open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Prirodni okoliš

**Prirodni okoliš** ili **životna sredina** je skup svih živih bića i nežive prirode, koji se prirodno pojavljuju na nekom prirodnom staništu. U suprotnosti je s izgrađenim okolišem.

Tokom svojih aktivnosti, koje mogu biti urbanizacija ili eksploatacija, čovjek mijenja prirodni okoliš i to često tako da ga narušava. Izgradnjom hidrocentrala i akumulacija, sječom šuma, eksploatacijom mineralnih sirovina, stvaranjem deponija, emisijom plinova, nuklearnim probama i dr. čovjek utječe na promjenu čitavih područja. Kao rezultat čovjekovih aktivnosti dolazi do promjena ili narušavanja ekosustava i klimatskih promjena na lokalnoj i globalnoj razini.

Prvobitni organizmi bili su veoma jednostavni . Bila su to jednoćeliska bića koja su živela u priobalnim delovila toplih mora . Kako je vreme prolazilo nastali su prvi kolonijalni a za njima i prvi prosti višećeliski organizmi . Pokretljivost , kao jedna od osnovnih osobina živih bića omogućila je prvobitnim organizmima da pčnu da naseljavaju nove prostorei nova staništa . Međutim nova staništa su bila drugačija . Ekološki uslovi su bili drugačiji od onih u kojima su prvobitna bića živela . Pojavio se **novi ekološki problem** koji je trebalo rešiti . Da bi u tim novim uslovima mogli da opstanu organizmi se **ekološki prilagođavaju** . Ekološki problem nije se javljao samo zbog toga jer su se organizmi selili već i zbog toga jer se stanište oko njih menjalo . I u ovim sličajevima živa bića morala su da se prilagođavaju . Danas su živa bića naselila gotovo čitavu planetu . Ekološki problem je rešen Adaptacijom i Modifikacijom. 

## Adaptacija
Karakkteristične osobine koje živim bićima omogućavaju opstanak u specifičnim ekološkim uslovima staništa , naziva se *adaptacija* . Adaptacija je dugotrajno ekološko prilagođavanje .
Ispoljavanje adaptacije :
* Morfološka adaptacija ( Celovita promena nekog organizma ) 
* Fiziološka adaptacija ( U organizmu se promeni neki fiziološki proces ) 
Skup adaptivnih promena naziva se *životna forma* 

## Modifikacija
Često možemo videti da jedinka tokom svog života menja svoj izgled . Ove kratkotrajne promene ne nazivajju se modifikacija .
PR : ZEC
* Zimi : Zec zimi menja svoje krzno u belo da bi se lakše prilagodio staništu .
* Leti : Zec je svoje krzno prilagodio sivkastoj boji da bi mogao da se sakrije u grmlju 

**Ekološka divergencija**
Neki srodni organizmi na razlicitim staništima imaće različitu gradju. Zbog lakšeg prilagođavanja staništu.

**Ekološka konvergencija** 
Različiti organizmi na sličnom staništu imat če sličnu građu zbog sličnih uvjeta životnog staništa. 

Primjerice, mlečike i kaktusi koji žive u pustinji izgledaju gotovo jednako iako uopće ne pripadaju istoj porodici biljaka.
Hrvatski hidrografski institut

**Hrvatski hidrografski institut** (kratica: **HHI**) javna je ustanova za obavljanje hidrografske djelatnosti od interesa za Republiku Hrvatsku. Sjedište Instituta je u Splitu.

Službeni naziv Instituta na engleskom jeziku je *Hydrographic Institute of the Republic of Croatia*, a koristi se i *Croatian Hydrographic Institute*.

Institut obavlja sljedeće hidrografske djelatnosti:
* hidrografsku izmjeru mora, marinsku geodeziju, geodetska i druga snimanja objekata u priobalju, mora, morskog dna i podmorja, geologiju i geofiziku mora, oceanologiju i zaštitu okoliša u dijelu od značaja za hidrografiju i hidrografsko-navigacijsko osiguranje plovidbe, istraživanje,
* hidrografsko-navigacijsko osiguranje plovidbe morem za sve brodove i brodice utvrđene ovim Zakonom; službu navigacijskih obavijesti (radiooglasa), prikupljanje, obrada i razmjena hidrografskih i navigacijskih obavijesti radi održavanja u ispravnom stanju službenih pomorskih navigacijskih karata i priručnika, te obavljanje izmjena i dopuna tih podataka u "Oglasu za pomorce",
* obavljanje poslova Nacionalnog usklađivača u prikupljanju, obradi i prosljeđivanju pomorskih sigurnosnih informacija (MSI), u skladu s preporukama Internacionalne hidrografske organizacije (IHO) i Internacionalne pomorske organizacije (IMO),
* projektiranje, izradu, izdavanje i održavanje službenih pomorskih navigacijskih karata i priručnika, njihovo usklađivanje s IHO i IMO-preporukama, te održavanje i pohranjivanje izvornika,
* opisivanje i ucrtavanje geodetsko određene granice suvereniteta Republike Hrvatske na moru, uvažavajući druge propise kojima se regulira državna granica, održavanje i praćenje baze službenih podataka o moru iz područja: navigacije, hidrografije (objekti na moru i podmorju), kartografije, geologije, geofizike i oceanologije (kolebanje razine mora, valovi, struje mora, termohalinska, hidroakustička i optička svojstva mora, hidrometeorologija i sl.), te ustrojavanje i vođenje pomorskog katastra,
* predstavljanje Republike Hrvatske u IHO-u i drugim internacionalnim organizacijama za područje svoje djelatnosti, s kojima samostalno surađuje,
* ostale djelatnosti i to:
** vođenje hidrografskog informacijskog sustava,
** organiziranje službe bdijenja, mreže stalnih i povremenih postaja i podstanica za prikupljanje podataka,
** nadzor pouzdanosti mjernih metoda iz područja hidrografske djelatnosti,
** poslovi iz područja hidrografske djelatnosti utvrđeni Pomorskim zakonikom i drugim zakonima,
** nakladnička i tiskarska djelatnost, te podjela i prodaja pomorskih navigacijskih karata i priručnika, čija je primjena obvezna za sigurnost plovidbe.

## Izvori

* Zakon o hidrografskoj djelatnosti

## Vanjske veze
* Hrvatski hidrografski institut
Širina

**Širina** je fizička veličina kojom se određuje udaljenost između dvije točke u prostoru sa strane od duljine. Uobičajeni znak za širinu je ***b***, a mjerna jedinica je metar.

Kod mjerenja dimenzija tijela naziv širina koristi se za drugu dimenziju, a prva je duljina. Širina i duljina čine ravninu.

## Veze
* Duljina
* Visina
* Dimenzija
* Geografska širina
Quirino Cristiani

**Quirino Cristiani** (Santa Giuletta, Italija, 2. jul 1896 &ndash; Bernas, 2. august 1984) bio je argentinski karikaturist, filmski animator i režiser, poznat kao pionir filmske animacije i autor prvog cjelovečernjeg filma u historiji.

Rodio se u Italiji i kao dijete je sa roditeljima 1900. doselio u Buenos Aires, gdje je u mladosti otkrio talent za crtanje i iskoristio ga za političke karikature. Na temelju njih je 1917. nastao *[[El Apóstol]]*, 70-minutni animirani film u kome se na satirički način prikazivala vladavina tadašnjeg argentinskog predsjednika Hipolita Yrigoyena, a koji se smatra prvim cjelovečernjim ostvarenjem filmske animacije. Taj je film, međutim, 1926. stradao u požaru koji je zahvatio studio njegovog producenta Frederica Vallea. Godine 1931. je Cristiani iskoristio Yrigoyena za zvučni animirani film pod naslovom *[[Peludópolis]]*. Cristiani je bio poznat po ljevičarskom svjetonazoru, zbog čega su mu djela bila čest predmet cenzure. Najveće poteškoće mu je, međutim, donijela dolazak Disneyevih filmova u Argentinu 1940-ih koji su za predstavljali preveliku konkurenciju. Zbog njih je morao odustati od proizvodnje vlastitih, te se preorijentirao na distribuciju stranih animiranih filmova.

## Filmografija
* 1917: *[[El Apóstol]]*
* 1918: *[[Sin dejar rastros]]*
* 1923: *[[Firpo-Dempsey]]*
* 1924: *[[Umbertito de garufa, Urugayos forever]]*
* 1925: *[[Rinoplastia, Gastrotomia]]*
* 1931: *[[Peludópolis]]*
* 1938: *[[El mono relojero]]*
* 1940-1951: *Da Nasrda mono eco Mornici* (izdan 1970)

## Izvori

* Giannalberto Bendazzi (Anna Taraboletti-Segre, translator); *Cartoons: One Hundred Years of Cinema Animation*; Indiana University Press;  (paperback reprint, 2001)

## Vanjske veze
* 
* 
* Quirino Cristiani, The Untold Story of Argentina's Pioneer Animator, by Giannalberto Bendazzi: http://www.awn.com/mag/issue1.4/articles/bendazzi1.4.html
* Quirino Cristiani Movie, by Gabriele Zucchelli: http://www.QuirinoCristianiMovie.com/
NBA draft

**NBA draft** je godišnji događaj u kojem 30 klubova NBA lige (29 iz SAD-a i 1 iz Kanade) mogu izabrati igrače koji žele igrati u ligi. Običaj je da se igrači biraju sa fakulteta, ali je u zadnje vrijeme sve veći broj srednjoškolaca i međunarodnih igrača. *Draft* je trenutno jedini način da igrači igraju u NBA-u, tako da, ako su jednom izabrani i napuste ligu, u istu se mogu vratiti bez ponovnog *drafta*.

## Pravila

*NBA draft* je podijeljen u dva kruga. Za pravo prvog izbora natječe se 14 timova koji se nisu plasirali u doigravanje. Ovi timovi sudjeluju u izvlačenju, čime se određuju prva tri izbora. Ostalih 11 bira se na osnovu omjera pobjeda i poraza prethodne sezone, od najlošijeg do najboljeg. 

Nakon toga 16 klubova koji su igrali doigravanje biraju također prema omjeru, od najlošijeg do najboljeg.

Dobiveni redoslijed se prenosi i u drugi krug. Ipak, klubovima je dozvoljeno da razmjenjuju pravo na izbor, baš kao i igrače (NBA liga ne trguje igračima za novac, često su u razmjeni igrača doda i pravo na nekom od budućih *draftova*).

Zabranjeno je razmjenjivati pravo na izbor u prvom krugu u uzastopnim godinama.

Igrači koji u godini *drafta* ne napune 19 godina ne mogu sudjelovati u *draftu*.

## Vanjske veze
* Svi izbori od 1950. godine
Gustafi

**Gustafi** su glazbeni sastav kojeg su 1980. u Vodnjanu osnovali Edi i Vlado Maružin, Čedomir Mošnja, Igor Arih i Livio Morosin pod imenom *Gustaph i njegovi dobri duhovi*. Svoj prvi, od zasada devet albuma, jednostavnog naslova *V*, objavili su 1985. godine. Skupina je prepoznatljiva po spajanju rock glazbe sa istarskom narodnom glazbom, bluesom i tex-mexom, te se smatraju jednima od glavnih predstavnika ča-vala. Najpoznatiji su po hit-pjesmama *Brkica*, *Kega si sanjala*, *Katarina*, *Kadi su ta vrata*, *Kurijera* i dr. Od originalne postave ostali su autor tekstova i glazbe Edi Maružin, Vlado Maružin i Čedomir Mošnja. Svoj najnoviji studijski album snimili su u lipnju 2009.

## Sadašnja postava
* Edi Maružin - vokal i gitara, autor tekstova i glazbe
* Vlado Maružin - gitara
* Čedomir Mošnja - bubanj
* Edin Pecman - harmonika i klavijature
* Dino Kalčić - bas
* Boris Mohorić - truba
* Romano Hantih - tuba
* Nikola Bernobić - truba
* Alen Bernobić - truba

## Diskografija
### Studijski albumi
* *[[V (album)|V]]* (1985.)
* *[[Tutofato]]* (1994.)
* *[[Zarad tebe]]* (1995.)
* *[[Sentimiento muto]]* (1997.)
* *[[Vraćamo se odmah]]* (1999.)
* *[[Na minimumu]]* (2002.)
* *[[F.F.]]* (2006.)
* *[[Chupacabra (album)|Chupacabra]]* (2009.)

### Kompilacija
* *[[The Gust Of]]* (2004.)

### Maksi singl
* *[[Tampon Vol. 1]]* (2005.)

## Hitovi
* *Brkica*
* *Kega si sanjala*
* *Katarina*
* *Žminjka*
* *Kadi su ta vrata*
* *Kurijera*
* *Ja nisan stija mala*
* *Sedan dan*
* *Ča bin da*
* *Vrhi Ćićarije*
* *Jesen*
* *Znan da je zima*

## Izvori

## Vanjske veze
* Službena stranica
Nives Ivanković

**Nives Ivanković** (Tomislavgrad, 1. lipnja 1967), hrvatska je kazališna, televizijska i filmska glumica.

## Filmografija
### Televizijske uloge
* "Ruža vjetrova" kao Nives Odak (2011.-2013.)
* "Lud, zbunjen, normalan" kao Ajna (2010.-2011.)
* "Nova u Dragošju" kao konobarica Miki (2010.)
* "Bibin svijet" kao Magda (2010.)
* "Nad lipom 35" kao konobarica Miki (2006.-2009.)
* "Balkan Inc." kao Duda (2006.)
* "Villa Maria" kao Nataša Jug (2004.-2005.)
* "Jel' me netko tražio?" kao konobarica Miki (1991.-1994.)

### Voditeljske uloge
* "Ništa osobno" kao voditeljica (2005.-2006.)

### Filmske uloge
* "Vjerujem u anđele" kao kontesa Lily (2009.)
* "Moram spavat', anđele" kao Maca (2007.)
* "Ta divna splitska noć" kao Marija (2004.)
* "Četverored" kao Bosiljče (1999.)
* "Agonija" kao Izabela Georgijevna (1998.)
* "Kanjon opasnih igara" kao Hilda Stolzer (1998.)

## Vanjske veze
*
Stojan Matavulj

**Stojan Matavulj** (Novi Sad, 24. veljače 1961.) je kazališni, televizijski i filmski glumac.

Matavulj je 23. listopada 2013. bio vozač prilikom prometne nesreće od čijih je posljedica umrla njegova suvozačica i kolegica Dolores Lambaša.

## Filmografija
### Televizijske uloge
* "Crno-bijeli svijet" kao major Kurtela (2015.-2016.)
* "Ruža vjetrova" kao Stipe Odak (2011.-2013.)
* "Instruktor" kao Strikan (2010.)
* "Moja 3 zida" kao Stojan (2009.)
* "Zakon!" kao Zdravko Maček (2009.)
* "Sve će biti dobro" kao pročelnik (2009.)
* "Odmori se, zaslužio si" kao gospodin Feliks (2009.)
* "Stipe u gostima" kao Jozo Zec (2008.-2009.)
* "Zauvijek susjedi" kao Mato (2008.)
* "Tužni bogataš" kao Karlo (2008.)
* "Bitange i princeze" kao Dinko Grabić (2008.)
* "Dobre namjere" kao dioničar (2008.)
* "Bibin svijet" kao susjed Kosić (2007.)
* "Cimmer fraj" kao Grgo (2007.)
* "Balkan Inc." kao Jole (2006.)
* "Zlatni vrč" kao vozač autobusa (2004.)
* "Naši i vaši" kao Milin muž (2002.)
* "Novo doba" kao Šimleša (2002.)
* "Obiteljska stvar" kao Mile Aničić (1998.)

### Filmske uloge
* "Narodni heroj Ljiljan Vidić" kao Miljan Zubović Struja (2015.)
* "Svećenikova djeca" kao gradonačelnik Nikica (2013.)
* "Sonja i bik" kao vlasnik restorana (2012.)
* "Pjevajte nešto ljubavno" kao Ante (2007.)
* "Mrtvi kutovi" (2005.)
* "Što je muškarac bez brkova?" kao Luka (2005.)
* "Snivaj, zlato moje" kao kartaš #1 (2005.)
* "Žena mušketir" *(La Femme Musketeer)* kao Rahael Mayor (2004.)
* "Slučajna suputnica" kao Arbutina (2004.)
* "Dream Warrior" (2003.)
* "Crvena prašina" kao inspektor (1999.)
* "Božićna čarolija" (1997.)
* "Sedma kronika" kao stražar (1996.)
* "Gospa" (1994.)
* "Na rubu pameti" (1993.)
* "The Sands of Time" kao policajac #1 (1992.)
* "Čovjek koji je volio sprovode" (1989.)

### Sinkronizacija
* "Čudovišta sa sveučilišta" kao Sale Salečić (2013.)
* "Čudovišta iz ormara" kao Sale Salečić (2009.)

## Vanjske veze
* 
* Stranica na HNKVZ.hr
Petra Cicvarić

**Petra Cicvarić** (Osijek, 29. ožujka 1986.) je hrvatska kazališna i televizijska glumica.

Zajedno sa Sanjom Dodig vodi osječki Teatar 054.

## Filmografija

### Televizijske uloge
* "Pogrešan čovjek" kao Karmela (2018)
* "Na granici" kao Kristina (2018)
* "Ruža vjetrova" kao Sara Matošić (2011–2013)
* "Najbolje godine" kao Korana Lotar (2009–2011)
* "Luda kuća" kao Marijana (2008)

## Sinkronizacija
* "Balerina i Viktor" (2016)

## Vanjske veze
*
Marina Fernandez

**Marina Fernandez** (Split, 19. lipnja 1981.) je hrvatska televizijska glumica.

Živjela je 10 godina u Portugalu. Ondje se je bavila manekenstvom i glumila u mnogim portugalskim sapunicama. Djevojačko joj je prezime Vučić, a udajom je dobila prezime Fernandez. U Hrvatsku se vratila 2012. gdje je dobila ulogu u telenoveli Ruža vjetrova. 

## Filmografija
### Televizijske uloge
* "Ruža vjetrova" kao Marija Mrčela (2012.-2013.)
Miraj Grbić

**Miraj Grbić** (Sarajevo, 17. srpnja 1976.), bosanskohercegovački kazališni, televizijski i filmski glumac.

## Filmografija
### Televizijske uloge
* *[[Ruža vjetrova (TV serija)|Ruža vjetrova]]* kao Ranko Mrčela (2012.-2013)
* *[[Lud, zbunjen, normalan]]* kao Čombe (2007.-2013.)
* *[[Kućni ljubimci (TV serija)|Kućni ljubimci]]* kao Rade (2009.-2010.)
* *[[Dolina sunca (telenovela)|Dolina sunca]]* kao odvjetnik Mišković (2009.)
* *[[Crna hronika (TV serija)|Crna hronika]]* kao Zebra (2004.)
* *[[Viza za budućnost]]* kao advokat (2002.)

### Filmske uloge
* *[[Halimin put]]* (2012.)
* *[[Larin izbor: Izgubljeni princ]]* kao Dinkov pomoćnik (2012.)
* *[[Body Complete (2012)|Body Complete]]* kao Haric (2012.)
* *[[Nemoguća misija: Protokol duh]]* kao Bogdan (2011.)
* *[[Little hands]]* kao Marsel (2011.)
* *[[As if I'm not there (2010)|As if I'm not there]]* kao kapetan (2010.)
* *[[Duhovi Sarajeva (2007)|Duhovi Sarajeva]]* kao Amel (2007.)
* *[[Lov u Bosni (2007)|Lov u Bosni]]* kao Goran (2007.)
* *[[Teško je biti fin (2007)|Teško je biti fin]]* kao recepcioner (2007.)
* *[[Sve džaba (2006)|Sve džaba]]* kao Rođo (2006.)
* *[[Go West (2005)|Go West]]* kao Dragan (2005.)
* *[[Ram za sliku moje domovine (2005)|Ram za sliku moje domovine]]* kao četnik (2005.)
* *[[Ljeto u zlatnoj dolini (2003)|Ljeto u zlatnoj dolini]]* kao Ćupo (2003.)
* *[[Tu (2003)|Tu]]* kao Žutan (2003.)
* *[[Remake (2003)|Remake]]* kao stražar Mitar (2003.)
* *[[Zaboravljena poslovica (2003)|Zaboravljena poslovica]]* kao Crvenokosi (2003.)
* *[[Igraj do kraja (2002)|Igraj do kraja]]* (2002.)
* *[[Tunel (2000)|Tunel]]* kao Milan (2000.)
* *[[Hop, Skip & Jump (1999)|Hop, Skip & Jump]]* (2008.)

## Vanjske veze
*
Jasna Malec Utrobičić

**Jasna Malec Utrobičić** (Zagreb, 30. rujna 1944.) je hrvatska kazališna, filmska i televizijska glumica.

## Filmografija
### Televizijske uloge
* "Ruža vjetrova" kao Dragica Odak (2011.-*danas*)
* "Zagrljaj" (1988.)

### Filmske uloge
* "Jasmina" kao starica (2010.)
* "Najveća pogreška Alberta Einsteina" kao starica (2006.)
* "Posljednja volja" kao gospođa Štambuk (2001.)
* "Čovjek koji je volio sprovode" kao gospođa na sprovodu (1989.)
* "Marjuča ili smrt" (1987.)
* "Sunce tuđeg neba" (1968.)
* "Iluzija" kao Šimićeva žena (1967.)
* "Breza" kao Mlinarićka (1967.)
Nakib Abdagić

**Nakib Abdagić** (Donji Vakuf, 8. novembra 1947. – Donji Vakuf, 3. maja 2008.), bosanskohercegovački glumac. Gimnaziju završio u Bugojnu, a diplomirao na Filozofskom fakultetu u Sarajevu. Više od deset godina je radio kao glumac u BNP-u Zenica.

Autor je nekolicine drama: *[[Hamza Pogorelac]], Deratizacija, Balwan City i Mudri Muradif*, od kojih je dakako najznačajnija *Hamza Pogorelac* (najgledanija ratna drama), koja je izvedena 400 puta.

1993. godine Nakib Abdagić-Kiban i njegov prijatelj i saborac Ibrahim Ćustić Ibrica sa ovom su dramom obišli mnoge bosanskohercegovačke gradove, među kojima i opkoljeno Sarajevo. Kiban je od prije rata aktivan u literarnoj djelatnosti, pa je objavljivao svoje radove u eminentnim ex-jugoslavenskim časopisima poput Ježa, Oslobođenja i dr. Neke od svojih radova (pjesme, priče, epigrame, karikature) sabrao je u knjizi Veži ata đe ti aga kaže.

Nakib Abdagić-Kiban biće upamćen i po svojim ulogama u filmovima Remake  i „Iza granice“ i TV-serijama Viza za budućnost  i „Crna hronika“.

Sa Almom i Harisom Abdagić održao je brojne izvedbe svog autorskog kabarea Balwan City.

## Povezano
* Haris Abdagić

## Reference

## Vanjske veze

* Nakib Abdagić na IMDB
Portorikanski rov

**Portorikanska brazda** je okeanska brazda koja se nalazi na dodiru Karipskog mora i Atlantskog okeana. Brazda se vezuje za kopleksni prelaz između subdukcione zone na jug duž Malih Antila, i velikog transformnog raseda, koji se prostire između Kube i Hispaniole kroz Kajmansku brazdu do obale Srednje Amerike. Naučna istraživanja su zaključila da bi zemljotres koji bi se desio u ovom rasedu mogao izazvati veliki cunami.

Ostrvo Portoriko leži južno od raseda i brazde. Brazda je dugačka 800 kilometara i ima najveću dubinu u pri depresiji Milvoki od 8648 m, što je najdublja tačka Atlantskog okeana i najdublja tačka izvan Tihog okeana.

## Geologija
Portorikanska brazda se nalazi na granici dve ploče koje se mimoilaze, uz samo malu subdukciju. Karipska ploča se kreće na istok, dok se Severnoamerička ploča kreće na zapad. Severnoamerička ploča se podvlači pod Karipsku ploču na jugositočnom delu rova. Ova zona subdukcije objašanjava prisustvo aktivnih vulkana na severoistočnim delovima Karipsko more. Vulkanska aktivnost je jaka u arhipelagu jugoistočno od Portorika do obale Južne Amerike.

Portoriko, Američka Devičanska Ostrva, Britanska Devičanska Ostrva i Dominikanska Republika nemaju aktivne vulkane. Međutim postoji rizik od zemljotresa i cunamija. Portorikanska brazda je u stanju da izazove zemljotres magnitude ceće od 8,0 stepeni.

## Reference
Matea Elezović

**Matea Elezović** (Zagreb, 6. rujna 1985.) je hrvatska kazališna, filmska i televizijska glumica.

## Biografija
Kćer je pisca Matka Elezovića i glumice Jadranke Elezović.

## Filmografija
### Televizijske uloge
* "Ruža vjetrova" kao Ana Antolović-Matošić (2011.-2012.)

### Filmske uloge
* "Mrak" kao Sabina (2011.)
* "Neke druge priče" kao gošća na tulumu (2010.)

## Vanjske veze
Karmen Sunčana Lovrić

**Karmen Sunčana Lovrić** (Zagreb, 24. ožujka 1986.) je hrvatska glumica.

## Filmografija
### Televizijske uloge
* "Zlatni dvori" kao medicinska sestra (2017.)
* "Kud puklo da puklo" kao novinarka/Anita Božić (2015.-2016.)
* "Zora dubrovačka" kao Željka (2014.) 
* "Ruža vjetrova" kao Jelena Čulo (2012.-2013.)
* "Provodi i sprovodi" kao Zvjezdica (2011.)
* "Loza" kao prostitutka (2011.)
* "Larin izbor" kao Ana (2011.)
* "Sve će biti dobro" kao Barbara (2009.)
* "Hitna 94" kao sestra Višnja (2008.)
* "Zabranjena ljubav" kao Monika (2007.-2008.)
* "Krim tim 2" kao Nina Pavlić (2007.)

### Filmske uloge
* "Iza sna" kao Dunja (2014.)
* "Vožnja" kao Izabela (2013.)
* "Kratki spojevi" kao Talijanka (2013.)
* "Zamka za snimatelja" kao glumica (2010.)
* "Neki to vole vruće" kao Merlinka (2009.)
* "Potjera" kao kradljivica sata (2008.)

### Kazališne uloge
* "" kao Kasandra (2013.)
* "Tartuffe" kao Elmire (2010.)
* "Kralj Lear" kao Cordelia (2009.)

### Sinkronizacija
* "Bansen je zvijer" kao Darcy (2017.)
* "Vještičji načini" kao Katie Rice (2017.)
* "100 stvari koje moraš učiniti prije srednje škole" kao Patti Macabre (2016.)
* "ALVINNN!!! I nemirne vjeverice" kao Brittany (2016.)
* "Henry Opasan" kao Two Canz (2015.)
* "Liar, Liar, Vampire" kao Bethany (2015.)
* "A Fairly Odd Summer" kao gđa. Muligan (2014.)
* "Super špijunke" kao Sam (S1-5), Alex (S6) (2013.)
* "Marvin Marvin" kao Teri Forman (2013.)
* "Winx" kao Musa (2013.)
* "Spužva Bob Skockani" kao Luna (NET sinkronizacija)
* "Sammy na putu oko svijeta" kao Sandra (2010.)
* "Alpha i Omega" kao Sunčica (2010.)
* "Kuća boga Anubisa" kao Patricija
* "Pop Pixie" kao Tune, Tina, Lulu
* "Fanboy i Chum Chum" kao Yo
* "iCarly" kao Missy Robinson
* "Najotkačeniji roditelji" kao Vicky
* "Drake i Josh" kao Megan Parker

## Vanjske veze
*
Juraj Aras

**Juraj Aras** (Zadar, 15. rujna 1974.) je hrvatski kazališni i televizijski glumac.

## Biografija
### Karijera
Juraj Aras stalni je član kazališta lutaka Zadar od 1995. godine. Dobitnik je nagrade za glumu i animaciju u predstavi *[[Don Quijote de la Mancha|Don Quijote]]* Kazališta lutaka Zadar na SLUK-u 1999., za uloge Pietra i alter-ega Don Quiotea u režiji Wieslawa Hejnoa.

Također je ponosni vlasnik nagrade za polivalentnu glumu u autorskoj monodrami *[[Nulovanje]]* umjetničke organizacije Teatro VeRRdi, u režiji Christiana Suchyja, na prvom Glumištu pod murvom u Skradinu 2008. i dobitnik nagrade za ulogu "Nepoznatog nekog" u predstavi Michelangelo Buonarroti Kazališta lutaka Zadar na SLUK-u, 2011. godine.

Juraj je utemeljitelj umjetničke organizacije Teatro VeRRdi (1999.) koja se bavi promicanjem i produkcijom alternativne kulture te kazališnom edukacijom mladih. Autor je glazbe u predstavama *Ekologija i društvo* (KLZ, 1997.), *Metamorfoza* (Dramski studio HKK, 1998.), *Zločin na kozjem otoku* (Dramski studio HKK, 2001.), *Vuk i sedam kozlića* (KLZ, 2002.).
Godine 1998. postao je članom MAPA-e (*Moving Academy for Performing Arts* - Amsterdam).

Jedan je od inicijatora nastanka Dramskog studija HKK Zadar, 1998. godine, te pokretača i voditelja projekta Artikultura u kinu *Pobjeda* u Zadru, od 2008. godine. Juraj je zadnjih petnaestak godina u Kazalištu lutaka Zadar igrao u više od 50 predstava.

## Filmografija
### Televizijske uloge
* "Mali div" kao očuh (2013.)
* "Ruža vjetrova" kao Edo Jelavić (2011.-2012.)
Matko Knešaurek

**Matko Knešaurek** (Zagreb, 4. siječnja 1986.) je hrvatski kazališni i televizijski glumac.

## Filmografija
### Televizijske uloge
* *[[Ruža vjetrova (TV serija)|Ruža vjetrova]]* kao Marko Odak (2011.-2013.)
* *[[Stella (TV serija)|Stella]]* kao Marko (2013.)
* *[[Zora dubrovačka]]* kao Damir Cerević (2013.)
* *[[Prvaci sveta]]* kao Damir Solman (2015.)
* *[[Zlatni dvori (TV serija)|Zlatni dvori]]* kao Petar (2016.-2017.)

### Filmske uloge
* *[[Sobe (2010.)|Sobe]]* (2010.)
* *[[Kvart (2011.)|Kvart]]* kao konobar (2011.)
* *[[Bićemo prvaci sveta]]* kao Damir Solman (2015.)

### Sinkronizacija
* *[[Violetta]]* kao Leon Vargas (2015.)

## Vanjske veze
* 
* Stranica na Mala Scena.hr
Kitopsina

**Kitopsina** (lat. *Rhincodon typus* je vrsta morskih pasa, najveća živuća riba na svijetu. Hrani se filtriranjem vode.

Najveća potvrđena jedinka kitopsine bila je duga 12,65 metara i težila 21 tonu. Postoje i nepotvrđeni podaci o većima i težima.

Kitopsina je jedini član roda *Rhincodon* i porodice *Rhincodontidae*. Živi u tropskim i toplim oceanima i ima životni vijek od oko 70 godina. Iako kitopsine imaju vrlo velika usta, hrane se uglavnom planktonom, mikroskopskim biljkama i životinjama. Prva jedinka otkrivena je u Table Bayu u Južnoj Africi u travnju 1828. Bila je duga 4,6 metara. 

Britanski vojni liječnik Andrew Smith, opisao je vrstu iduće godine. Objavio je detaljniji opis 1849. godine. Naziv "kitopsina" dolazi od fiziologije, jer je velika kao kit i također filtirira vodu.

## Izvori
Megalodon

**Carcharodon megalodon**, nekadašnje vrsta morskog psa koji je živio prije 10 do 70 milijuna godina, u tercijaru, a o njemu se govori kao o pretku velike bijele psine. Megalodonnu (veliki zub) su stručnjaci prema veličini njegovih zuba pokušali odrediii njegovu veličinu, i mišljenja su da je ona bila negdje od 15 metara (3.5 tona) pa do četrdesetak metara.

Današnji Carcharodon carcharias ili velika bijela psina, Linnaeus, 1758, jedina je živa vrsta ovoga roda a naraste maksimalno 792 cm (ženka 600 cm) i smatra se za naopasniju vrstu, premda je to u praksi možda ipak pas bik koji često napada ljude i ima snažniji ugriz.
## Izvori


Megalodon skeleton.jpg|Skelet megalodona
Carcharocles megalodon 10312.JPG|Ralje megalodona
Megalodon tooth ruler.jpg|Megalodonov zub 
Megalodon.jpg|Megalodonov zub u ljudskim rukama
Megalodon scale1.png|
Kin-dza-dza!

***Kin-dza-dza!*** (ruski *Кин-дза-дза!*) ruska/sovjetska je ZF crna komedija koju je 1986. objavio Mosfilm, režirao Georgij Danelija, a scenarij napisao Danelija i Revaz Gabriadze. Glavne uloge tumače Stanislav Ljubšin, Jevgenij Leonov, Juri Jakovljev i Levan Gabriadze.

Poput većine filmova redatelja Danelije, i ovaj predstavlja dvostruku razinu komunikacije radi svrhe parodije te predstavlja mračne i groteskne sadržaje ljudskog društva, koje se ovdje mogu opisati kao distopija. Radnja se odvija oko dva Moskovljana koji slučajno bivaju teleportirani na pustinjski planet Pljuk u u galaktici *Kin-dza-dza*, koji je jedno veliko siromašno i opustošeno mjesto kojim vladaju velike nejednakosti u statusu društvenih slojeva, privilegirane i potlačene klase.

## Radnja

Moskva, 1986. Građevinski stručnjak Vladimir stiže umoran s posla u svoj dom. Kada otiđe u trgovinu nešto kupiti, naiđe na jednog čudnog čovjeka koji ispred trgovine govori: "Recite mi broj vašeg planeta? Ili barem broj vaše galaktike?" te tvrdi da je sa drugog planeta. Vladimir i jedan violinist, Gedevan, misle da je poludio, ali ipak započnu razgovor s njim. Stranac im pokaže daljinski upravljač kojim putuje kroz galaktike, te ih upozori da ne pritisnu gumb. Vladimir svejedno iz znatiželje stisne gumb, te se istog trenutka zajedno sa Gedevanom nađe na pustinjskom planetu Pljuk, u galaksiji Kin-dza-dza.

Njih dvojica krenu stoga tražiti put natrag na Zemlju, te naiđu na dva čovjekolika vanzemaljca u ofrcanoj odjeći, Wef i Bi, koji putuju u ogromnoj limenoj konzervi sa propelerom te jedino, čini se, znaju izgovoriti riječ "Koo". Vladimir misli da im ne može ništa ponuditi za njihovu pomoć, sve dok ne otkrije da su šibice koje su mu ostale u džepu na tom planetu vrlo vrijedne i dragocjene. Wef i Bi ih povezu u letećoj spravi te se ispostavi da su iščitali njihove mozgove i naučili njihov ruski jezik. Objasne im da se na ovom planetu ljudi dijele na dvije klase - privilegirane Čatlaniane i podređene Patsakse. Kad god naiđu na Čatlaniane, moraju se sagnuti i iskazati poštovanje. Ipak, to nije konstanta, jer na drugim planetima vlada obrnut poredak i tamo se Čatlaniani moraju pokloniti Patsaksima.

Vladimir i Gedevan odluče zamijeniti šibice za spravu za teleportiranje, ali ih jedna skupina ljudi prevari i pobjegne. Ni Wef i Bi nisu sasvim pouzdani, no Vladimir ih ipak drži u šaci jer je našao jednu rezervnu šibicu u džepu. Pojavi se stranac sa početka i ponudi Vladimiru da ga vrati na Zemlju, ali ovaj odbije jer su Wef i Bi zbog njega uhićeni i zatvoreni. Nakon puno nezgoda, Vladimir i Gedevan spašavaju Wefa i Bija te se uz pomoć sprave za teleportiranje vrate natrag u Moskvi, sa izgubljenim sjećanjem. Ipak, kada uoče svjetleću lampu, refleksno se poklone, te se na ulici prepoznaju i vrati im se sjećanje.

## Glavne uloge
* Stanislav Ljubšin - Vladimir Maškov
* Jevgenij Leonov - Wef
* Juri Jakovljev - Bi
* Levan Gabriadze - Gedevan Aleksidze
* Galina Danelija-Jurkova - Ljudmila, Maškova supruga
* Irina Šmeljova - Can, vozačica kola

## Vanjske veze
* 
* ''Kin-dza-dza!'' na Rotten Tomatoes
Horasan (pokrajina)

**Horasan** (perz. خراسان; *Horāsān*) je bila jedna od iranskih pokrajina koja je 2004. godine podijeljena na tri manje pokrajine: Sjeverni, Južni i Razavi Horasan. Iako je izgubila status upravne jedinice, pod njenim bivšim granicama podrazumijeva se geografska regija u sjeveroistočnom Iranu koja je dijelom veće povijesne regije Velikog Horasana koji se osim Irana prostire i preko teritorija današnjih suverenih država Afganistana, Turkmenistana, Uzbekistana i Tadžikistana. Bivša iranska pokrajina Horasan bila je najveća i prostirala se 242.673 km² što približno odgovara teritoriju Ujedinjenog Kraljevstva, a brojila je više od sedam milijuna stanovnika. Administrativni centar bio joj je grad Mašhad.

## Današnje pokrajine


Datoteka:IranNorthKhorasan.png|**[[Sjeverni Horasan]]**
Datoteka:IranRazaviKhorasan.png|**[[Razavi Horasan]]**
Datoteka:IranSouthKhorasan.png|**[[Južni Horasan]]**


## Veze
* Veliki Horasan

## Vanjske veze
*  Iran Tour: Khorasan 
;Ostali projekti
Stéphane Mallarmé

**Stefan Malarme** (; Pariz, 18. mart 1842 – Vulen sir Sen, 9. septembar 1898) francuski pesnik, jedan od osnivača simbolizma. On je najpotpunije izrazio težnje simbolizma da novim pesničkim jezikom stvaraju čistu poeziju, koja treba da otkrije apsolutnu stvarnost oslobođenu od vulgarnosti svakodnevnog života. Poezija ne treba da imenuje stvari već da stvara njihovu atmosferu, ona ne treba da kazuje nego da nagoveštava, ne da deluje opisom i slikom nego sugestijom. Ovim shvatanjem pesnik jeziku daje glavnu prednost. Za razliku od drugih simbolista koji su svoje nazadovoljsto izražavali boemskim životom, Malarme je živeo mirnim životom profesora engleskog jezika. Ali to mu nije nimalo smetalo da poeziji posveti svoj život.

Zbirke pesama:
* *Pesme“ (1887).
* *Knjiga“ (1897).
* ''Pesme i proza“ (1891).

## Vanjske veze
Larpurlartizam

**Larpurlartizam** (od francuskog *l'art pour l'art* - umetnost radi umetnosti) je estetska teorija koja drži da umetnost nema nikakvu društvenu ili moralnu funkciju, i da je jedini cilj umetničkog dela da bude lepo. Ova teorija osporava didaktička i utilitaristička gledišta na umetnost, prisutna još od antičkih vremena, u Horacijevom učenju o lepom i korisnom.

### Geneza
Termin je uveo Viktor Kuzen 1818, ali osnove teorije postavljene su još ranije, npr. u Kantovom učenju o bezinteresnom dopadanju i u ideji o autonomiji umetničkog dela. Edgar Alan Po u eseju „Pesničko načelo“ iznosi gledište da je zadatak pesnika da stvori pesmu radi nje same, a ne radi pouke. Teofil Gotje u predgovoru romana „Gospođica de Mopen“ (1836) smatra da umetnost po svojoj prirodi treba da bude nezainteresovana i da ne sme da bude korisna, jer sve što je korisno - to je ružno. Za Šarla Bodlera lepo je vrhunski kriterijum umetnosti, a umetnost je nezavisna od morala.

### Uticaj i nasleđe
Larpurlartizam je nastao u pesničkom krugu oko Teofila Gotjea, ali s vremenom ova načela prihvataju i drugi pisci, kao što su Oskar Vajld i Gistav Flober. Od književnih pravaca i škola, poseban uticaj izvršio je na parnasizam i simbolizam. Učenje avangardnih pokreta o autonomiji umetnosti vodi porekla upravo iz doktrine larpurlartizma, kao i gledište postmodernističkih filozofa, za koje postoji samo virtuelna stvarnost i istina fikcije.

## Literatura
* Tanja Popović: „Rečnik književnih termina“, Logos art, Beograd, 2007.

## Vanjske veze
* Džin H. Bel-Viljada, „Umetnost radi umetnosti i književni život“ (prikaz) http://www.tvorac-grada.com/casopis/prikazi/septembar.html
Horasan

**Horasan** se može odnositi na:
* **[[Veliki Horasan]]**, historijska regija koja pokriva područja današnjeg Irana, Afganistana, Turkmenistana, Uzbekistana i Tadžikistana.
* **[[Horasan (pokrajina)]]**, bivša pokrajina Irana koja je 2004. godine podijeljena na:
** **[[Sjeverni Horasan]]**
** **[[Razavi Horasan]]**
** **[[Južni Horasan]]**
* **[[Horasan (grad)]]**, grad i općina u istočnoj Turskoj
Théophile Gautier

**Teofil Gotje** (; Tarb, 30. avgust 1811 — Pariz, 23. oktobar 1872) je francuski pisac iz XIX veka. Po poetskom stilu bio je romantičar, ali ga je teško svrstati samo u tu kategoriju. Osnivač je teorije larpurlartizma, pripadao je krugu pesnika Parnasovske škole, a bio je blizak i idejama simbolizma.

U mladosti se bavio slikarstvom, ali se pod uticajem Viktora Igoa opredelio za pesništvo. Kao književnik, pored poezije, bavio se i pripovedaštvom, pisao je putopise, fantastične romane i priče. Bio je još teoretičar umetnosti i novinar.

## Vanjske veze

* 
* Bodlerov Pariz  - ilustrovana prezentacija o francuskim pesnicima 19. veka
Goran Bogdan

**Goran Bogdan** (Široki Brijeg, 2. listopada 1980.) je hrvatski kazališni, televizijski i filmski glumac. Diplomirao je ekonomiju, ali je profesionalnu karijeru ostvario u u Zagrebačkom kazalištu mladih. Jedan je od glavnih organizatora West Herzegowina Festa, festivala amaterskog stvaralaštva.

## Filmografija
### Televizijske uloge
* "Fargo" sezona 3. (2017.)
* "Vere i zavere", kao Sergije Rudić (2016) RTv Vojvodina 1
* "Dječaci iz ulice Marksa i Engelsa (2013.)
* "Noć za dvoje" kao Goran (2011.)
* "Bitange i princeze" kao Ozren (2009.)
* "Mamutica" kao Darko (2009.)
* "Odmori se, zaslužio si" kao Nikola (2008.)
* "Ponos Ratkajevih" kao stražar (2008.)
* "Luda kuća" kao Jozo (2008.)
* "Zauvijek susjedi" kao Andrej (2007.-2008.)
* "Cimmer fraj" kao Marko (2007.)
* "Operacija Kajman" kao Ivo Spanković (2007.)
* "Obični ljudi" kao Nebojša (2007.)
* "Zabranjena ljubav" kao odvjetnik Čuljak (2005.)
Senke nad balkanom 1 i 2 kao Mustafa Golubić 2018

### Filmske uloge
* "Dječaci iz ulice Marksa i Engelsa" kao Stanko (2014.)
* "Sonja i bik" kao Ante (2012.)
* "Harakiri djeca" (2010.)
* "Neke druge priče" kao Marin (2010.)
* "101. dan" kao vojnik (2010.)
* "Šampion" kao mladi vojnik (2010.)
* "U zemlji čudesa" kao Josan (2009.)
* "Prokleti" kao doktor (2008.)
* "Iza stakla" kao radnik #1 (2008.)
* "Noćna vožnja" kao zločinac (2007.)
* "Za naivne dječake" kao Dario Šimić (2007.)

## Vanjske veze
* 
* Stranica na ZKM.hr 
* Organizatori West Herzegowina Festa
Guske

**Guske** (lat. *Anserinae*), potporodica ptica, pripada porodici pataka, Anatidae, redu Anseriformes, za koje se ravnopravno koriste, ovisno o literaturi, hrvatski nazivi patkarice ili guščarice.

Sastoji se od pet ili 6 rodova:

* Anser
* Branta
* Cereopsis
* Chen, ponekad u Anser
* Cnemiornis, novozelandske guske
* Coscoroba
* Cygnus

## Reference

## Vanjske veze
Cnemiornis

**Novozelandske guske** su izumrli rod ptica neletačica. Bile su endemi Novog Zelanda. Rod sadrži dvije vrste. Ptice ovog roda nikada nisu bile stabilne populacije. Izumiru malo prije dolaska europskih doseljenika. Velika prijetnja su im bili psi koji su im krali jaja i mladunce.
## Vanjske veze
* TerraNature list of New Zealand's extinct birds
* ''North Island Goose. Cnemiornis gracilis.''  
* ''South Island Goose. Cnemiornis calcitrans.''
Labudovi

**Labudovima** (lat. *Cygnini*) se nazivaju dva roda ptica iz reda patkarica. Unutar reda patkarica, labudovi su dio potporodice gušćarica.

Perje labudova je ili potpuno bijelo, ili je mješavina crnog i bijelog, pri čemu bijela varijanta može ponekad imati crne vrškove krila. Crni labudovi su jedina crna vrsta labudova. Imaju bijele vrškove krila i izraženo crveno obojene kljunove. Mužjaci i ženke su uvijek vrlo slični, bez spolnog dimorfizma.

Labudovi se od gusaka u užem smislu razlikuju još dužim vratom koji im omogućuje pretraživanje dna dubljih voda, i veličinom tijela koje ih čini najvećim vodenim pticama. Raspon krila im može doseći dva metra, a mogu težiti 15 kilograma. Suprotno krilima, noge su im relativno kratke, tako da labudovi na tlu djeluju prilično nespretno. No zato imaju vrlo snažne letne mišiće pa mogu preletjeti i više od tisuću kilometara do svojih gnjezdišta na sjeveru.

Oba roditelja zajedno brinu o mladuncima. Ostaju s njima do godine dana.

Navodi o životnom vijeku labudova su vrlo različiti. Kreću se od 19 pa do 50 godina, a dijelom i puno više od toga.

## Sistematika
Labudovi u užem smislu su vrste roda *Cygnus*, koji se, već prema gledanju, dijele na 5 odnosno 7 vrsta. Južnoamerički Coscoroba labud (*Coscoroba coscoroba*) je jedina vrsta roda *Coscoroba*. 

## Vrste
* Pravi labudovi (*Cygnus* )
** Crni labud (*C. atratus*)
** Crnovrati labud (*C. melanocoryphus*)
** Grbavi ili crvenokljuni labud (*C. olor*)
** Crnokljuni labud (*C. buccinator*)
** Kanadski labud (*C. columbianus*)
** Mali labud (*C. bewickii*)
** Žutokljuni labud (*C. cygnus*)
** † Novozelandski labud (*C. sumnerensis*)

* Coscoroba labudovi (*Coscoroba*)
** Koskoroba labud (*C.coscoroba*)

## Labudovi i čovjek
Labudovi su često nadahnjivali ljudsku maštu. O tome svjedoči pojam labuđi pjev kao i bajka "Ružno pače". U toj bajci, kao i inače u europskoj mitologiji labud simbolizira zrelost i dovršenost, a u umjetnosti se često koristi kao alegorija za čistoću.

## Vanjske veze
;Ostali projekti
Galloanserae

**Perad** je kategorija domaćih ptica koje ljudi drže u cilju skupljanja jaja, ili ubijanja zbog mesa i/ili pera. Najtipičniji primjeri peradi su članovi nadreda Galloanserae, posebno roda Galliformes (koji uključuje kokoši, prepelica|prepelice i purane) i porodice Anatidae (u redu Anseriformes), još zvani i "vodena perad" (npr. patke i guske). Perad uključuje i druge ptice koje se ubija zbog mesa, kao na primjer golubove i ostale divlje ptice, kao npr. pripadnike pod-porodice Phasianinae (npr. fazani). Izraz se koristi i za meso takvih ptica.

## Primjeri

## Dijelovi peradi
Najmesnatiji dio ptice su mišići za let na prsima, zvani "prsno" meso (prsa), a mišići za hodanje na prvom i drugom dijelu noge, zovu se "but" i "batak".

Bijelo meso ima manje mijoglobina, koji prenosi kisik, od "crnog" (tamnog) mesa, pa je zato svijetlije. Crno meso je u mišićima koji se više naprežu, pa zato u sebi imaju više masnoće. Zato se kaže da je crno meso nezdravije i ukusnije od bijelog. Ptice koje rijetko lete (puran) ili sporadično (kokoš) imaju prsa od bijelog mesa, a ptice koje često dugo lete (patke, guske i golubice) imaju prsa od tamnog mesa. Prepeličja prsa su srednje boje.

## Povezano
* Peradarstvo

## Vanjske veze
* Poveznice na engleskom:
** Informacije o bolestima peradi 
** PoultryCast podcast 
** PoultryHub.org je stranica na principu wiki na kojoj ljudi dijele informacije o peradi
** Vodič o peradi - od A do Ž i često postavljana pitanja
** World Poultry.net – sve što trebate znati o peradi
** ChickenCrossing.Org  – Informacije, diskusije, poveznice o kokošima i ostalom peradi
** Poultry.ie  – Irska zajednica Peradara i izvor informacija
Europski bizon

**Europski bizon** (lat. *Bison bonasus*) vrsta iz porodice šupljorožaca (*Bovidae*). Izvorno je bio rasprostranjen u šumama sjeverne Euroazije i sjeverne Afrike. 

Ima masivno 3,5 m dugo tijelo, visine do 2 m u ramenima i težine i do jedne tone. Dlaka je tamno smeđa, prednji dio tijela ima dužu dlaku, a stražnji kraću. Ima široku glavu i trokutastu bradu. Mužjaci i ženke imaju kratke, zakrivljene rogove. Žive u krdima, aktivan je danju i noću. 

Početkom 20. stoljeća, gotovo da je potpuno istrijebljen. Od primjeraka u zoološkim vrtovima, znanstvenici su napravili projekt oporavka brojčanog stanja vrste, što je uspjelo, tako da je sada oko 1000 primjeraka, neki su pušteni natrag u divljinu. Postoji i križanac europskog bizona i domaćeg goveda.

Danas europskih bizona ima u mnogim državama istočne i srednje Europe, a najviše u Bjelovjeskoj šumi, koja je većim dijelom u Bjelorusiji, a manjim u Poljskoj. Bizon je simbol Bjelorusije. Pojavljuje se na grbovim bjeloruskih gradova i u imenima udruga pod nazivom "zubr".
U Poljskoj se proizvodi votka "Żubrówka" u koju se dodaje bizonova trava (lat. *Hierochloe odorata*).Staništa su im šume i planine.

## Podvrste

Postoje tri podvrste europskog bizona: 
* Kavkaski europski bizon (lat. *Bison bonasus caucasicus*) manji je i lakši. Istrijebljen je do 1927. godine. 
* Karpatski europski bizon (lat. *Bison bonasus hungarorum*) – slabo poznata podvrsta, upitno je da li i uopće je podvrsta. 
* Nizinski europski bizon (lat. *Bison bonasus bonasus*) - od 1921. Opstao je samo u zoološkim vrtovima. Od 56 preostalih životinja podignuto je novo krdo. 

Europski i američki bizoni usko su povezane vrste, koje potječu od izumrle vrste bizona (lat. *Bison sivalensis*). Fosilni ostaci postoje u sjevernoj Indiji. Prije ledenog doba, prešli su u Sjevernu Ameriku i evoluirali u današnjeg američkog bizona.
Alcelaphus buselaphus

**Alcelaphus buselaphus** je vrsta antilope, koja živi na travnjacima u zapadnoj, istočnoj i južnoj Africi.

To je jedan od triju vrsta iz roda *[[Alcelaphus]]*.

## Opis
To su prilično velike antilope, visine od gotovo 1,5 m u ramenima. Težina ženki varira od 100 do 185 kg, dok mužjaci mogu težiti od 125 do 255&nbsp;kg. Dužina tijela može biti u rasponu 150–230&nbsp;cm, a duljina repa može varirati od 30 do 70&nbsp;cm.

Mužjaci su tamnosmeđe boje, dok su ženke žutosmeđe. Oba spola imaju rogove, koji mogu dostići dužinu i do 70&nbsp;cm.

Žive na travnjacima i u otvorenim šumama, gdje pasu travu. Dnevne su životinje, hrane se ujutro i kasno popodne. Stada se sastoje od pet do dvadeset jedinki, ali može povremeno sadržavati i do 350 jedinki.

## Reference

## Vanjske veze
Shin'ichirō Tomonaga

**Shin'ichirō Tomonaga**, negdje i **Sin-Itiro Tomonaga** (japanski: 朝永 振一郎; Tokijo, 31. ožujka 1906. - Tokijo, 8. srpnja 1979.), japanski fizičar, posebno utjecajan na polju kvantne elektrodinamike, te dobitnik Nobelove nagrade za fiziku 1965., koju je podijelio s Richardom Feynmanom i Julianom Schwingerom.

## Biografija

Tomonaga je rođen 31. ožujka 1906. u Tokiju, kao drugo dijete i najstariji sin u obitelji uglednog japanskog filozofa, Sanjūra Tomonage. Godine 1926. upisao se na Carsko sveučilište u Kjotu. Jedan od njegovih razrednih kolega u tom periodu bio je i Hideki Jukava, također fizičar i nobelovac. Tokom diplomskog studija, Tomonaga je tri godine radio kao asistent, a nakon diplomiranja, pridružio se istraživačkoj skupini Joshija Nishine na RIKEN-u. Godine 1937., dok je radio u Leipzigu, surađivao je s istraživačkom skupinom koju je vodio Werner Heisenberg. Dvije godine kasnije, vraća se u Japan zbog početka Drugog svjetskog rata, ali uspijeva dovršiti svoju doktorsku disertaciju o nuklearnim materijalima, koristeći rezultate rada što ga je odradio u Leipzigu.

Po povratku u Japan, ubrzo je dobio posao profesora na Tokijskom edukacijskom sveučilištu. Tokom rata se bavio proučavanjem magnetrona, Jukavine teorije o mezonima, ali i vlastite teorije o vremenu. Godine 1948., zajedno sa svojim studentima, ponovo je analizirao rad Sidneyja Dancoffa iz 1939. koji je pokušao, ali bez uspjeha, dokazati da se beskonačni kvantiteti u kvantnoj elektrodinamici mogu međusobno poništiti. Kako bi ubrzao i razjasnio kalkulacije, Tomonaga je primijenio svoju vlastitu teoriju i relativističku metodu baziranu na nerelativističkoj metodu koju su razvili Wolfgang Pauli i Markus Fierz. Tu su njegovi studenti i on otkrili kako je Dancoff previdio jedan termin u perturbacijskom nizu. S tim pojmom, teorija je davala konačni rezultat; tako je Tomonaga, neovisno o Julianu Schwingeru, otkrio renormalizaciju i, istovremeno, izračunao fizikalne veličine poput Lambove promjene.

Sljedeće godine, J. Robert Oppenheimer ga je pozvao u Princeton da radi na Institutu za napredne studije. Sljedeće godine, vraća se u Japan i predlaže Tomonaga-Luttingerovu tekućinu. Godine 1965., Švedska akademija uručila mu je Nobelovu nagradu za fiziku, zbog njegovog rada na polju kvantne elektrodinamike, posebice zbog otkrića renormalizacije. Nagradu je podijelio s Richardom Feynmanom i Julianom Schwingerom. Tomonaga je umro 8. srpnja 1979. godine u Tokiju, od posljedica raka grla.

Godine 1940., Tomonaga se oženio Rijōko Sekiguchi. Zajedno su imali dva sina i jednu kćer.

### Djela
* 

## Povezano
* *[[Progress of Theoretical Physics]]*

## Izvori
* 
* 
* Tomonaga's Nobel Prize Lecture.

## Vanjske veze
* Nobel Prize biography
* Fundamental work in quantum electrodynamics, with deep-ploughing consequences for the physics of elementary particles.
Bigfoot

**Bigfoot**, još nazivan **Sasquatch**, je veliko, majmunoliko stvorenje koje navodno luta u divljinama Sjedinjenih Američkih Država i Kanade, posebno oko Velikih jezera, Tihog oceana, Stjenjaka, i na sjeverozapadu i jugu SAD-a.

## Opis Bigfoota
Bigfoot (zvan i sasquatch) se opisuje kao krupno čovjekoliko biće obraslo dlakom, jakog torza i visine dva do tri metra. Glava mu je mala i ušiljena prema vrhu, bez istaknutog vrata i čela. Oči su mu male, a nad njima nalazi se jaki koštani greben. Dlaka je relativno kratka i kudrava, tamnija kod mlađih primjeraka, a crvenkasta kod starijih. Biće ima karakteristična velika stopala (eng. *big foot*), čiji su otisci veličine do četrdesetak centimetara.McEwan, Karl S., str. 263.Postoji mogućnost da je Bigfoot vrsta nekog vanzemaljca.Postoji puno zapisa da kada je viđen Bigfoot viđene su i pojave NLO a kada bih on nestao pojavio bi se bigfoot.

## Historija
Bigfoota su viđali još i američki Indijanci na zapadnoj obali Sjeverne Amerike u pretkolumbovsko vrijeme. Indijanski nazivi za to stvorenje razlikovali su se od plemena do plemena. Tako su pripadnici plemena Lummi bigfoota zvali Ts'emekwes, plemena koja su živjele oko planine St. Helens zvali su ga skoocoom, a najpoznatije Indijansko ime je sasquatch, koje su izmislili pripadnici plemena Halkomelem. U Indijanskim pričama Bigfoot je opasni kanibal koji terorizira sela.

Prvi jači dokaz o njegovu postojanju pronašao je Eric Shipton 1951. godine. Bio je to otisak za kojeg je on smatrao da pripada jetiju, divljem čovjeku s Himalaje. Najpoznatiji i najjači dokaz o njegovu postojanju je film koji su snimili tragači za Bigfootom Roger Patterson i Robert Gimlin 20. listopada 1961. godine u Bluff Creeku, Kalifornija. Ta je snimka i danas predmet raznih rasprava.

## Literatura
* *McEwan, Karl S., Kriptozoologija: svijet zagonetnih životinja, Zagreb, 2004.* 

## Vanjske veze

* Tolowa Indian Bigfoot recollections
* http://www.bfro.net/
Srpski mač

**Srpski mač**, je bilo Boračko društvo osnovano 1897. u Beogradu, koje 1906. menja naziv u Boračko-loptačko društvo Srpski mač. Jedan od osnivača društva bio je Šarl Duse () učitelj mačevanja na Vojnoj akademiji u Beogradu. Vežbaonica društva bila je u staroj zgradi Srpske narodne skupštine (ugao ulice Kneza Miloša i Kraljice Natalije (bivšeg Narodnog fronta)). Društvo je često priređivalo dobro posećena takmičenja. Naročito su se isticali pitomci Vojne akademije, mladi oficiri i članovi Srpskog mača u prvom redu Radivoje Novaković. On je inicirao i pokretanja loptačke sekcije a 1906. izabran je za predsednika društva. Srpski mač se posle 1906. orijentisao više na fudbal i bio je do 1914. među najboljim sportskim društvima Srbije. Godine 1911. desetak najboljih fudbalera napušta klub, pa vrednost fudbalske ekipe opada. U prvim poratnim godinama fudbalska sekcija takmiči se u nižim razredima za prvenstvo Beograda, a mačevanje je odlaskom Radivoja Novakovića potpuno zanemareno.

Jedan od fudbalera ovog kluba bio je Miloš Ekert koji je došao krajem 1907. godine.

## Literatura
* *Enciklopedija fizičke kulture* JLZ Zagreb 1977.
Mihailo Urošević

**Mihailo** (*svetovno* Mihailo Urošević, Brestovac kod Kragujevca, 23. jun/4. jul 1868 – Vrnjačka Banja, 22. avgust 1933) je bio episkop Srpske pravoslavne crkve.

## Život
Episkop Mihailo je rođen 4. jula 1868. u Brestovcu, Okrug kragujevački. Završio je bogosloviju i Duhovnu akademiju u Moskvi. Rukopoložen je u čin đakona i prezvitera po završetku bogoslovije.

Kada je ostao udov, primio je monaški čin i do izbora za episkopa bio starešina manastira Vraćevšnice i Srpskog podvorja u Moskvi, a zatim i administrator Šabačke eparhije.

Izabran je za episkopa šabačkog 1921., a hirotonisan u sabornoj crkvi u Beogradu 1. januara 1922. godine. Umro je 22. avgusta 1933. u Vrnjačkoj Banji, a sahranjen u Šapcu u episkopskoj grobnici.

## Vanjske veze
* Sava Vuković: Srpski jerarsi