open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Opera b.b. Zagreb

**Opera b.b. Zagreb** je prvo komorno operno kazalište u Hrvatskoj koje djeluje od 2006. godine s ciljem promocije operne umjetnosti u Hrvatskoj i izvan nje. Opera b.b. Zagreb surađuje s kazalištima u Varaždinu, Karlovcu, Poreču, te sa Pulskim Istarskim narodnim kazalištem kao koproducentom, također je 2009. godine uspostavila prvu međunarodnu koprodukciju i to s teatrom Madlenianum iz Beograda, a to je bila ujedno i prva ozbiljnija kazališna koprodukcija na ovim prostorima nakon ratnih zbivanja.

Osnivač i umjetnički voditelj je operni pjevač Ronald Braus, a šef dirigent je maestro Vladimir Kranjčević.

## Premijerni naslovi
* Francis Poulenc: La voix humaine
* Gian Carlo Menotti: Telefon (u koprodukciji s Teatrom Madlenianum, Beograd)
* Gaetano Donizetti: Rita
* Gioachino Rossini: Il Signor Bruschino (u koprodukciji s Istarskim narodnim kazalištem Pula)
* Gian Carlo Menotti: Medium (u koprodukciji s Teatrom Madlenianum, Beograd)
* Giovanni Battista Pergolesi: La serva padrona 
* Jacques Ibert: Angelique
* Gaetano Donizetti: Il Campanelo 

## Izvori

## Vanjske veze
* Jutarnji list 
* Večernji list
* Istarsko narodno kazalište
Super Andrija

**Super Andrija** je stambeni neboder u glavnom gradu Republike Hrvatske Zagrebu. Nalazi se u Novom Zagrebu, u gradskom naselju Sigetu. Jedan je od najvećih stambenih nebodera u Zagrebu, ali i u cijeloj Hrvatskoj.

## Porijeklo imena
Nesvakidašnje ime koje zgrada neslužbeno nosi nema točno određeno porijeklo. Mnogi bivši i sadašnji stanari navode razne podatke, od onih da zgrada ime nosi po jednom od poginulih radnika koji ju je gradio, preko hit pjesme *„Andrija (super momak)“* iz 1962., pa sve do toga da je dobila ime po svom bivšem stanaru Andriji Aksentijeviću, koji je bio visokopozicionirani službenik u Jugoslavenskoj narodnoj armiji. Nijedan od navoda nikada nije službeno potvrđen.

## Gradnja
Zgrada je izgrađena početkom 1973. godine, djelo je arhitekta Miroslava Cantinellija, a radove je obavila tvrtka Industrogradnja. Kao neformalni uzor Super Andriji navodi se *[[Marseljska stambena jedinica|Unite d'Habitation]]*, velika stambena zgrada u Marselju građena od 1946. do 1952., po projektu arhitekte Le Corbusiera. Međutim, stambeni neboderi slični Super Andriji postoje i u Beču, pod nazivom *[[Alt Erlaa]]*.

## Tehničke karakteristike
Neboder ima 14 katova, 3 ulaza, 9 dizala te više od 300 stanova. Iako se izvana čini velik i nezgrapan, iznutra je sasvim pristojno uređen te je ugodan za život. Svaki kat ima nekoliko prozora kroz koje seže pogled na zapadni i istočni dio Novog Zagreba. U blizini zgrade nalazi se veliki otvoreni parking za stanare, dok su u prizemlju smješteni manji poslovni prostori.

## Odraz u glazbi
Zagrebački bend "Ilijini sinovi" skladao je pjesmu o zgradi pod istim nazivom.

## Galerija


Image:Pogled sa Super Andrija prema Mamutici.JPG|Pogled sa Super Andrije prema stadionu nogometnog kluba Hrvatski dragovoljac. U pozadini vide se Mamutica te odlagalište otpada Jakuševac.
Image:Pogled sa Super Andrije prema Zagrebačkoj Areni.JPG|Pogled sa Super Andrije prema Zagrebačkoj Areni.



## Povezano
* Mamutica

## Izvori
* Podaci o zgradi ''Unite d'Hatitation'' (engleski jezik)
* Podaci o bečkim zgradama Alt Erlaa
* Iskustva stanara Super Andrije, mitovi o neslužbenom imenu zgrade
* Podatak o arhitektu zgrade 

## Vanjske veze
Chromosov neboder

**Chromosov neboder** (poznat i pod nazivom *Chromosov toranj*) poslovni je neboder u glavnom gradu Republike Hrvatske Zagrebu. Nalazi se u gradskoj četvrti Trnje, na uglu Ulice grada Vukovara i Heinzelove ulice, te je posljednji neboder izgrađen u Zagrebu prije početka Domovinskog rata.

## Gradnja
Neboder je otvoren 1989. godine te je posljednja visoka građevina izgrađena u Zagrebu prije raspada SFRJ. Glavni arhitekti projekta bili su Marijan Turkulin i Petar Vouk.

## Osnovne karakteristike
Zgrada ima 15 katova te je ukupne visine 60 metara. U početku je bila namijenjena kao glavno sjedište tvrtke Chromos, pa otuda dolazi i ime. Danas je za uredske prostore koristi 40-ak tvrtki, a ovdje svakodnevno na posao dolazi 600-tinjak zaposlenih.

## Izvori

## Vanjske veze
Ilički neboder

**Ilički neboder** (poznat i kao *Ilica 1*, *Neboder u Ilici* ili samo *Neboder*) poslovni je neboder u glavnom gradu Republike Hrvatske Zagrebu. Nalazi se na Trgu bana Jelačića, a službena mu adresa glasi Ilica 1, pa otuda dolazi i ime. Povijest ga bilježi kao prvi poslovni neboder u  Hrvatskoj.

## Gradnja
Gradnja je počela 1957. godine i trajala je godinu dana. Glavni arhitekti projekta bili su Slobodan Jovičić, Josip Hitil i Ivan Žuljević, dok su glavni investitori bile tvrtke Končar i Ferimport. Ilički neboder bio je prva zgrada u tadašnjoj Jugoslaviji koja je imala aluminijsku fasadu. Proizvođač aluminijskih ploča bila je tvrtka Utva Pančevo iz Srbije. Neboder je otvoren 22. kolovoza 1959., a otvorio ga je Većeslav Holjevac, tadašnji zagrebački gradonačelnik. Osim po fasadi, zgrada je nakon otvorenja bila poznata i kao najviši jugoslavenski poslovni neboder . Godine 2007. postavljenjem ploča od tamnog stakla obnovljena je fasada .

## Osnovne karakteristike
Ilički neboder broji 17 katova, a visok je 70 metara . U podnožju nebodera nalaze se trgovački prostori, a na katovima uredskih prostori. Posljednji kat namijenjen je za vidikovac, i otvoren je za javnost. Ukupna površina iznosi 5.600 četvornih metara.

## Zanimljivosti
Dana 29. studenog 1970., na jugoslavenski Dan Republike, politička aktivistica Julienne Bušić s vrha nebodera bacala je letke koji su zagovarali neovisnost Hrvatske od Jugoslavije . Bušić je imala pomoć jedne svoje kolegice, a kasnije su obje uhićene.

## Izvori
Iblerov neboder

**Iblerov neboder** najstariji je neboder u Zagrebu. Ima 10 katova i popularno ga zovu "Drveni neboder". Građen je od 1956. do 1958. godine prema projektu arhitekta Drage Iblera. Zgradu čine poslovna poluugrađena dvokatnica sa stambenim osmerokatnim tornjem – zgrada Autocentra, poznata pod kolokvijalnim nazivom “Drveni neboder”. Sadržajna struktura strogo je diferencirana s trgovačkim lokalima u prizemlju, te uredskim prostorom u dvije etaže podnožja tornja. Zgrada se odlikuje arhitektonskom i graditeljsko-tipološkom vrijednošću te se ubraja u ključna ostvarenja moderne hrvatske arhitekture. Ovaj neboder je zaštićeno kulturno dobro (Z-1472) od 2004. godine.

## Povezano
* Zagrebački stambeni neboderi

## Izvori
Muzički biennale Zagreb

**Muzički biennale Zagreb** je hrvatski festival suvremene glazbe međunarodnog karaktera.

Prvi put se je održao 1961. godine. Osnovao ga je Milko Kelemen.

Uz ovaj se festival vezuje početke nove hrvatske glazbe.  MBZ sustavno od početka šezdesetih godina upoznaje hrvatsku sredinu s novim stremljenjima u svjetskoj glazbi.

Sadržajem je MBZ posvećen novoj glazbi. Pod time se obuhvaća klasična djela suvremene glazbe, ali i noviji uradci. Pri tome nisu ograničeni samo na glazbu.

Raspon obuhvaća simfonijske orkestre, jazz, komornu glazbu, eksperimentalni glazbeni teatar, suvremeni ples, elektroničku glazbu, alternativnu glazbu i druge.

## Izvor
*Službene stranice
Trešnjevačka ljepotica

**Trešnjevačka ljepotica** ili **stambeno-poslovni toranj Ozaljska** je stambeno-poslovni neboder u zagrebačkom kvartu Trešnjevka. Projektant nebodera je arhitekt Slavko Jelinek.

Investitor i izvođač radova bila je tvrtka G.P. Industrogradnja. Neboder je građen od 1967. do 1969. godine i upamćen je kao prvi neboder građen novom tehnologijom gradnje, takozvano kliznom oplatom, koja do tada u nas nije korištena za stambene zgrade. Projektiran je da može izdržati i najrazorniji potres.

Neboder je visok 73 metra. Ima 22 kata, od toga su prizemlje i prva dva kata poslovni prostor (trgovine i uredi) a ostatak je stambeni prostor. Na svakom katu nalazi se 9 stambenih jedinica.

Neboder se nalazi u Ozaljskoj ulici broj 93, između Selske ulice i "Remize".

Trešnjevačka ljepotica je posljednji u nizu projekata arhitekta Slavka Jelineka, čiji su radovi uvelike utjecali na suvremeni vizualni identitet Trešnjevke. Vjeruje se da su ime Trešnjevačkoj ljepotici nadjenuli prolaznici.

## Povezano
* Zagrebački neboderi

## Izvori
* "40 godina Trešnjevačke ljepotice", članak iz kvartovskog glasila "Glas Trešnjevke br. 8", str. 38, jesen 2009., u .pdf formatu s web stranice ''Centra za kulturu Trešnjevka'', ''www.cekate.hr'' (pristupljeno 20.11.2013.)
* "Stambeno-poslovni toranj Ozaljska", web stranica Društva arhitekata Zagreba, ''www.d-a-z.hr'' (pristupljeno 21.11.2013.)

## Vanjske veze
Loewyeva visoka kuća

**Loewyeva visoka kuća** odnosno poslovno-stambena zgrada Radovan zagrebački je "neboder" s devet katova. Sagrađen je 1933.-1934. godine za Eugena Radovana, tadašnjeg generalnog direktora kemijske industrije Titanit i glavnog zastupnika industrijske i trgovinske tvrtke Bosch AG. Autor osnove je arhitekt Slavko Löwy, a zadatak mu je povjeren na temelju pobjede na užem pozivnom natječaju. Radove je izvelo građevno poduzeće Otto i Erwin Sorg. Dosljednost oblikovnog govora internacionalnog stila, čistoća prostornog rješenja s naročito izraženom velegradskom aspiracijom, primjerenom mjerilu i mogućnostima sredine svrstavaju je među najbolja ostvarenja hrvatske moderne arhitekture. Ovaj neboder je zaštićeno kulturno dobro (Z-2154) od 2005. godine.

## Povezano
* Zagrebački neboderi

## Izvori
Nagrada Galerije Forum

**Nagrada Galerije Forum** je hrvatska likovna nagrada Galerije Forum koja djeluje pri KIC-u.

Utemeljena je 2001. godine. Dodjeljuje ju se godišnje likovnom stvaratelju za uspješno realiziranu samostalnu izložbu u prethodnoj godini. Tom se Nagradom također želi promicati one likovne vrijednosti koje Galerija koncepcijski i provodi u svojemu prostoru.

Nagradu čine pisani dokument te 10.000 kuna. 

## Dobitnici i dobitnice
*2001.: slikar Edo Murtić
*2002.: Ivan Lovrenčić
*2003.: slikar i grafičar Vatroslav Kuliš 
*2004.: Miroslav Šutej za svoju samostalnu izložbu «Prekrivene oči» u Umjetničkom paviljonu.
*2005.: Ljubo Ivančić 
*2006.: Joško Eterović, za retrospektivnu izložbu Od Prekinute linije do Mutacija, 1970.-2006. u riječkom Muzeju moderne i suvremene umjetnosti
*2007.: Đuro Seder za njegovu samostalnu izložbu *Lica beskonačnog* u Galeriji Klovićevim dvorima. Komisija za dodjelu: Milan Bešlić i dr.
*2008.: slikar Petar Barišić, za samostalnu izložbu Bijelo u zagrebačkom Umjetničkom paviljonu. Komisija za dodjelu: Milan Bešlić, Stanko Jančić ugen Kokot, Tonko Maroević i Igor Zidić, 
*2009.: slikar i dizajner Boris Bučan, za izložbu "Portreti postavljenu u Galeriji Prsten HDLU. Komisija za dodjelu: Milan Bešlić (predsjednik), Eugen Kokot, Ante Kuduz, Tonko Maroević i Igor Zidić.
*2010.: kipar Kuzma Kovačić za izložbu u splitskoj Galeriji umjetnina.
*2011.: kipar Petar Dolić i arhitekt Petar Zaninović za Spomenik hrvatske pobjede Oluja '95 u Kninu. Komisija za dodjelu: Milan Bešlić (predsjednik), Stanko Jančić, Eugen Kokot, Tonko Maroević i Igor Zidić.
*2012.:

## Izvori
XCimos

**xCimos** ili **Cimosova Zgrada** je zgrada na križanju ulice Hrvatskog sokola i Ljubljanske avenije u Zagrebu. Zgrada je u izgradnji, biti će izgrađena u ljeto 2014. godine. Izgradnja zgrade počela je u jesen 2013. godine. Na mjestu nekadašnje nedovršene zgrade Cimosa. Natječaj je raspisao investitor Consultants Group. Prvu nagradu na natječaju dobio je 3LHD. Zgrada će imati 9 katova, u prizemlju biti će trgovine, a u višim djelovima zgrade biti će poslovni prostori. Površina zgrade je 23 000 metara kvadratnih, tlocrtna površina zgrade je 3865 metara kvadratnih. Obuhvat zgrade je 7300 metara kvadratnih. Volumen zgrade sastoji se od dva dijela, višeg - poslovne namijene, i nižeg namijenjenog trgovačkim sadržajima i parkiranju.

## Povezano
* Neboder
* Zagrebački poslovni neboderi

## Izvori
* xCimos, 3LHD
Revija amaterskog filma

**Revija amaterskog filma** (kratica: **RAF**) je revija amaterskih filmskih uradaka koja se održava u Zagrebu.

Program je podijeljen u nekoliko žanrovskih skupina: 
*igrani film
*dokumentarni film
*eksperimentalni film
*animirani film
*glazbeni film,
a na reviji u 2006. se prvi put pojavljuju filmske kategorije *[[RAF Kids]]* i *[[RAF Teens]].

Postoji i kategorija [[RAF Specials]], u kojoj se prikaziva [[premijera|premijerne]] filmove.

Ne postoje posebna vlastita prosudišta za biranje filma za sudjelovati na ovoj filmskoj reviji. Jedini uvjeti su ti da se filmovi moraju prijaviti na natječaj, trajati do 20 minuta, a vrijeme izrade je lanjska i tekuća godina.

Svi ostali filmovi ulaze u posebni program.

Dosadašnje revije:

== 1. revija amaterskog filma ==
== 2. revija amaterskog filma ==
== 3. revija amaterskog filma ==
== 4. revija amaterskog filma ==
== 5. revija amaterskog filma ==
*5. revija amaterskog filma* se održala u [[Zagreb]]u od 20. do 25. ožujka 2006. godine.

Glavni program ove [[revija|revije]] bio je 160 [[film]]skih [[amater]]skih uradaka iz Hrvatske i inozemstva, dajući tako ovoj reviji međunarodni status.

Inozemni sudionici ove revije došli su iz [[BiH]], [[Danska|Danske]], [[Meksiko|Meksika]], [[SAD]]-a,  [[Slovačka|Slovačke]], [[Slovenija|Slovenije]], [[Srbija i Crna Gora|SiCG]] i [[Ujedinjeno Kraljevstvo|Ujedinjenog Kraljevstva]].

Prvi put se pojavljuju kategorije [[RAF Kids]] i [[RAF Teens]].

Program [[RAF Specials]] sadrži tri [[premijera|premijere]]:
*"*Sravnjeni sa zemljom*", [[Bore Lee]]ja, hrvatski [[kung-fu akcijski film]]
*"*Vinopiri:blutvajnšpricer saga*", slovenski dugometražni [[horor]]
*"*Petrovaradinsko pleme*", dokumentarni film

Revija se održavala u [[Trešnjevački centar za kulturu|trešnjevačkom centru za kulturu]] (CZK-u), u klubovima "Gjuro II" i "Pauk" te u književnom klubu "Books", sve u Zagrebu.

== 6. revija amaterskog filma ==
*'6. revija amaterskog filma*' održala se u [[Zagreb]]u od 25. do 31. ožujka [[2007.]] godine.

Glavni program ove [[revija|revije]] je 211 [[film]]skih [[amater]]skih uradaka iz Hrvatske i inozemstva, dajući tako ovoj reviji međunarodni status.

Inozemni sudionici ove revije dolaze iz [[Makedonija|Makedonije]], [[Slovenija|Slovenije]], [[Srbija|Srbije]], [[Crna Gora|Crne Gore]], [[Kanada|Kanade]], [[BiH]], [[Poljska|Poljske]], [[Švedska|Švedske]].

Revija je bila raspoređena u programe:<br>
(nepotpun popis)
*s RAFom na kavu
*RAF Predstavljanja
*RAF Specials
*RAF Radionica
*RAF Zabave

Program RAF Specials sadrži, među ostalim:

*"*Maskirani pljačkaš*", [[Bore Lee]]ja, hrvatski kung-fu akcijski film (svjetska premijera)
*"*Zlatne čaklje*", [[Bore Lee]]ja, crnogorski kung-fu akcijski film
*"*The hearts of age, biseri hrvatske kinoteke''", Arsona Wellesa
*projekcije posvećene Trash film festivalu u Varaždinu

Revija se održala u kinu "Central", Velikoj dvorani istog kina, u "Jabuci" te u "Pauku" .

## Vanjske veze

*Službene stranice
Zagrebački filmski festival

Osnovan 2003. godine, **Zagrebački filmski festival** pozicionirao se među najznačajnija hrvatska kulturna događanja. 7 filmskih programa, 80ak filmova te 31 000 gledatelja  u 2007. godini.

U vrijeme festivala, prostori Studentskog centra i kina Europa pretvaraju se u svojevrsni grad u gradu koji živi od 9 sati ujutro do 4 u noći ostavljajući sve dvorane, predvorja i barove na raspolaganje festivalskim zbivanjima. Već svojim prvim izdanjem 2003. godine festival je privukao pažnju javnosti na SC kao na frekventno mjesto prezentacije, kreacije i suradnje i potakao ga da joj se otvori i takvim ostane i tijekom cijele godine.

Uz glavni program, natjecateljskog karaktera, podijeljen u tri kategorije - cjelovečernji igrani, kratki igrani i dokumentarni film - u programskom oblikovanju jednaka pažnja posvećena je popratnom programu kojeg svake godine čini 5-6 posebnih filmskih programa, promocije knjiga, filmskih i kulturnih projekata kao i prezentacije novih tehnoloških dostignuća vezanih uz filmsku produkciju te neizostavni zabavni programi.

Nagrada na ovom festivalu zove se Zlatna kolica, a uz umjetnički rad Nedjeljka Mikca, najboljima se dodjeljuju i novčana sredstva. Novčani fond u 2007. godini iznosio je 11.000€.

Filmovi se prikazuju u Kinu SC, kinu &TD te Kinu "Europa", a ostala događanja održavaju se u Galeriji SC-a, MultiMedijalnom centru, Klubu SC-a i predvorjima kina.

Zagrebački filmski festival projekt je produkcijske kuće Propeler film d.o.o.


Image:Red_za_itd.jpg|Red za Vip kino &TD
Image:Kinosc.jpg|Kino SC
Image:Izlozba.jpg|Izložba "Odlučni trenuci"


## Vanjske veze
* www.zagrebfilmfestival.com 
* www.propelerfilm.com
Tepih galerija

**Tepih galerija**, nova kulturna institucija koja je nakon 60-godišnjeg prekida utemeljena u Zagrebu 2006. godine i nastavlja višestoljetnu tradiciju izlaganja rukom rađenih tepiha s Bliskog i Dalekog istoka. 

Izložbe sagova u Zagrebu postoje u neprekinutom kontinuitetu od 1766. do 1945. godine kada komunističke vlasti zatvaraju posljednju galeriju tepiha. Inače, prvu zagrebačku galeriju sagova ustanovio je 1896. godine ministar bogoštovlja i prosvjete dr. Isidor Kršnjavi, a vodio ju je do svoje smrti 1926. godine tadašnji upravitelj Zemaljskog Državnog arhiva dr. Ivan pl. Bojničić. Slične galerije tepiha djeluju danas u New Yorku, Londonu, Moskvi, Parizu i Beču.
Ephemerides Zagrabienses

**Ephemerides Zagrabienses** su bile novine na latinskom jeziku koje su izlazile u Zagrebu.

Počele su izlaziti 1771. godine. Izdavač je bio Antun Jandera, koji je bio rođenjem iz Češke. Urednik nije poznat do danas. Nije sačuvan ni jedan primjerak ovog lista. O ovom se listu znade preko drugih izvora.

## Izvori

## Vanjske veze
*Culturenet 'Kraglski Dalmatin' prve novine na hrvatskom jeziku
Poslovni centar Strojarska

**Poslovni centar Strojarska** je poslovno stambeni centar koji se gradi u neposrednoj blizini Autobusnog kolodvora u Zagrebu. Projekt se sastoji od šest zgrada, od čega su dvije stambene i četiri poslovne namjene. U sklopu centra se nalaze i dva nebodera, zasad neimenovana **Zgrada A** visine 13 katova i 54 m. Dominantna građevina je neimenovani neboder poznat samo kao **Zgrada B** sa 25 katova i 96,15 metara visine.

Sve građevine su dovršene 2015. godine. Neboder od 25 katova useljen je krajem 2014., dok su ostale gradevine useljene već ranije. 

Poslovni centar Strojarska ima garaže na četiri podzemne etaže za 850 automobila. Projekt je vrijedan oko 750 milijuna kuna. Na dijelu zemljišta između zgrada i Autobusnog kolodvora uredit će se javni park i dječje igralište.

## Izvori

## Vanjske veze

* Članak u Večernjem listu
* Zavirite i doznajte kakav će biti život u kvadratima od 2350 eura, Večernji list
Richterovi neboderi

**Richterovi neboderi**, poznati i pod nazivom **Rakete**, tri su stambene zgrade na križanju Slavonske avenije i ulice Lavoslava Ružičke u kvartu Vrbik, Zagreb, Hrvatska. Izgradnja nebodera bila je završena 1968. Najviša od tri zgrade visoka je 70 metara. U početku su sva tri nebodera trebali biti iste visine, ali je uočeno kako dva vanjska presjecaju put TV i radio-odašiljačima, pa su sagrađeni do primjerene visine.

## Arhitektura
Projekat za zgrade izrađen je 1960-ih godina u arhitektonskom birou Centar 51, arhitekata: Berislav Šerbetić, Ljubo Iveta, Vjenceslav Richter i Olga Korenik.  

Prvotni projekt je nakon potresa u Skoplju 1963. bio modificiran.  Ta je katastrofa arhitektima bivše Jugoslavije pokazala razornu snagu prirode i krhkost gradova u kojima stvaraju. Stoga je projekt iz 1963. god unaprijeđen kako bi izdržao potres i snažniji od onog u Skopju, a tome su pridonijeli monumentalni elementi bridova triju zgrada koji odaju dojam ‘lansiranja’, te svojim ekspresivnim izgledom naglašavaju snagu, čvrstoću i osjećaj stabilnosti. S tim je povezana i interesantna slučajnost da se glavni projektant nebodera, po kojem su dobili ime, zvao isto kao i Charles Richter, utemeljitelj Richterove ljestvice. Da ispunjavaju svoju svrhu “otpornosti” na potrese “Rakete” su pokazale 2020. kada su Zagreb pogodili potresi koje su stanari Richterovih nebodera s lakoćom podnijeli, a zgrade se nisu oštetile.

To je bio projekt koji povezuje funkcionalnost modernizma i monumentalne brutalističke elemente koji su se u to doba koristili i bili u duhu tog vremena. Brutalizam je stil u modernoj arhitekturi kojim se gradilo od 1954. do 1970.godine. Naziv je dobio iz francuske riječi "beton brut“ koja označava ‘grubi’ beton, pojam koji je francuski arhitekt Le Corbusier koristio da bi opisao lijevani beton s vidljivim tragovima oplate korišten na većini njegovih zgrada sagrađenih nakon Drugog svjetskog rata.

## Povezano
* Kockica
* Vjesnikov neboder
* Zagrepčanka

## Vanjske veze
* 
* 
* 
* 

## Izvori
Teatar Exit

**Teatar Exit** osnovan je 1994. godine i osnovna mu je djelatnost izvođenje dramskih predstava za odrasle.

## Historija
Teatar Exit nezavisno je kazalište osnovano 1994. godine s ciljem proširivanja kulturne ponude u Zagrebu. Teatar EXIT se u 17 godina postojanja pozicionirao kao teatar promjena, nemirenja s postojećim, teatar kojem je kvaliteta predstava na prvome mjestu. Kazalište koje je do sada svojim programima i visokoprofesionalnim pristupom radu pripomoglo u repozicioniranju nezavisnog sektora unutar društva te podiglo standarde ukupne kazališne ponude unutar regije. Kazalište koje se prvenstveno bavi bitnim socijalnim temama pozivajući na razmišljanje i postavljajući  brojna pitanja po kojima možete "kopati" još dugo nakon gašenja reflektora.
Predstave Teatra Exit gostovale su u gotovo svim hrvatskim gradovima i na svim važnijim hrvatskim festivalima.

## Nagrade
Do danas su predstave kazališta nagrađene sa 100-ak nagrada za najbolje predstave, najbolje glumce i režije. 1996. godine kazalište je nagrađeno i posebnim priznanjem, Nagradom Grada Zagreba za izuzetan doprinos kazališnom i kulturnom životu grada. 1998.  godine kazalište useljava u kinodvoranu Centra za kulturu i film August Cesarec u Ilici 208, koju preuređuju u kazališni prostor te tada postaju prvo nezavisno kazalište za odrasle s vlastitom scenom. 
Predstave Teatra Exit gostovale su u gotovo svim hrvatskim gradovima i na svim važnijim hrvatskim festivalima, a svoje predstave odigrali su i u Nizozemskoj, Kanadi, Italiji, Austriji, Slovačkoj, Sloveniji, Bosni i Hercegovini, Portugalu, Češkoj, Velikoj Britaniji, Mađarskoj, Njemačkoj, Rusiji, Grčkoj, Egiptu...

2009. godine stručno vijeće koje je činilo 65 članova (priznatih poslovnih i marketinških stručnjaka iz hrvatskih medija, agencija, domaćih i stranih korporacija, sveučilišta i stručnih organizacija) te čak 20.000 potrošača, u iznimno jakoj konkurenciji od 1.000 finalista, izabralo je Teatar Exit među najjače tržišne marke u Hrvatskoj te im je dodijeljen prestižan status *Superbrands Croatia 2009*.

## Osoblje
Umjetnički ravnatelj Teatra EXIT je Matko Raguž.

## Vanjske veze
* Teatar Exit
Zgraf

**Zgraf**  je međunarodna manifestacija grafičkog dizajna i vizualnih komunikacija koja se od utemeljenja 1975. trijenalno održava u Zagrebu, u organizaciji ULUPUH-a (Hrvatske udruge likovnih umjetnika primijenjenih umjetnosti).

## Povijest Zgrafa

Inicijatori pokretanja Zgrafa 1975., bili su tadašnji agilni članovi ULUPUH-a; Bernardo Bernardi, Ivan Picelj, Nenad Pepeonik, Alfred Pal, Vladimir Straža, Fedor Kritovac, Mitja Koman, Vahid Hodžić i brojni tada mladi članovi. Zgraf je utemeljen pod visokim pokroviteljstvom Skupštine grada Zagreba i Internacionalnog savjeta udruženja grafičkih dizajnera (ICOGRADA) s ciljem da bude trijenalna međunarodna izložba

Izložbe Zgrafa su trebale okupljati dizajnere, teoretičare i kritičare s namjerom da se propitaju temeljni problemi i položaj dizajna u suvremenom društvu. Odabirom selektora i otvorenim natječajem ZGRAF je prezentirao svjetske primjere grafičkog dizajna kako bi se pružio što širi i kvalitetniji uvid u svjetsku dizajnersku scenu, te na taj način usporedili  radovi domaće produkcije.

### Izložbe Zgrafa

* Zgraf 1,  1975.; tema: Značaj dizajna kao profesije, Umjetnički paviljon
* Zgraf  2, 1978.; tema: Odnos grafičkog dizajna i umjetnosti, Umjetnički paviljon
* Zgraf  3, 1981.; tema: ?, Umjetnički paviljon
* Zgraf  4, 1984.; tema: Digitalna tehnologija i dizajn, Umjetnički paviljon
* Zgraf  5, 1987.; tema: Važnost edukacije, Umjetnički paviljon
* Zgraf  6, 1991.; tema: ?, Muzej za umjetnost i obrt
* Zgraf  7, 1995.; tema:?, 
* Zgraf 8, 1999.; tema: ?, (trebao je biti održan 1998.), Umjetnički paviljon
* Zgraf 9, 2004., tema: Dizajner i oglašavanje, Zagrebački velesajam, Paviljon 19
* Zgraf 10, 2008., tema: Lokalno/Globalno, Dom hrvatskih umjetnika

## Izvori

## Vanjske veze
*Službene stranice Zgrafa 10
Hrvatska riječ (Zagreb)

**Hrvatska riječ** je bio hrvatski dnevnik iz Zagreba. Bile su glasilo Hrvatske ujedinjene samostalne stranke.

Izašle su prvi put 1. siječnja 1916., a prestale su izlaziti krajem te iste godine. Uređivao ih je G. Hreljanović i Milan Matković.

Izlazile su svakodnevno osim u nedjelju.

U svezi s ovim listom su dnevni list Hrvatski pokret, koji je izlazio od 1910.-1915. i tjednik Pokret, glasilo hrvatskih naprednjaka, koji je izlazio od 1904. do 1910. godine.

## Izvori
Hrvatska straža (dnevni list, Zagreb)

***Hrvatska straža*** je bio hrvatski dnevnik iz Zagreba.

Izašle su prvi put 2. srpnja 1929., a prestale su izlaziti siječnja 1941.. Uređivali su ih Ivo Lendić, Ivan Degrel i Ivo Bogdan.

Nastavak su lista promjenljive učestalosti, koji je jedno vrijeme bio i dnevnikom, Narodne politike.

Nakon siječnja 1941. nasljednika imaju u *[[Hrvatski glas|Hrvatskom glasu]]*.

## Reference
Hrvatski glas

**Hrvatski glas** je bio hrvatski dnevnik iz Zagreba. 

Izašle su prvi put 24. siječnja 1941., a prestale su izlaziti 31. kolovoza 1941.. 
Glavni je urednik bio Josip Blažina, a odgovorni urednici su bili Danijel Uvanović i poslije Ivan Cerovac.

Nastavak su lista Hrvatske straže.

Izlazile su svakog dana osim ponedjeljka.
Gospodarstvo (dnevni list, Zagreb)

**Gospodarstvo** je bio hrvatski dnevni list iz Zagreba. Bavile su se gospodarskim pitanjima.

Izašle su prvi put rujna 1941., a prestale su izlaziti ožujka 1945.. Uređivao ih je Milivoj Huber.

## Vanjske veze
*Cerovac komentira
Teatar &TD

**Teatar &TD** hrvatska je kazališna kuća iz Zagreba. Ima multifunkcionalan programski prostor otvoren za kazališna, koncertna, festivalska, izložbena te različita interdisciplinarna događanja i eksperimentiranja.

Nalazi se u kompleksu Studentskog centra u Savskoj ulici u Zagrebu. Postoje tri dvorane: velika, polukružna i crna. Na mjestu kazališta prije je bio talijanski paviljon Zagrebačkog velesajma. Velesajam se kasnije premjestio na današnju lokaciju u Novom Zagrebu.

U Teatru &TD nastupala je većina hrvatskih kazališnih glumaca i velikani poput Eugena Ionesca, Daria Foa, Jiřía Menzela i dr. Umjetnički ravnatelji bili su: Momir Lukšić, Vjeran Zuppa, Slobodan Šembera, Miro Gavran, Mani Gotovac, Darko Lukić, Damir Mađarić i Nataša Rajković. Kazališni program uključuje poetiku avangarde, eksperimetiranje, pomicanje granica i slobodu stvaralaštva te nove kulturne i kazališne tendencije.

## Reference

## Vanjske veze
* sczg.hr - Teatar &TD
Zagrebački književni razgovori

**Zagrebački književni razgovori** (skraćeno **ZKR**) su tradicionalni međunarodni književno-znanstveni skup koji se održava u Zagrebu, u Hrvatskoj.

Utemeljio ih je Slavko Mihalić. Prvo su se put održali 1969. godine. Organizira ih Društvo hrvatskih književnika, u čijem se Klubu ovaj skup i održava.

Održavaju se godišnje, obično početkom listopada, a svake godine imaju temu. Sudionici su iz Hrvatske i inozemstva, a po stručnom profilu to su književnici, književni kritičari, književni prevoditelji i književni znanstvenici.

## Dosadašnje teme

*2009.: *Književnost i drama danas*
*2010.:
*2011.: *Rat u književnosti - književnost u ratu*

## Izvori

## Vanjski izvori
*Ivan Raos o 32. zagrebačkim književnim razgovorima  HAZUD
Zagreb Jazz Festival

**Zagreb Jazz Festival** je međunarodni jazz festival koji se održava u Zagrebu.

Održava se od 2005. godine.

Festival traje četiri dana. Do danas se održavao u prostorima Kina Studentskog centra, u i u koncertnoj dvorani Vatroslava Lisinskog.

Do danas je ugostio ugledna međunarodna jazzerska imena kao što su McCoy Tiner, Chris Potter, Jose James, Pat Metheny, Pharoah Sanders, Lucky Peterson, Sonny Rollins, Branford Marsalis, Terence Blanchard (dobitnik Grammyja) i drugi.

## Izvori
*HRT, teletekst, 11. studenoga 2011.
*Muzika.hr  5. Zagreb Jazz festival ponovno dovodi velika imena, 21. listopada 2009.

## Vanjske veze
*Službene stranice
Hrvatski dnevnik (dnevni list, Zagreb)

**Hrvatski dnevnik** je bio hrvatski dnevnik iz Zagreba. Izašle su prvi put svibnja 1936., a prestale su izlaziti u travnju 1941. godine. Uređivao ih je Franjo Leaković.

Bile su HSS-ov list.

Izlazile su svakodnevno.

Od poznatih osoba, za ovaj je list pisao Tibor Sekelj.

## Izvori
Hrvatska smotra

**Hrvatska smotra** je bila list za književnost, umjetnost i društveni život iz Zagreba. Prvotno je bila "Nacionalni i socijalni mjesečnik".

Osnovao ju je 1933. godine Kerubin Šegvić. Predstavljala je časopis koji je okupljao hrvatske intelektualce na desnici, od onih umjerenijih do radikalnijih, poput Stjepana Buća i Vilka Riegera. Časopis je, naročito u prvim brojevima, zagovarao žestok sukob s marksizmom, obrušivši se tako na lijevo orijentirane pisce u Hrvatskoj poput Miroslava Krleže  .

Uređivali su ju kao odgovorni urednici Kerubin Šegvić, zatim Avelin Ćepulić, od 1935. Mato Nikšić, od 1936. su ju uređivali Dušan Žanko i Vilko Rieger te nakon toga samo Dušan Žanko. 1937. se na uredničko mjesto vratio Mato Nikšić. Od 1941. ju je uređivao kao glavni urednik Ivan Oršanić.

Za Hrvatsku smotru su pisali Tias Mortigjija, Vinko Kos i drugi.

Nakon 1945. je desetljećima hrvatska historiografija o Šegviću i njegovoj Hrvatskoj smotri pisala nekritički, bez dubljeg poznavanja njegove biografije i djelatnosti u i prije NDH.
Zagrebačke posvete

**Zagrebačke posvete** su hrvatska književna manifestacija.

Autor koncepta je Goran Matović. Posvete je pokrenuo radi upozoravanja na zaboravljene pisce kojima je duhovnom poveznicom bio grad Zagreb.

Održavaju se od 2009. godine.

2009. su bile 1. posvete. Bile su posvećene Josipu Severu, naslovljene kao *Atonalni kristal*.

2010. su bile 2. posvete. Bile su posvećene Miroslavu Krleži. Održale su se u Muzeju za umjetnost i obrt. Naslov im je bio *Agramerski prolaznici*. U programu su sudjelovali Goran Matović, Predrag Matvejević, Mani Gotovac, Velimir Visković i Rade Šerbedžija. 

2011. su bile posvećene Maku Dizdaru. Naslovljene su imenom *Kameni pjevač*. Sudionici programa su bili Boris Beck, Diana Burazer, Edin Karamazov, Goran Matović, Vedran Mlikota, Krunoslav Pranjić i Dijana Vidušin. 

2012. su bile 4. posvete. Bile su posvećene Luci Paljetku. Nosile su naslov *Singerica pod snijegom*. U multimedijalnoj prezentaciji su sudjelovali Nika Burđelez, Mani Gotovac, Ibrica Jusić, Tonko Maroević, Perica Martinović, Darko Matičević, Jelena Perčin i Nada Subotić.

Posvete su bile posvećene još Antunu Branku Šimiću, Zvonimiru Golobu, Tinu Ujeviću, Meršinjaku, Radovanu Ivšiću, Vesni Parun, Vladi Gotovcu, Gordani Benić, Branku Sbutezi i dr.

## Izvori
Rokaj Fest

**Rokaj Fest** je glazbeni festival koji se, s prekidima, održava od 2006. godine u Zagrebu.

## Historija

Prvi Rokaj Fest održan je 2006. godine na zagrebačkoj Šalati, a nastupilo je šest sastava: Partibrejkers, Psihomodo pop, Električni orgazam, Bare i plaćenici, Elektrobuda i Vatra. Zbog dobre posjećenosti, iduće je godine premješten na Jarun, te je trajao tri dana a nastupilo je više od 80 izvođača koje su predvodili Let 3, Majke, Partibrejkers, Edo Maajka, TBF, Elemental, Ramirez i drugi. Također su nastupili demo i cover sastavi, a osim glazbenog dijela u program su uvršteni i ulični zabavljači te natjecanje u biciklističkim vratolomijama. Godine 2008. prvi put su nastupili i poznati izvođači izvan regije, uključujući sastave The Fall, Lemonheads, The Godfathers, Wire, Dwarves i druge, dok su iduće headlineri bili Let 3, Primal Scream, Razorlight, The Charlatans, Toy Dolls i Hladno pivo. Iako je bio najavljen za 2010. godinu, festival zbog nedovoljno skupljenih sredstava nije održan, a iako je postojala mogućnost da se preseli u drugi grad, nije održan ni iduće godine. Ponovo je bio najavljen za 2012. godinu, međutim zbog premalog broja prodanih ulaznica veliki dio festivala je otkazan, te je umjesto toga organiziran koncert najavljenih headlinera, sastava Gojira, Mastodon i Slayer.

## Izvori

## Vanjske veze
*Službena stranica
Hrvatska straža (tjednik, Zagreb)

***Hrvatska straža*** je bio hrvatski tjednik iz Zagreba.

Izašle su prvi put 1. siječnja 1933., a prestale su izlaziti 24. listopada 1943. Uređivali su ih Luka Brajnović, Ivo Bogdan, Ivan Degrel, Danijel Uvanović, Ivo Lendić i Stjepan Hrastovec.

## Reference
Zbirka zemljopisnih karata i atlasa Nacionalne i sveučilišne knjižnice u Zagrebu

**Zbirka zemljopisnih karata i atlasa** utemeljena je 1945. godine kao zasebna jedinica Knjižnice. Nastala je odabirom iz njezinih fondova, iz prikupljenog obveznog primjerka, iz darova i ostavština znamenitih pojedinaca (B. Krčelića, obitelji Patačić, V. Gaja, M. Sabljara, R. Ž. Franjetića) te darova mnogobrojnih ustanova.

## Djelatnost
U Zbirci se sakupljaju, čuvaju, obrađuju i daju na korištenje sve vrste karata i atlasa. Posebna pozornost poklanja se fondu starije i vrijedne kartografske građe te nacionalnom fondu i kontroli obveznog primjerka. Djelatnici Zbirke obavještavaju korisnike iz područja kartografije te pružaju stručnu pomoć znanstvenicima i studentima u izradbi njihovih radova.

## Fond zbirke
U fondu Zbirke zastupljene su sve vrste karata – pregledne, tematske, topografske karte svih mjerila, planovi i pomorske karte, stare karte, rukopisne karte, astronomske karte i sve vrste atlasa. Fond Zbirke sustavno je izgrađivan i podjednako popunjavan po zemljopisnim područjima. Više od 70 % fonda odnosi se na područje srednje, južne i jugoistočne Europe. Polovinu cjelokupnog fonda predstavlja prostor Hrvatske. Zbirka sadrži i priručnu knjižnicu s referentnim djelima iz područja kartografije i specijalnog knjižničarstva. U Zbirci se nalazi približno 42 000 listova zemljopisnih karata, približno 1500 svezaka atlasa te približno 600 svezaka knjiga priručne knjižnice.

## Vrijednost građe
Osobitu vrijednost predstavlja zbirka starih atlasa: nekoliko izdanja Orteliusa, Mercatora, Hondiusa, više Blaeuovih izdanja (Atlas Major, 8 vol.), atlasi Jaillota, Marsiglia, Homanna, Lottera, Seuttera, Isolario Bordonea, Coronellija, 2 izd. Geographiae C. Ptolemaeusa, iznimno vrijedni rukopisni pomorski atlas Jadrana C. F. Beautemps-Beauprea (1806) itd. Od vrjednijih karata valja izdvojiti: Fries, Tabula V. Europae, 1522; Coppo, Tabula Histriae, 1575; Hirshvogel, Schlavoniae, Croatiae… 1573; Stier, Koenigreichs Ungarn, 1684; više od 10 karata Dalmacije i kontinentalne Hrvatske V. M. Coronellija; Mueller, Hungariae Regni, 1709; karte Dalmacije i Istre A. Zatte; Lipszky, Hungariae, Croatiae… 1806; Mappa Dioecesis Zagrebiensis, 1825; planovi grada Zagreba i drugih hrvatskih gradova iz XIX. stoljeća itd. Nezaobilazne su, također, i rukopisne karte, od kojih se osobito ističe zbirka nacrta i planova Osijeka i Tvrđe u Osijeku.

## Katalozi
Mrežni katalog NSK te katalozi na listićima: stručno-regionalni, topografski i abecedni katalozi kartografske građe.

## Korištenje
Građa se koristi samo unutar čitaonice Zbirke gdje se daju sve potrebne informacije, referencije i narudžbe. Preslikavanje građe nije dopušteno, osim pojedinačnih listova novijih atlasa i knjiga priručne knjižnice.
Naručivanje digitaliziranih preslika kartografske građe moguće je jedino u svrhu znanstvenog i stručnog rada. Digitalizirane preslike u druge svrhe (osobne, komercijalne itd.) nije moguće naručiti.

## Izvori
* http://www.nsk.hr/zbirka-zemljopisnih-karata-i-atlasa/  

## Vanjske veze
* Portal NSK
Hrvatska Hrvatom

**Hrvatska Hrvatom** je bio hrvatski dnevnik, tjednik i polumjesečnik koji je izlazio u Zlataru i Zagrebu. Prvi broj ovih novina izašao je 1. siječnja 1907., a prestao izlaziti 1909. godine.

Većim dijelom 1907. izlazio je kao dnevnik a potom je prešao na polumjesečni ritam izlaženja. 1908. je tjednik, a 1909. polumjesečnik.

List se deklarirao kao glasilo hrvatske radikalne oporbe, a već od 3. broja kao novine Hrvatske radničke stranke.

Uređivao ga je Mirko pl. Pisačić.

Bile su u svezi sa Strankom prava.

## Izvori
Hrvatska misao (dnevnik, Zagreb)

**Hrvatska misao** je bio hrvatski dnevnik i tjednik koji je izlazio u Zagrebu. Prvi broj ovih novina izašao je 19. lipnja 1920., a prestao izlaziti 1924. godine.

Izlazio je kao "izvanstranački tjednik za politiku, narodno gospodarstvo te socijalna i prosvjetna pitanja ". Uređivali su ga Rudolf Plukavec, Matej Mintas i Mile Budak. Izdavači su bili Josip Torbar, Mirko Košutić i Dragutin Hrvoj.
Bile su u svezi sa pravaškim listovima Hrvatstvom i Hrvatskim pravom.

## Izvori
Hrvatska (dnevni list, Zagreb, 1911.)

**Hrvatska** je bila hrvatski dnevnik koji je izlazio u Zagrebu. Prvi broj ovih novina izašao je studenoga 1911., a prestao je izlaziti 1918. godine.

Bila je jedno od pravaških glasila. U impresumu je stajalo da je " glavno glasilo Stranke prava za sve hrvatske zemlje".

Uređivali su ju Martin Lovrenčević i Dušan Kučenjak.

## Izvori
Hrvatska domovina (Zagreb)

**Hrvatska domovina** je bio hrvatski dnevnik iz Zagreba. 

Izlazile su od  2. prosinca 1895. do 1. prosinca 1900. godine, svakim danom osim nedjelje. Prvih je godina vlasnik bio Ivan Ružić.

Nastavljale su baštinu dnevnika Hrvatska.

Uređivali su ih: 
* Ivan Ružić
* August Harambašić 
* Franko Potočnjak 
* Vjekoslav Fleišer
* Mirko Supek
* Marko Iveković
* Dragutin Tkalčić

Na baštinu dnevnika Hrvatske domovine nastavlja se dnevni list Hrvatska.

## Izvori
Hrvatska (Zagreb, 1886)

**Hrvatska** je bio hrvatski dnevnik iz Zagreba. 

Izlazile su od  1. veljače 1886. do 30. studenoga 1895. godine, svakim danom osim nedjelje. 

Nastavljale su baštinu dnevnika Sloboda.

Vlasnici i izdavači bili su:  Ivan Krajač, Gj. Rukavina, Eugen Kumičić, Martin Lovrenčević i Vjekoslav Fleišer.

Uređivali su ih: 
* S. Štiglić
* Ignjat Korošec 
* Eugen Kumičić
* Stjepan Zavrlić
* Josip Kukor 
* Josip F. Opava 
* Martin Lovrenčević 
* Vjekoslav Fleišer
* August Harambašić

Na baštinu dnevnika Hrvatske nastavlja se dnevni list Hrvatska domovina.

## Izvori
Hrvatska (Zagreb, 1900)

**Hrvatska** je bio hrvatski dnevnik iz Zagreba. 

Izlazile su od 3. prosinca 1900. do 1908. godine, svakim danom osim nedjelje. 

Nastavljale su baštinu dnevnika Hrvatske domovine.

Uređivali su ih: 
* Dragutin Tkalčić
* Fran Folnegović
* August Harambašić 
* Angjeo Gjurski

Na baštinu dnevnika Hrvatske nastavlja se dnevni list Hrvatska sloboda.

## Izvori
Satiričko kazalište Kerempuh

**Satiričko kazalište Kerempuh** u Zagrebu osnovano je 1964. godine pod imenom "Jazavac", od 1994. godine kazalište nosi ime , tj. prezime Kerempuh.

## Predstave

### Premijere 2012./2013.
* Branislav Nušić: "Gospođa ministarka" r: Oliver Frljić
* Cabaret CHISHCHE LISHCHE
* V. Đurđević: "Ne igraj na Engleze" r: Vinko Brešan
* Mate Matišić: "Svećenikova djeca" r: Mario Kovač

### Ranije predstave
* Ivo Balenović: "Metastaze" r: Boris Svrtan
* Ante Tomić: "Čudo u Poskokovoj dragi" r: Krešimir Dolenčić
* Fadil Hadžić: "Prevaranti" r: Georgij Paro
* René Bitorajac/Tarik Filipović/Zoran Lazić: "Spektakluk" r: René Bitorajac, Tarik Filipović
* N. V. Gogolj: "Mrtve duše" r: Dražen Ferenčina
* D. Kovačević: "Profesionalac" r: Bogdan Diklić /Satiričko kazalište “Kerempuh” u suradnji s Kazališnom družinom “Glumci u Zagvozdu”/
* J. Poiret: "Krletka" r: Krešimir Dolenčić

## Reference

## Vanjske veze
* Satiričko kazalište Kerempuh
Hrvatska sloboda (Zagreb)

**Hrvatska sloboda** je bio hrvatski dnevnik iz Zagreba. 

Izlazile su od 27. travnja 1908. do 30. listopada 1911. godine, svakim danom osim nedjelje. 

Nastavljale su baštinu dnevnika Hrvatske.

Uređivali su ih: 
* Ivan Peršić
* Mile Starčević

Na baštinu dnevnika Hrvatske nastavlja se dnevni list Hrvatska država.

## Izvori
Hrvatska država (Zagreb)

**Hrvatska država** je bio hrvatski dnevnik iz Zagreba. 

Izlazile su od 4. rujna 1917. do 23. prosinca 1918. godine, svakim danom osim nedjelje. 

Nastavljale su baštinu dnevnika Hrvatske slobode.

Izdavač je bio Saborski klub Starčevićeve stranke prava.

Uređivao ih je: 
* Franjo Pećnjak

Na baštinu dnevnika Hrvatske nastavlja se dnevni list Hrvat.

## Izvori
Hrvat (Zagreb)

**Hrvat** je bio hrvatski dnevnik iz Zagreba. 

Izlazile su od 24. prosinca 1918. do 31. svibnja 1929. godine, svakim danom osim nedjelje. 

Nastavljale su baštinu dnevnika Hrvatske države. 1919. su godine preuzele i list Napredne demokratske stranke Novo vrijeme iz Zagreba, urednika Nike Smolčića.

Od 1918. do 1919. bili su  glavno glasilo Starčevićeve stranke prava za državu SHS, a 1920. bile su glavno glasilo Hrvatske zajednice. Za razdoblja dok su bili organom Hrvatske zajednice, na čelu lista bio je dr Ivan Lorković, a najznačajniji suradnik novinar Ivica Peršić te dr Đuro Šurmin koji je uređivao rubriku narodnog gospodarstva.

Izdavači su bili Hrvatska pučka nakladna zadruga, a poslije Nakladna zadruga Hrvatske zajednice.

Uređivali su ju: 
* Franjo Pećnjak 
* J. Horvath 
* Šimun Semić
* Dragutin Barišec 
* Radoslav Tatalović-Tomić 
* Petar Mihočević 
* Franjo Hartl

## Izvori
Hrvatska (Zagreb, 1906)

**Hrvatska** je bio hrvatski dnevnik iz Zagreba. 

Izlazile su od 1. lipnja 1906. do 13. studenoga 1909. Izlazile su svakim danom osim nedjelje. 

Izdavač je bio Saborski klub Hrvatske stranke prava. 

Uređivali su ih: 
* August Harambašić 
* Stjepan Horvat
* Josip Lakatoš
* Angjeo Gjurski
* Rudolf Rauker

Razlikovati ih od listova Hrvatske iz  1886. i 1900..

## Izvori
Hrvatski pokret (Zagreb, 1910)

**Hrvatski pokret** je bio hrvatski dnevni list iz Zagreba. Izlazio je dnevno osim nedjeljom i blagdanom. Bio je glavno glasilo Hrvatske ujedinjene samostalne stranke.

Izlazio je od 1910. do 1915. godine. Nastavak je lista Pokreta.
Sadržavao je nekoliko priloga, od kojih se ističu Zvono i humorističko-satirički prilog Koprive.
Hrvatski pokret je poslije prestanka izlaženja nadomješten listom Hrvatska riječ.

Urednici su bili Većeslav Wilder, Juraj Gašparac u dva navrata, Stjepan Parmačević i Milan Matković.

## Izvori
* impresum
Sportske novosti

**Sportske novosti**, hrvatski športski dnevni list iz Zagreba. Ranije izlazio pod nazivima *Ilustrirane fiskulturne novine* i *Narodni sport*.

Prvi broj izašao je 9. kolovoza 1945., kao nastavak tradicije Ilustriranih sportskih novosti, najpoznatijih predratnih hrvatskih športskih novina, koje su izlazile od 1936. do 1941., a glavni im je urednik bio Vladimir Bičanić.

IFN pokrenute su na inicijativu Miroslava Habuneka i u početku su izlazile tjedno. Od 10. prosinca 1945. list nosi naziv *Narodni sport*. Od ožujka 1949. list izlazi dvaput tjedno; ponedjeljkom i petkom, a od 1951. triput tjedno.

Početkom 1962. godine list ulazi u sastav kuće *[[Vjesnik (novine)|Vjesnik]]*, te mijenja ime u Sportske novosti, od 1. ožujka, izlazeći pet puta tjedno (osim srijedom i petkom). Od 1967. izlaze svakim danom osim nedjelje. List je 1974. izdavan u 100.000 primjeraka i takva naklada ostala je sve do 1987. godine. Sportske novosti su bile najtiražniji športski list u Jugoslaviji. Takvoj izvanrednoj prodaji pridonijela je stručnost novinara, velik broj suradnika, inovacije u grafičkom uređivanju, orijentacija prema regijama, obuhvatno praćenje međunarodnog športa - posebno velikih međunarodnih športskih natjecanja. Velikoj nakladi su pridonijeli i značajni športski uspjesi u tadašnjoj državi.

Izdavane su i športske revije (SN revija, Sport magazin, Super Sport). Povremeno SN izlaze i nedjeljom, a od 2001. redovito.

Višegodišnji urednik šahovske rubrike bio je poznati hrvatski šahist Mario Bertok.

Novine su privatizirane 1992. godine i vlasnik je postao Vice Međugorac, a od 2000. vlasnik je tvrtka Europapress holding.

Od 8. ožujka 2008. postoji i internetsko izdanje Sportskih novosti na adresi www.sportske-novosti.hr

2008. godine Sportske novosti su dobile Trofej podmlatka, najvišu nagradu Hrvatskog nogometnog saveza.

## Glavni urednici
*Miroslav Habunek (1945.-1962.)
* Vladimir Orešković (1962.-1972.)
*Zvone Mornar (1972.-1984.)
*Vilko Luncer (1984.-1991.)
*Darko Tironi (1991.-1999.)
*Janko Goleš (1999.-2001.)
*Branko Tuđen (2001.-2008.)
*Robert Šola (2008.-)

## Povezano
* Sportaši godine Sportskih novosti
* Žuta majica Sportskih novosti - izbor najboljeg nogometaša sezone

## Reference
VIS Bezimeni

**VIS Bezimeni** jedna je od prvih rock skupina iz Zagreba.
 
Sastav je osnovala grupa srednjoškolaca, na svom maturalnom putovanju u Poreč.

## Historija

Sastav je bio poznat po tome što je neobično dobro skidao repertoar tada vrlo popularnih Hurricansa i Champsa, a i po vrlo dobrim interpretacijama Chucka Berrya od strane Janka Mlinarića - Troolya. Par sezona nastupali su na plesu u **Medicinaru**, koji je bio njihov lokalni plesnjak. Godine 1964. grupa se raspala, zbog raznoraznih razloga, daljnje školovanje, vojska, posao.

## Tonski zapisi

* nastup u tv emisiji Mendo Mendović, (Televizija Zagreb)
* 20 000 milja ispod mora, (Radio Zagreb)
Starčevićanac: pučki list Starčevićeve stranke prava

**Starčevićanac** je bio "pučki list" Starčevićeve stranke prava. 

Izlazio je u Zagrebu kao tjednik, a u impresumu se deklarirao kao "list za hrvatsko seljaštvo".

Urednik je bio Ivan Peršić.

Prvi broj je izašao 20. svibnja 1908., a zadnji broj je izašao koncem prosinca 1910..
Starčevićanac: novine za hrvatski puk

**Starčevićanac** je bio list iz Zagreba. U nazivu su se deklarirale kao "*novine za hrvatski puk*". 

Izlazile su u Zagrebu kao polumjesečnik.

Urednik je bio Martin Lovrenčević.

Prvi broj je izašao 10. travnja 1897., a zadnji broj je izašao koncem rujna 1901..
Hrvatska zastava istine

**Hrvatska zastava istine** je bio hrvatski tjednik koji je izlazio u Zagrebu. Podnaslov novina bio je: novine hrvatskom narodu za politiku, pouku i zabavu.

Izdavač mu je bilo Hrvatsko katoličko tiskovno društvo u Zagrebu. Uređivali su ju Vilim Ivanek i od 1914. Josip Pazman.
Hrvatski obzor

***Hrvatski obzor*** je bio hrvatski politički tjednik.

Sjedište lista bilo je u Zagrebu. Prvi je broj izašao 1995. godine, a zadnji broj 2000. godine.

Tijekom rujna 1995. godine prodavao se u 7500 primjeraka po izdanju.

## Urednici
Uređivali su ga Milan Ivkošić, zatim tri godine Branko Tuđen te Milan Jajčinović.

## Poznati suradnici
Maja Freundlich, Ljubica Štefan i drugi.

## Poveznice
* Hrvatska novinska izdanja

## Izvori
Anesthesia

**Anesthesia** je zagrebački thrash metal sastav.

## Povijest sastava
Sastav je osnovan 1988. u Zagrebu. Iste godine objavljuju i svoj prvi demo *Iza zida*. Na njemu su sve pjesme otpjevane na hrvatskom, za razliku od sljedećih albuma, koji su na engleskom. Potpisuju ugovor sa Croatia Recordsom, te 1993. objavljuju svoj prvi studijski album *Eye for an Eye*. Sastav je stekao popularnost, te su njihovi spotovi često prikazivani u TV emisiji *[[Metalmanija]]*. Dvije godine kasnije objavili su drugi, ujedno i posljednji studijski album *Bone*. Sastav se raspao 2000. godine, no ponovno su se okupili u studenom 2009. kada su uz bivšeg pjevača Iron Maidena, Paula Di'Anna i Thunderbolt u zagrebačkom klubu *Boogaloo* nastupili na prvom Metal Mania partyju.

## Diskografija
**Iza zida* (demo, 1988.)
**Eye for an Eye* (1993.)
**Bone* (1995.)

## Izvori

## Vanjske veze
*MySpace stranica
Slobodna riječ (dnevni list, Zagreb)

**Slobodna riječ** je bio hrvatski dnevnik iz Zagreba. Izašle su prvi put listopada 1902., a prestale su izlaziti lipnja 1914. godine. Slobodna riječ nastavak je lista Nova sloboda. Slobodnu riječ uređivao je Vjekoslav Kokolj koji je bio i vlasnik. Odgovorni urednici i izdavači bili su:  Vilim Bukšeg, Stjepan Matačić, Slavko Henč, Stjepan Batt, Nikola Vukojević i Juraj Bukšeg. 

Bile su glasilo Socijaldemokratske stranke Hrvatske i Slavonije, a od 1912. glavno glasilo te stranke. Do 1907. list je izlazio kao polumjesečnik, a do 1908. triput mjesečno.

Izlazile su svakodnevno osim nedjeljom i blagdanom. 

## Izvori
Večernje novosti (dnevni list, Zagreb)

**Večernje novosti** su bile hrvatski dnevnik iz Zagreba. Izašle su prvi put 1925., a prestale su izlaziti iste godine. Uređivao ih je H. Pavlović.

Izlazile su svakodnevno.

## Izvori
Večer (dnevni list, Zagreb)

**Večer** je bila hrvatski dnevnik iz Zagreba. Izašla su prvi put 10. studenoga 1920., a prestala je izlaziti uspostavom NDH, 10. travnja 1941.. Uređivao ih je Ivo Sučić.

Izlazile su svakodnevno.

## Izvori
Zagrebački list

**Zagrebački list** je bio hrvatski dnevnik iz Zagreba. 

Izašle su prvi put za Božić 1938., a prestale su izlaziti uspostavom NDH, 10. travnja 1941.. Uređivao ih je Ivan Grubiša.

Izlazile su svakodnevno.

## Izvori