poljodjelstva tipa posijeci-i-spali, nadopunjujući izvore prehrane lovom, ribolovom i sakupljanjem. U trećem mjesecu pale čestice prašume kako bi ih pripremili za sadnju koja počinje kišnom sezonom u svibnju i lipnju. Obrađeno područje nazivaju * 'timot' * (=*polja kasave*) i ona su glavna aktivnost žena. Svake godine obitelj stvara novu česticu na različitim lokacijama, tako da bi kroz cijelu godinu bili opskrbljeni kasavom. Ribolov je druga najvažnija ekonomska aktivnost iza hortikulture jer predstavlja glavni izvor proteina. Lov i sakupljanje ne čine prioritetne ekonomske aktivnosti. Sakupljanje je sezonsko, a lov se sve više zanemaruje. 
Socijalnu strukturnu organizaciju u prošlosti bio je klan (24), egzogaman i patrilinearnog nasljeđa. Unutar svakog Puinave-sela svaka nuklearna obitelj inače s patripotestalnim autoritetom, posjeduje vlastitu kuću. Ženidba se prakticira i poželjna je među ukrštenim rođacima, dok je među paralelnim zabranjena. Isprva je postmaritalno stanište matrilokalno, mladoženja je dužan raditi određeno vrijeme za obitelj svoje žene, da bi se nakon izvjesnog vremena vratio u svoje selo. Otada pa nadalje stanište je patrilokalno. U novije vrijeme česti su i brakovi sa Indijancima Curripaco, Cubeo, Piratapuyo, Dessana, Wuanano i Tukano.

## Literatura
* Triana, Gloria (1987). "Puinave." In Introducción a la Colombia amerindia, edited by François Correa and Ximena Pachón. Bogotá: Instituto Colombiano de Antropología. (ICAN)

## Vanjske veze
* Puinave
* Puinave
* Grupos étnicos:Puinave
Hupdá

**Hupdá** (Hupdé, Jupda), Maleno pleme američkih Indijanaca porodice Makú naseljeno duž rijeke Rio Auari, na sjeverozapadu brazilske države Amazonas i susjednom području Kolumbije. Hupdé su nomadi i stanovnici kišne šume, među kojima se razlikuje nekoliko grupa koje se služe srodnim dijalektima, to su Hupdë, Tuhup, Nëhup. Ruhlen ih klasificira u porodicu Puinavean. Zanimaju se lovom, a ratarstva nemaju. Poznaju klansku patrilinearnu eksogamnu organizaciju. Brojno stanje im iznosi preko 1,200 (1995) u Brazilu i 150 u Kolumbiji (1991).

## Vanjske veze
* Jupda
Kamã Makú

**Kamã Makú** (Kamã, Dâw, Macu-camãs), pleme Macuan Indijanaca iz brazilske države Amazonas, nastanjeni na gornjoj Maiuari (pritoka rijeke Japurá) na općini São Gabriel de Cachoeira, i donjem toku rijeke Rio Negro, Curicuriari (Área Indígena Médio Rio Negro I). Sami sebe nazivaju imenom Dâw. Populacija: 83 govornika (1994 ALEM);

## Vanjske veze
* Alain Fabre
Yuhup

**Yuhup** (Sami sebe nazivaju Yuhupde; ostali nazivi: Yahúp, Maku Yahupde, Maku-Yahup, Macu-iuhupde, Iuhupde, Yuhupdeh, Maku, Pohsá, Peoná, Wirapoyá), pleme Macuan Indijanaca uz rijeku Uaupés ili Vaupés u brazilskoj državi Amazonas i susjednim predjelima Kolumbije, područja koja nastanjuju poglavito plemena Tucanoan Indijanaca. Ima ih oko 600 (1986 SIL) ..

## Izvori
Simacuan

**Simacuan**, malena izolirana etnolingvistička porodica američkih Indijanaca iz Perua, poznati pod plemenskim imenima Urarina i Itucale. Charles A. Zisa (1970) klasificira ju velikoj andskoj porodici. Joseph H. Greenberg ga klasificira sa mayna i sabela jezicima u širu skupinu itucale-sabela i preko nje u andske jezike, a Matthew S. Dryer (2005) vodi ga kao izoliranog

Porodica obuhvaća tek jezik i pleme Urarina u departmanu Loreto na rijekama Tigrillo, Pangayacu i Chambira, pritoke Marañóna, u distriktima Urarinas, Chambira i Trompeteros. Ima ih između 2,000 i 3,500.

## Reference

## Vanjske veze
*Urarina
Itucale

**Itucale**, pleme američkih Indijanaca porodice simacuan u šumama sjeverno od rijeke Marañón u Peruu. Itucale graniče sa plemenom Urarina i vjerojatno su njihov ogranak . Njihovo ime lingvisti danas koriste kao alternativni naziv za jezik urarina .

## Izvori
Urarina

**Urarina** (Shimacu, Simacu. Nisu isto što i Itucale), pleme simacuan Indijanaca naseljenih duž rijeka Pucayacu, Chambira i Urituyacu u peruanskom distriktu Urarinas .

Urarina su veoma srodni drugoj simacuan skupini koja se zove Itucale , pa ih se često poistovječuje. Žive organizirani po malenim skupinama a zemljodjelstvo im je glavno zanimanje. Izvan svoje skupine nikada se ne žene. Populacija im iznosi oko 3,000 (2002 SIL).

Jezik urarina jedini je član porodice simacu a u Peruu je priznat službenim. Ženski dio populacije je monolingualan 

## Reference
Arapáso

**Arapáso** (Arapasso, Arapaço, Arapaso, Koneá), pleme američkih Indijnaca porodice Tucanoan sa srednjeg toka rijeke Rio Uaupés i pritoka Tiquié, Papuri i Querari na sjeveru brazilske države Amazonas. Danas žive na rezervatima Terra Indígena Alto Rio Negro (općine Japura i São Gabriel da Cachoeira), Terra Indígena Marabitanas/Cue-Cue (općina São Gabriel da Cachoeira), Terra Indígena Médio Rio Negro I (općine São Gabriel da Cachoeira, Japura i Santa Izabel) i Terra Indígena Médio Rio Negro II (na općinama São Gabriel da Cachoeira, Japura e Santa Izabel) . Populacija im iznosi 268 (1992 ALEM), a jezik je možda izumro ; 569 (Dsei/Foirn - 2005) .

## Izvori
Barasána

**Barasána** (Bará, Barasano, Barasana del Sur; jezično su možda identični sa Pokanga, Pokanga-tapuia), pleme američkih Indijanaca porodice Tucanoan naseljeno u bazenu Amazone na rijeci Pirá-paraná (regija Vaupés) i pritocima u Kolumbiji i susjednim područjima brazilske države Amazonas. Populacija im 1990. iznosi oko 350. Govore sa najmanje 5 dijalekata među kojima i janera i comematsa, dok je taiwano (taibano, edúuria, taiwaeno), možda poseban jezik.
Summer Institute of Linguistics (SIL), među njima razlikuje Južne Barasána ili Barasano i Sjeverne Barasána ili Bará, poznate i kao Waimaha.
Kultura Barasana pripada tropskoj šumi. Žive u kolektivnim nastambama poznatim kao maloca. Prakticiraju se poznate svečanosti ili ceremonije 'Jurupari' i uzimaju tijekom rituala halucinogen Ayahuasca. U Brazilu žive na rezervatu Terra Indígena Alto Rio Negro na području općina Japura i São Gabriel da Cachoeira (40 duša ).

## Izvori

## Vabnjske poveznice
* Barasana
Nadêb

**Nadêb** (Maku-Nadeb, Nadëb, Nadob, Makunabödo, Maku Nadöbo, Makunahödö) je pleme američkih Indijanaca nastanjenih u 3 naselja na sjeverozapadu brazilske države Amazonas, na rijeci Uneiuxi, pritoci Rio Negra, Japuri i Negru. Rezervat što su ga Indijanci dobili na rijeci Uneiuxi (1998.) prostire se na površini od 403,182 hektara. Jezično se svrstavaju porodici Puinavean. Prema podacima Joshua Projecta 2005. godine ima ih tek 200. Po kulturi su polu-nomadski lovci i sakupljači. Izrazito su niskog rasta.

## Vanjske veze
* The Leakey Foundation - Funded Research Project
Nukak

**Nukak** (Nukak Maku, Macusa), pleme američkih Indijanaca nastanjenih u amazonskom bazenu između rijeka Guaviare i Inírida. Nukaki su jedna od kojih 6 grupa Makú Indijanaca, nomadskih lovaca i sakupljača koji žive po malenim obiteljskim grupama u prašumama duž riječnih obala, i u neprekidnom pokretu. Kod kraćih zadržavanja podižu kolibe od drveta i palmina lišća, a viseći ležaj-hammock, glavni je namještaj. Uz lov i ribolov sakupljaju voće, orahe, insekte, med i kornjače. Muškarci su naoružani puhaljkama sa strelicama čiji su vrškovi premazani otrovom kurare, a hvataju majmune i ptice.

Prve kontakte sa bijelim došljacima imaju 1988., a njihov teritorij pretežno su zauzeli uzgajivači koke, razne militantne političke skupine i kolumbijska armija.

Jezik Nukak Indijanaca ostao je neklasificiran. Preostalo ih je oko 300.

## Vanjske veze
* NUKAK-MAKU
* Nukak Maku by NIELS VAN IPEREN
## Izvori
Bará

**Bará** (Waimaja, Waimaha, Barasano del Norte, Barasano), pleme američkih Indijanaca porodice Tucanoan nastanjeno na području departmana Vaupés u Kolumbiji duž gornjeg toka rijeke Pira-Paraná, gornji Papurí i Tiquié i susjednom dijelu brazilske države Amazonas. U Brazilu Bare žive na 3 rezervata: AI Pari Cachoeira (uz druga plemena) na rijeci río Tiquié u općinama Bittencourt i Iauareté; AI Pari Cachoeira II, u općini Iauareté; AI Pari Cachoeira III, na igarapé Castanho, pritoka río Traira, u općini Bittencourt .
Kultura Bara je slična Barasánama; lovci, ribari, sakupljači i uzgajivači tropskih kultura. Organizirani su po patrilinearnim egzogamnim klanovima: Waimasa (Waimaja), Wamutañara (Wamïtañarã), Pamoa, Bara, Wañaco i Bupua. Nastambe su kolektivne maloce sa nekoliko obitelji. 

## Izvori

## Literatura
* Jackson, Jean E. 1973. Marriage and linguistic identity among the Bará Indians of the Vaupés, Colombia. Ph.D. diss., Stanford University.
Buhágana

**Buhágana** (Karauatána-mira), pleme ili skupina američkih Indijanaca porodice Tucanoan nastanjenih u Kolumbiji i susjednim predjelima brazilske države Amazonas. Koch-Grünberg Buhágane dijeli na nekoliko lokalnih skupina: Ömöá; Sära; Yäbá; Döä; Tsáina; Tsöloa, ne smiju se brkati sa Tsölá (=Pinótsöla); Hógolotsöloa, u jednoj maloki na igarapé Yauacáca; Palänoa, na gornjoj Pirá-Paraná; i Erúlia, gornja Pirá-Paraná. Jezik buhágana pripada zapadnoj skupini porodice Tucanoan. Danas se smatra se da su dio šire skupine Macuna .

## Izvori

## Vanjske veze
* Populacija
Coreguaje

**Coreguaje** (Koreguaje, Correguaje, Korebaju, Coreguaxe, Ko'reuaju Sami sebe nazivaju K&lt;sup&gt;h&lt;/sup&gt;o'rewahɨ), jedno od značajnijih plemena porodice Tucanoan naseljeno u šumama uz rijeke Orteguaza u Caquetá u kolumbijskim departmanima Caquetá i Putumayo. Populacija iznosi preko 2,200  sa Tama Indijancima koji danas govore coreguaje jezikom.

Ekonomija Coreguaja temelji se na lovu i ribolovu i sakupljanju, kao i uzgoju kultura kišne šume kao što su manioka, chontaduro, banana, kukuruz i drugo. Kultura im je tipična za tamošnja plemena, uključujući kolektivnu kuću poznatu kao maloka i yuruparí kao najvažniju svečanost.

## Izvori

## Vanjske veze
* Etnias de Colombia: Coreguaje
Desana

**Desana** (Desaña, Desána, Desano, Deçana, Dessano, Winá, Wira, Paporiuara), pleme američkih Indijanaca porodice Tucanoan, naseljeni duž rijeka Papuri i Abiyu pritok Vaupésa i Pacá i  Macú Parana, pritoke Papurija, u južnoj Kolumbiji i sjevernom Brazilu. U brazilu žive na rezervatima Terra Indígena Alto Rio Negro u općinama Japura i São Gabriel da Cachoeira; Balaio (općina São Gabriel da Cachoeira); Baixo Rio Negro (općina Humaitá); Médio Rio Negro I (općine São Gabriel da Cachoeira i Santa Isabel do Rio Negro); Médio Rio Negro II 8iste općine); Rio Apaporis (općina Japura); i Rio Tea (općine Santa Isabel do Rio Negro i São Gabriel da Cachoeira) . Populacija 2.204 (Dsei/Foirn - 2005) 

## Izvori
Cubeo

**Cubeo** (Kubéwa, Kobéua, Cobewa, Cobéua, Corôa, Kubéu, Kobewa, Kobewána, Kubéo; sami sebe nazivaju Pamíwa, u značenju *ljudi*), jedno od najznačajnijih Tucanoan plemena nastanjenih u Kolumbiji i susjednim područjima Brazila i Venezuele. Teritorij Cubeo Indijanaca nalazi se uz rijeku río Querarý, gornja Aiarý (pritoka Içane) i Hähänaua ili pravih Cubea na río Cuduiarý. Cubeo broje peko 6.000 duša (1994 SIL)  od čega 6.000 u Kolumbiji i oko 150 kod São Gabriela na sjeverozapadu brazilske države Amazonas na rijeci Uaupés.

Najbrojniji kolumbijski Cubeo, žive u 4 departmana: a) Vaupés, 663 u općini Caruru i 1.929 u općini Acaricuara, (Arango & Sánchez 1998); b) u departmanu Amazonas na općinama Leticia i Mirití-Parana; c) departman Guainía, na općini Puerto Inírida sa plemenima Kurripako, Guanano, Desana, Piratapuyo, Tucano i Puinave; d) departman Vichada u općini Puerto Carreño, sa plemenima Kurripako i Puinave.

Kulturno pripadaju plemenima Kišne šume. Organizirani su u tri egzogamne fratrije koje obuhvaćaju 38 klanova. Tradicionalna kuća (nastamba) je kolektivna maloca. Ekonomska aktivnost počiva na zemljoradnji posijeci-i-spali, sa gorkom (otrovnom) maniokom, kao osnovnom prehrambenom biljkom, uz koju uzgajaj i drugo korijenje i voće. od zanata poznaju košaraštvo i drvorezbarstvo, izrada kanua, vesala; ribarske zamke. tekstil proizvode od vlakana cumare-palme (Astrocaryum chambira)

## Običaji
Najkompleksnije i najvažnije ceremonije kod Cubea su ceremonije oplakivanja pokojnika, poznate pod kolektivnim imenom óyne, što Irving Goldman prevodi sa eng. riječju *weeping*. posao je u sdruštvu podijeljen po dobnim granicama i spolu, muški i ženski.
## Literatura
*Irving Goldman, The Cubeo Indians of the Northwest Amazon
*Goldman, Irving 1940. Cosmological beliefs of the Cubeo Indians. JAF 53: 242-247.
*Morse, Nancy L. 1985. Cubeo kinship. IMCP 18: 79-92. Dallas
*Salser, Jay K., Jr. 1970. Cubeo acculturation to coca and its social implications. Economic Botany 24/2: 182-186.

## Vanjske veze
*Cubeo
*Lengua Kubewa
*Ethnologue (16th)
## Izvori
Dätuana

**Dätuana**, jedna od nekoliko podskupina Yahúna Indijanaca, plemena jezične porodice Tucanoan, koji su prema Koch-Grünberg živjeli na rijeci Boopäyacá (vjerojatno Río Popeyacá) , desnoj pritoci Pirá-Paraná u Kolumbiji. Govorili su posebnim dijalektom jezika yahúna.

## Izvori
Encabellado

**Encabellado** / =Dugokosi/, pleme ili plemena Tucanoan Indijanaca iz Ekvadora Kolumbije i Perua. Peruanski Secoya Indijanci, ukupno oko 500, obuhvaćaju jezično srodne skupine Piojé, Angotero ili Ankutere i Siona-Secoya . Pleme Siona, njih oko 250 živi u Kolumbiji, a oko 200 u Ekvadoru duž rijeka Shushufindi, Aguarico i Cuyabeno i ne govore istim jezicima. Sami sebe nazivaju Aido pã« ("gente del monte"), Pai (=ljudi).

Kontakti između jezuita i Encabellado Indijanaca datiraju još iz 1599. Misije niću naročito u prvoj polovici 18. stoljeća, od 1709. koje napuštaju nakon ustanka 1744., i tek se dvije održaše do 1769. godine. Koncem 19. stoljeća dolazi do velike potražnje gume, što je poticalo trgovce da iskorištavaju Indijance kao * 'seringueiros' *-e. Konfliktom koji izbija 1941. između Perua i Ekvadora počinje njihovo povlačenje u nepristupačne krajeve.

Encabelladosi su organizirani u egzogamne lokalizirane patrilinearne loze. Kuće su kolektivne (multi-obiteljske). Obitelji su proširene, patrilinearne i patrilokalne s poglavicom yagé unkuki. terminologija srodstva je dravidskog tipa (Casanova), međutim na ekvadorskoj strani Vickers nalazi terminologiju tipa Omaha.

Secoye danas žive od hortikulture na malenim farmama na kojima uzgajaju yuccu, banane, grah, frijol, duhan, slatki krumpir i drugo, ali u prehrani također velik značaj zauzimaju lov i ribolov.

Popisom iz 1993. ima ih 678.

## Izvori

## Povezano
* Siona
* Siona-Secoya

## Vanjske veze
* Secoya Shaman 
* Sionas and Secoyas
* Secoya
Macaguaje

**Macaguaje** (Makaguaje, Makaguáhe), nomadsko pleme Indijanaca porodice Tucanoan sa donjeg toka rijeke Putumayo, pritoka Caquete, u departmanima Putumayo i Caquetá, Kolumbija. Jezik macaguaje pripada zapadnoj skupini tucanoanskih jezika i gotovo je mestao. Njime se danas služi, (prema podacima Arango i Sánchez, 1998) oko 50 osoba u Peñas Blancasu, općina Florencia, a ostali govore jezicima plemena Siona i Correguaje.

## Vanjske veze
* An extinct language of Colombia
* Etnias en Colombia
Makúna

**Makúna** (Macuna; Makúna, Íde-masã , Yí-tapúya = "gente-agua"), pleme tucanoan Indijanaca iz kišnih šuma Kolumbije u departmanima Vaupés i Amazonas, na rijekama donja Pira-Parana, Apaporis i Mirití-Paraná. U Brazilu ih nešto živi uz rijeku río Traira. Populacija im iznosi oko 1.100.

Žive u velikim kolektivnim nastambama poznatim kao maloca. Postoji vjerovanje u reinkarnaciju. Kaj Århem (1981, u Makuna social organization:122-127) daje nazive njihovih 12 sibova: yiba, saina, roea, hemoa, tabotihehea, buhabungana, siroa, hogoro siroa, umua, minowaringana, heañara i seara
## Izvori
Neenoã

**Neenoã** (Miriti, Miriti-Tapuia, Miriti Tapuyo, Neenoá), pleme američkih Indijanaca iz brazilske države Amazonas naseljeno među Tukano Indijancima u području Pari-Cachoeira i Taracua. Ovo pleme, sudeći prema imenu, kao ni plemena Kurauá-tapuyo (Yohoroá) i Uíua-tapuyo, nisu tucano-porijekla, a njihov jezik miriti činio je posebnu skupinu unutar porodice tucanoan. Naziv * 'tapuyo' * označava stranca ili neprijatelja. Njihov jezik je izumro a danas govore jezikom tucano. Etnička populacija iznosi 55 (1995 AMTB) .

## Izvori
Orejón

**Orejón** /=uhonje/, indijansko pleme u prašumama uz rijeke Yanayacu, Sucusari, Algodón i Putumayo u peruanskom departmanu Loreto, u distriktima Mazan, Napo, Putumayo i pebas. Jezično se klasificiraju porodici tukano.

Orejóni su su svoje ime dobili po velikim kolutovima koje nose u uglavljene u ušima, dok sami sebe nazivaju Maijuna. Prve misije među njima utemeljuju rimokatolički misionari 1680.-tih godina, ali ih oni 1720.-tih napuštaju iz straha da ne padnu u roblje. Sredinom 18.-tog stoljeća kao i kasnnog 19. i ranog 20.-tog stoljeća pogodilo ih je nekoliko epidemija, pa im je broj 1925. sveden na oko 500.

Slično drugim šumskim zajednicama supsistencija im počiva na lovačkoj i hortikulturnoj ekonomiji, a u novije vrijeme i potraga za poslom u civilizaciji, što je rezultiralo da postaju dvojezični u quechua ili španjolskom jeziku, kao i porastom ženidbi van matične plemenske zajednice.

Populacija iznosi 228 (1933)

## Izvori
Piratapuyo

**Piratapuyo** (Pirá-tapuyo, Piratapuya, Pirá-tapúya, Uaíkana, Waikana, Waíkana), pleme amričkih Indijanaca a rijeke Papurí i donjeg Vaupés u Kolumbiji, većinom u blizini rimokatoličke misije u Teresiti i susjednom predjelu brazilske države Amazonas. Populacija im iznosi preko 1,000 u obje države. Na području Brazila žive na rezervatima AI Taracuá u općinama Iauareté i São Gabriel da Cachoeira, i na AI Yauareté I, općina Iauareté. Sastoje se od nekoliko podgrupa: Bu'sadã, Kedãdã, Wehétárá, Búa, So'árîâpo'nê i Nîtîápo'nê . Organizirani su po patrilinearnim klanovima. 

## Izvori
Pokangá

**Pokangá** (Pokanga, Pokanga-tapuia ), pleme američkih Indijanaca sa gornjeg toka rijeke Tiquie, pritoke Vaupésa u brazilskoj državi Amazonas. Srodni su sa Waimahama iz Kolumbije, oba pripadaju porodici tucanoan, a jezik im je možda identičan . Poplacija: 100 (1983 SIL).

## Izvori
Erulia

**Erulia** (Taiwano, Tabaino, Tajuano, Taiguano, Taibano; sami sebe nazivaju Eduria), pleme američkih Indijanaca srodno Barasánama, porodica tucanoan, naseljeno na rijekama Pirá-Paraná i río Cananarí u kolumbijskom departmanu Vaupés . Erulie sami sebe nazivaju Eduria, a smatraju da potječu od mitske anakonde koja je iznesla pet jaja kada je prolazila rijekom Pirá-Paraná. Od ovih pet jaja poteklo je pet tamošjih plemena, a jedno od njih su i oni sami. Erulie prakticiraju za taj kraj karakterističnu svečanost &quot;Yuruparí&quot;. Nastambe su im tipične maloke. Organizirani su u 14 patrilinearnih klanova, a temeljna socijalna organizacija je nuklearna obitelj. Ekonomiju im sačinjava lov, ribolov, sakupljanje i hortikultura. Preostalo ih je tek dvadesetdvoje (19; Arango &amp; Sánchez 1998 ); među Indijancima Barasana, Tatuyo y Kawiyarí.

## Izvori

## Literatura
*Correa, François,  Los taiwano y la organización socio-económica entre las comunidades indígenas del río Pira-Paraná. Boletín de Antropología 5/1. Medellín. 1983.
*Correa, François, Espacio y territorio en la organización social taiwano. Tesis del Departamento de Antropología. Bogotá: Universidad Nacional de Colombia. 1981.
Karapanã

**Karapanã** (Carapana, Karapanã-tapúya, Karapaná-tapuyo, Muteamasa, Ukopinõpõna) /(karapanã-tapúya označava narod moskita ili "gente-mosquito"), pleme tucanoan Indijanaca sa rijeke 	Caño Tí (pritok srednjeg Vaupésa) i gornje Papurí i Pirá-Paraná u Kolumbiji i u regijama São Gabriel i Pari-Cachoeira u Brazilu. Sastoje se od 8 podskupina. Ima ih oko 600 u Kolumbiji (1990 SIL) i oko 50 u Brazilu (1986 SIL) na rezervatima Terra Indígena Méria (općina Alvarães) i Terra Indígena Miratu (općina Uarini). Jezik (carapana, möxd´äa, mochda, moxdoa, karapaná) pripada skupini tatuyo.

## Literatura
* Uribe C., Carlos, Etnografía karapana: un estudio socio-económico de la comunidad. Tesis. Bogotá: Universidad de Los Andes. 1972.

## Vanjske veze
* Karapanã
Siona

**Siona** (Sioni, Ceona, Zeona, Kokakañu ('hablemos'), Quenquejoyo, Pioche-Sioni, Ganteyabain, ), pleme tucanoan Indijanaca sa rijeke Putumayo, río Piñuña Blanco i río Cuehembí. u južnokolumbijskom departmanu Putumayo, i manjim dijelom u susjednom Ekvadoru. Jezično su im srodni Coreguaje sa rijeke río Orteguaza; Secoya (uključujući Angotero) s río Aguarico; Tetete s rio San Miguel i Aguarico; Macaguaje; i Orejon. Žive od agrikulture, lova i sakupljanja. Organizirani su po klanovima Yaiguaje, gente del jaguar (jaguarov narod); Maniguaje, (gente de la mojarra; narod ribe mojarra); Piaguaje, (gente del ají vrsta; ljute paprike); Ocoguaje, (gente del agua; narod vode); Payoguaje, (gente del mono maicero; vrsta majmuna, kapucin); i Amoguaje, (gente del armadillo; armadillov narod. Vrsta oklopljene životinje koju Brazilci zovu tatu).

## Vanjske veze
* Siona
Siona-Secoya

**Siona-Secoya** (za razliku od kolumbijskih Siona), ogranak Encabellado ili Secoya Indijanaca, porodica Tucanoan, naseljenih u Ekvadoru (oko 300) sa Ankutere Indijancima, na rijekama Aguarico, Shushufindi, Cuyabeno i Eno u provinciji Sucumbíos na području rezervata *Reserva Faunística del Cuyabeno* . Siona-Secoya, ne smiju se brklati sa kolumbijskim plemenom Siona koji govore srodnim ali drugačijim tucanoan jezikom.

## Izvori
Pamöá

**Pamöá** (Tatuyo, Tatutapuyo, Tatú-tapuyo), pleme američkih Indijanaca sa rijeke Pira-Paraná i gornjeg Papuríja u Kolumbiji. Oko 350 pripadnika (1983 SIL). Sami sebe nazivaju Umerekopinõ. Danas se mnogi žene sa pripadnicima plemenima Bará i Barasána.

Prema  (Whistler & Whistler 1979) sastoje se od podgrupa, viz.; &lt;tt&gt;Pamoa&lt;/tt&gt; "armadillo", &lt;tt&gt;peta jïna&lt;/tt&gt; "hormiga brava negra", &lt;tt&gt;owa&lt;/tt&gt; "zarigüeya", &lt;tt&gt;jïna bïrïri&lt;/tt&gt;, &lt;tt&gt;jïna pïnaa&lt;/tt&gt;, &lt;tt&gt;pinoa&lt;/tt&gt; "boa". Patrice Bidou (1977.) daje nazive klanova: huna, pinoa mahá ("anakonda"), úwamara, húna puná i pawma mahá .

## Izvori
Tetete

**Tetete**, pleme američkih Indijanaca srodno Secoyama, naseljeni nekada u džunglama  sjevernog Ekvadora blizu kolumbijske granice. Pleme je živjelo blizu Lago Agria a nestali su dolaskom kompanije Texaco , da bi ih preostalo tek 3 (1969 SIL) (kasnije kororacija Chevron. Jezik tetete kojim su govorili pripadao je porodici tucanoan . 

## Izvori
Tsölá

**Tsölá** (Pinótsöla), pleme ili skupina američkih indijanaca porodice tucanoan sa gornjeg toka Pirá-Paraná u Kolumbiji. Govore dijalektom jezika tuyúka. Drugo ime za njih je Teuiana. 

## Izvori
Uanána

**Uanána** (Wanano, Guanano, Guanana; Kotiria), pleme američkih Indijanaca porodice tucanoan sa sreddnjeg toka bazena Uaupése na sjeverozapadu brazilske države Amazonas i susjedne Kolumbije. Sami sebe nazivaju Kotiria. Susjedni Tukano Indijanci zovu ih Okotikana, Cubeo Indijanci Okodyiwa, Tariana Indijanci Panumapa, Brazilci Uanana i Kolumbijci Guanano ili Guanana. 

Uanána-populacija broji između 1,500 i 1,600 osoba, u selima na srednjem toku rijeke koja broje između 30 i 160 stanovnika . Sela se sastoje od kuća napravljenih od zemlje i kore, postavljenih oko plaze na visokoj obali rijeke do koje od kuća vode puteljci do izvučenih kanua. Uanáne žive od uzgoja manioke i ribolova. Manioka im je glavni izvor ugljikohidrata a riba izvor proteina.

## Izvori
Tuyuca

**Tuyuca** (Tuyúka, Tuiuca, Tuiuka, Tujuca-tapuia, Dogapura, Doxka-Poara, Dohká-Poára, Tuyúca-Tapuia, Tuyúka-Tapuya), pleme američkih Indijanaca porodice Tucanoan nastanjeni u Kolumbiji i Brazilu. Izvorno poznato stanište Tuyuka nalazi se u tri zone: a) na gornjoj río Tiquié; b) na igarapé Cabarý, pritoka Tiquié; i c) na igarapé Macaua u dolini Papuríja. Tuyuke su kontaktu sa vanjskim svijetom više od jednog stoljeća, prvenstveno sa misionarima (salezijancima) i trgovcima. Njihova populacija u suvremeno vrijeme iznosi 350 u Kolumbiji (1995. SIL) na rijekama Inambu, Tiquie i Papurí i 465 u Brazilu (1995.) u državi Amazonas. Tuyuke su bilingualni u tucanou, a mlađi ljudi i u portugalskom. Pleme Tsölá (koji govore tuyuca dijalektom) sa rijeke Pirá-Paraná možda su njihov ogranak.

## Literatura
* Cabalzar, Aloisio 1995. Organização social tuyuca. Dissertação de Mestrado. São Paulo: USP.
* Waltz, Nathan 1966. Field notes on the Piratapuyo and Tuyuca languages. Lomalinda: ILV.
* Troya Caicedo, Luis Eduardo 1987. Oko bukua Wii, filiación, alianza y mitología en la organización social Tuyuka. Tesis del Departamento de Antropología. Bogotá: Universidad Nacional de Colombia.

## Vanjske veze
* Adote Um Povo: Tuyuka Do Brasil
Uasona

**Uasona** (Uásöna, Pisá-tapuyo, Pisamira, Uassona, Wasóna, Wasöna), skupina Tucanoan Indijanaca u bazenu rijeke Uaupés u Kolumbiji, u deparetmanima Vaupés i Amazonas. Populacija im 2001. iznosi 62 uključujući Indijance Pápiwa , 20 osoba (Waltz & Wheeler; 1972).

## Izvori

## Vanjske veze
* Pisamira
Yahúna

**Yahúna** (Jaúna, Yaúna, Iaúna), pleme ili skupina plemena iz bazena rijeke Apaporis u Kolumbiji. Četiri njihove podgrupe govorile su vlastitim dijalektima (prema Koch-Grünbergu 1913), to su, viz.: Yahúna vlastiti na rijeci Apaporis; Kuschiíta; Ópaina (Tanimbóka-tapuyo), na Apaporisu; Dätúana na rijeci Boopäyacá, pritoka Pirá-Paraná. Jezik plemena je nestao a preživjelo ih je manje od 20 na rijeci Umana i 3 na Apaporisu (1988) . Pripadali su porodici tucanoan.

## Izvori
Yupuá

**Yupuá** (Yupúa, Jupuá, Taiasú-tapuyo), jedno od plemena u bazenu Apaporisa koje je obitavalo uz rijeku nazvanu Oocá (možda río Ujca ili Vica na aktualnim mapama) pritoci Apaporisa u južnoj Kolumbiji. Jezično su pripadali porodici tucanoan, a govorili su dva dijalekta yupuá i durina . 

## Izvori
Yurutí

**Yurutí** (Uainana, Uaínana, Wahyara, Yurutí-tapúya; česti nepravilni nazivi Juriti, Juriti, Juriti-Tapuia), pleme američkih Indijanaca porodice tucanoan, naseljeni u kolumbijskom departmanu Vaupés na rijekama Pacá, pritoka Papuríja i Caño Yi, pritok Vaupésa. Koch-Grünberg (29123), kaže da se jezik uaínana (=yurutí-tapuyo; zove se i patsoca) govori u tri maloke na igarapé Dyí. Lovci, ribari, sakupljači i uzgajivači manioke. Broj im iznosi između  250 i 300, od čega 50 u Brazilu (1991 R. Kinch SIL). Sami sebe nazivaju Wahyara ili Wajiaray , Yutabopinõ .

## Izvori
Kiowa-Tanoan

**Kiowa-Tanoan** je porodica indijanskih jezika nastala spajanjem samostalnih porodica Kiowan i Tanoan, čiji su se jezici govorili na američkom Jugozapadu i južnim prerijama. Kulturno su ova plemena potpuno nesrodna jer su Kiowa Indijanci imala prerijski tip kulture, dok su Tanoan Indijanci nosioci kulture Puebala. Jezici što joj pripadaju su: kiowa, tewa, tiwa i jemez, te neki danas izumrli jezici, čiji se potomci danas služe engleskim ili španjolskim. 

## Vanjske veze
* Ethnologue (14th)
* Ethnologue (15th)
* Ethnologue (16th)
* Vocabulary Words in the Kiowa-Tanoan Language Family
Kiowan

**Kiowan**, bivša porodica indijanskih jezika koja se prema Powellu (1891) sastojala od jedinog jezika, kiowa, kojime se služi istoimeno prerijsko pleme. Kao posebnu porodicu identificirao ju je Albert Gallatin još 1853.

Danas se vodi kao dio porodice Kiowa-Tanoan i Velike porodice Aztec-Tanoan. Porodice Kiowan, Tanoan, Juto-Asteci i Zunian klasificirane su prije Velikoj, sada eks-porodici, Uto-Aztec-Tanoan.

## Reference

## Vanjske veze
* Ethnologue (14th)
* Ethnologue (15th)
* Kiowan Family
Kaigwu

**Kaigwu** (Gaigwu, Kiowa vlastiti) /*Gǎ'-i-gwŭ, ili Kǎ'-i-gwŭ, ime kojim zovu sami sebe,= 'Principal People',*/ jedna od 6, odnosno 7 skupina Kiowa Indijanaca koja je svoje ime dalo cijelom plemenu i porodici kiowan. Kaigwu su malobrjni ali čine jezgru Kiowa i njihovu najstariju plemensku zajednicu, a pripadala im je i čast čuvara tepeeja-medicine . U kružnom logoru njihovo mjesto bilo je između Koguia i Kingepa.

## Izvori

## Vanjske veze
*Kiowa
Kata

**Kata**, ili Ree, vodeća, najveća i najznačajnija banda Kiowa Indijanaca koja je zauzimala prvo mjesto u kružnom logoru postavljenom za vrijeme Plesa sunca. Šatori Kata nalazili su se južno od ulaznih vrata logora, nakon čega su se nastavljali šatori Koguija. Kate su predstavljali aristokraciju plemena. 

Naziv Ree kojim su također nazivani, prema samim Kiowa Indijancima (odnosno Kiowa Young Men's Association), dolazi zbog prisnih trgovačkih odnosa koje su imali u rana vremena sa Arikarama, a ne zbog krvnog miješanja sa tim plemenom. 

Najpoznatiji poglavica Kata bio je čuveni Dohäsan.

## Izvori
Kingep

**Kingep**, najveća i najznačajnija plemenska skupina Kiowa Indijanaca. Ime im dolazi od Kiñep = * 'big shields' *. Svoje šatore u kružnom logoru, što započinje na istoku a zatvara se na jugu, postavljali su između Kiowa (Kaigwu) i Semata (Kiowa Apache).

## Vanjske veze
* Kansas Indian Tribes
Kogui

**Kogui** (&quot;Elks Band&quot;), jedna od bandi prerijskih Kiowa Indijanaca čije je mjesto u kružnom kiowa-logoru za vrijeme Plesa sunca bilo na jugoistoku. Kogui su bili zaduženi za pripremanje ratnih ceremonija. Najpoznatiji poglavice Koguija bili su Setainte i Adate (ili Au-day-te) čiji su logor 1833. napali i uništili Osage Indijanci.

## Izvori
Kongtalyui

**Kongtalyui**, jedna od šest odnosno sedam bandi prerijskih Kiowa (Kuato su nestali) Indijanaca koji su svoje šatore u kružnom Kiowa-logoru postavljali na sjeveroistoku. Kongtalyui su poznati u društvu Kiowa i kao Soy-hay-talpupl ili &quot;Black Boys&quot;, a ponekad su nazivani i Sayn-days's People, prema Sayn-daysu (Sayndays, Saynday), heroju-varalici iz brojnih priča i mitova.

Kongtalyui su praktično nestali, a za njih se kaže da su imali tamniju put od ostatka plemena Kiowa, odatle i naziv Black Boys, pa se smatra da su bili stranog porijekla. 

## Literatura
* Frederick Webb Hodge, Handbook of American Indians North of Mexico

## Izvori
Kuato

**Kuato** (ili 'Pulling out') /=*pulling up from the ground or a hole*,/ jedna od sedam bandi Kiowa Indijanaca, koja se odvojila od matične grupe 1780. (po nekima 1775) na području današnje Montane, nakon čega je uništena od Sioux-a. Govoriili su donekle drugačijim dialektom od ostalih Kiowa.

Prema tradiciji Kiowe su bili napadnuti od nadmočnijih Siouxa pa su se povukli, što je poglavica Kuata odbio uz obrazloženje da ako bi pobjegli pred neprijateljem, njihovi rođaci na drugom svijetu, ne bi ih htjeli primiti k sebi. Kuati su tada bili pobijeđeni i poubajani, a ostatak plemena se spasio bijegom.

Njihov položaj u plemenskom kružnom kampu nije poznat.
## Izvori

## Vanjske veze
*Kiowa Indian Tribe History
Tanoan

**Tanoan** (Tañoan) su porodica (Powell, 1878) indijanskih jezika i plemena sa Jugozapada Sjedinjenih Država, u Novom Meksiku i Teksasu. Porodica Tanoan danas se dovodi u vezu sa porodicom Kiowan u širu porodicu Kiowa-Tanoan, i vodi kao dio Velike porodice Aztec-Tanoan. Tanoan plemena imaju 'pueblo' tip kulture, stalno-naseljenih ratara, uzgajivača kukuruza koji žive u terasastim kućama izgrađenim od adoba (ćerpiča ). Tanoani su locirani u pueblima uz Rio Grande u Novom Meksiku, ali neki i u zapadnom Teksasu (Isleta del Sur i Senecú del Sur), i Hano u Arizoni. Ostali predstavnici su u Novom Meksiku.

* Sjeverni Tanoan (Tewa): 
** Nambe, 
** Tezuque (Tesuque), 
** San Ildefonso, 
** San Juan, 
** Santa Clara, 
** Pojoaque,
** Hano.

* Južni Tanoan (Tano). praktično nestali.

* Tiwa:
** Isleta, 
** Isleta del Sur (meksikanizirani), 
** Sandia, 
** Taos, 
** Picuris.

* Towa:
** Jemez, 
** Pecos (nestali)

* Piro:
** Senecu, 
** Senecu del Sur (meksikanizirani). 
** Tompiro

## Vanjske veze
* Tañoan
Hano

**Hano**, pleme Tewa Indijanaca i istoimeni pueblo na Prvoj Mesi (First Mesa) u Arizoni. utemeljili su ga oko 1700.-te blizu Walpija, Tewa Indijanci iz područja kod Abiquiua iz Novog Meksika, odnosno iz Galisteo Basina, južno od Santa Fea. Do iseljavanja Tewa dolazi nakon Pueblo ustanaka (1680-92) i 1696. Preci Hanoa iz Galisteo Basina prvo sele blizu Santa Cruza. Nakon što su 1696. ubili dvojicu svećenika i zapalili crkvu, napuštaju svoj pueblo Tsanwari i odlaze u Arizonu, među 'Miroljubive' (Hopije). U novoj domovini ovi Tewa Indijanci još su očuvali svoj jezik, donesavši sa sobom i svoje nove običaje i ceremonije. Poznati su po proizvodnji kvalitetne keramike. Ima ih preko 300.

## Vanjske veze
* Survey of Historic Sites and Buildings
Jemez

**Jemez** (ponekad i kao Towa) /od Ha'-mish ili Hae'-mish, Keres ime za pueblo/, pleme Tanoan Indijanaca iz grupe Towa sa sjeverne obale rijeke Jemez, srodni Pecosima, a danas nastanjeni na pueblo rezervatu Jemez u Novom Meksiku. Od nekadašnjih 3,000 (1650) broj im je 2005. narastao na 3,400 (Whatley).

## Jezik
Jezik jemeza pripada poodici Tanoan a 1990. ima 1,437 govornika, od kojih je tek šestorica bilo monolingualno.

## Sela
Jemezi su imali nekih 10 sela, dok ostali nazivi nisu identificirani, viz.: Amushungkwa, Anyukwinu, Astialakwa, Bulitzequa (lokacija nepoznata), Gyusiwa, Kiashita, Patoqua, Setokwa i Wabakwa.

## Historija
Jemezi prvi kontakt sa Europljanima imaju 1541., dolaskom Coronada (c. 1510 – 1554), a u drugoj polovici istog stoljeća posjećuju ih i Espejo (1583) i Oñate (1598). Utemeljenjem misija u ranom 17. stoljeću koncentrirani su oko dva naselja, Gyusiwa (San Diego de Jemez) i Astialakwa. Godine 1680. dolazi do Pueblo ustanka kojega je poveo San Juan Tewa Pope. Ustanak će biti ugušen tek 1694. Vargasovim napadom, u kojem će ih 84 biti ubijeno a 361 odveden u zarobljeništvo. Dvije godine kasnije opet se pobune i pobiju meisionare, pobjegavši nakon toga u zemlju Navaha. Nakon nekoliko godina u egzilu, vrate se u staru domovinu i sagradiše sebi pueblo koji su prozvali Walatoa, "Village of the Bear" na kojemu žive i danas. Godine 1838. pridruže im se i ostaci nadvladanih Pecosa sa gornjeg toka Pecosa, a brojno stanje uključujući obje grupe 1904. iznosilo je 498. današnji Jemezi

## Tekst naslova
Kultura Jemeza je sjedilačka i agrikulturna, tipična je ostalim pueblo grupama.

## Vanjske veze
* Jemez Indian Tribe History
* Jemez Pueblo
* Jemez Clay Pottery
Isleta

**Isleta** /Šp. =otočić, mali otok/, indijansko pleme u dolini rijeke Rio Grande, danas na rezervatu Isleta Pueblo, 13 milja (21&nbsp;km) južno od Albuquerquea u Novom Meksiku. Jedno su od 4 glavna plemena šire skupine Tiwa.

Isleta je utemeljena oko 1300.-te, a njezino ime na španjolskom znači "Little Island." Početkom velikog Pueblo ustanka (1680) mnogi Islete izbjegli su u naselja Hopija u Arizoni, a natrag se vraćaju nakon njegovog okončanja. Guverner Antonio de Otermín 1681. preseljava oko 400 Isleta u područje kod El Pasoa u Teksasu na misiju Corpus Christi de la Ysleta del Sur, gdje će postat poznati kao Isleta del Sur gdje će ih 1968. Teksas priznati kao posebno pleme. Uz njih u isti kraj u Teksasu smješteni su tada i Manso Indijanci na misiju * 'Nuestra Señora de Guadalupe' *, Piro na * 'San Antonio de Senecú' * i * 'Nuestra Señora de Socorro' *, i Suma na * 'San Francisco' *. Uz glavni pueblo Isleta na rezervatu u Novom Meksiku nalaze se i manja naselja Oraibi i Chicale.

Populacija Isleta pred Pueblo ustanak iznosila je oko 2,000 
Jezik isleta pripada porodici Kiowa-Tanoan, skupini Tanoan.

## Izvori

## Vanjske veze
* Pueblo Of Isleta-NM "The Little Island"
Isleta del Sur

**Isleta del Sur** (Ysleta del Sur, Tigua), pleme i pueblo Tiwa Indijanaca sa istočne obale Rio Grande u blizini El Pasa u Teksasu. Pueblo su utemeljili Tiwa Indijanci 1681 ili 1682. godine, zarobljenici iz puebla Isleta u Novom Meksiku, nakon pueblo ustanka koji se zbio 1680. Isleta del Sur danas su jedina Pueblo grupa nastanjena u Teksasu, koji ih kao posebno pleme priznaje 1968.

## Vanjske veze
* Ysleta del Sur Pueblo
* The Tigua Indians of Texas
Picurís

**Picurís**, /od Pikuria - those who paint/ maleno pleme Tiwa Indijanaca nastanjeno u istoimenom pueblu u Novom Meksiku na rezervatu Picuris, oko 40 milja sjeverno od Santa Féa. Svoj pueblo osnovali su negdje prije 700 godina, a u novije doba je na njemu preostalo tek 125 ljudi (1980.). Njihov jezik je dijalekt sjevernog tiwa jezika. Srodi su Taosima. 
U prošlosti su Picurísi bili pod utjecajem Španjolaca i Apača. Danas se u pueblu nalazi 200 godina stara crkva San Lorenzo de Picurís, izgrađena od ćerpiča. Desetog dana mjeseca kolovoza održavaju fešte za svetog Lorenca, uključujući ovdje indijanske plesove i jutarnje trke. Glavnina prihoda dolazi im od turizma: ribolov na jezeru Pu-na Lake, većinsko vlasništvo nad hotelom Santa Fe, prodaja rukotvorina, Picuris Pueblo muzej.
Na pueblu Picuris popisom iz 2000 ima čak 1,801 stanovnika, od čega svega stotinjak Picurís Indijanaca.

## Vanjske veze
* ''Dorothy Everett'', The Picuris Pueblo An Unreached People Group in America
Pojoaque

**Pojoaque** /od tewa P'o-Suwae-Geh, = "Water Drinking Place," jedno od sedam pueblo plemena i puebala Tewa Indijanaca, porodica Tanoan, oko 15 milja (25&nbsp;km.) sjeverno od Santa Fea u Novom Meksiku. Pojoaque je u prošlosti gotovo uništen u ratovima i od raznih bolesti, ali su se 1930.-tih godina preživjeli pripadnici okupili i vratili na svoje plemensko područje. Pleme broji 177 članova (1990.), u novije vrijeme preko 370, ali na pueblu živi preko 1,000 ne-indijanskih stanovnika 2000. Zbog svojih izvora pitke vode, Pojoaque je bio glavno okupljalište puebala do Pueblo ustanka 1680. San Francisco de Pojoaque bio je prva španjolska misija utemeljena rane 1600.-te.

Nakon Pueblo ustanka Pojoaque je potpuno opustjeo povratkom Španjolaca 1692. ali se 1706. pet obitelji vratilo na plemensko zemljište. Iste godine podignuta je i crkvica koja je još u upotrebi. Sve od 1540 do 1848, Pojoaque je pod dominacijom Španjolaca i Meksikanaca, a od 1848. pripada SAD.-u. Negdje 1913. Pojoaque Puebli ponovno se raseljavaju i odlaze na rad u susjedne zajednice, da bi se 1932. ili najkasnije 1934. (po drugim podacima ) iznova vratilo pet obitelji (14 pojedinaca) iz susjednih puebala i ponovno organizirali na svoj tradicionalan plemenski način.

Plemensko vijeće bira se od punoljetnih pripadnika plemena starijih od 18. godina sa mandatom na dvije godine.

## Vanjske veze
* Pojoaque Pueblo 
* At Pojoaque, There's Zero Unemployment
Quarai

**Quarai**, ime za jednu skupinu Tiwa Indijanaca nastanjenu u području misije Quarai, osnovane 1629. na današnjem području okruga Torrance, gdje su se zadržali sve do 1671., nakon čega su je napustili zbog nedostatka vode i čestih napada Apača te se nastanili kod El Pasa u Teksasu. Kasnije su se vratili na Rio Grande na pueblo Isleta del Sur.

Naziv Quarai dolazi od * 'Kuah-aye' *, koji u njihovom jeziku označava područje na kojemu su živjeli, danas pripada nacionalnom spomeniku Salinas.

## Literatura
* Frederick Webb Hodge, ed., Handbook of American Indians North of Mexico (2 vols., Washington: GPO, 1907, 1910; rpt., New York: Pageant, 1959).

## Vanjske veze
* Salinas Pueblo Missions
* Mountainair, New Mexico 
* Quarai Indians
San Ildefonso Indijanci

**San Ildefonso Indijanci**, pleme Tewa Indijanaca iz grupe Tanoan sa rijeke Rio Grande u Novom Meksiku u blizini Black Mese.
Pueblo San Idefonso je utemeljen u ranom 18. stoljeću, a pleme danas broji oko 2,500 duša, te su poznati po umjetničkom lončarstvu i slikarstvu. Osobitu popularnost stekla je María Martínez sa svojom lončarijom crno-na-crno (vidi).
Glavnu svečanost održavaju 23 siječnja, a priređuju plesove Buffalo Dance i Eagle Dance.

## Vanjske veze
* Kim Richardson, San Ildefonso 
* San Ildefonso Pueblo 
* San Ildefonso Pueblo
San Juan Indijanci

**San Juan Indijanci**, pleme Tewa Indijanaca, grupe Tanoan, naseljeni na istoimenom pueblu (povijesno ***San Juan Pueblo***, a danas **San Juan de los Caballero**) u Novom Meksiku na rijeci Rio Grande. U njegovoj blizini je još davne 1598. godine, Juan de Oñate osnovao prvu franjevačku misiju posvećenu sv. Ivanu Krstitelju (šp. *San Juan*), dok indijanci svoj pueblo nazivaju ***O'ke Ovinge*** (tanoan za &quot;Zemlja snažnih ljudi&quot;). Preci San Juana bili su snažan narod, a čuveni vrač Popé poveo je 1680. godine San Juan indijance u ustanak, u povijesti poznat kao *Pueblo buna 1680* ili *Popéov ustanak*. 

Pueblo ima površinu od 6,6 ha i nalazi se 40 km od Santa Fea, na visini od 1,726 m. Prema popisu iz 2000. godine, San Juan de los Caballero je imao 3.357, a cijeli pueblo 6.748 stanovnika. Ova zajednica i danas je napredna i u njemu je sjedište plemenskog vijeća *Osam sjevernih indijanskih puebala* (*Eight Northern Indian Pueblos Council*) i neprofitne organizacije *Oke-Oweenge Crafts Co-Op* koja prodaje tradicionalnu terakotnu lončariju, tkanine, slike i ostale rukotvorine iz ostalih osam sjevernih puebla.

Glavna svečanost im je 24. lipnja u čast sv. Ivana Krstitelja.

## Izvori
Sandia Indijanci

**Sandia Indijanci**, pueblo i indijansko pleme iz šire skupine Tiwa Indijanaca, porodica Tanoan, sa istočne obale doline Rio Grande u Novom Meksiku. Prema podacma plemena , njihova rana populacija iznosila je preko 3.000, dok u suvremeno vrijeme iznosi oko 500. Glavnu svečanost održavaju 13. lipnja na sv. Antu Padovanskog .

## Izvori
Manso

**Manso** (Maise, Mansa, Manse, Manxo) /Sp, 'mild'/, pleme američkih Indijanaca porodice Tanoan čiji se prvi poznati dom izvorno nalazio na donjoj Rio Grande u području Las Cruces, u Novom Meksiku, a od 1659, kod El Pasa u Teksasu gdje ih je preselio franjevac García de San Francisco, i ovdje za njih osnovao misiju Nuestra Señora de Guadalupe de los Mansos. Manso Indijanci po kulturi su nalikovali drugim pueblo Indijancima, ali su bili znatno ratoborniji od njih. Dolaskom u Teksas njihov način života će se izmjeniti. U 17. stoljeću pod utjecajem su Apača, i mnogi će među njima izgubiti identitet. Godine 1883. još ih je nešto preostalo kod El Pasa, a danas imaju potomaka među Tiguex ili Tiwa i Piro Indijancima i u suvremenom plemenu Piro-Manso-Tiwa Tribe, u Pueblo of San Juan de Guadalupe, Las Cruces, Novi Meksiko.

## Literatura
* Adolph F. A. Bandelier, Final Report of Investigations among the Indians of the Southwestern United States (2 vols., Cambridge, Massachusetts: Archaeological Institute of America, 1890-92). 
* Jack D. Forbes, "Unknown Athapaskans: The Identification of the Jano, Jocome, Jumano, Manso, Suma, and Other Indian Tribes of the Southwest," Ethnohistory 6 (Spring 1959).
* Anne Eugenia Hughes, The Beginnings of Spanish Settlement in the El Paso District (University of California Publications in History 1.3, Berkeley: University of California Press, 1914). 
* Carl Sauer, The Distribution of Aboriginal Tribes and Languages in Northwestern Mexico (Berkeley: University of California Press, 1934).

## Vanjske veze
* Manso
Nambé

**Nambé**.- Pleme Tanoan Indijanaca, uže grupe Tewa nastanjeno u Novom Meksiku kod planina Sangre de Cristo Mountains, sjeverno od Santa Fea, danas na pueblo rezervatu Nambé. Nambé su pleme sa tipičnom pueblo kulturom, sjedilačkog seoskog tipa sa razvijenim ratarstvom, napose uzgojem kukuruza. 
Pleme danas živi najviše od turizma što im omogućavaju primamljive prirodne ljepote sa rekreacijskim područjem Nambé Falls u blizini puebla. Svakog 4. srpnja organiziraju svečanosti Nambé Falls Ceremonial sa indijanskim plemenskim plesovima, atraktivnim turistima, što je ujedno i zgoda za izložbu i prodaju njihove pueblo-umjetnosti, raznih domaćih rukotvorina. Zaštitnik puebla je San Francisco de Asís (Sveti Franjo Asiški) kojemu je posvećen 4. listopada.
Prema popisu iz 2000. ima ih 1,764.

## Vanjske veze
* Nambé Pueblo
Santa Clara Indijanci

**Santa Clara Indijanci**, pleme Tewa Indijanaca, skupine Tanoan, sa rijeke Rio Grande u Novom Meksiku, sjeverozapadno od Santa Fea. Njihovi preci, vjeruju oni, prvo su stanovali u danas razrušenom pueblu Puyé, negdje u periodu od 1250. do 1577. Puyé je bio je dom za oko 1,500 Indijanaca koji su živjeli od agrara i lova. 
Današnja populacija iznosi oko 10,000. Poznati su po lončarstvu.

## Vanjske veze
* Santa Clara Pueblo 
* Puye Cliff Dwellings
* Santa Clara Pottery
Senecú del Sur

**Senecú del Sur**, pleme i pueblo Piro Indijanaca sa rijeku Rio Grande u Teksasu blizu El Pasa i u Chihuahui, Meksiko. Senecú del Sur su osnovali Senecú Indijanci blizu El Pasa u proljeće 1682, nakon famoznog Pueblo ustanka u Novom Meksiku, istovremeno kada i Socorro del Sur, i njihovi rođaci Islete, pueblo Isleta del Sur. Njihovi potomci danas su meksikanizirani.

## Vanjske veze
* San Antonio de Senecú