open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Puelches de Cuyo

**Puelches de Cuyo**. –Skupina američkih Indijanaca, po jednoj klasifikaciji, članovi porodice Huarpean, koje je predhispansko i rano hispansko doba živjelo u argentinskoj provinciji Neuquén, i čileanskom području uz rijeku Maule. Argentinski naziv za ovu grupu Indijanaca je i *Puelches Algarroberos*, prema njihovom običaju sakupljanja plodova algarrobe. Osim što su sakupljali algarrobu, Puelches de Cuyo su sakupljali i piñon-araukarije, vrsta crnogorice po kojoj su Araukanci dobili ime. U lov na gvanaka i nandua išlo se sa bolom, a Indijanci su se služili i lukom i strijelom, i vjerojatno pod utjecajem Araukanaca, kopljem. Puelche de Cuyo su bez sumnje bili kako pod araukanskim, tako i pod utjecajem Inka koji prodiru u ove krajeve za vrijeme Inca Pachacuteca, i kasnije pod hispanskim, nakon čega i nestaju.

## Vanjske veze
* San Rafael: History and Legends
* Pehuenches y Puelches
Makro-karipski jezici

**Macro-Cariban** (makro-karipski) Velika porodica indijanskih jezika i plemena iz tropske Južne Amerike, koja se vodi kao dio još veće porodice Ge-Pano-Carib, a obuhvaća uz porodicu Cariban i porodice: Boran, Huitotoan i Peba-Yagua i dva posebna malena jezika Andoke i Kukurá.

Greenberg (1987) je dijeli na porodice :
:A) Andoke
:B) Cucura
:C) Peba-Yaguan
:D) Bora-Witoto
:E) Carib

## Reference

## Vanjske veze
* Tronco Macro-Caribe
Tahami

**Tahami** (pl. Tahamies), jedni od nekadašnjih plemena porodice Cariban koji su živjeli u Kolumbiji na planinskim područjima koja danas pripadaju departmanu Antioquia. Sarah Woods u svojoj knizi * 'Colombia' *, locira ih između rijeka Porce i Magdalena . 

Njihova kultura i jezik slični su onoj susjednih Nutabe Indijanaca, između rijeka Porce i Cauca. I Nutabe i Tahamí sastojali su se od malenih poglavištava.Dok su Nutabe bili veliki uzgajivači kukuruza, pamuka, graha i voća, Tahamí su bili trgovci koji su putovali teritorijem i trgovali . 

Na plemenskom području najpoznatija je monolitna kamena formacija koju su oni nazivali &quot;mojarrá&quot; ili &quot;mujará&quot; (stijena ili kamen) i koju su ovi Indijanci obožavali, a u španjolskom jeziku naziva se Piedra de El Peñol ili Peñon de Guatape.

## Izvori
Kukurá

**Kukurá** (Cucura), pleme danas nestalih američkih Indijanaca sa rijeke Rio Verde u Brazilskoj državi Mato Grosso.

Pleme je slabo poznato i jezično su izolirani (Cestmir Loukotka), premda možda članovi Velike porodice Macro-Cariban. Kukure su poznati etnografu i botaničaru Alberto Vojtech Fricu.

## Literatura
**LOVKOTKA, Cestmir**. Os índios Kukura do rio Verde, Mato Grosso, Brasil. Terra Indígena, Araraquara : Centro de Estudos Indígenas, v. 8, n. 58, p.&nbsp;46-51, jan./mar. 1991.
Nimuendajú, Curt, 1932b. A propos des Indiens Kukura du Rio Verde (Brésil). JSAP 24: 187-189

## Vanjske veze
* Alberto Vojtech Fric - viajero, etnógrafo y botánico Alberto
Bora

**Bora**, pleme američkih Indijanaca srodno Miranhama sa kojima pripadaju porodici boran, šira porodica huitotoan. Bore su naseljeni u Peruu, oko 2.300 (2000 WCD), te nešto u Brazilu između rijeka Tefé i Caiçara, gdje više ne govore vlastitim jezikom i u Kolumbiji u Providenciji na rijeci Igaraparana, pritoci rijeke Putumayo. Njima srodni Miranha u Brazilu žive na donjem toku Caquete blizu ušća rijeke Cabinari.

Glavnina Bora živi u Peruu na rijekama Putumayo i Ampiyacu gdje imaju 5 sela . Tradicionalno su podijeljeni na egzogamne klanove unutar kojih postoji zabrana ženidbe. Kroz povijest živjeli su u neprijateljstvu sa plemenom Huitoto .

## Izvori

## Vanjske veze
*Bora
*Bora Tribe
Huitotoan

**Huitotoan** je velika i značajna porodica južnoameričkih Indijanaca i njihovih jezika iz Kolumbije i Perua. porodica dobiva ime po glavnom plemenu i jeziku Huitoto (Uitoto ili Witoto), a ostali predstavnici su: 

A) Andoke ili Andokero iz Kolumbije, koji moguće, Aschmann (1993), čine samostalnu porodicu. 
* Andoquero del Norte s Araracuara, 
* Andokero del Sur.

B) Huitoto: 
* Huitoto (Witoto): Búe (Murui; Uitoto Murui), Ifikuene-caimito, Jayryua, Kaime (Caimo), Mekka (s Yaboyano), Menekka (sebe zovu Meneca), Séueni, Xúra; 
* Nïpode (Witoto-Muinane). ovi se ne smiju brkati sa Bora Muinane;
* Coeruna;
* Orejón u prijevodu 'uhonje'.

C) Resígero. Ovi su moguće Arawaki. 

Neki autori porodici Huitotoan pripisuju i plemena i jezike Indijanaca Boran, koje zastupaju: Miranya, Carapana, Tapuyo; Nonuya; Ocaina (s Okaina ili ducaiya i Fitita) i Bora Muenane (Muinane) koji u stvari čine posebnu porodicu. Ovako proširenu porodicu nazivaju Bora-Huitotoan. 

## Vanjske veze
* Ethnologue (14th)
* Ethnologue (15th)
* Ethnologue (16th)
* Witoto-Bora
* Tree for Witotoan
Huitoto

**Huitoto** (Uitoto, Witoto).- Glavno pleme porodice Huitotoan nastanjeno u zapadnom bazenu Amazone u jugoistočnoj Kolumbiji i susjednom sjevernom Peruu. Huitoti su u širem smislu podijeljeni na kojih tideset plemena (31), koja se bave ribolovom (kanua nemaju), stanuju u selima koja se sastoje od jedne velike kolektivne kuće sa oko 100 osoba srodnih po muškoj liniji. Kulturi Huitota koja pripada tropskoj kišnoj šumi, pripadaju signalni bubnjevi, puhaljka kojom se služe u lovu i odjeća koja se izrađuje od tape, učinjene od unutarnje kore drveta. Žene tradicionalno hodaju gole, a oba spola prakticiraju bojanje tijela, ponekad od ramena pa do gležnja. rat je uobičajena pojava kod njih, i načina dolaska do ratnih zarobljenika, od kojih su stariji bili pojedeni i mlađi su se čuvali u zarobljeništvu. Kanibalizam je bio ograničen na muškarce, a razlozi su magijsko-religiozni, vjerojatno prijenosna magija kakvu nalazimo u raznim kulturama, kao kod Kansa i Carib Indijanaca. Šamani su u vezi sa duhovima, bave se bajanjem i liječenjem bolesti oboljelih. Kućanstvo sačinjavaju muž kao glava obitelji, njegovih sinova, njegovih žena i nevjenčane djece. Preferira se brak sa kćerkom majčine sestre.

## Lokalne grupe
Glavna preživjela plemena su Bora (?; možda su samostalni); Miranha (ovi pripadaju u Boran); Ocaina; Orejon; i Huitoto vlastiti. 
Huitoto vlastiti dalje su podijeljeni na više skupina, to su: 
* Huitoto Murui (Uitoto Murui, Búe), u peruanskom departmanu Loreto; kolumbijskoj comisaríji Amazonas, na rijekama Cará-Paraná, Igaraparaná, La Chorrera i San Francisco [pritoka rijeke Putumayo]; i u Brazilu na rezervatima AI Méria, AI Miratu sa plemenom Miranha u državi Amazonas.
* Huitoto Meneca (Mïnïka) žive u peruanskom departmanu Loreto, u distriktima Putumayo, Cahuapanas i Napo, te u kolumbijskom departmanu Amazonas na río Caquetá (Isla de los Monos) i na río Caguan.
* Huitoto Muinane (Nïpode) na rijeci Caquetá u Kolumbiji i peruanskom departmanu Loreto se ne smiju brkati sa Muinane-Bora. Huitoto Muinane imaju oko 100 govornika u Peruu (1992) a locirani su na rijeci Ampiyacu u provinciji Maynas. U Kolumbiji je broj govornika nešto veći.

Od nekih 50,000 izvornih Huitota, preostalo ih je osamdesetih godina kojih 3,000.

## Vanjske veze
* Witoto
* Witoto 
* Huitoto Indians 
* Huitoto Village in Peru Our First Stop (slike)
* Foto galerija
Huitoto Murui

**Huitoto Murui** (Murui, Búe), pleme američkih Indijanaca porodice Huitotoan naseljeni u Kolumbiji, Peruu i Brazilu. Ukupno oko 2,800 pripadnika, od čega 1,900 u Kolumbiji na rijekama Caraparana, Putumayo i Leticia; 1,000 u Peruu u departmanu Loreto na rijekama Ampiyacu, Putumayo i Napo. Na području Brazila žive u državi Amazonas na rezervatima AI Méria (općina Alvarães, s plemenom Miranha i drugima); AI Miratu (općina Uarini, s Miranha i drugima); i u Santa Cruzu u općini Tefé, također sa Miranha Indijancima. Njihov jezik murui u Peruu je jedan od službenih jezika  

## Izvori
Huitoto Muinane

**Huitoto Muinane** (Nïpode, Witoto-Muinane, Uitoto Muinane), pleme američkih Indijanaca porodice Huitotoan nastanjeni uz rijeku río Ampiyacu i río Putumayo u peruanskom departmanu Loreto (provincija Maynas). Na rijeci Ampiyacu u Paucarquillou žive sa plemenima Huitoto Mïnïca, Huitoto Murui, Bora, Ocaina i Cocama. Druga skupina živi u kolumbijskom departmanu Amazonas pod imenom Nïpode u šumama bazena rijeke Caquetá (područje Monochoa).

Nïpode ili Huitoto Muinane ne smiju se brkati sa plemenom Muinane (Muinane de La Sabana, Bora Muinane) sa gornje Cahuinarí, koji govore jezikom porodice Boran .

## Izvori
Peba-Yagua

**Peba-Yagua** (Peban), malena porodica indijanskih plemena i jezika iz zapadnog bazena Amazone, čiji je danas jedini živi predstavnik, yagua, jezik istoimenog plemena iz peruanskog departmana Loreto, na rio Marañón.

Jezici ostalih plemena su nestali, a predstavnici su:Yagua, koji sami sebe zovu *Nihamwo* (=ljudi); Yameo;  Peba sa río Chichita; i Masamae sa río Mazán.

## Jezici
Jezici su: yagua [yad] i yameo [yme] (Peru). peba, masamae. Rivet porodicu dijeli na dvije grane, u jednoj je peba i yagua, i u drugoj yameo.

## Reference

## Vanjske veze
*Ethnologue (14th)
*Ethnologue (15th)
*Peba-Yagua
*Tree for Peba-Yaguan
Yagua

**Yagua** (Nihamwo) /yagua =crven. Dolazi po običaju bojenja tijela crvenom bojom koju dobivaju od achiote (Bixa orellana)/, pleme američkih Indijanaca porodice Peba-Yagua, naseljeno na zapadu bazena Amazone, u kišnim šumama u blizini Iquitosa u Peruu. Područje što ga naseljavaju pripada regiji Loreto Sami sebe oni nazivaju Nihamwo (=ljudi), a srodni su jezično plemenima Peba Masamae i Yameo, od kojih su prva dva nestali.

Yagua Indijanci žive od lova, ribolova i sakupljanja. Njihovo glavno oružje, po čemu su i najpoznatiji, je puhaljka (cerbatana ili pucuna) kojima snažnim puhanjem izbacuju malene otrovne strelice premazane kurareom, a služi u lovu na majmune i drugu manju šumsku divljač. Curare dobivaju iz biljke Chondrodendron tomentosum (vidi) jedne vrste lijane (tomentosum) od koje se za pripravu otrova koristi list. Za izradu ovog otrova koriste još neke biljke, a znanje dostupno je samo šamanima, koji to prenose sa koljena na koljeno. Odjeća Yagua su boje kojim se mažu i suknje rađene od palminih vlakana biljke aguaje Mauritia flexuosa, u etnološkoj građi nazivane "grass skirts."

Pleme Yagua vješto je osim u proizvodnji otrova kurare i puhaljki i u izradi raznih rukotvorina, kao što su flaute (sutendiu), lutke, košare, ogrlica od sjemenki i u drvorezbarstvu.

Tijekom svojih ceremonija *masatiadas* koriste alkoholno piće poznato kao masato. Najvažniji plesovi (atunas), izvode se uz pratnju sutendiu-flauta.

Suvremeni Yague danas znatan prihod ostvaruju i od turista, koji za tu priliku oblaće tradicionalne * suknje od trave' *, nakon čega se opet presvlaće u * 'jeans' *.

## Vanjske veze
* The Yagua Indians: Masters of Curare
* John Waymire, The Yagua and Their Blowguns
* Yagua Indians
* The Amazon Jungle
Masamae

**Masamae** (pl. Masamaes), jedno od plemena porodice Peba-Yagua u zapadnom bazenu Amazone u peruanskoj provinciji Loreto duž rijeke río Mazán. Masamae su ogranak Yameo Indijanaca. Njihov jezik masamae (miazan ili parara), nestao je kao i jezik peba u ranom 20. stoljeću.

## Vanjske veze
* Peba-Yagua
Peba

**Peba** (Peva), nekoć glavno, danas nestalo pleme porodice Peba-Yagua, koji su živjeli u bazenu Amazone na sjeveru Perua. Jezično su sa srodnim plemenima, među kojima Mooney spominje uz Peba vlastite, Caumari, Cauhuachi (Cavachi), Pacaya i Yagua, činili samostalnu jezičnu porodicu. 

U prvoj poovici 1750,-tih godina uteneljili su za njih isusovački misionari misiju San Ignacio de Pebas koja se održala do protjerivanja isusovačkih misionara 1768, a bilo ih je izgleda i na misiji San Ignacio de Mainas, i još nekima. U provinciji Mainas postojale su tada 33 misije a San Ignacio de Pebas imao je oko 700 stanovnika ibio na 5. mjeszu po brojnosti.

Misiji su prijetili i lovci na robove iz Brazila kao i razne zarazne bolesti. Kako su plemena na misijama govorila različite jezike misionari su uveli quechua kao jezik sporazumijevanja. Nakon protjerivanja isusovaca, misije nastavljaju rad pod okriljen franjevaca. Nakon što se Peru 1821. osnovao posebnu vladu, rad misija je zapušten.

Peba plemena na misijama su se rasipala, dio je nestao miješanjem sa okolnim miješamim stanovništvom ili su izgubili identitet sa Indijancima iz šume a najveći dio Peba Indijanaca uništile su boginje 1877. godine. Od svih Peba plemena očuvali su se samo Yagua.

Mali gradić Peba u Peruu stoj idanas na mjestu nekadašnje misije.

## Izvori
Yameo

**Yameo**, pleme američkih Indijanaca porodice Peba-Yagua koji su živjeli u Peruu duž rijeke Marañon (gornji Amazon), od ušća Tigre do Nanaya. Njihov broj spao je 1925. na 50, da bi iščeznuli u šezdesetim godinama 20. stoljeća . Posjetili su ih i pisali o njima istraživač La Condamine (1701-1774) i Miguel de la Quadra-Salcedo.

Yameo Indijance u kulturno-jezičnu skupinu Peba uključuju Steward i Métraux, a opisuju je kao kukturno i socijalno mnogo jednostavniju od susjednih skupina. Otac Andrés de Zarate kaže da su bil ijedna od najbrojnijih skupina podijeljena na 40 užih grupa, svaka sa vlastitim kasikom (cacique). živjel isu u velikim maulti-obiteljskim kućama ispod kojih su sahranjivali svoje mrtve.
Procjenjuje se da ih je moglo biti između 10.000 i 12.000
## Izvori

## Vanjske veze
*Miguel de la Quadra-Salcedo
Muinane

**Muinane** (Bora Muinane, Muinana, Muinani, Muename), indijansko pleme porodice Boran, tradicionalno nastanjenii u zoni La Sabana u kolumbijskom departmanu Amazonas, na gornjem toku Cahuinarí ili río Verde, pritoci Caquete i u departmanu Caquetá na Agua Negra (río Orteguaza). Na području Perua žive u departmanu Loreto u selu Muinane de Totoda (42; 1993; 12 govornika 1975, Walton & Walton); ukupno 547 (1997; Arango & anchez 1998); 150 govornika (1982 SIL). Muinane se ne smiju pobrkati sa drugim plemenom Muinane, koje govori jezikom porodice Huitotoan.

Sastoje se od nekoliko lokalnih skupina ili klanova (Walton & Walton 1975): Nejegaimïjo, Gaigomïjo, Quilleyïmïjo, Chuhumumïjo, Noobajo, Cïïmïjo.
## Izvori

## Vanjske veze
* Muinane: A language of Colombia
Ápama

**Ápama**, pleme američkih Indijanaca, vjerojatnog karipskog porijekla sa donjeg toka rijeke Jari, pritoke Amazone, koja teče pogranično između brazilskih država Pará i Amapá. Opisuju ih kao ljude svjetlije puti i nižeg rasta os plemena Apalai sa kojima kasnije gube svoj identitet. Posljednja skupina Ápama održala se još 1960.-tih godina uz rijeku Maicuru, koji bi trebala danas imati potomaka među Apalajima . 

## Izvori
Akawai

**Akawai** (Acawai, Akawaio, Kapon, Acewaio, Acawoio, Accawa, Akavais, Akawoio, Acahuayo, Capohn, Capong, Kapohn, Kapong, Wacawai), pleme američkih Indijanaca porodice Cariban nastanjeno duž rijeke Rio Mazaruni u Gvajani (3,700; u regiji Mazaruni i Potaro-Siparuni) i susjednim predjelima Brazila (600) i Venezuele (200). -Akawai nastanjuju kišnu šumu i sjedilačko su pleme koje se bavi lovom, sakupljanjem, ribolovom i agrikulturom. U ovaj kraj, računa se, doselili su se negdje oko 80. pr. Kr. kada su naselili otok Quartz na rijeci Mazaruni. Isto kao i Patamona sami sebe nazivaju Kapon. Najsrodniji su im Cariban pleme Uaica. Akawai se danas posvuda poistovječuju sa Ingarikó Indijancima koji sa na Greenbeg/McQuown listi posebno vode.

## Vanjske veze
* Akawaio Da Guiana 
* AKAWAIO 
* Indigenous Communities from Guyana
Akuriyó

**Akuriyó** (Akurio, Akuriyo, Acuria, Wama, Triometesen), pleme američkih Indijanaca porodice Cariban nastanjeni u džunglama na jugu Surinama i susjednom području brazilske države Pará. Akuriyo su nomadi s kojima se u izravni kontakt došlo tek 1937. u području rijeke Oelemarie. Godine 1938. u potragu za njima polazi i Albrinck koji ih je nazvao Wama. Opisani su kao narod kamenog doba, lovci i sakupljači, koji svoj alat izrađuju jedino od kamena, drveta i kosti. Česti kontakti sa njima su između 1968. i 1971. Akuriyo danas žive, svi osim jedne skupine među Trio Indijancima. Godine 1975. utemeljeno je selo Kwamalasamutu na kojem je smješteno desetak plemena iz susjednih područja, to su Trio, Saketa, Maraso, Sirewu, Katuena, Tunayana, Okomoyana, Aramayana, Mawayana, Sikiyana, Pireuyana, Akuriyo i Waiwai.

Akuriyó su prvi put kontaktirani 1609, ali se o njima nije ništa saznalo sve do 1937. Oraganizirani su po manjim skupinama od 20 do 30 ljudi. Oni su lovci i sakupljači, a u obradi tla služe se tehnikom posijeci-i-spali.

Jezik ovih Indijanaca, gotovo izumro, SIL naziva akurio, akoerio, akuri, akurijo, akuriyo, akuliyo, wama, wayaricuri, oyaricoulet, triometesem i triometesen. Brojno stanje govornika prema (E. B. Carlin, 2000) iznosi tek 10, od 50 etničkih, dok su vjerojatno svi bilingualni u trio. Njihovi, jezično bliži srodnici su Urukuyana, Kumayena.

## Literatura
* Kloos, P., 1977: The Akuriyo of Suriname: a case of emergence from isolation - IWGIA Doc. 27, p.&nbsp;1-31.
* Kloos, P., 1980: Verleden tijd in de toekomst: de Akuriyo cultuur - Unpubl. Rept., Leiden, 13 pp.

## Reference

## Vanjske veze
* Akuriyo Indian Language (Akurio)
Nonuya

**Nonuya** (Añonotha), /"gente del achiote"; achiote je Bixa orellana, biljka poznatija kao uruku, od koje Indijanci dobivaju crvenu boju./ pleme američkih Indijanaca porodice Boran naseljeno u bazenu gornje Amazone u kolumbijskom departmanu Amazonas u Villa Azul [119] i Predio Putumayo [80 nonuya; 1997], te na rijeci río Ampiyacu u Peruanskom departmanu Loreto u provinciji Maynas: Estirón (gdje živi jedna Nonuya obitelj sa Bora, Ocaina, Resígaro, Orejón, Cocama i Yagua Indijancima). Za Nonuye Whiffen (1915) kaže da ih je bilo 1.000.

Danas su oni uzgajivači yucce, chontadura (voće jedne palme), ljutih papričica ćili, banana, ananasa, avokada i drugog bilja, te lovci i ribari. Žive u velikim kolektivnim nastambama malokama.

## Vanjske veze
* Manejo de la palma chambira. En el clan achote de la etnia nonuya, comunidad de Peña Roja, medio río Caquetá, Amazonas
* WITOTO-BORA
Arecuna

**Arecuna** (Arekuna), sjeverna skupina Indijanaca Pemon, caribske jezične porodice iz Gvajane na rijeci Kamarang. Izvorna lokacija Arecuna bila je u Venezueli, na rijekama Caroni i Paragua. Nakon 1770. španjolske kapucinske misije uz pomoć kolonijalnih vlasti počele su prisilno raseljavati autohtone skupine na misije u dolini Orinoca. Grupe Arecuna, kako bi izbjegle ovaj proces, izbjegle su u Gvajanu i osnovali naselja uz rijeke Mazaruni i Cuyuni . Na području Venezuele u parku Parque Nacional Canaima, ostala je još jedna manja skupina Pemona iz plemena Camaracoto. Poznati su po svojim puhaljkama . Žive od lova, ribolova.

## Izvori
Arikêna

**Arikêna** (Warikyana, Arikêna, Arikiená), pleme američkih Indijanaca porodice cariban naseljeno sjeverno od Amazone u brazilskoj državi Pará. Jezično su srodni sa Kaxuiâna, a prema SIL-u govore isti jezik . Populacija im iznosi oko 300 (1986 SIL). Ne smiju se pobrkati sa plemenom Arekêna iz Amazonasa i Roraime.

## Izvori
Atroari

**Atroari** (Atruahí, Aturahis, Atroahy, Aturaí, Ki’nya), pleme karipskih Indijanaca sa rijeka Alalau i Camanau u graničnom pojasu brazilskih država Amazonas i Roraima i na rijekama Jatapu i Jauaperi. Nekoliko plemena služi se dijalektima jezika atroari, a to su Atruahi, Waimirí (Uaimirí, Wahmirí), Yauaperá (Jawaperi, Yauaperi), Piriutiti ili Piriutite i Tiquiriá, i možda Sapara i Pauxiâna. Populacija iznosi 350 (1995 SIL) u 24 sela. Rezervat: Terra Indígena Jacamim u općinama Bonfim i Caracaraí .

## Izvori
Piriutiti

**Piriutiti**, pleme karipskih Indijanaca iz brazilske države Amazonas, sjeverni od Amazone uz rijeku Rio Curiau. Srodni su sa Waimiri-Atroari. Ima ih između 100 i 200 na rezrvatu Terra Indígena Waimiri-Atroari.

## Vanjske veze
* Uncontacted Ethnic Groups
Bakairi

**Bakairi** (Bacairi, Kura) /Bakairi = sinovi sunca/, jedno od plemena karipskih Indijanaca nastanjeno u brazilskoj državi Mato Grosso, u devet ili deset sela u bazenu rijeke Xingu. Populacija im iznosi oko 950 (1999) na rezervatima Terra Indígena Bakairi i Santana u općinama Paranatinga i Nobres. Bakairi su narod rijeke, lovci, ribari, sakupljači i obrađivači tla, rasipani u nekoliko skupina od kojih svaka dominira na specifičnom tlu. Kultura im je danas gotovo nestala a neki predmeti, kao svete maske Yakuigade čuvaju se u muzeju Kuikare .

## Izvori
Barama River Karibi

**Barama River Karibi** (izv. Barama River Caribs) je pleme američkih Indijanaca porodice Cariban nastanjeno u području gornjeg toka rijeke Barama i pritoke Baramita u bivšem distriktu Northwest (danas Barima-Waini). Brojno stanje 1930.-tih iznosila je oko 200 ,ali im se broj 1970. popeo na 550, a raste i dalje. Barama River Karibi 1930. sastoje se od dvije, manje-više autonomne skupine, od koje jedna živi spomenutom području rijeke Barama i pritoke Baramite, a druga u blizini slapova Tokaima Falls. Svaka skupina ima 5 do 8 naselja. Domaćinstva unutar naselja naširoko su raštrkana, a sastoje se od kuća bez zidova, prekrivenih slamom, i podignutih usred polja kasave.

Subsistencija Barama River Kariba prije dolaska kopača zlata temeljila se na kombinaciji lova, ribolova, sakupljanja i polunomadskog oblika hortikulture. Muški posao je izrada luka i strijele, lov, i pletenje košara. Žena se uz domaćinstvo bavi i izradom lončarija. 
Bračne zajednice su poliginijske ali nema formalnih ceremonija koja označavaju ulazak u brak. Obitelj se sastoji od muža, njegovih žena ili žene i neoženjene djece. Stanište je uksorilokalno sve do kratkog vremena po rođenju prvog djeteta, kada nova obitelj ima pravo osnovati novo domaćinstvo.

## Vanjske veze
* ''Kathleen J. Adams'', Barama River Carib
Aramagóto

**Aramagóto** (Arámayána), jedno od podplemena Trio ili Tiriyó Indijanaca, karipske porodice, koji su nekoć živjeli uz rijeke Parú de Oeste i Citare na sjeveru brazilske države Pará i susjednom Surinamu. Navode se pod još nekoliko sličnih naziva: Aramakoto, Aramogoto, Aramagotou, Aramacoutou, Aramgoto. 

James Stuart Olson navodi da im populacija iznosi manje od 100. Ostaci im žive sa drugim gotovo nestalim plemenima u tiriyoskom selu Kwamalasamutu, u južnom Surinamu, ali njihov broj više nije poznat.

## Izvori
Bubure

**Bubure** (Bobure), pleme američkih Indijanaca koje je nekada živjelo jugoistočno od velikog jezera Maracaibo, na području današnje regije poznate kao Sucre u Venezueli. Jezično su pripadali porodici cariban . U kontakt sa Europljanima izgleda dolaze još 1546. a 1591. ili 1592. utemeljen je San Antonio de Gibraltar, gradić danas poznat kao Bobures, središte samostalne općine Sucre u državi Zulia. Indijanci su enstali nakon pacifikacije, a njihovo mjesto zauzeli su crnački robovi dopremljeni sa zapadne obale Afrike . 

## Izvori
Burede

**Burede**, pleme američkih Indijanaca koje je u koloijalno vrijeme živjelo u planinama jugoistočno od jezera Maracaibo u Venezueli. Njihova sudbina slična je sudbinama ostalih nestalih plemena Bubure, Coanao, Quiriquire i drugima u području uz Maracaibo.

Burede su nazivani su i Coronados (=Okrunjeni). Ni muškarci ni žene nisu nosili odječe .

## Izvori

## Vanjske veze
* Epoca Precolombina
Buritica

**Buritica** (pl. Buriticaes), jedno od plemena američkih Indijanaca koje je u vrijeme konkviste obitavalo uz brojne druge plemenske skupine na području današnjeg departmana Antioquia u Kolumbiji . Jezično su pripadali porodici cariban.

## Izvori
Calamari

**Calamari**.- pleme američkih Indijanaca nastanjeno u prvoj polovici 16. stoljeća u Kolumbiji u područjima današnje Cartagene. Zemlju Calamarija osvojio je španjolski konkvistador Pedro de Heredia tridesetih godina 16. stoljeća i 1533. osnovao današnju Cartagenu. Pedro de Heredia pristao je uz obalu zaljeva Cartagena sa 150 ljudi i 22 konja. Tu je naišao na nekoliko sela Mocana Indijanaca, to bijahu Cospique (sadašnji Mamonal), Bahaire na otoku Isla Baru, Carex (istoimeno pleme) na otoku Isla Tierrabomba i Calamari (istoimeno pleme) na mjestu današnjeg centra Cartagene. Heredia je napao njihova sela zaštićena palisadama, na kojima su Indijanci često isticali odrubljene glave ubijenih neprijatelja, nabijenih na kolac. Calamari se lingvistički klasificiraju porodici Cariban.

## Vanjske veze

* Historia de Cartagena de Indias 
* Castillo de San Felipe 
* http://portal.caribenet.com/Article28.html
Camaracoto

**Camaracoto** (Kamarakoto, Kamaracoto), pleme američkih Indijanaca iz južne Venezuele, ogranak Pemona, srodni po jeziku i kulturi Arekunama i Taulipangima (Taurepan), porodica Cariban. Govore dijalektom jezika pemon, zbog čega se i smatraju njihovim ogrankom. Oko 800 u južnoj Venezueli, južno od Auyán-tepúia i susjednom Brazilu .

## Izvori

## Vanjske veze
* Pemon
* A Carib (Kamarakoto) Myth from Venezuela
Carinepagato

**Carinepagato**, jedno od četiri plemena Kariba koji su sedamdesetih godina 16. stoljeća živjeli na otoku Trinidad pred sjevernopm obalom Južne Amerike. 

Na njihovom području španjolski guverner don José de Oruña (točnije Antonio Sedeño) utemeljio je 1577. grad San Jose de Oruña (danas St. Joseph)
## Izvori
Sikiana

**Sikiana** (Chiquena, Chikena, Sikiyana, Tchikôyána), pleme američkih Indijanaca porodice Cariban nastanjeno na sjeveru brazilske države Pará između rijeka Rio Cafuini, Turuna i Itapi blizu granice Surinama, i u Surinamu sa još 11 drugih plemena na rijeci Sipaliwini u selu Kwamalasamutu. 

Prve glasove o njima donosi u ranom 20. stoljeću William Curtis Farabee koji je sa Škotom Johnom Ogilvieom i 4 Wapisijanca putovao čamcem rijekom Buna-wau od Mapuere prema Trombetasu. 

Tijekom 16. i 17. stoljeća oni su bili vweoma moblian narod koji je naveliko putovao radi trgovine sa narodima iz Llana, džungle, bazena Orinoca i Anda. Tek nakon uvođenja posijeci-i-spali agrikulture postali su sjedilački ratari, uzgajivači manioke, danas glavnog izvora prehrane.

Populacija Sikiana u novije vrijeme veoma je malena: 33 u Brazilu (1986 SIL), i 15 u Surinamu (2001 Carlin) . Po drugim podacima ima ih oko 800 . U Venezueli su možda nestali.

## Reference
Ciparicoto

**Ciparicoto**, pleme američkih Indijanaca porodice cariban, koje je živjelo u obalnim područjima država Falcón (na istoku) i Carabobo u sjevernoj Venezueli.

Najznačajnije kulturne značajke Ciparicotosa su praksa kultiviranja bilja, bili uzgajivači manioke i kukuruza, lov, ribolov i sakupljanje divljih plodova. Trgovali sa solju, ribom, kukuruzom i nakitima. Oruđe i oružje izrađivali su od kamena, kosti i školjaka, te proizvodili hamake i kanue. Od kukuruza i manioke proizvodili su pića koje su u velikim količinama ispijali na svojim svečanostima. Obitelj je bila poligamna sa nadmoći jedne nad drugom suprugom. Starci su u plemenu bili poštovani. Od oružja su imali luk i strijelu i ratne kijače, a služili su se i otrovom i bili kanibali 

## Izvori
Aiwaterí

**Aiwaterí** (Aiuateri, Hauateri), naziv za skupinu neakulturiranih Yanomami Indijanaca, srodih Shirianáma, naseljenih u nekoliko sela duž rijeka Mapulau i Tototobi u južnoj Venezueli (država Amazonas) i sjevernom dijelu susjednog Brazila u državi Amazonas i možda Roraimi.

## Reference
Ayamán

**Ayamán** (Ayoman).- indijansko pleme porodice Jirajaran nastanjeno danas u području venezuelskih država Lara i Falcón. Jezično su najsrodniji plemenima Jirajara, Gayones, Cuibas i Xaguas ili Ajaguas. Pleme Ayamán, prema riječima lidera regionalne političke organizacije Abrebrecha, Antonio Rumbosa-, ima pet zajednica u državama Lara i Falcón, od kojih je najveća ona u planinama Moroturo, dvije u općinama Torres i Crespo u državi Lara, te dvije u državi Falcón. Svih skupa ima ih oko 1,000. Jirajara se danas bore za službeno priznanje statusa indijanskog plemena kojih je do 2005. priznato 34.

## Vanjske veze
* Los Ayamanes 
* Parroquia San miguel: Capital Aguada Grande.
Dobocubi

**Dobocubi** (Barí, Barira, Kunaguasaya, Cunaguasaya, Dobokubi, Motilon, Motilones Bravos, Motilones del Sur), pleme američkih Indijanaca porodice Chibchan naseljeno u Kolumbiji na rijekama Catatumbo i río Oro, te u susjednom dijelu Venezuele u državi Zulia i na rezervatima Motilón-Barí i Gabarra-Cataluara.

## Ime
Barí i njihovi sjeverni susjedi Yukpe, zbog stila nošenja frizure nazivani su i Motilón, čije je značenje 'obrijana glava' . Kako bi se ove dvije grupe razlikovale, Barí se nazivaju i *Motilones Bravos* ili *divlji Motiloni* a Yukpe za razliku od njih *Motillones Mansos*. Riječ Bari  ili Barira u njihovom jeziku znači *ljudi* ("gente"; Castillo 1981:28). Ime Kunaguasaya dali su im Yukpe i znači * 'ljudi vode' * (gente de agua) .

## Kultura
Kultura Motilona pripada tropskoj kišnoj šumi gdje ih na graničnom području Venezuele i Kolumbije uz rijeke Río Oro i Río Catatumbo 1989. živi oko 1,600, od čega oko 1,100 u Venezueli i 500 u Kolumbiji. Podijeljeni su po malenim skupinama od kojih 50 ljudi, od kojih svaka ima 100 do 1,000 četvornih kilometara i dvije do pet komunalnih kuća, udaljene jedna od drugih najmanje pola dana hoda kroz džunglu. Najmanje jedna kuća ima dobar ribarski položaj uz glavnu rijeku a ostale su bliže lovačkim područjima ili uz manje riječne pritoke. Uz ribolov koji Barí-Indijance opskrbljava sa 75% proteina  bave se i lovom i uzgojem raznih kultura, a najvažnija je slatka (neotrovna) manioka i musa. Riba se lovi tradicionalnim kopljem od palmina drveta poznatim kao shugda i podizanjem brana-kirora, koje konstruiraju od kamena i palmina lišća .

## Izvori

## Vanjske veze
*Aventura Venezuela Galería: Viviendo con el pueblo Barí Sierra de Perijá
Betoi

**Betoi**, pleme ili plemena američkih indijanaca nastanjeni u Kolumbiji i ljanosima rijeke Orinoco u venezuelskoj državi Apure. Betoi-teritij pružao se između rijeke Sarare na jugu i Uribante na sjeveru. Njihovo ime u obliku Betóya poslužilo je da se da porodici Tucanoan jer se mislilo da im jezično pripadaju, a ponekad se njime nazivaju i Tucano Indijanci. Istoimenim jezikom, danas nestalim, govorilo je uz Betoie i nekoliko drugih manjih plemena.

Etnolingvist Sergio Elias Ortiz, narode koji govore betoi jezikom klasificira kao jednu od podporodica porodice Chibchan i dijeli na osam užih skupina: Anabalí, Atabaca, Ele, Jabué, Kilifay, Lolaca, Luculía i Situfa .

Drugi autori (Adelaar, 2004.) navode dijalekte Situfa, Airico, Lolaca, Jirara (Jirarru, Jiraru), Betoi i Ele, i klasificira široj skupini macro-paesan. Gumilla (1745; 1945) daje 11 naziva: Jirara, Sítufa, Ayrico, Ele, Luculia, Jabúe, Aráuca, Quilifáy, Anabáli, Loláca i Atabáca.
## Izvori

## Vanjske veze
*Raoul Zamponi, Betoi
Eparagois

**Eparagois** (Eparegoto), ime jednome plemenu koje je u 16. stoljeću živjelo na području nekadašnje španjolske provincije Nueva Andalucia uz jezero Cassipa (?). Uz ovo jezero živjela su uz plemena Cassipagoto i Arawagoto i pleme Eparegoto , što bi mogla biti druga varijanta istog imena. Opisuju se kao lovci i ribari, porijeklom od obalnih Kariba, ali ne i tako okrutni. Trgovali su sa Nizozemcima iz Surinama sa kojima su živjeli u prijateljstvu . 

## Izvori
Fincenú

**Fincenú**, jedna od tri skupine Cenú Indijanaca, ostale dvije su Pancenú i Cenúfana, koji su živjeli u bazenu rijeke Sinú u Kolumbiji. Poput ostalih Cenú plemena poznati su po obradi zlata, a živjeli su od lova, ribolova, sakupljanja i uzgoja tipičnih indijanskih kultura, kukuruz, grah, slatka manioka i slatiki krumpir, kao i pamuk (zbog vlakana). Njihova naselja ograđena palisadama sastojala su se od dobro građenih kuća sa ulicama i plazama. Poznati su iz vremena španjolskog osvajanja.

Gradili su i kanue izdubljene u deblima i pleli mreže za spavanje (hamak). Cenú su prakticirali kanibalizam, ali je zabilježen tek kod skupine Cenúfana. Jezik koji su govorili pripada karipskoj porodici. 
## Izvori

## Vanjske porodice
*Julian H. Steward
Coanao

**Coanao**, pleme američkih Indijanaca porodice Cariban sa poluotoka La Guajira u Venezueli i Kolumbiji, naseljeno u predkolumbovsko doba između planina Sierra Nevada i Sierra de los Bubures, na Cabo de la Vela i Valle de Upar .

Coanaosi su trgovali solju koju su nosili u unutrašnjost i zamijenjivali je za zlato. Područje što su nastanjivali, kojem pripada i općina Manaure ili Salinas de Manaure u departmanu La Guajira i danas je orijentirana proizvodnji soli.
## Izvori

## Vanjske veze
*Descendencia del Hombre Zuliano
Cumanagoto

**Cumanagoto**, pleme američkih Indijanaca porodice Cariban srodni plemenu Palenque, nastanjeni u vrijeme dolaska Španjolaca pa do 17. stoljeća u primorskom području na sjeveroistoku Venezuele, poluotok Paria pa do rta Cabo Codera, država Anzoátegui. Cumanagoti su opisani kao 'divlje' pleme, ali nisu bili kanibali. Bavili su se ribolovom i uzgojem kukuruza, manioke i slatkog krumpira, te sakupljanjem divlje biljne hrane. Jezik, srodan yukpa, i pleme su nestali.

## Vanjske veze
* Cumanagoto Indian Language
Galibi Marworno

**Galibi Marworno** (Galibi do Uaçá, Uaça, Marworno, Uaçauara, Mum Uaça, Aruã, Aruán) je indijansko pleme iz grupe Kariba nastanjeno uz obalu Francuske Gijane i u 3 sela u brazilskoj državi Amapá. Većina Galiba danas se služi francuskim kreolskim i portugalskim. Svako selo ima poglavicu koji se bira direktnim izborom. Galibi iz Amape danas se bavi agrikulturom (višak prodaju), lovom i ribolovom. Ista ova skupina posjeduije i maleni pogon za proizvodnju manjih brodica kojima opskrbljuju cijelu regiju. Seoske škole su dvojezične.

## Ime
Galibi-Marworno ne identificiraju sebe sa grupum Galibi sa rijeke Oiapoque, koji sami sebe nazivaju Kaliña. Ime Galibi je termin što je nametnut cijeloj populaciji u području rijeke Uaçá od strane državnih službi, točnije ‘Comissão de Inspeção de Fronteiras e do Serviço de Proteção aos Índios’. Naziv Marworno potekao je od imena stare etničke zajednice Maruane ili Maruanu, a počeli su ga koristiti obližnji Palicur i Karipuna Indijanci.

## Kratka povijest

Marworno ili Aruã u kontakt sa Europljanima dolaze veoma rano. Iz područja današnih Gvajana oni migriraju u XVII stoljeću, bježeći pred Portugalcima. U prvoj polovici XVIII stoljeća oni Maraon naseljeni su po jezuitskim misijama na obali Francuske Gijane, zajedno sa Galibima. Kasnije između 1765/68 ekspulzijom jezuita iz Gvajane počinje na područjima starih misija, sela i kolonijalnih naselja jače naseljavanje bijelog stanovništva i deportacija Aruã u sljedećem stoljeću, te njihovo naseljavanje uz rijeku Uaçá. Među njima još danas ima potomaka lovaca na robove.

## Galibi Marworno danas

Galibi-Marworno populacija smještena je u Amapi na rezervatu Uaça (Áreas Indígena Uaça; 470,164 hektara) na sjeveru države, ali ih ima nešto i na rezervatu Juminã. Prema podacima FUNAI-a 1998. godine najveće selo je Kumarumã na srednjem toku rijeke Uaçá sa populacijom od 1,506 ljudi. Selo Tukai imalo je tek 34 stanovnika i selo Laranjal ili Uahá blizu Jumine 88. van ovih njihovih 3 sela iste godine bilo je 89 Marworna u selu Flecha na rijeci Urukauá. Riba, manioka i piće caxiri glavna su hrana Marworna.

## Vanjske veze
* 350 índios da etnia Galibi Marworno estăo com coqueluche, diz Funasa 
* Galibi
* Galibi-Marworno
Galibi do Oiapoque

**Galibi do Oiapoque** (Kalinã u Francuskoj Gijani; Galibi u Brazilu), pleme američkih Indijanaca porodice Cariban, podgrupa Galiba, koji porijeklo vuku od starih Kariba. Nastanjeni su uz rijeku Oiapoque, Maroni i Mana, danas na rezervatu Terra Indígena São José do Oiapoque (São José dos Galibi) u brazilskoj državi Amapá Ima ih ukupno 66 (Funasa - 2006) , od čega 28 u Braziu .

## Izvori
Garifuna

**Garifuna** (pl. Garinagu; Carif, Crni Karibi, Black Caribs), tamnoputi indijanski narod karipskog porijekla, danas naseljen u srednjoameričkim državama Hondurasu, Belizeu, Gvatemali i Nikaragvi. Ime Crni Karibi nose zbog svoje veoma tamne kože zbog koje su sličniji crncima nego Indijancima. Ovu tamnu kožu Karibi su naslijedili miješanjem sa crnačkim stanovništvom na srednjoameričkoj obali, nakon što ih je dio 1795. sa antilskog otoka Sveti Vincent deportiran na otok Roatán pred honduraškom obalom.

Od 2009. godine jezik, ples i glazba naroda Garifuna je UNESCO-va nematerijalna svjetska baština.

## Populacija

Populacija Garifuna danas iznosi oko 98,000 u Hondurasu (1993 Ramon D. Rivas), a žive u 37 sela u kraju kod Masca u  Departmanu Cortés i Plaplayi najistočnijem selu u Departmanu Gracias a Dios. Na području Belizea žive u šest sela i ima ih 12,274 (1991 popis). U Gvatemali ih ima 16,700, gdje također žive uz obalu u dva grada Livingston i Puerto Barrios. Najizoliranija skupina živi u Nikaragvi, 1,500 (1982 Meso-America) u selu Orinoco .

## Jezik
Crni Karibi govore jezikom carib kojeg lingvisti klasificiraju porodici arawakan, a ne karipskoj.

## Izvori
Guazuzu

**Guazuzu** (pl. Guazuzues), nestalo pleme američkih Indijanaca porodice Cariban nastanjeno u hispansko doba na sjeveru Kolumbije na području današnjeg departmana Antioquia. Prema ranim izvještajima, a slično ostalim susjednim plemenima, živjeli su po raštrkanim selima u velikim kućama izgrađenim na drveću, te posjedovali mnogo zlata. –U lovu i ratu služili su se lukom i strijelom. Srodni su možda plemenima Urabaes, Araques, Cuiscos, Guacas i Tatabes.

## Izvori
Hixkaryána

**Hixkaryána** (Hixkaryana, Hixkariana, Hiskaryana), pleme američkih Indijanaca porodice Cariban s rijeke Nhamunda u sjevernom Brazilu. Nekada su živjeli na području država Pará, Amapá i Amazonas. Danas ih je je preostalo oko 600 sa 89 Xereuyana (1986 SIL)  na rezervatu Terra Indígena Nhamundá-Mapuera.

## Izvori
Japrería

**Japrería** (Japréria, Yapreria), pleme američkih Indijanaca porodice Cariban nastanjeno na Sierra de Perijá, u Venezueli, između 10° 36’ sjeverne širine i 72° 26’ zapadne dužine. Na sjeveru Japreria graniće sa općinom Rosario de Perijá, na zapadu sa rijekama Laja i Palmar i na jugoistoku sa branom “El Diluvio”. Naselje Japreria nalazi se na 400 metara iznad mora i nalazi se 32 kilometra od gradića La Villa del Rosario, država Zulia. Ova zajednica sastoji se od 37 obitelji i 187 govornika (Luis Oquendo), a neki njihovi članovi poženili su se za Yukpa Indijance ili Hispance. Žive od poljodjelstva i lova, te uzgoja crnog graha i kave za potrebe trgovine.
Migliazza i Campbell (1988), Jorge Mosonyi (1987) i još neki klasificirali su njihov jezik kao yukpa dijalekt. Luis Oquendo sa * 'La Universidad del Zulia' * (LUZ), jedno od najvećeg u venezueli ne slijedi J. Greenberg (1987) ni Lyle Campbell (1979), nego dokazuje da jezici japreria i yukpa unutar caribske porodice posebni jezici. 

## Vansjske poveznice
* Is Japreria a Yukpa Dialect?  
* Comunidad Indigena Yankshit Japrérias
Kalapálo

**Kalapálo** (Kalapalo, Apalakiri, Apalaquiri), pleme karipskih Indijanaca u bazenu Xingúa u brazilskoj državi Mato Grosso. ovo pleme brojalo je 1968. godine svega 110 ljudi, ali im broj polako raste, pa ih 1990.-tih ima preko 200. Govore istim jezikom kao i Kuikúro Indijanci čiji se broj također kreće nešto preko 200 osoba, ali etnički su različiti. Danas na rezervatu Xingú žive od uzgoja kukuruza i gorke manioke i ribarenja po rijekama i jezerima, a uzgajaju i nešto piquí-voća.

Jezično su Kalapali najsrodniji plemenima Kariba iz južne Venezuele i Gvajane (Yecuana i Hixkaryána), odakle su možda porijeklom. Na glasu su bili kao opasni ratnici, a spominje ih i nesretni istraživač Percy Harrison Fawcett koji je tragao za "Gradom Z". najpoznatija ceremonija, važi i za ostala plemena Xingúa, je Kuarup (Kwarip, Kwarup ili Quarup), ceremonija mrtvih, koja se održava jednom godišnje .

## Izvori

## Vanjske veze
* kalapalo 
* Kalapalo
Karafawyana

**Karafawyana** (Karafawyna, Karafawyána), pleme američkih Indijanaca jezične porodice Cariban nastanjen u sjevernobtazilskim državama Amazonas, Pará i Roraima. Karafawyane su gotovo nestali a njihovi ostaci danas žive među Indijancima Wai-Wai, na rezervatima “Terra Indígena Nhamundá – Mapuera” i “Terra Indígena Trombetas – Mapuera”, koji su asimilirali cijeli niz nadvladanih sjevernobrazilskih plemena. Brojno stanje prema * 'Joshu Projectu' * iznosi oko 50 sredinom 2000.-tih godina.

## Vanjske veze
* Povo Karafawyana
Karaháuyána

**Karaháuyána** (Karah.yána, Karahawyana), pleme američkih Indijanaca nastanjeno u brazilskoj državi Pará. Karaháuyána su jezično neklasificirani i nepoznatog (vjerojatno karipskog) prorijekla. Ostaci ovog gotovo nestalog plemena danas žive na dva odvojena područja u Pari, gdje se okupilo niz nadvladanih plemena slične sudbine, koji se polako asimiliraju od strane najjačeg Wai-Wai plemena. Jedna grupa (Alameida, 1981) od 16 Karaháuyána živi na aldeia Mapuera (općina Oriximiná) zajedno sa (214) Wai-Waia i još 7 plemena i to 136 Katuena, 128 Hixkaryána, 89 Xereu, 64 Mawayana, 20 Tiriyó i po 1 Wapishana i Tunayana. –Iz istog su izvora i podaci za drugu grupu Karaháuyána koja je naseljena na području aldeje Cassauá. ovdje živi još 27 Karaháuyána uz nešto snažniju grupu Hixkaryana (62), zajedno sa posljednjim pripadnicima plemena Xawyana (41); Parukoto (16); Kamarayana (36); Yukwarayana (15); Waiwai (7); Mawayana (1); Karaxana (6); Katuena (1); i Xereu (11).

## Vanjske veze
* Povos Indígenas E Desenvolvimento Hidrelétrico Na Amazônia
Ingarikó

**Ingarikó** (Ingaricó, Ingalikó) pleme iz skupine Kapon, porodica Cariban, naseljeni u Brazilu uz rijeku Cotingo pod imenom Ingarikó i u Venezueli i Gvajani pod imenom Akawai . Poznati su i kao Kapon, a ime Ingarikó (=Gente da mata espessa) ili * 'narod iz buša' *, dali su im Makuxi . Brazilsko pleme Ingarikó broji oko 900 duša i nastanjuju planinski kraj u sjeverozapadnoj Roraimi i imaju sedam sela na obje strane granice, to su, viz.: Serra do Sol (najveće), Mapaé, Awendei, Sauparú, Kumaipá, Pipi i Manalai. Brazilski Ingarikó žive od poljodjelstva, ribolova i lova i slijede sinkretičku religiju Areruia. Na svečanosti se troše velike količine alkoholnih pića koja proizvode iz kukuruza, slatkoga krumpira ii kasave. Ingarikó su poznati i po proizvodnji rukotvorina iz različitog materijala, kao što su košare od vlakana lijana, titica i arumã.  Ime Ingariko dano je i srodnim Patamona Indijancima, koji govore ,srodnim ali drugačijim jezikom od Akawaija.

## Povezano
*Akawai

## Izvori
Ingarüne

**Ingarüne** (Ingarune, Ingarïna, Ingariyâna), pleme karipskih Indijanaca sa sjevera brazilske države Pará, nastanjeni na rijekama Rio Cuminapanema i Paru de Oeste. Po jeziku su srodni plemenu Arikêna (Warikyana), odnosno njihovoj skupini Kachuyana. Ima ih oko stotinu ().

## Izvori

## Vanjske veze
* Kaxúyana
Kaxuiâna

**Kaxuiâna** (Kaxuyana, Caxuiana, Kachúyana, Kaxuiana, Kasuiana, Katxhuyana, Kashuiéna, Káchwâna, Kaciana), pleme karipskih Indijanaca iz brazilske države Pará sa rijeka Imabu i Trombetas. Jezično su srodni Warikyanama. Populacija im iznosi 134 (1986 SIL). Danas žive među drugim plemenima, najviše među Tiriyó i Hixkaryána Indijancima na rezervatima Parque Indígena do Tumucumaque .

## Izvori
Kesérumã

**Kesérumã** (Kexéruman), pleme američkih Indijanaca karipske jezične porodice, srodni Paravilhanama i Macushíma  . Živjeli su na području sjevernobrazilske države Roraima .

## Izvori
Kuikúro

**Kuikúro** (Kuikuru, Kuikuro, Cuicuro), pleme američkih Indijanaca iz brazilske države Mato Grosso, naseljeni na području parka Xingú (Parque Indígena do Xingu) kod rijeka Culuene, Buriti i Curisevo. Jezično su srodni plemenu Kalapálo (jezik kuikúro-kalapálo), s kojima pripadaju porodici cariban. Imaju tri sela, od kojih je najveće Ipatse. Populacija: 509 (Funasa - 2006) . Kuikúrosi su uzgajivali manioke, imaju ih 46 sorti, i sve otrovne. Druge važne ekonomske aktivnosti su sakupljanje meda, voća i kornjačinih jaja. Lovb je manje značajan 

## Izvori
Kukuyana

**Kukuyana**, jedno od plemena vjerojatno karipskog porijekla koji su uz još nekoliko plemenskih skupina (Upurui, Opagwana i Kumarawana) asimiliranih od znatno snažnijeg plemena Oyana iz brazilskih država Amapá i Pará
## Izvori
Maipuridjana

**Maipuridjana**, pleme američkih Indijanaca porodice Cariban iz brazilske države Pará, sjeverno od rijeke Amazone. Maipuridjane pripadaju široj grupi Trio, i srodni su plemenima Pianokoto, Pirëuyana, Arimiyana (Arimihoto), Aramayana (Aramagóto), Aramiso (Aramicho) i Maraso, i moguće identični sa Okômoyána ili * 'narodom stršljena' *. 

Danas Okômoyána žive u Kwamalasamutu-u sa još 11 drugih plemena: Tiriyó, Saketa, Maraso, Sirewu, Katwená/Tunayana, Aramayana, Mawayana, Sikiyana, Pireuyana, Akuriyó i Wai-Wai. 

## Izvori
Macushi

**Macushi** (Macussi, Makuxi, Macuchi, Macuxi, Macuxis, Makusi, Makushi, Pemon), snažan indijanski narod iz Brazila, Gvajane i manjim dijelom iz Venezuele. Jezično su im najsrodniji Akawai, Patamona i Pemon, sa kojima čine skupinu Macushi-Kapon, koja je dio karipske porodice. Macushi-populacija u svim zemljama iznisi peko 24,000, a najbrojniji su u Brazilu (15.000; dfržava Roraima) i Gvajani (9.000), te oko 600 u Venezueli. U Brazilu su Makuši treća domorodačka skupina po brojnosti, a u Gvajani su na drugom mjestu. Skupina Teueia ili Teweya je iz Venezuele.

## Sela u Gvajani
U distriktu North Rupununi imaju 14 sela: Annai Central, Apoteri, Aranaputa, Crash Water, Kwatamang, Kwarmatta, Massara, Rewa, Rupertee, Surama, Fairview (ili Kurupukari), Toka, Wowetta i Yakarinta ; Itabac, Kanapang.

## Rezervati u Brazilu
U Brazilu žive na rezervatima Ananás, Aningal, Anta, Araçá, Barata/Livramento, Bom Jesus, Boqueirão, Cajueiro, Jaboti, Mangueira, Manoá/Pium, Moskow, Ouro, Pium, Ponta da Serra, Raimundão, Raposa/Serra do Sol, Santa Inês, São Marcos i Sucuba.

## Izvori

## Literatura
* Myers, Iris (1944). The Makushi of British Guiana. Timehri, Georgetown. Reprint. 1946.
* Diniz, Edson Soares (1972). Os índios makuxi do Roraima. Sao Paulo: Faculdade de Filosofia, Ciencias e Letras de Marília.
Mapoye

**Mapoye** (Mapoyo, Yahuana, Wanai, Nepoye), pleme američkih Indijanaca porodice Cariban naseljeno na sjeveru države Amazonas i Bolívar u Venezueli uz rijeku Suapure, oko 100 kilometara sjeverno od grada La Urbana. Mapoye su gotovo iščezli, a na njihov teritorij prodrli su susjedni Piaroa Indijanci. Populacija im 1977. (Migliazza) iznosi oko 120, od čega svega dvojica govore materinskim jezikom; 200 (1975. Gaceta Indigenista).

## Mali rječnik
engleski... francuski... mapoyo.... hrvatski
* one... un...	tóskena... jedan
* two... deux...	sakane... dva
* three...trois... tominiakeré... tri
* man... homme... tokomo... čovjek
* head... tete... uastari... glava
* eye... oeil... xeneyonuru... oko
* sun... soleil... kátun... sunce
* moon... lune... nuna... mjesec
* water...eau... tuna... voda
* corn... mais... oxonai... kukuruz

## Vanjske veze
* Mapoyo Indian Language
* Los últimos Wanai (Mapoyos), contribución al conocimiento de otro pueblo amerindio que desaparece
Matipuhy

**Matipuhy** (Matipu), pleme karipskih Indijanaca sa gornjeg Xingua u brazilskoj državi Mato Grosso uz rijeke Kulisevo i Buriti. Populacija im je dosta niska, 103 (Funasa - 2006) . Ribari, lovci i poljodjelci (manioka i kukuruz); plesna svečanost Quarup . Matipu su po jeziku najsrodniji plemenima Kuikúro, Kalapálo i Bakairi.

## Izvori

## Vanjske veze
*Matipu
Mompox

**Mompox** (Malibú) je indijansko pleme iz grupe Carib nekada naseljeno u ravnicama sjeverne Kolumbije. Kulturno su bili srodni plemenu Cenú. Nestali su još u španjolsko doba. 

Ime Mompox došlo je po cacique-u (izgovaraj kasik) Mompoj, čije je pleme obitavalo na mjestu današnjega grada Mompox. Saveznih i vazalna plemena bilo je oko 50, poznati su po imenu Güitacas, Chilloas, Chimíes (u vrijeme konkviste), zatim Chicaguas, Jaguas, Malibúes, Kates, Kimbayes, Menchiquejos, Talahiguas i mnogi drugi. Mnogi stanovnici današnjeg Mompoxa njihovi su potomci.

## Izvori
Muzo

**Muzo**, pleme Indijanaca porodice Cariban sa izvora rijeke Carare i doline Paima, istočno od plemena Colima, departman Cundinamarca, Kolumbija. 

Njihovi potomci danas se nazivaju imenom Guaqueros, a Poznati su iz sredine 1600.-tih godina. Rivet za glavna plemena navodi: Babures, Muzo, Notepí, Tetas de Ibama, Chaquipa i Suratema. 

## Izvori
Naravute

**Naravute** (Naravuto, Anagafïtï), pleme američkih Indijanaca iz brazilske države Mato Grosso u riječnom sistemu Xingua. Prvi ih je posjetio i spomenuo 1920. major Ramiro Noronha pod imenom Anagafïtï. Jezično su pripadali porodici cariban. 

Nestali su 1940.-tih godina od epidemija bolesti, a nešto preživjelih priključilo se ostalim karipskim plemenima, poglavito Kalapalima na gornjem Xinguu

## Izvori
Oyana

**Oyana** (Wayana, Waiana, Waiano, Uaiana, Oayana, Oiana, Oiano, Ojana, Ouayana, Aiana), pleme američkih Indijanaca porodice Cariban nastanjeno na tromeđi Brazila, Francuske Gijane i Surinama. Oyane zajedno sa Apalaima žive zajedno već nekih stotinu godina, poglavito uz rijeke Tapanahoni, Paloemeu, Paru, Maroni i njenim pritokama Tampok i Marouini. U Brazilu Oyane žive na rezervatima Área Indígena Rio Paru D'Este i Parque Tumucumaque. Populacija im u drugoj polovici 20. stoljeća iznosi oko 950, od čega 600 u Surinamu. Pleme Rucuyen (Roucouyenne) i Upurui govorila su njihovim jezikom, klasificiranim široj skupini Wayana-Trio.

## Povezano
* Apalai

## Vanjske veze
* Aparai and Wayana 
* A História de Contato e a Sociedade Wayana-Aparai