open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Matija Gubec

**Matija Gubec** (pravo ime **Ambroz Gubec**, mađ. **Gubecz Máté**; Hižakovec u Hrvatskom zagorju, oko 1548. – Zagreb, oko 15. veljače 1573.), vođa seljačke bune u Hrvatskoj i Sloveniji.

Prije bune, Gubec je bio kmet na imanju zloglasnog Franje Tahija.

Kad je izbila buna, seljaci su izabrali Gubeca za vođu. U kratkom vremenu bune Gubec se pokazao kao sposoban organizator i nadahnjujući vođa, pa je odmah nakon smrti ušao u legendu. 

Vodio je seljačku vojsku u presudnoj bitki protiv plemića kod Stubičkih Toplica 9. veljače 1573. Nakon što su seljaci poraženi, Gubec je uhvaćen i odveden u Zagreb. Smaknut je 15. veljače, a prema legendi je javno mučen na Markovu trgu tako što je prisiljen da nosi krunu od usijanog željeza (kao "seljački kralj"), a zatim je raščetvoren. 

U Kraljevini Jugoslaviji izdata je poštanska marka sa njegovim likom. 

Matija Gubec je do današnjeg vremena ostao najveći narodni junak Hrvata. Tokom drugog svjetskog rata njegovim je imenom nazvana jedna slovenska partizanska brigada. Posebno je slavljen u socijalističko doba, pa je tada podignut i njegov spomenik u Gornjoj Stubici, čiji je autor Antun Augustinčić.

Ivica Krajač, Karlo Metikoš i Miljenko Prohaska autori su prve hrvatske rock-opere Gubec-beg, nazvane upravo po vođi seljačke bune.

Najčešće ime ulice u Hrvatskoj je Ulica Matije Gupca, prema istraživanju Slavena Letice.
Peuceti

**Peuceti** su bili drevni italski narod koji je živio u **Peucetiji**, oblasti jugozapadno od suvremenog Barija (Terra di Bari) u Apuliji, na jugu Italije. Starogrčki historičari navode da je ta oblast bila podijeljena na Dauniju (suvremena provincija Foggia), Peucetiju i Mesapiju (suvremena provincija Lecce). Sve tri kulture su se zajednički nazivali Japigima.

Vjeruje se kako se taj narod na jug Italije naselio oko 700. p.n.e. i ubrzo došao pod uticaj kulture grčkih kolonija. Najvažnije naselje Peuceta bilo je Sannace, oko pet kilometara od današnjeg mjesta Gioia del Colle, te Rubi (današnji Ruvo di Puglia). Peuceti su se tamo najvjerojatnije u Italiju naselili zajedno s Daunima i Mesapima u 11. vijeku pne. iz Ilirije preko Otrantskih vrata, odnosno na prostore na koje su ranija ilirska plemena bila došla četiri ili pet vijekova ranije . U 4. vijeku pne. Peuceti su došli pod vlast Rimske Republike. 

Ekonomija im se bazirala na stočarstvu i obrtu, zbog čega su razvili tkalački stan i predivo. Uglavnom su trgovali s grčkim kolonijama kao što su Metaponto i Taranto, a o čemu svjedoči arheološki nalazi pronađeni u nekropolama (kovani novac, keramika, oružje, umjetnost slikarstva.

## Genetika
Da bi se istražila populacijska struktura drevne Južne Italije, urađena je DNK analiza skeletnog sklopa od 15 osoba iz željeznog doba (7. – 4. st. pne) pokopanih u Botromagnou i 30 osoba iz rimskog perioda (1. – 4. st. pne.) pokopanih u Vagnariu, u južnoj Italiji

Obrađeni rezultati potvrdili su prethodne hipoteze da preci Japiga iz željeznog doba potiču iz regiona istočnog Balkana ili da imaju zajedničko poreklo sa zajedničkom izvornom populacijom iz istočne Evrope. 

Analiza je pokazala da je genetska raznolikost Rimljana iz južne Italije sličnija populacijama iz neolita i bronzanog doba iz centralne Evrope i istočnog Mediterana, nego Italijanima iz gvozdenog doba.
## Reference

## Vanjske veze
* Stranica o historiji Apulije
Osobno ime

**Lično** ili **osobno ime** u pravu, označava ono ime koje se koristi za označavanje i razlikovanje osoba. U većini država se sastoji od imena (prvog ili vlastitog) i prezimena (drugog ili obiteljskog imena).

Pravno reguliranje osobnih imena započelo je još tridentskim koncilom (1545.-1563.), kada su sve župe morale voditi matice krštenih, vjenčanih i umrlih. Ovim zakonom morala su se uz sva imena, upisati i prezimena koja su postala stalna, nepromjenljiva i nasljedna. Prema akademiku Petru Šimunoviću, tridentskim koncilom, prezimena, koja karakteriziraju tri spomenuta obilježja, glavna su odlika kojim se "...razlikuju od osobnih imena", kako on piše u knjizi "Hrvatska prezimena". Ono što Šimunović naziva "osobno ime", i u stvari je ime individue, dok se prema hrvatskom zakonu osobno ime sastoji od imena i prezimena.

Osobnim imenima, proučavanjem njihovih značenja i podrijetla bavi se lingvistička grana onomastika.

Osobna se imena pišu velikim početnim slovom. Ako ima više imena, svako ime počinje velikim slovom.

## Poveznice
* Brfxxccxxmnpcccclllmmnprxvclmnckssqlbb11116

## Vanjske veze
* Narodne novine 69/92.
* Stranica o hrvatskim osobnim imenima. 
* Popis i značenje osobnih imena.
Brfxxccxxmnpcccclllmmnprxvclmnckssqlbb11116

**Brfxxccxxmnpcccclllmmnprxvclmnckssqlbb11116** (izgovara se *Albin*) ime je dječaka rođenog u Švedskoj 1991. godine.

## Protest protiv zakona o ličnim imenima
Dječakovi roditelji su planirali da mu nikada ne daju službeno ime. To bi bio protest protiv strogog zakona o imenima u Švedskoj. Naime, tamo roditelji mogu dati samo ime izabrano sa spiska od hiljadu imena. Ako tu ne nađu odgovarajuće ime, mogu podnijeti žalbu ili slučaj prijaviti sudu.

Regionalni sud je naredio roditeljima da plate kaznu od 5.000 švedskih kruna (oko 550 eura) zbog toga što nisu dali ime do dječakovog petog rođendana.

## Ime od 43 slova
Reakcija na kaznu bio je pokušaj roditelja da dječaku daju ime od 43 slova, tvrdeći da je to ekspresionističko dostignuće koje oni vide kao umjetničko djelo. Sud je odbacio takvo ime prema zakonu koji zabranjuje nepodobna imena i potvrdio kaznu.

## Ime od jednog slova
Roditelji su tada probali dječaku dati ime **A**. Sud nije prihvatio ni takvo ime jer su u Švedskoj zabranjena jednoslovna imena.

Godine 1997. dječak je imao pasoš, ali ne i ime.

## Povezano
* Lanferpulgvingilgogerihverndrobulandisiliogogogoh
* Taumatawhakatangihangakoauauotameteaturipukakapikimaungahoronukupokaiwhenakitanatahu

## Reference
Toponim

**Toponimi** (grč. **' – "mjesto:, **' – "ime") imena su mjesta.
Toponime proučava **toponomastika**.

## Podjela toponima
Toponimi su podijeljeni na ove skupine:
* **ekonimi** ili **ojkonimi**
Imena naseljenih mjesta: *[[Rijeka (grad)|Rijeka]], [[Split]], [[Pula]] , [[Ljubljana]], [[Kragujevac]], [[Cetinje]], [[Begovo Razdolje]]...*

* **oronimi**: 
Imena gora i uzvisina: *[[Učka]], [[Pohorje]], [[Romanija]], [[Papuk]], [[Šar-planina|Šar planina]], [[Fruška gora]]...*

* **hidronimi**
Imena voda - rijeka, potoka, jezera: Soča*, [[Sava]], [[Neretva]], [[Vardar]], [[Karašica (Baranja)|Karašica]], [[Vransko jezero]], [[Plitvička jezera]], [[Skadarsko jezero]]...*

## Jezične promjene toponima
U prošlosti se težilo ijekaviziranju i poštokavljenju nekih ekonima što je djelomice i uspjelo:
*Karlovec > [[Karlovac]], Sisek > [[Sisak]], Osek > [[Osijek]], Rekà > [[Rijeka (grad)|Rijeka]]*.

Neuspjeli pokušaji:
*[[Čakovec]] > Čakovac, [[Split]] > Spljet, [[Tisno]] > Tijesno*.

## Najduži toponim

Krung Thep Maha Nakhon Amon Rattanakosin Mahinthara Ayutthaya Mahadilok Phop Noppharat Ratchathani Burirom Udom Ratchaniwet Mahasathan Amon Phiman Awatan Sathit Sakkathattiya Witsanu Kamprasit 

(กรุงเทพมหานคร อมรรัตนโกสินทร์ มหินทราอยุธยามหาดิลก ภพนพรัตน์ ราชธานีบุรีรมย์ อุดมราชนิเวศน์ มหาสถาน อมรพิมาน อวตารสถิต สักกะทัตติยะ วิษณุกรรมประสิทธิ์)

U prijevodu *"grad anđela, veliki grad, grad vječnog dragulja, neosvojivi grad boga Indre, veliki glavni grad svijeta obdaren s devet dragocjenih dragulja, sretan grad, izdašan u ogromnog kraljevskoj palači koja sliči rajskom prebivalištu gdje vlada reinkarnirani bog, grad dan od Indre i sagrađen od Višnukama"*. To je puno ime za Bangkok na Tajlandu, koji često jednostavno nazivaju endonimom *Krung Thep*.

## Povezano
* Onomastika
* Egzonimi
* Endonimi
* Eponimi
* Imena europskih gradova na raznim jezicima
Lukanci

**Lukanci** su bili drevni italski narod koji je u antičko doba živio u srednjoj Italiji i govorio oskanskim jezikom.

## Porijeklo i društvo
Neki od suvremenih historičari špekuliraju kako im je ime došlo od grčkog *λυκος* ("vuk"), odnosno da su, kao i Samniti, koristili vuka kao totem za vrijeme svojih migracija. Druge teorije ime vode od latinske riječi *locus* ("sveti gaj").

Strabon navodi kako su imali demokratski ustav, osim u doba rata kada su imali diktatora izabranog među redovnim magistratima. Prema Pliniju STarijem, imena njihovih plemena su bila: Atinati, Bantini, Eburini, Grumentini, Numestrani, Potentini, Sontini, Sirini, Tergilani, Ursentini, Volcentani.

Lukanci su govorili svojevrsnom mješavinom umbrijskog i oskanskog jezika, isto kao i Samniti koji su pokorili Oske u 5. vijeku pne. Iza sebe su u 4. i 3. vijeku pne. ostavili nekoliko natpisa i kovanica na oskanskom jeziku koje svjedoče da su preuzeli grčki alfabet.

## Historija
Sredinom 5. vijeka pne. Lukanci su se preselili u Enotriju, te su tamošnja domorodačka plemena - koja starogrčki izvori navode kao Enotrijance, Honce i Lauternjane - protjerali u planinsku unutrašnjost.

Lukanci su se potom sukobili s grčkom kolonijom Taras/Tarentum, te su Tarentinci godine 326. pne. sklopili savez sa epirskim kraljem Aleksandrom, stvorivši tako presedan temeljem koga su se Epirci počeli miješati u poslove Velike Grčke.

Prema Liviju su Lukanci godine 298. pne. sklopili savez s Rimom, te je temeljem toga rimski uticaj proširen na grčke kolonije Venusia (291. pne.,), Paestum (Posidonia ponovno osnovana 273. pne.) te Tarentum (272. pne). U kasnijim sukobima, su, međutim, Lukanci obično birali gubitničke strane. Kada se Pir od Epira iskrcao u Italiji 281. pne. bili su među prvima koji su prišli njegovoj vojsci, pa su zbog toga deset godina morali ratovati s osvetničkim Rimljanima koji su ih na krjau pokoirili 272. pne. Neprijateljstvo Rimljana i Lukanaca se nastavilo, pa je u drugom punskom ratu 216. pne. Lukanija bila opustošena i od Hanibalove i od rimske vojske. Lukanci se od toga nikada nisu oporavili, pa im je zemlja počela propadati, da bi završni udarac bio Saveznički rat (90-88. pne.) u kome su se Lukanci zajedno sa Samnitima borili protiv Rimljana. Do vremena Strabona nekoć plodna i bogata zemlja je opustjela.

## U popularnoj kulturi
Lukanska pješadija se pojavljuje kao jedinica u *[[Europa Barbarorum]]*, modu za stratešku igru .

## Povezano
* Drevni italski narodi
Sojenica

**Sojenice** su kuće ili naselja u poplavnim i močvarnim krajevima ili na plićacima uz obale rijeka, jezera ili mora, podignute na deblima radi zaštite od poplava, neprijatelja, divljih zvijeri i sl. 

U prošlosti sojenice su bile karakterističan oblik naselja u našim nizinskim krajevima.
Čarda

Riječ **čarda** potiče iz persijskog jezika i označava nastrešnicu na četiri stupa. Čarde su se još od srednjeg vijeka na našim prostorima nalazile na drumovima i pored rijeka i bile su svratište za odmor i okrepljenje. Čarde duž džada izgubile su nekadašnji značaj zbog brzine putovanja, ali su zato sve atraktivnije one na Dunavu. Inače, riječ čarda se danas koristi samo u mađarskom, srpskom i hrvatskom jeziku.
Gastronomija

**Gastronomija** (od grčke reči -{gastri}- koja znači stomak i -{nomos}- znanje ili zakon) obuhvata sve ono što se odnosi na kuvanje, kuvarsku veštinu i s tim u vezi, u širem smislu obuhvata gurmanluk, sladokustvo, a u najširem smislu vezu kulture i hrane, odnosno umetnost ishrane, kulinarsku umetnost.

Oblasti koje imaju bliske veze sa gastronomijom su i društvene nauke, „fina umetnost“, ali i prirodne nauke koje se bave proučavanjem digestivnog trakta čoveka.

Ne treba je mešati sa **gastrologijom** (gastri-stomak, logic-nauka), koja je medicinska grana koja se bavi proučavanjem bolesti probavnog sistema. (Gastroenterologija)

Gastronomija spada u interdisciplinarne oblasti, budući da je pripremanje, ukrašavanje, izlaganje i postavljanje hrane, često praćnjno muzikom, plesom, likovnom umetnošću (drugim rečima „lepim umetnostima“), ali takođe ima dodirnih tačaka sa hemijom, biologijom, fizikom, matematikom, agronomijom, kao i antropologijom, istorijom, filozofijom, psihologijom, sociologijom.

Naučna disciplina koja se bavi proučavanjem kuvanja i gastronomijom poznata je kao molekularna gastronomija ().

## Povezano
* Kulinarstvo
* Kulinarska umetnost

## Izvori
* Universita di Scienze Gastronomiche
Egzonim

**Egzonimi** (grč. *éxō* = izvan, *ónyma* = ime) ili **ksenonimi**, su domaći nazivi za strane toponime, nastali zbog dodira kultura i jezika, a razlikuju se od izvornoga naziva zbog prilagodbe srpskohrvatskom jeziku.

## Primjeri egzonima
* Egzonimi nekih gradova (u zagradama su endonimi):
:*[[Beč]] (Wien), [[Rim]] (Roma), [[Atena]] (Athina), [[Budimpešta]] (Budapest), [[Solun]] (Thessaloniki), [[Prag]] (Praha), [[Pariz]] (Paris), [[Napulj]] (Napoli), [[Firenca]] (Firenza), 

* Neki su egzonimi nestali, ali su bili česti u povijesti:
:*Dražđani (Dresden), Jakin (Ancona), Lipisko (Leipzig), Turin (Torino), Monakov (München), Gradac (Graz), Navijork (New York)*.

* Neki su egzonimi specifični za određeno povijesno razdoblje:
:*Mleci (Venecija), Carigrad (Istanbul), Požun (Bratislava)*.

* U egzonime ulaze i domaći nazivi stranih [[spisak država|država]]:
:*Mađarska, Velika Britanija, Njemačka, Češka, Austrija, Poljska, Rusija...''

## Povezano
* Endonim
* Onomastika
* Srpskohrvatska imena za države

* Imena europskih gradova na drugim jezicima
* Popis europskih egzonima
* Srpskohrvatski egzonimi
* Popis imena zemalja i glavnih gradova - izvorni nazivi

## Vanjske veze
* Dunja Brozović Rončević: Use of exonyms in Croatia
Endonim

**Endonim** ili **autonim** (grč. *endo* = unutra, *ónyma* = ime) koristi se za izvorni naziv kojime se etnici ili ktetici označavaju na nekome jeziku.

## Primjeri endonima

* Neki hrvatski endonimi:
: *Zagreb, Hrvatska, Požega, Rijeka, Osijek, Vukovar, Trogir, Pula, Zadar...*
* Strani endonimi (u zagradama su srpskohrvatski egzonimi):
: *Deutschland (Njemačka/Nemačka), Great Britain (Velika Britanija), Warszawa (Varšava), Bucureşti (Bukurešt)...*

## Poveznice

* Egzonim
* Onomastika
* Popis imena zemalja i glavnih gradova - izvorni nazivi
Ceglie Messapica

**Ceglie Messapica** je grad i istoimena općina (*comune*) u Italiji, koji administrativno pripada Brindisijskoj provinciji u Apuliji, u tradicionalnoj oblasti Murgeu.

## Geografija
Ceglie je smješten između Murgea i Gornjeg Salentoa.

## Historija
Prema legendi, osnovali su ga Pelazgi, a od njih potječu megalitske građevine zvane *[[specchie]]*. Nakon što su u to područje došli grčki kolonisti oko godine 700. pne., dobio je ime 'Kailìa' (*Καιλία*). Obližnje selo je imalo svetišta bogu Apolonu (kraj suvremene crkve San Rocco) i Veneri (na brdu Montevicoli). 

Grad je bio vojno sjedište Mesapa (civilna prijestolnica je bila u Oriji). Vodio je borbe protiv grčkog Taranta kada su tamošnji Grci pokušali prodrijeti do jadranske obale. Mesapski Ceglie je imao oko 40.000 stanovnika. U rimskoj doba je već počeo propadati, a srednjem vijeku bio obično seoce *Celie de Galdo*, s malim zamnkom. Godine 1584. vlasnikom mu je postala porodica Sanseverino, koja je proširila zamak i osnovala dva samostana za kapucine (danas napuštena) i dva za dominikance.

## Vanjske veze

* Ceglie Messapica -Salento high coast of the trulli-  
* Ceglie Messapica - Town of the ancient world
Ischia

:*Za općinu v. [[Ischia (comune)]]. Za dio ljudskog kuka v. [[Ischium]]



*'Ischia*' je [[vulkan]]ski [[otok]] u [[Tirensko more|Tirenskom moru]], na sjevernom kraju [[Napuljski zaljev|Napuljskog zaljeva]]. Trapezoidni otok se nalazi otprilike 30&nbsp;km od [[Napulj]]a te je dug oko 10&nbsp;km sa istoka na zapad i 7&nbsp;km od sjevera na jug s 34&nbsp;km obale i površinom od 46,3&nbsp;km². Gotovo u potpunosti je brdovit, s najvišim vrhom koji se zove [[Mount Epomeo]], a visok je 788 metara: vulkan je bio aktivan u klasičnom periodu . Otok ima oko 60.000 stanovnika.

Ischia Porto je naziv za glavnu *comune* (općinu) na otoku. Ostala naselja su [[Barano d'Ischia]], [[Casamicciola Terme]], [[Forio]], [[Lacco Ameno]] i [[Serrara Fontana]].

Glavna privredna grana je [[turizam]], orijentiran na toolice koje posjećuju uglavnom [[Evropa|evropski]] (posebno njemački) i [[Azijati|azijski]] turisti koji nastoje uživati blagodati [[vulkan]]ske aktivnosti, kao što su topla voda i ljekovito blato. Većina stanovnika ovog otoka pored maternjeg italijanskog otoka dobro vlada i njemačkim i engleskim jezikom. 
== Glavne atrakcije ==

=== Aragonski zamak ===
[[Aragon]]ski zamak (*Castello Aragonese*, Ischia Ponte) je na stijeni u blizini otoka godine [[474. pne.]] sagradio [[Hijeron I od Sirakuze]]. Istovremeno su sagrađena dva tornja s kojih se moglo pratiti kretanje neprijateljske flote. Stijenu su nešto kasnije zauzeli [[Partenopejci]] (drevni stanovnici [[Napulj]]a). Godine [[326. pne.]] zamak su osvojili [[Drevni Rim|Rimljani]], potom opet Partenopejci. Godine 1441. [[Alfonso V od Aragona]] je stijenu spojio s kamenim mostom koji je zamijenio dotadašnji drveni most te utvrdio zidove kako bi se stanovništvo moglo braniti od [[pirati|pirata]]. Oko 1700. godine je na otoku živjelo 2000 porodica, uključujući samostan [[klarisa]], opatiju bazilijanaca iz Grčke, biskupsku palaču i sjemenište, te prinčevu rezidenciju s vojnim garnizonom. Također je bilo trinaest crkava. Godine 1912. je zamak predan u privatno vlasništvo. Danas je najposjećeniji spomenik na otoku. Pristupa smu se posebnim tunelom. Duž tunela se nalazi mala kapela posvećena [[Sveti Ivan Josip od Križa|Svetom Ivanom Josipu od Krića]] (San Giovan Giuseppe della Croce), [[svetac zaštitnik|svecu zaštitniku]] otoka. Prići mu se može i liftom. Moguće je posjetiti i crkvu [[Immacolata]], sagrađenu 1737. godie i katedralu [[Assunta]] sagrađenu 1806. godine.

== Povezano ==
* [[Pitekuse]]

== Reference ==

* [http://icarus.umkc.edu/sandbox/perseus/pecs/page.67.a.php Richard Stillwell, ed. *Princeton Encyclopedia of Classical Sites'', 1976:]  ""Aenaria (Ischia), Italy".
* Ridgway, D. "The First Western Greeks" Cambridge University Press, 1993. 

## Vanjske veze

* Ischia Artistic Photos  [Italian]
* Ischia Photos 
* Archaeology of Ischia
Mordekaj

**Mordekaj** ili **Mordekai** () - sin Jaira, iz plemena Benjamin, je jedna od glavnih ličnosti u Knjizi o Esteri u Hebrejska Bibliji.

## Život i djelo
Mordekaj je živio u Susi, glavnom gradu Perzije. Usvojio je svoju nećaku Hadasu (Ester), koja je bila siroče, i odgojio ju e kao svoju kćer. Kada su se tražile "lijepe mlade djevice", dovedena je do kralja Ahasvera i postala kraljicom umjesto svrgnute kraljice Vašti. Mordekaj je tada postao dvorskim službenikom te "sjedio za kraljevim dverima". Kada je bio na toj službi, otkrio je zavjeru eunuha s ciljem da se ubije kralj, te je ona uz njegovu pomoć spriječena. Ta služba je zabilježena u kraljevskim ljetopisima.

Haman Agagit je bio na najvišem položaju dvoru. Mordekaj se odbio nakloniti pred njim; zbog toga se Haman odlučio osvetiti tako da će uništiti sve židovske izbjeglice širom Perzijskog Carstva. Kada je Mordekaj za to doznao, poslao je poruku kraljici Esteri, te je ona to spriječila. Židovi su tako spašeni, Mordekaj unaprijeđen na još viši položaj, a Haman pogubljen na stratištu koje je dao sagraditi za Mordekaja. U spomen spasenja Židovi danas slave blagdan Purim.

## Povezano
* Marduk
* Perzijski Židovi

## Reference

## Vanjske veze

* ''Jewish Encyclopedia'': Mordecai in *Esther* and in Rabbinical literature
473. pr. n. e.

__NOTOC__

Godina **473. pne.** bila je godina predjulijanskog rimskog kalendara. U rimskoj državi bila je poznata kao **Godina konzulstva Mamerka i Jula** (ili, rjeđe, **godina 281. ''[[Ab urbe condita]]**''). Oznaka 473. pne. za ovu godinu se koristila od ranog srednjeg vijeka, kada je kalendarska era Anno Domini postala glavna metoda u zapadnoj Evropi sa označavanje godina.

## Događaji
* U Kini Državu Wu anektira Država Yue.
* U Saitami u Japanu sagrađen Hikawa hram.

## Rođenja
*

## Smrti
* Kralj Fuchai od Wua, posljednji kralj Wua u Kini dinastije Zhou
Saitama

**Saitama** (さいたま) je grad u Japanu u prefekturi Saitama. Prema popisu stanovništva iz 2005. u gradu je živelo 1.176.269 stanovnika.

## Stanovništvo
Prema podacima sa popisa, u gradu je 2005. godiine živelo 1.176.269 stanovnika.

## Vanjske veze

**** je glavni i najveći grad prefekture Saitama u Japanu. Nalazi se na jugoistoku prefekture. Područje uključuje bivše gradove Urawa, Ōmiya, Yono i Iwatsuki. Predstavlja grad proglašen vladinom uredbom. Nalazi se u Širem području Tokija okoi 15 - 30 kilometara sjeverno od središta Tokija, gdje mnogi njegovi stanovnici putuju poslom.

## Gradovi pobratimi
Saitama ima šest gradova pobratima.

*  Toluca, Meksiko (1979)
*  Zhengzhou, Kina (1981)
*  Hamilton, Novi Zeland (1984)
*  Richmond, Virginia, SAD (1994)
*  Nanaimo, Britanska Kolumbija, Kanada (1996)
*  Pittsburgh, Pennsylvanija, SAD (1998)

## Reference
472. pr. n. e.

__NOTOC__

Godina **472. pne.** bila je godina predjulijanskog rimskog kalendara. U rimskoj državi bila je poznata kao **Godina konzulstva Rufa i Fusa** (ili, rjeđe, **godina 282. ''[[Ab urbe condita]]***). Oznaka 472. pne. za ovu godinu se koristila od ranog srednjeg vijeka, kada je [[kalendarska era]] [[Anno Domini]] postala glavna metoda u zapadnoj Evropi sa označavanje godina.





== Događaji ==
* Grad [[Karist]] na grčkom otoku [[Eubeja]] je nakon atenskog napada prisiljen pridružiti se [[Delski savez|Delskom savezu]]. (približan datum)
* Prvi put izvedena [[Eshil]]ova [[tragedija]] *Perzijanci'', najstarija do danas sačuvana klasična antička drama.

## Rođenja
*

## Smrti
*
Osteoporoza

**Osteoporoza** je poremećaj gubitka koštane mase, a tipičan je za žene u postmenopauzi, te može uzrokovati frakture. Do bolesti dolazi kada osteoklasti napadaji i razgrađuju kost, a osteoblasti nisu u mogućnosti potpuno obnoviti kost, kao što je u normalnim okolnostima slučaj.

Koštana masa se izgrađuje u mladosti i doba spolne zrelosti. Količina koštane mase ustaljuje se oko tridesete godine, a nakon četrdesete se postupno gubi (do 1 % godišnje).
Postoje dva osnovna oblika ove bolesti. Prvi oblik bolesti javlja se kod žena oko pedesete godine u menopauzi. Posljedica je sniženja razine estrogena, ženskih spolnih hormona. Drugi oblik osteoporoze, *senilna osteoporoza*, javlja se oko sedamdesete godine kao posljedica slabijeg metabolizma kalcija u starijoj dobi.

Gotovo svaka četvrta žena starija od šezdeset godina boluje od osteoporoze. Podložnije obolijevanju su žene koje su rano ušle u menopauzu ili su im kirurški, prije 45-e godine, uklonjeni jajnici. Postoje i ostali čimbenici koji pridonose obolijevanju: nizak rast, neuravnotežen menstrualni ciklus, anoreksija, alkoholizam i pušenje.

I muškarci mogu obolijeti od osteoporoze, a najčešći je uzrok alkoholizam. Potaknuti je može i gubitak testosterona.

Kako bi se spriječila i pravodobno liječila, potrebno je ići na liječničke preglede kako bi liječnik ocijenio navike pacijenta, moguće smetnje. te eventualnu pojavu osteoporoze
obitelji. Najpouzdanija metoda otkrivanja osteoporoze je koštana denzitometrija, odnosno mjerenje gustoće koštane mase.

Osteoporoza se može ne samo spriječiti, već se i sve uspješnije liječi. Liječi se lijekovima i određenim životnim pravilima koji olakšavaju bolest.

## Literatura
* Doktor u kući, revija za zdravlje i dug život; *studeni 2000., broj 34, Europapress Holding*
VIMIO

**VIMIO** - **V**ukovarski **i**nstitut za **m**irovna **i**straživanja i **o**brazovanje.

----
**Vanjske poveznice**:
* VIMIO
Dijaspora

Reč **dijaspora** (, rasuto seme) grčkog je porekla i označava pripadnike jednog naroda koji žive odvojeno od matice. Prvobitno se odnosila na Grke koji su osnivali kolonije širom Sredozemlja, ali od kraja prvog veka naše ere ova reč biva posebno vezana za Jevreje. Posle neuspelog ustanka protiv Rimljana desetine hiljada njih je krenulo u izgnane.
Odseljivanja i doseljavanja su sasvim prirodan fenomen u ljudskoj istoriji, tako da dijaspora označava jednu fazu tih procesa. Dijaspora se posebno odnosi na geografsko raspršenje jedne jedinstvene jezgre ili, s obratnog gledišta, na jednu jedinicu stanovništva koja postaje dio novih državnih sustava a istovremeno zadržava kulturalne reference prema domovini podrijetla. Konceptualno dijaspora sudjeluje u antinomiji između pojma stranca i pojma domovine ().

## Poznate dijaspore
* Armenska dijaspora
* Filipinska dijaspora
* Grčka dijaspora
* Hrvatska dijaspora
* Indijska dijaspora
* Irska dijaspora
* Italijanska dijaspora
* Jevrejska dijaspora
* Kineska dijaspora
* Libanska dijaspora
* Mađarska dijaspora
* Njemačka dijaspora
* Poljska dijaspora
* Romska dijaspora
* Ruska dijaspora
* Srpska dijaspora
* Turska dijaspora
* Vijetnamska dijaspora

## Povezano
* Migracija
Dejan Tofčević

**Dejan Tofčević** je rođen u Užicu 10. juna 1971.godine a detinjstvo je proveo u Bajinoj Bašti. Školovao se u Bajinoj Bašti, Sarajevu, Beogradu i Podgorici. Piše aforizme, kratke priče, poeziju... Građanski je aktivista. Živi i radi u Podgorici kao kontrolor letenja.

## Objavljeni radovi
* Crno na belo, ZID-Podgorica (2002), aforizmi 
* Predskazanje prošlosti, Priručnik za plivanje dolinom suza UHS CG-Podgorica (2009), aforizmi

## Priređeni radovi
* Antologija crnogorskog aforizme, Rijetke čestice, koautor sa Savom Martinovićem i Veljkom Rajkovićem, UHS CG - Podgorica (2006), aforizmi

## Važnije nagrade
* Nagrada za kratku priču *Prosvjetnog rada* (2003 i 2004)
* *Čivijada* - druga nagrada za aforizam (2004)
* *Zlatna kaciga* za kratku priču (2005)
* Aforističar godine na *Crnogorskom festivalu humora i satire* u Danilovgradu (2005)
* *Žikišon* za satiričnu poeziju (2006)
* Nagrada za knjigu godine na *Crnogorskom festivalu humora i satire* u Danilovgradu zajedno sa Savom Martinovićem i Veljkom Rajkovićem (2006)
* *Žikišon* za kratku priču (2007)
* *Rade Brka* za kratku priču (2008)
* Satiričar godine na *Crnogorskom festivalu humora i satire* u Danilovgradu (2008)
* *Vuk Gligorijević* - nagrada za najbolji aforizam na sedmom *Satira festu* (2009)
* Druga nagrada za kratku priču na VIII konkursu izdavačke kuće *Alma* (2009)
* *Žikišon* za najbolju knjigu satire (2009)
* Najbolja priča na *Satira festu* (2012)
* *Nagrada za aforizam na Crnogorskom festivalu humora i satire u Danilovgradu (2015)
* II nagrada na XIV konkursu za najkraću kratku priču izdavačke kuće "Alma" (2015)
* Diploma za grupu aforizama na XXIV festivalu Zlatna kaciga u Kruševcu (2016)
**Vuk Gligorijević* - nagrada za najbolji aforizam na sedmom *Satira festu* (2021)

## Ostalo
Zastupljen je u nizu antologija i zbornika kratkih priča, aforizama i pesama, kao i različitim elektronskim izdanjima. Prevođen je na bugarski, ruski, rumunski, italijanski, poljski, baskijski, makedonski, engleski i finski.
Pet godina je uređivao satiru u magazinu ZID. Jednak vremenski period je uređivao Zonu satire  na internetu. Saradnik je niza elektronskih i štampanih listova. Redovno je objavljivao radove u satiričniku ETNA kao i afo-kolumni *Predskazanje prošlosti* u Reviji D. Dva puta je bio u najužem krugu za Politikinu nagradu za mlade aforističare Vlada Bulatović Vib.

## Vanjske veze
* Intervju sa Dejanom Tofčevićem
Nacionalni park Krka

**Krka** je jedan od nacionalnih parkova u Hrvatskoj.

## Položaj
Park je dobio ime po reci Krka koja je deo parka. Nacionalni park se nalazi u centralnoj Dalmaciji, u Šibensko-kninskoj županiji, nizvodno od Miljevaca i samo par kilometara severoistočno od grada Šibenika. S potopljenim dijelom ušća Krka je duga oko 72,5&nbsp;km i po dužini je 22. rijeka u Hrvatskoj. Izvire u podnožju planine Dinare, 3,5&nbsp;km sjeveroistočno od Knina. Sa sedam sedrenih slapova po kojima je Krka prepoznatljiva i ukupnim padom od 224 m, Krka je prirodni i kraški fenomen.

## Historija
Krka je postala nacionalni park 1985. godine odlukom Sabora SR Hrvatske i sedmi je po redu nacionalni park u Hrvatskoj. Sabor Republike Hrvatske Zakonom o izmjenama Zakona o proglašenju Nacionalnog parka “Krka”, 1997. godine revidirao je granice Parka. Južna granica Parka pomaknuta je uzvodno do Skradinskog mosta, a sjeverna gotovo do Knina. Granica Nacionalnog parka "Krka" proteže se 50&nbsp;km uz gornji i srednji tok rijeke Krke (dva kilometra nizvodno od Knina pa do Skradina) i donji tok Čikole (obuhvaćajući ušće i 3,5&nbsp;km kanjona rijeke), na prostoru gradova Knina, Drniša, Skradina i Šibenika i općina Ervenika, Kistanja i Promine.

Poznat je po ogromnom broju jezera i vodopada. U parku se nalazi pravoslavni Manastir Krka osnovan 1345. Osnovala ga je sestra cara Dušana. Manastir je bio najznačajniji duhovni i kulturni centar pravoslavlja u Dalmaciji.
## Fauna
Životinjski svijet Nacionalnog parka "Krka" vrlo je bogat i raznolik, s brojnim endemičnim, rijetkim i ugroženim vrstama, što rijeku Krku svrstava među najvrednije prirodne cjeline u Hrvatskoj i Evropi. U parku se nalaze slijedeći endemi (podzemni): stigobiontni puž, troglobiontni lažištipavac, troglofilni jednakonožni rak, marifugija, čovječja ribica, dalmatinski špiljski konjic. Deset vrsta riba endemi su jadranskog slijeva: zlousta, glavatica, sval, drlja, svjetlica, oštrulj, mren, ilirski klen, visovački glavočić i dalmatinska gaovica.

Na popisu ugroženih vrsta u evropskim razmjerima nalaze se četiri koje se nalaze u NP "Krka": veliki potkovnjak, vuk, vidra i divlja mačka.

## Povezano
* Hrvatski nacionalni parkovi i parkovi prirode 
* Krka
* Manastir Krka
* Nacionalni park
## Reference

## Vanjske veze
* Nacionalni park 'Krka'
Hikawa hram (Saitama)

u distriktu Omiya u Saitami je jedno od glavnih šintoističkih svetišta. Oko njega se nalazi veliki park s brojnim stablima višnje, zoološkim vrtom i muzejem.

Sama Omiya, čije ime doslovno znači 'Veliko svetište', nastala je zbog velikih zasluga za cara Meijia, koji je Hikawu učinio najvećim svetištem od svih drugih u regiji Kannto.

Nalazi se iza tri velika torii vrata i parka s brojnim japanskim bagremovima, a navodno je star preko 2400 godina.

## Napomene

## Izvori
* Ponsonby-Fane, Richard Arthur Brabazon. (1962). ''Studies in Shinto and Shrines.'' Kyoto: Ponsonby Memorial Society. OCLC 3994492
Hikawa hram

**Hikawa hram** ili **Hikawa oltar** se može odnositi na:
* Hikawa hram (Saitama), šintoističko svetište u prefekturi Saitama.
* Hikawa hram (Tokyo), šintoističko svetište u Akasaki, u Minatou, u Tokiju.
Stereotip

**Stereotip** je u tiskarskoj tehnologiji otisak s nepokretnim slogom. Po analogiji, u društvenim znanostima pojam se koristi za shematski, pojednostavljen i teško promjenjiv odnos prema nekome ili nečemu. Izraz je nastao u periodu javljanja i razvoja rasnih, etničkih, vjerskih i socijalnih netrpeljivosti. U osnovi stereotipa nalazi se pogrešna i neopravdano široka generalizacija. Stoga se svaki grupni stereotip koji sadrži izrazito emocionalno negativno ocjenjivanje neke etničke, rasne, vjerske ili socijalne grupe tumači kao predrasuda.

## Povezano
* Arhetip

## Vanjske veze
*  Social Psychology Network
* Stereotipi mladih Zagrepčana o Balkanu 
* Stereotipi o Amerikancima
Hrvatska dijaspora

**Hrvatska dijaspora** ili **hrvatsko iseljeništvo** u najširem smislu označava pripadnike hrvatskog naroda koji žive izvan granica Hrvatske ili područja gdje predstavljaju konstitutivni narod (BiH) ili autohtonu manjinu. 
    
* Sjeverna Amerika - Prve osobe hrvatskog porijekla koje su stupile na američko tlo bili su braća Mate i Dominik Konkeđević. U SAD-u prve naseobine Hrvata utemeljene su na jugu ušća Mississippija. Značajno doseljavanje zabilježeno je za vrijeme zlatne groznice u Kaliforniju. I u Arizoni i Nevadi ima Hrvata - uglavnom rade u rudnicima srebra i zlata. Washington i Pennsylvanija značajne su hrvatske kolonije.
* Južna Amerika - U Južnu Ameriku Hrvati počinju pristizati 70-ih godina 19. stoljeća. Najznačajnije hrvatske kolonije do prvog svjetskog rata utemeljene su u Argentini (najviše Hrvata). U Čileu Hrvati žive u kolonijama utemeljenim u gradovima, a bave se trgovinom i obrtom. Ima ih oko 400.000 , te će Čile biti druga zemlja u svijetu s najvećim brojem hrvatskih potomaka. U Brazilu ih je najviše u Sao Paolu. U Južnoj Americi Hrvata ima i u Boliviji, Peruu i Urugvaju.
* Njemačka:

:* Hrvatska katolička misija u Münchenu osnovana je davne 1948. godine. S oko 43 000 registriranih vjernika jedna je od najstarijih i najvećih misija u Njemačkoj za katolike Hrvate. Značajno doseljavanje u Njemačku zabilježeno je krajem šezdesetih i početkom sedamdesetih godina prošlog stoljeća kada je nekoliko stotina tisuća Hrvata u potrazi za boljim životnim uvjetima ili -u manjim broju- zbog neslaganja s komunističkim režimom SFRJ kao disidenti napustili svoju domovinu.

## Hrvatske iseljeničke zajednice nekad i sad
* Hrvati u Argentini
* Hrvati u Australiji
:* Hrvatske zajednice
* Hrvati u Austriji
:* Gradišćanski Hrvati
* Hrvati u Belgiji
* Hrvati u Boliviji
* Hrvati u Brazilu
* Hrvati u Češkoj
* Hrvati u Čileu
:* Moravski Hrvati
* Hrvati u Egiptu 
* Hrvati u Francuskoj
* Hrvati u Italiji
:* moliški Hrvati
* Hrvati u Južnoj Africi
* Hrvati u Kanadi
* Hrvati na Kosovu
:* Janjevci
* Hrvati u Mađarskoj
* Hrvati u Makedoniji
* Hrvati u Nizozemskoj
* Hrvati na Novom Zelandu
* Hrvati u Njemačkoj
* Hrvati u Paragvaju
* Hrvati u Peruu
* Hrvati u Poljskoj 
* Hrvati u Rumunjskoj
:* karaševski Hrvati
* Hrvati u Rusiji 
* Hrvati u SAD-u
* Hrvati u Slovačkoj
* Hrvati u Sloveniji (razlikovati od autohtonih)
* Hrvati u Švedskoj
* Hrvati u Švicarskoj
* Hrvati u Urugvaju
* Hrvati u Venezueli
* Hrvati u Zimbabveu

## Sport u hrvatskoj dijaspori
U druženju i okupljanju hrvatskih iseljeničkih zajednica su veliku ulogu imala športska društva, posebice nogometni klubovi.
Najčešća imena koja nose su Croatia, Jadran, Zrinski, Adria, Dalmacija, Hajduk, Dinamo, HAŠK, Marjan, Velebit, Mladost, Matija Gubec...

## Povezano
* Hrvatska kulturnopovijesna i suvremena ekumena

## Reference

## Vanjske veze
* Iseljavanje Hrvata u Amerike te Južnu Afriku  
* Slobodna Dalmacija Podlistak: Opća skica hrv. iseljeništva od 15. stoljeća do naših dana
Karist

**Karist** () je drevni grčki grad-država koji se nalazio na otoku Eubeja, u blizini suvremenog Karystosa. Za vrijeme grčko-perzijskih ratova Atena je pozvala Karist da se priključi Delskom savezu, ali je Karist to odbio. Zbog toga je oko godine 472. pne. Atena pokrenula vojni pohod na Karist, osvojila ga, opljačkala te potom prisilila da se na kraju ipak priključi Delskom savezu.
Perzijanci (Eshil)

***Perzijanci*** (, *Persai*) je atenska tragedija koju je napisao starogrčki dramatičar Eshil. Praizvedena je godine 472. pne. i predstavlja najstariji sačuvan tekst u historiji teatra. U njoj je dramatiziran perzijska reakcija na vijesti o poratu njihove flote i vojske u bitci kod Salamine (480. pne.), odlučujućem okršaju grčko-perzijskih ratova; kao takva, ističe se i po tome što jedina sačuvana grčka tragedija koja se bavi suvremenim događajima.

## Reference

* Banham, Martin, ed. 1998. *The Cambridge Guide to Theatre.* Cambridge: Cambridge UP. .
* Barrett, David, trans. 1964. *The Frogs*. By Aristophanes. In *The Wasps / The Poet and the Women / The Frogs*. London: Penguin, 1986. 147-212. .
* Favorini, Attilio. 2003. "History, Collective Memory, and Aeschylus' *Persians.*" *Theatre Journal* 55:1 (March): 99-111.
* Hall, Edith. 1991. *Inventing the Barbarian: Greek Self-definition through Tragedy*. Oxford Classical Monographs ser. Oxford: Clarendon. .
* ---. 1996. *Aeschylus *Persians*: Text and Commentary*. Warminster: Aris & Phillips. . 
* Harrison, Thomas. 2000. *The Emptiness of Asia: Aeschylus' *Persians* and the History of the Fifth Century*. London: Gerald Duckworth. .
* Lesky, Albin *et al*. 1996. *A History of Greek Literature*. Hackett. .
* McLaughlin, Ellen. 2005. *The Greek Plays*. New York: Theatre Communications Group. .
* Muller, K.O. 1858. *History of the Literature of Ancient Greece: To the Period of Isocrates*. Trans. George C. Lewis. Longmans, Green & Co.
* Munn, Mark H. 2000. *The School of History: Athens in the Age of Socrates*. Berkeley: U of California P. .
* Podlecki, A.J. 1986. "*Polis* and Monarchy in Early Greek Tragedy." In *Greek Tragedy and Political Theory*. Ed. Peter Euben. New ed. Berkeley: U of California P, 1992. .
* Raphael, Frederic, and Kenneth McLeish, trans. 1991. *Plays: One*. By Aeschylus. Ed. J. Michael Walton. Methuen Classical Greek Dramatists ser. London: Methuen, 1998. .
* Segal, Charles. *Euripides and the Poetics of Sorrow: Art, Gender and Commemoration in *Alcestis*, *Hippolytus* and *Hecuba*.* Durham: Duke UP. .
* Taxidou, Olga. 2004. *Tragedy, Modernity and Mourning*. Edinburgh: Edinburgh UP. .
Hrvatska turistička zajednica

**Hrvatska turistička zajednica** (HTZ) je nacionalna turistička organizacija osnovana radi stvaranja i promicanja identiteta i ugleda hrvatskog turizma, planiranja i provedbe zajedničke strategije i koncepcije njegove promocije, predlaganja i izvedbe promidžbenih aktivnosti u zemlji i inozemstvu od zajedničkog interesa za sve subjekte u turizmu, te podizanja razine kvalitete cjelokupne turističke ponude Hrvatske.

Tijela ove organizacije su: 
* Sabor 
* Turističko vijeće 
* Nadzorni odbor i predsjednik.

Dužnost predsjednika HTZ-a obnaša ministar mora, turizma, prometa i razvitka. HTZ djeluje na temelju godišnjeg Programa rada i Financijskog plana koje donosi Sabor, a ostvaruje prihode iz sljedećih izvora: boravišne pristojbe, članarine, državnog proračuna i ostalih izvora. Stručna služba HTZ-a je Glavni ured sa sjedištem u Zagrebu, koji obavlja stručne i administrativne poslove koji se odnose na zadaće Hrvatske turističke zajednice.

## Vanjske veze
* Stranice HTZ-a
Brian Cowen

**Brian Cowen** (, rođen 10. januara 1960.) je trenutni Taoiseach (premijer) Irske. Na dužnost je stupio 7. maja 2008, vodeći koalicijsku vladu načelu s vlastitom strankom Fianna Fáil a kojoj pripadaju Zelena stranka i Progresivni demokrati, uz podršku nezavisnih zastupnika irskog parlamenta. 

Bio je Teachta Dála (zastupnik parlamenta) za okrug Laois-Offaly od 1984. Prethodno je služio kao ministar rada (1992–1993), ministar energije (1993), Ministar transporta, energije i komunikacija (1993–1994), ministar za zdravstvo i djecu (1997–2000), ministar vanjskih poslova (2000–2004) i ministar financija (2004–2008). Služio je kao Tánaiste od 2007 do 2008. Postao je vođa Fianna Fáil nakon ostavke Bertieja Aherna. Dana 7. maja 2008. nakon što je Bertie Ahern podnio ostavku kao Taoiseach, Cowen je nominiran u Dáilu i izabran za Taoiseacha.

## Izvori

## Vanjske veze

* Brian Cowen's page on the Fianna Fáil website 
* Brian Cowen's electoral history (ElectionsIreland.org)
* Oireachtas members database entry for Brian Cowen 
* Brian Cowen feature from the Offaly Express
* Department of the Taoiseach Website
471. pr. n. e.

__NOTOC__

Godina **471. pne.** bila je godina predjulijanskog rimskog kalendara. U rimskoj državi bila je poznata kao **Godina konzulstva Sabina i Barbata** (ili, rjeđe, **godina 283. ''[[Ab urbe condita]]***). Oznaka 471. pne. za ovu godinu se koristila od ranog srednjeg vijeka, kada je [[kalendarska era]] [[Anno Domini]] postala glavna metoda u zapadnoj Evropi sa označavanje godina.



== Događaji ==
* [[Atena|Atenski]] [[političar]] [[Temistoklo]] gubi naklonost atenskog naroda, te je [[Ostracizam|ostraciziran]] i prognan u Arg.
* Osnovana kolonija [[Policastro Bussentino|Piksunte]] (*Pixous'') u Velikoj Grčkoj.

## Rođenja
* Tukidid, grčki historičar (jedna od pretpostavljenih datuma, 460. pne. je vjerojatnija) (u. cca. 395. pne.)

## Smrti
*
Policastro Bussentino

**Policastro Bussentino** (ili **Policastro**) je italijanski zaselak (*[[frazione]]*), najveći u općini Santa Marina u provinciji Salerno, odnosno u regiji Kampanija.

## Historija
Grad je osnovan godine 471. pne. kao **Piksunte** (Pixunte, Pixous), kolonija Velike Grčke. U fašističkom periodu, spajanjem općina Ispani i S.Marina, Policastro je postao predio Capitella .

## Reference


## Povezano
* Cilento
* Santa Marina
* Zaljev Policastro
* Nacionalni park Cilento i Vallo di Diano
* Magna Graecia

## Vanjske veze

* Gulf and town of Policastro (IT)
* Policastro on Cilento portal  (IT)
470. pr. n. e.

__NOTOC__

Godina **470. pne.** bila je godina predjulijanskog rimskog kalendara. U rimskoj državi bila je poznata kao **Godina konzulstva Potita i Mamerka** (ili, rjeđe, **godina 284. ''[[Ab urbe condita]]***). Oznaka 470. pne. za ovu godinu se koristila od ranog srednjeg vijeka, kada je [[kalendarska era]] [[Anno Domini]] postala glavna metoda u zapadnoj Evropi sa označavanje godina.





== Događaji ==
* Nakon što su ga [[sparta]]nske vlasti optužile da namjerava dići ustanak [[helot]]a, [[Pauzanija (general)|Pauzanija]] se sklanja u Atenin hram. Spartanci štuju [[utočište]], ali mu zazidaju sva vrata i prozore kako bi Pauzaniju izgladnjeli na smrt.
* U [[Olimpija (Grčka)|Olimpiji]] počinje zidanje [[Zeusov hram|Zeusovog hrama]], uključujući skulpturu (čiji se fragmenti danas čuvaju u [[Arheološki muzej|Arheološkom muzeju]] u Olimpiji) zvanu *Apolon se bori s Lapitima i kentaurima* (približan datum).
* Napravljen *Dvokoličar* u Apolonovom svetištu u [[Delfi]]ma, radi slavljenja pobjednika [[Pitijske igre|Pitijskih igara]] [[478. pne.|478]]. ili [[474. pne.]] (približan datum). Danas se čuva u [[Arheološki muzej|Arheološkom muzeju]] u [[Delfi]]ma.
* [[Slikar Pana]] pravi "zvonasti krater" (posudu za miješanje vode i vina) na kojoj se nalazi slika *Artemida ubija Akteona''. Danas se čuva u Muzeju lijepih umjetnosti u Bostonu (približni datum).

## Rođenja
* Aspazija iz Mileta, ljubavnica Perikla iz Atene (u. cca. 400. pne.)
* Mozi, kineski filozof (u. cca. 390. pne.)

## Smrti
* Pauzanija, spartanski komandant u doba grčko-perzijskih ratova
Mesenijski ratovi

**Mesenijski ratovi** su bili ratovi izmeću Mesenije i Sparte u 8. veku pne. i 7. veku pne. .
## Prvi mesenijski rat

Izgleda da je spartanski kralj Teopomp pokušajem zauzimanjem tvrđave na planini Itomi započeo Prvi mesenijski rat. U to vreme (druga polovina 8. veka pre Hrista) nije postojala ni falanga ili hopliti. Rat je bio serija napada ili opsada.
Sparti su pomagali plaćenici sa Krita i Korinta, a Meseniji su pomagali iz Arkadije, Argosa i Sikiona.
Rat je trajao 19 godina. U ratu pobeđuje Sparta oko 720. pne. Mesenija postaje zavisna od Sparte. Ljudi su bili obavezni da daju većinu poljoprivrednih proizvoda Sparti.

## Drugi Mesenijski rat

Drugi mesenijski rat počinje kao pokušaj Mesenije da se otrgne iz Spartanske dominacije i da se revanšira. Rat je najverovatnije bio od 670. pne.-657. pne. Prema Groteu rat je bio od 648. pne. - 631. pne. .U tom ratu se prvi put korist falanga. Mesenija je upotrebom falangi pobedila Spartu 669. pne.. Zatim Sparta pobeđuje u jednoj većoj bici, a posle toga rat se pretvara u niz napada bez glavnog udara, slično prvom ratu. Mesenija je izgubila rat i Sparta je anektira. Jedan deo građana se pretvara u helote, a drugi deo po gradovima dobija status slobodnih građana.

Centalnu ulogu u tom ratu ima mesenski heroj Aristodem. Postoji priča da je Aristodem obećao da će žrtvovati svoju ćerku, da bi umilostivio bogove i time zaštitio Meseniju od Sparte. Aristodemova ćerka je imala ljubavnika, koji je da bi je zaštitio, raširio priču da će ona postati majka.
Aristodem je to saznao pa je zaklao svoju ćerku, a Sparta je zauzela Meseniju.

## Treći mesenijski rat

Treći mesenijski rat je izbio 464. pne. , kada je razorni potres uništio Spartu. Pobunjenici su se ponovo branili nekoliko godina na tvrđavi Itom. Mećutim morali su napustiti Peloponez i Atinjani ih nastanjuju kod Neupakta.

Spartanci su željeli da nagrade svoje vlastite građane sa zemljom od Mesenije, pa su domaće stanovništvo pretvarali u robove zvane heloti. Heloti su inače bili konstantna pretnja za Spartu, jer su heloti dizali ustanke. Helota je bilo više od gospodara, pa su Spartanci stalno morali biti spremni na gušenje pobune helota.
Čeka

**Čeka** je naročito udešeno čekalište (zasjeda) za lov obično na visoku divljač i divlje svinje. Često ima oblik uređene (ponekad natkrivene) promatračnice podignute na stupove i izgrađene od drveta, ali može biti i improvizirana na kakvom pogodnom drvetu.

## U Baranji
U Baranji čeka ima u šumskim lovištima (npr. u šumi Haljevo kod Belog Manastira). Obično se podižu na mjestima gdje se ukrštaju šumske prosjeke, ali mogu biti podignute na pogodnim mjestima (uz rubove njiva ili uz kanale) i u lovištima izvan šuma.

## Povezano
* Zasjeda
Čeka (razvrstavanje)

**Čeka** može značiti:

* Čeka, specijalno uređeno čekalište (zasjeda) za lov na divljač;
* Čeka (sovjetska), tajna policija Sovjetske Rusije.

## Povezano

* Cheka
ČEKA

: *Za ostala značenja vidi [[Čeka (razvrstavanje)]]*
**Čeka** ili **Čeka** (**ČK** ili **ЧК** - чрезвычайная комиссия *črezvičajnaja komisija*, ruski: *Izvanredna komisija*) je popularna skraćenica za tajnu policiju Sovjetske Rusije čiji je službeni naziv bio *Sveruska izvanredna komisija za borbu protiv [[Antisovjetska agitacija|kontrarevolucije]] i [[sabotaža|sabotaže]]* (). Godine 1917. ju je nakon oktobarske revolucije osnovao Feliks Djeržinski. Godine 1922. se transformirala u novu tajnu službu pod nazivom GPU. Riječ čekist se, međutim, i do danas u Rusiji i drugim dijelovima SSSR-a održala kao kolokvijalni izraz za pripadnika tajne policije.
Utočište

**Utočište** u najširem smislu označava svako mjesto na koje se odlazi kako bi se izbjeglo nasilje, neprijatelji ili elementarne nepogode, odnosno mjesto na kome se može očekivati veći stepen sigurnosti. U užem smislu se pod time podrazumijevaju specifične institucije koje su sankcionirane pravom, običajima ili državnim aktima. Među takve institucije spadaju:

* utočišta za životinje, pri čemu valja razlikovati nacionalne parkove gdje se štite divlje, odnosno specifična utočišta za napuštene domaće životinje;
* utočišta za beskućnike;
* utočišta za žrtve kućnog nasilja i sl.

Specifična utočišta su diplomatske misije u kojima žrtve progona mogu tražiti pravo azila. Taj se institut razvio od instituta koji je postojao, a ponegdje još postoji u hramovima i crkvama.

U SAD se, pak, u posljednje dvije decenije razvio institut grada utočišta, odnosno gradova gdje lokalne vlasti namjerno dozvoljavaju boravak ilegalnim imigrantima.

## Povezano

* Sklonište
Savez komunista Hrvatske

**Savez komunista Hrvatske** (**SKH**) je bila vladajuća stranka u Socijalističkoj Republici Hrvatskoj od 1945. do 1990. godine, odnosno ispostava Saveza komunista Jugoslavije. Nastala je godine 1937. pod nazivom Komunistička partija Hrvatske i, slično kao i njena matična stranka KPJ, bila je u ilegali. Njeno članstvo je odigralo ključnu ulogu u organizaciji partizanskog pokreta u Hrvatskoj za vrijeme drugog svjetskog rata. Godine 1952. je, slično kao i KPJ, promijenila ime u SKH.

Godine 1990. je, nakon ustavnih promjena i organiziranja prvih višestranačkih izbora promijenila ime u **Savez komunista Hrvatske - Stranka demokratskih promjena**, da bi od 1994. djelovala kao Socijaldemokratska partija Hrvatske.

## Povezano
* Komunistička partija Jugoslavije
Ron Silver

**Ronald Arthur "Ron" Silver** (2. jul 1946.  15. mart 2009.) bio je američki glumac, režiser, producent i politički aktivist.

## Opus
**Televizija**
* *[[Chicago Hope]]*
* *[[Law & Order]]*
* *[[Rhoda]]*
* *[[Skin (TV series)|Skin]]*
* *[[Veronica's Closet]]*
* *[[Heat Vision and Jack]]*
* *[[Billionaire Boys Club]]*
* *[[The West Wing]]*
* *[[Wiseguy]]*
**Pozornica**
* *[[Hurlyburly]]*
* *[[Speed The Plow]]* (Tony i nagrada Drama Desk)
* *[[Social Security (drama)|Social Security]]*
**Film**
* *[[Word of Honor (1981 film)|Word of Honor]]*
* *[[Best Friends]]*
* *[[Find Me Guilty]]*
* *[[Kane and Abel]]*
* *[[The Entity]]*
* *[[Silent Rage]]*
* *[[Silkwood]]*
* *[[Reversal of Fortune]]*
* *[[Enemies, a Love Story (film)|Enemies, a Love Story]]*
* *[[Garbo Talks]]*
* *[[Timecop]]*
* *[[Master Spy - The Robert Hanssen Story]]*
* *[[The Arrival (film)|The Arrival]]*
* *[[Rhapsody In Bloom]]*
* *[[Blue Steel (1990 film)|Blue Steel]]*
* *[[Broken Promises: The United Nations at 60]]* (režiser, izvršni producent, narator)
* *[[FahrenHYPE 9/11]]*
* *[[Jack (2004 film]])*
* *[[The Ten]]*
* *[[My Father's Will]]*

## Reference

## Vanjske veze
* 
* Ron Silver's blog at Pajamas Media 
* "Actor Ron Silver Has a New Role, Backing Bush." *The Washington Post*. September 3, 2004.
* Obituary in the Los Angeles Daily News
* Obituary in ''The Times''