open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Kaxinawá

**Kaxinawá** (Caxinauá, Cashinauá, Cachinauá, Cashinahua, Kasinawa, Kaxinaua; Sami sebe nazivaju Huni-Kuin ili Junikuin, odnosno 'pravi ljudi', od —huni, "čovjek," i kuin, "pravi".), pleme američkih Indijanaca porodice Panoan, nastanjeno na zapadu bazena Amazone uz rijeke Curanja i Purus u Peruu u departmanu Ucayali i susjednom dijelu brazilske države Acre. Porijeklo brazilskih Kašinava također je iz Perua, ali vrijeme njihovog dolaska u Brazil nije poznato. 
Većina Kašinava u povijesti je stradalo od sakupljača gume koji si ih tjerali na prisilan rad i odvodili u ropstvo. U vrijeme između 1955 i 1968. preostalo ih je 400-500. Suvremena populacija iznosi 3.964 u Peruu (1999.), i 1.400 u Brazilu (2000.)

## Literatura
* ABREU, J. Capistrano de. Os Caxinauás. Ensaios e Estudos (Crítica e História), s.l. : s.ed., 3ª. Série, p.&nbsp;174-225, 1969 (1911-12, 1ª. Ed. ).
* ABREU, J. Capistrano de. Rã-txa hu-ni-kui : A língua dos Caxinauás do Rio Ibuaçú. s.l. : s.ed., 1941 (1914, 1ª.Ed.). 
* BENAVIDES, Margarita. La economia de los Kaxinawá del rio Jordão, Brasil. In: SMITH, Richard Chase; WRAY, Natalia (Eds.). Amazonia : economia indígena y mercado - Los desafios del desarrollo. Quito : Coica ; Lima : Oxfam América, 1995. p.&nbsp;128-83.

## Vanjske veze
* Kaxinawa Indians
* Kashinawa
* Kaxinawá
Korubo

**Korubo** ime koje su im dali Matis Indijanci a označava * 'prljava stopala' *, / pleme američkih Indijanaca, vjerojatni porodice panoan, otkriveno, u ne tako davno vrijeme na području brazilske države Amazonas u dolini rijeke Javari (Vale do Javari). Sami sebe nazivaju Dslala, a ostali nazivi za njih su caceteiros, što su im ga dali susjedni Brazilci, i Head-Bashers, pogrešan prijevod portugalske riječi caceteiro, koja nalikuje na francuski casse-tête (razbiti glavu). Korubi su od vanjskog svijeta otkriveni 1996. a njihova populacija iznosila je 500 (1995 AMTB). Odjeću ne nose, a obrani se služe toljagama poznatim u lokalnom jeziku kao borduni ( “bordunas”) .

## Izvori

## Vanjske veze
* Korubo
Kuyanawa

**Kuyanawa** (Cuianaua, Cuyanawa; pl. Cuianauas), pleme američkih Indijanaca porodice Panoan naseljeno nekada u zapadnobrazilskoj državi Acre u regiji Taraucá. Kuyanawe su pripadali široj skupini Nukuini, i govorili su njihovim dijalektom. 

## Izvori
Manamabobo

**Manamabobo**, pleme američkih Indijanaca nastanjeno na zapadu bazena Amazone uz rijeku Ucayali u istočnom Peruu. Jezično pripadaju središnjoj skupini porodice Panoan i zajedno sa plemenima Sinabo, Caliseca i Manaua (Manava) užoj skupini Shipibo. U kontakt sa misionarima dolaze još 1681. (otac Lucero). Njihovo ime danas lingvisti koriste kao jedan od sinonima za jezik shipibo-conibo. 

Hervás (1800.05) ih je smatrao za skupiunu Cashibo ili Conibo Indijanaca, a Maroni (1889-92) kaže da su podskupina Shipibo Indijanaca koji su 1689. nazivani &lt;tt&gt;Chipeo montareces&lt;/tt&gt;, &lt;tt&gt;*divlji* Shipibo&lt;/tt&gt;, a živjeli su blizu rijeke Pachitea (10° južne šir. i 74° zap. duž.), odakle su se doselili u šume blizu plemena Conibo.

Godine 1687. Manamabobo su završili na misiji San Nicolas Obispo, sa koje su uskoro otišli zbog epidemija, nakon čega su se raselili. Godine 1698. pomažu sa još nekoliko plemena (Piro, Campa, Shipibo i Mananamabua) Conibo Indijancima u odbijanju vojne kaznene ekspedicije kakva je 1691 bila vođena protiv plemena Jívaro, te nastavljanju tradicionalnog načina života
## Izvori
Jaminawa Arara

**Jaminawa Arara**, pleme američkih Indijanaca porodice Panoan naseljeni u posdručju uz gornji tok rijeke Juruá na rezervatu Terra indígena Jaminawa Arara do rio Bajé. Rezervat se prostire na 28.928 hektara i na njemu se nalaze tri aldeje (sela): Buritizal, São Sebastião i Bom Futuro, svako sa nekoliko desetaka stanovnika . Ne smiju se pobrkati sa plemenom Apolima-Arara i Arara ili Shawanauá (Arára do Acre).

## Izvori

## Vanjske veze
* Projeto de fortalecimento do artesanato Shãwãdawa
Karipuná do Guaporé

**Karipuná do Guaporé** (Karipuná de Rondônia), pleme američkih Indijanaca sa rijeka Jarú, Jamery, Urupá, Cabecciras i Candeias u brazilskim državama Rondônia i Acre, danas na rezervatu AI Karipuna u općinama Guajará-Mirim i Porto Velho. Jezik im je gotovo nestao a pripadao je porodici panoan. Dijalekti: pama, pamana i jacaria. ne smiju se brkati s istoimenim plemenom iz Amape (Karipúna do Amapá ili Karipúna do Uaçá).

## Literatura
* Quisberth, David 1987. Etnocidio de los Caripunas. Anales de la I Reunión Anual de Etnología, tomo I: 335-340. La Paz: MUSEF.
Marinahua

**Marinahua** (Marinawa, Marinaua), pleme američkih Indijanaca sa gornjeg toka rijeke Purus u Peruu i susjednoj brazilskoj državi Acre. Prema mnogim autoritetima oni su podgrupa Sharanahua koja govori dijalktom jezika sharanahua. U vrjeme prije kontakta naseljavaju kraj uz gornju Rio Tarauacá, ali negdje 1900. napuštaju taj kraj pod pritiskom drugih plemena koja potiskuju bijele pridošlice. Kasnije se nalaze na rijeci Río Furnaya, jednoj pritoci Embire. U prvoj polovici 20 st. zbog raznih bolesti gube polovicu svoje populacije. Marinahua su lovci, ribari i uzgajivači kukuruza, manioke, banana i drugog bilja. Danas mnogi odlaze u potragu za poslom . 

## Izvori
Marúbo

**Marúbo** (Marubo), pleme američkih Indijanaca iz brazilske države Amazonas u bazenu rijeke Javari na río Curuçá, Ipixuna, Ituí i Javari u blizini peruanske granice. Jezično pripadaju porodici panoan kao i pleme Matses čije su jedno selo masakrirali 1960. godine nakon što im je ovo pleme otelo žene dok su u pratnji muškaraca sakupljale kornjačina jaja, pobivši pritom mušku pratnju. Marúbo Indijanci koji su se u kontaktu sa bijelcima dokopali vatrenog oružja upali su u selo Matsesa, pobivši sve stanovnike. Do mira u dolini rijeke Javari doći će tek 1970.-tih kada brazilska vlada uspijeva zaustaviti neprekidni krug otmica i represalija.

Marubo imaju kulturu tipičnu za kišnu šumu. kao obrađivači tla uzgajaju na svojim poljima kukuruz, manioku, banane, papaju i drugo . Tradicionalnu puhaljku i luk i strijelu zmijenili su vtrenim oružjem sa kojim odlaze u lov na majmuna Lagothrix logothricha i majmuna-pauka Ateles belzebuth, te na dvije vrste pekarija Tayassu pecari i Tayassu tajacu i jednu vrstu tapira (Tapirus terrestris) . Populacija: 1,043 (2000) .

## Izvori
Matís

**Matís**, pleme američkih Indijanaca u dolini rijeke Javari u brazilskoj državi Amazonas, na današnjem području općine Atalaia do Norte, što se nalazi uz peruansku granicu. Matisi se ne smiju brkati sa srodnim plemenom Matsés (Mayoruna). Populacija im iznosi 120 (1995 SIL).

Matisi se opisuju kao izvrsni lovci, za koje američki ekolog Dan James Pantone kaže da se služe puhaljkama (serbatanam) dužine od 4 metra , čiji je projektil otrovna strelica. Odjeća im je veoma oskudna a njihova plemenska oznaka su karakteristični facijalni ornamenti i tetovaže kojima imitiraju jaguara. Njihove glavne svečanosti i ceremonije su Mariwin, ritual kapibare (Hydrochaeris hydrochaeri) i ples Queixade ili bjelousnog pekarija (Tayassu pecari) i ceremonija otrovne žabe (vrste Phyllomedusa bicolor). U ceremoniji mariwin  svoja tijela bojaju u crno i nose na sebi zeleno lišće i crvene maske . Majstori su u izradi otrova kurare.

## Izvori

## Vanjske veze
*Foto galerija
*Matis Indians
Maxonawa

**Maxonawa** (Maxonahua), jedna od podgrupa Jaminahua Indijanaca, porodica panoan, koja živi u šumana uz gornji tok rijeke Yurúa u peruanskom departmanu Ucayali i na gornjem toku rijeke Acre u brazilskoj državi Acre . U peruanskom Amazonasu ima ih oko 100 . 

## Izvori
Matsés

**Matsés** (Mayoruna, Mayuruna), značajno pleme iz sjeverne skupine Panoan Indijnaca, naseljeno uz rijeku Rio Javari, u Peruu i Brazilu. Pleme je najpoznatije pod imenom Mayoruna, koje dolazi iz Quechua naziva *mayo*, rijeka, i *runa*, ljudi, odnosno * 'riječni narod' * .  Po kulturi (neki običaji) slični su Matís Indijancima, uključujući upotrebu otrova žabe Phyllomedusa bicolor i puhaljki (serbatana).

U kontaktu sa Europljanima već su u 17. i 18. stoljeću kada se nalaze na misijama San Joaquin i Nuestra Señora del Carmen. Nekoliko napada portugalskih lovaca na robove između 1680. i 1710. kao i stanje na misijama gdje podižu pobune 1695. i 1767. rezultirat će njihovim povlačenjem dublje u svoju šumu, smatrajući sve pridošlice neprijateljima. Ovdje ih danas ima preko 3,000.

Mayorune su patrilinearni i patrilokalni a sistem srodstva je tipa Kariera . Od ekonomskih aktivnosti najvažnija je agrikultura (posijeci-i-spali), a uz kukuruz, grah i manioku, uzgaja se i banana, papaja, ananas, slatki krumpir i drugo. Lov i ribolov također zauzimaju značajno mjesto u privređivanju.

## Izvori

## Vanjske veze
*Dan James Pantone
Nokamán

**Nokamán** (Nocomán, Nocamán) pleme američkih Indijanaca porodice panoan blizu izvora rijeke Inuya , pritoka Urubambe u Peruu. Ovo pleme čiji je jezik možda izumro (3 govornika 1925.), pripadao je zapadnoj skupini panoanskih jezika. Njihovi najbliži srodnici su Indijanci Cacataibo i Cashibo.

## Izvori
Pacaguara

**Pacaguara** (Pacahuara), nekad snažan, danas gotovo nestali indijanski narod porodice panoan u bolivijskim departmanima Beni i Pando. Njihov broj iznosi oko dvadesetak osoba koje žive sa Chácobo Indijancima u selima Tujuré i Santa Ana. Prvi put spominju se 1678, a u 18. stoljeću osnivaju se misije za tamošnje Indijance, a njihov broj počinje opadati. Žive od lova, sakupljanja i ribolova. Tradicionalno su živjeli u proširenim obiteljima (danas nuklearna) . Srodni su sa Chácobo i Sinabo.

## Izvori
Cacataibo

**Cacataibo**, indijanski narod naseljen uz rijeke Aguaytía, San Alejandro i Zungaruyacu u središnjem dijelu peruanske kišne šume, a dijelom i u izolaciji u području planinskog lanca Cordillera Azul. 

Srodni su jezično plemenu Cashibo, porodica panoan, čijim dijalektom govore. Populacija im iznosi oko 7.000
## Izvori
Poyanáwa

**Poyanáwa** (Poianáua, Cuía ), pleme američkih Indijanaca sa gornjeg tok rijeke Rio Môa, pritoke Jumá u brazilskoj državi Acre. Dans žive na području rezervata Terra Indígena Poyanawa u općini Mâncio Lima . Populacija im iznosi 310 (1995 AMTB). Jezično pripadaju porodici panoan, skupini Yaminahua-Sharanahua.

## Izvori
Pánobo

**Pánobo** (Wariapano, Huariapano), pleme američkih Indijanaca duž rijeke Ucayali u Peruanskom departmanu Loreto. Populacija je iznosila između 100 i 200 (1925) . Prema Masonu (1950.) jezično pripadaju široj skupini Setebo, porodica panoan, među kojima danas žive i u koje se integriraju. Posljednji govornik jezika panobo umro je 1991 . Cashiboyano, Manoa, Pano i Pelado bili su njihovi ogranci. Prema Velascu Manoas, Panos i Pelados ogranci su plemena Jutipo(s) .

## Izvori
Remo

**Remo** (Remu), pleme američkih Indijanaca nastanjeno između rijeka Tapiche i Calleria u Peruu (departman Ucayali) i susjednom području brazilske države Acre (río Môa). Jezik ovog plemena je izumro a pripadao je porodici panoan . Po Masonu (1950) bili su srodni plemenima Capanawa, Maspo, Nucuini, Niarawa i Puyamanawa. Ogranak i dijalekt: Sacuia ili Sakuya je iz Acre.

## Izvori
Runanawa

**Runanawa** (Ruynanawa, Runanaua, Rununawa) /=*povo da Cobra*, / pleme američkih Indijanaca iz brazilske države Acre . Jezično pripadaju porodici panoan. Ne smiju se brkati sa Ruanawa (Ruanagua).

## Izvori
Pichobo

**Pichobo** (Pisobo), skupina indijanskih plemena jezične porodice pano, naseljenih u Peruu. Skupina obuhvaća plememe Pichobo po kojoj i nosi ime, a pripadaju joj i Soboibo s Ruanagua (Ruanawa) i Mochobo s Comobo sa vlastitim dijalektima. Zajedno sa Amahuacama čine panoansku skupinu Amahuaca.

## Izvori

## Vanjske veze
* Gláucia Vieira Cândido
Sinabo

**Sinabo** (Shinabo), pleme ili plemena Panoan Indijanaca iz Bolivije i Perua. Mason (1950) jezično razlikuje dvije Sinabo skupine, onu u Boliviji koji pripadaju jugoistočnim-pano govornicima (skupina Pacaguara) i peruanske koji govore centralnim pano-jezikom (skupina Chama del Ucayali, podgrupa Shipibo) 

## Izvori
Nukuini

**Nukuini** (Nucuini, Nukini, Nuquini), pleme Panoan Indijanaca iz bazena rijeke Juruá u brazilskoj državi Acre, naseljeno u kraju između gornjeg toka rijeke Mõa i Rio Sungarú, te uz manje pritoke Timbaúba, Meia Dúzia, República i Capanawa. Danas žive na rezervatu Terra Indígena Nukini (553; 2003), dok cjelokupna populacija iznosi oko 600 (Correia - 2003).

## Ime
U starijim povjesnim tekstovima označavani su imenima Inucuini, Nucuiny, Nukuini, Nucuini, Inocú-inins i Remo.

## Jezik
Njihov jezik član je porodice Panoan. Danas više možda nema ljudi koji govore materinskim nukini jezikom jer se nametnuo portugalski preko bijelih naseljeničkih zajednica uz obale rijeka. Osim jezika, od zajednica sa riječnih obala Nukini su usvojili i neke njihove navike, a mladi danas govore jedino portugalski.

## Život i običaji
Organizacija Nukina je klanska, nasljeđe patrilinearno a obitelj nuklearna. Kuća je građena materijalom iz šumskog resursa, debla palme paxiubão (Socratea Exorrhiza)i prekrivene palminim lišćem. -Postoji jasna podjela posla na muški i ženski. Žene su zadužene za domaćinstvo, kao i sakupljanjem šumskih plodova, izradi rukotvorina i pomaganja u polju. Muškarac se bavi lovom, ribolovom, sakupljanjem i poljodjelskim poslovima.

## Vanjske veze
* Nukini
Sharanahua

**Sharanahua**  (Onicoin, Sharanawa), pleme ili skupina američkih Indijanaca porodice Panoan, nastanjenih na gonjem toku Purusa u Peruu i na gornjoj Envira i Rio Humaitá u brazilskoj državi Acre. Današnja populacija iznosi nešto peko 400 osoba (1993) ; prema SIL-u 450 u peruu i 500 u Brazilu . Imaju 7 sela uz rijeke Purús, Curanja, Chandles i Acre. Sela se sastoje od velikih multiobiteljskih kuća (maloka). Ekonomke ativnosti se temelje na lovu, ribolovu i posijeci-i-spali zemljoradnji. Viseće ležaljke (hamak) i kanui proizvode se radi prodaje.  Nasljeđe je patrilinearno. sami sebe nazivaju Onicoin. ostale njima srodne skupine koje govore njihovim dijalektima su Marinahua (Marinawa), Chandinahua i Mastanahua. Jezično su im najbliži Yaminahua sa kojima pripdaju skupini Yaminahua-Sharanahua.

## Izvori
Xipibo

**Xipibo** (Shipibo, Šibibo, Ssipipo) je pleme Panoan Indijanaca, oko 35,000 nastanjeno u peruanskoj regiji Pucallpa.

Naselja im se, njih preko 300, nalaze duž rijeke Río Ucayali i obližnjim jezerima. Usprkos tristogodišnjem kontaktu sa Europljanima i masovnim preobračenjima na kršćanstvo, Šipibi su sačuvali svoj jezik, šamanske tradicije i vjerovanja, kao i snažan plemenski identitet.

Šibibo rukotvorci poznati su po svojim zamršenim dizajnima na lončariji. Njihova ekonomija počiva na lovu, ribolovu i posijeci-i-spali agrikulturi. Neki od njih danas žive u Iquitosu gdje se bave prodajom svojih osebujnih rukotvorina.

Poljodjelstvo je tipa posijeci-i-spali, a uzgaja se masnioka, banana, kukuruz i grah.Osim ovoga bave se i lovom na vodene sisavce i reptile i ribolovom .

## Lokalne skupine
Šipibo Indijanci pripadaju široj skupini Chama del Ucayali u koju Mason (1950) svrstava i govornike Conibo i Cashibo. Šipibo se dalje sastoje od Caliseca, Sinabo, Manamabobo i Manava. Srodni su im Conibo.

## Jezik
jezik xipibo-conibo član je porodice panoan a ima nekoliko dijalekata, to su: shipibo, conibo (coniba), pisquibo, shetebo (setebo, setibo, xitibo, manoita), shipibo del madre de dios.

## Reference

## Vanjske veze
* Šipibo tekstil 
* The Indigenous Shipibo People of Amazonian Perú 
* The Shipibo Indians 
* Foto galerija
Xipináwa

**Xipináwa** (Shipinahua, Xipinahua, Sipinawa, Chipinaua), danas izumrlo pleme američkih Indijanaca koje je nekada obitavalo na jugu brazilske države Amazonas i susjednim krajevima Acre. Jezik je pripadao porodici Panoan, užoj skupini Yaminahua-Sharanahua .

## Izvori

## Vanjske veze
* Eth. 14th 
* Eth. 15th
Yawanawá

**Yawanawá** (Iauanauá, Yauanawa) su pleme Panoan Indijanaca iz brazilske države Acre nastanjeno na rezervatu Terra Indígena (TI) Rio Gregório (92.859 hektara). Godine 1999. bilo ih je 450. Ime Yawanawá znači yawa/queixada (bjelousni pekari); nawa/gente (=narod pekarija).

Pleme je srodno grupama Shanênawa, Jaminahua, Shawanawa i Sainawa. Ima ih i bilingualnih u portugalskom. Yawanawá nisu locirani samo u jednom naselju nago na više lokacija čija se naselja sastoje od proširenih obitelji. Glavno im je naselje Nova Esperança, u kojemu živi i njihov današnji vođa.

Lov i ribolov glavne su aktivnosti Yawanawá ekonomije. U vrijeme sušne sezone organiziraju se ribarska putovanja u kojima sudjeluje gotovo cijela zajednica. U ribolovu se služe raznim biljnim otrovima, koji nakon što se stave u vodu, riba ispliva na površinu. U vrijeme kišne sezone počinje i njihov lov na velike životinje, tada njima najvažniji izvor mesne hrane. Yawanawá se bave i uzgojem manioke, banana i kukuruza ali i riže, slatkog krumpira, papaye, ananasa i šećerne trske.

Umjetnost Yawanawá nalazi se na lončarstvu, oružju, košarama, i osobito na tijelu, čiji se dizajni iscrtavaju za vrijeme svečanosti mariri.

Yawanawá su šamanisti, u svojim obredima služe se halucinogenim drogama kao ayahuasca, datura, nadalje duhan, nekim još neidentificiranim biljem, a koriste i duhanov sok (tobacco juice).

## Vanjske veze

* Yawanawá
Yura

**Yura** (Jura, Yora, Parquenahua; njihov vlastiti naziv Nahua ili Nawa znači * 'ljudi' *), pleme američkih Indijanaca porodice panoan sa gornjeg toka Manú, donje Cashpajali i Panagua u parku Manú u Peruu (departman Ucayali), i dijelom van parka uz gornji tok rijeke Mishahua, Urubamba i Putaya. Jezično su srodni plemenima Yaminahua i Sharanahua. Populacija im iznosi 350 do 400 (1998 SIL). Godine 1990. za potrebe zaštite plemena Nahua, Nanti, Machiguenga i drugih osnovan je park Nahua Kugapakori .

## Izvori
Zurina

**Zurina** (pl. Zurinas), pleme američkih Indijanaca porodice Panoan nastanjeno na južnoj obali Amazone blizu ušća Rio Negra, Brazil. Eksperti su u izradi komfornih sjedalica i drvorezbarstvu.

## Vanjske veze
* Bancos de chamanes y caciques en las selvas tropicales
Tacanan

**Tacanan** je porodica rasno i jezično srodnih indijanskih plemena iz sjeverozapadne Bolivije i Perua, koja nosi ime po glavnom plemenu Tacana. Tacanan plemena nastanjena su u džunglama, uprasvo istočno od Cuzca, na gornjoj Madre de Dios i njezinim pritokama, i prostiru se istočno, između 13° i 15° južne širine, pa do rijeke Beni. Tacanani su sjedilački narod koji se bavi i tropskom hortikulturom, lovom i ribolovom. Porodica se danas vodi kao dio veće porodice Pano-Tacanan, a satoji se od više ogranaka sa predstavnicima: 
* **[[Araona]]** sa jezicima i plemenima Capachene, Caviña, Cavineño, Mabenaro, Machui.
* **[[Arasa]]**
* **[[Guariza]]**
* **[[Maropa]]** (Reyesano):
** Maropa, 
** Sapibocona. 
* **[[Tacana]]**: Ayaychuna, Babayana, Chiliuvo, Chivamona, Ixiama, Pamaino, Pasaramona, Saparuna, Siliama, Tumupasa, Toromona, Uchupiamona, Yabaypura, Yubamona.
* **[[Tiatinagua]]**: 
** Baguaja, 
** Chama (Esse'Ejja), 
** Chunchu, 
** Echoca (Echoja), 
** Guacanahua, 
** Huanayo, 
** Kinaki, 
** Mohino. 
* **[[Yamaluba]]**

## Vanjske veze
* Ethnologue (14th)
* Ethnologue (15th)
* Ethnologue (16th)
* Alain Fabre, Pano-Takana
Xanináwa

**Xanináwa** (Saninawa, Sanináua), jedno od panoanskih plemena sa gornjeg toka rijeke Juruá u Brazilu. Mason (1950) ih jezično klasificira panoanskoj skupini Catukina u koje uključuje i Araráwa, Ararapina i Arara (s Shawanawa) . Jedna njihova jezična podgrupa je Saninauaca (Saninawacana).

## Izvor
Tuxináwa

**Tuxináwa** (Tuchinaua, Tusinawa, Tuchinawa, Tutxiunaua, Tushinawa), pleme Panoan Indijanaca iz zapadnobrazilske države Acre naseljeno uz rijeku Tarauacá. Svoj jezik koji je pripadao užoj skupini Yaminahua-Sharanahua, zaboravili su i danas govore portugalskim .

## Izvori
Araona

**Araona**, skupina srodnih plemena i njihovih jezika i dijalekata nastanjenih u Boliviji u departmanima La Paz, Beni i Pando, osobito uz rijeku Manupari i Beni. Araona vlastiti danas žive u departmanu La Paz u selu Puerto Araona (općina Ixiamas, provincija Iturralde) .  Populacija: 90 (2000 W. Adelaar).

Ostala plemena koja bi im mogla pripadati su: Capachene (ili Kapaheni), Mabenaro, Caviña, Machui i Cavineño; a u 19. stoljeću spominju se i potplemena Beyuma, Buda, Cahoco, Cama, Camaya, Camoavi, Canamary, Capa, Capaheni, Capanary, Capechene, Capu, Chumu, Cuesi, Curupi, Dejabi, Ecuary, Eno, Giry, Guajima, Habuwi, Hamapu, Huary, Huarymodo, Ino, Isebene, Jicho, Machui, Machuvi, Manipo, Mapumary, Marani, Maru, Masatibu, Mayupi, Moyana, Odoary, Sabatini, Sara, Tade, Taranu, Tuama, Tuno, Uaui, Uranico i Yuma

## Izvori

## Vanjske veze
* Bolivia: Violaciones al Pueblo Araona
* Araona
Cavineño

**Cavineño**, pleme Tacanan Indijanaca iz sjeverne Bolivije, naseljeno jugoistočno od Riberalte duž rijeke Beni (departman Beni) i u departmanu Pando. Jezično su srodni plemenima Tacana, Reyesano i Toromona. Žive od poljodjelstva i sakupljanja brazilskog oraha-castaña. Populacija im iznosi 1,736 (2000 W. Adelaar).

Cavineño danas žive u naseljima koja se nalaze u općinama Santa Rosa, Gonzalo Moreno, Reyes i San Pedro, to su: Baqueti, Bolívar, California, Galilea, Candelaria, Misión Cavinas, Natividad, Paraíso, Peña Guarayo, Santa Catalina, San Juan, San José, San Miguel, Francia, El Choro, Buen Destino i Santa Ana .

## Izvori

## Literatura
* *Johannes Stahl*, Cavineño Livelihood Strategies. A Case Study from an Indigenous Village in the Bolivian Amazon (Master’s Thesis). 102pp. Wissenschaftlicher Verlag Berlin. 2003
Chama

**Chama** (Ese'Ejja) je pleme američkih Indijanaca jezične porodice Tacanan nastanjeno duž rijeka Madre de Dios, Tambopata i Heath u Boliviji i Peruu. Ovi Indijanci nazivaju se i Ese'Ejja (Esseejja). Grupa se dijeli na par skupina, to su Chama ili Ese'Ejja i Guacanahua u Boliviji i grupa poznata kao Guarayo ili Huarayo ili Tiatinagua iz Perua koji možda imaju pripadnika i na bolivijskoj strani. Sve se ove grupe zajedno nazivaju Tiatinaguan i govore srodnim dijalektima. Prema Von Hasselu 1905. godine bilo ih je 3,000. 

## Izvori
Maropa

**Maropa** (Reyesano), pleme američkih Indijanaca pordice Tacanan naseljeno u bolivijskom departmanu Beni blizu Reyesa (otuda i Reyesano), u okolici San Borja. Jezik, nazivan i san borjano, gotovo je nestao, ali etničkih ih ima 4,118 (2000 W. Adelaar) .

Prvi put u kontakt sa Europljanima dolaze 1530. u vrijeme potrage za rijekom Beni, a prve misije franjevci utemeljuju krajem 17. stoljeća, ali i danas su manjim dijelom stali animisti.

## Izvori
Tacana

**Tacana** (Takana) je pleme i grupa plemena porodice Tacanan nastanjenih u dolinama gornjih tokova Madre de Dios i Beni u podnožju Anda u bolivijskom departmanu Beni. Glavno pleme Tacana ili Takana daje ime cijeloj grupi i porodici koja obuhvaća sljedeća imena Ayaychuna, Babayana, Chiliuvo, Chivamona, Ixiama, Pamaino, Pasaramona, Saparuna, Siliama, Tumupasa, Toromona, Uchupiamona, Yabaypura, Yubamona.

James Mooney za Takane kaže da su poput Mosetene i Yuracaré Indijanaca visokog stasa i svjetlije puti od susjednih plemena. Tacane su pokršteni od franjevačkih otaca iz Perua koncem 18 stoljeća zajedno sa plemenima Leco i Caviña. Godine 1832. na 5 misija sa Tacana Indijancima bilo je 5,304 pokrštenih Indijanaca. Tacane i srodne im skupine žive od agrikulture, lova i ribolova. Njihova nošnja izvorno se sastojala tek od pernatih ukrasa tijekom plesnih svečanosti, a kasnije civilizirane (pokrštene grupe) počinju nositi bezrukavne duge tunike ili košulje.

## Vanjske veze
* Tacana Indians
Toromona

**Toromona**, pleme Tacanan Indijanaca naseljeno između gornjeg toka rijeke Madidi i Heatha na sjeverozapadu departmana La Paz (provincija Iturralde), Bolivija. Jezično su najbliži plemenima Tacana i Reyesano.

O plemenu Toromona govori se da su u kontakt sa civilizacijom dolazili samo kroz ratne sukobe. Oni danas predstavljaju etnografsku enigmu Bolivije i o njima se ništa pouzdano ne zna, ni točna lokacija niti njihov broj . Norveški biolog Lars Hafskjold kome je san bio pronači postojanje Toromona nestao je bez traga u džungli 1997 godine.

Adelaar (2000) im broj procjenjuje na 200 

## Izvori

## Literatura
*Montaño Aragón, Mario 1987. Guía etnográfica lingüistica de Bolivia I. La Paz: Editorial Don Bosco.
## Vanjske veze
*In Search of the Toromona 
*Bolivia: Indigenous Toromona in voluntary isolation in serious danger of disappearing
Yamaluba

**Yamaluba**, pleme i jezik istomenog plemena koji je nekad živjeli u južnom Peruu. Jezično su vjerojatno pripadali porodici Tacanan unutar koje su činili posebnu jezičnu skupinu.

## Vanjske veze
* Pano-Takana
Nambikwara do Sul

**Nambikwara do Sul** (Kithãulhú), grupa plemena američkih Indijanaca porodice Nhambicuaran, nastanjenih u brazilskoj državi Mato Grosso, danas na rezervatima Pirineus de Souza (plemena Manduka), Tirecatinga (plemena Nambikwara do Campo) i Pequizal i Vale do Guaporé (plemena sa Guaporea). Jezici kojima se služe danas govori oko 900 Indijanaca, uključujući 150 Galera. 

## Podjela
* **[[Munduka]]** (TI Pirineus de Souza)
** Siwaisu
** Hinkutesu
** Niyahlosu
* **[[Nambikwara do Campo]]** (TI Tirecatinga [općina Campo Novo Parecís])
** Kithaulu (Kithaulhu, Hithaulu)
** Wakalitesu
** Halotesu
** Sawentesu
** Waikisu
** Alaketesu
** Galera
* **[[Nambikwara do Guaporé]]** (rezervati TI Vale do Guaporé, i TI Pequizal)
** Hahaintesu
** Wasusu (Wasuhsu)
** Alantesu
** Waikatesu
* **[[Nambikwara do Sararé]]** (=Kabixí, Sararé)
Siwaisu

**Siwaisu**, jedna od tri skupine južnih nambikwara sa rezervata AI Pirineus de Souza u brazilskoj državi Mato Grosso, koji govore istoimenim dijalektom skupine Manduka ili Munduka. Ostale dvije skupine su Hinkutesu i Niyahlosu
## Izvori
Hahaintesu

**Hahaintesu**, pleme brazilskih Indijanaca iz grupe Južnih Nambikwara, porodica Nhambicuaran, naseljeno danas zajedno sa srodnim plemenima Mamaindê, Negarotê, Waikisu i Wasusu na rezervatu Vale do Guaporé u brazilskoj državi Mato Grosso, gdje ih 1989 svih zajedno ima 341.

## Izvori
Manairisu

**Manairisu**, pleme američkih Indijanaca porodice nhambicuaran, naseljeno danas na području rezervata Terra Indígena Sararé (67.420 hektara) na jugozapadu brazilske države Mato Grosso, općine Pontes, Lacerda i Vila Bela da Santíssima Trindade.

Populacija im iznosi oko 70
## Izvori
Hinkutesu

**Hinkutesu**, jedna od tri skupine Manduka Indijanaca, šire grupe Nambikwara do Sul, sa rezervata Terra Indígena Pirineus de Souza u Brazilskoj državi Mato Grosso. Njima srodne ostale dvije skupine su Siwaisu i Niyahlosu govore srodnim manduka dijalektima.

Kod Leo Wetzelsa spominje se naziv Hunkutesu
## Izvori
Galera

**Galera**.- Jedna od skupina Nambikwara do Sul Indijanaca, porodica Nhambicuaran, nastanjeni danas u brazilskom Mato Grossu u pueblima Serra Azul i Campos Novos. Oko 150 (1983, SIL) pripadnika. Galere zauzimaju (prema karti * 'Price and Cook, 1969: 689; i Price, 1972: 64' *) južni dio Nambikwara-teritorija koji se nalazi istočno od rijeke Guapore, sjeverozapadno od Vila Bele, i sjeverni su susjedi Sarara. Govore vlastitim dijalektom galera.

## Vanjske veze
* Nambikuára, Southern: a language of Brazil
* Nambicuara Economic Dualism: Lévi-Strauss in the Garden, Once Again
Nambikwara do Campo

**Nambikwara do Campo**, grupa plemena brazilskih Indijanaca porodice Nhambicuaran, naseljenih na Chapada dos Parecis, danas na rezervatu Tirecatinga u državi Mato Grosso. Podijeljeni su na sljedeće skupine: Munduka, Siwaihsú, Hingutdésú, Niyahlósú, Kitaunlhú, Juina Kitaunlhú, Sawedndésú, Halótésú, Downstream Halótésú, Wakalitdésú, Âigngùtdésú, Nandésú,Kwalinsàdndésú, Yódunsú, Erahidaunsú,Âladndésú, Akakatdésú, Wâikatdésú, Wasùhsú, i Katditalhú. 

Plemena ili lokalne skupine Halotesu, Kithaulu (Kithaulhu), Wakalitesu i Sawentesu govorne vlastitim dijalektima. Jezićno pripadaju skupini Nambikwara do Sul.

## Izvori
Nambikwara do Guaporé

**Nambikwara do Guaporé**, ogranak Nambikwara Indijanaca iz doline rijeke Guapore, danas naseljeni na rezervatima TI Vale do Guaporé i TI Pequizal. 

Sastoje se od nekoliko lokalnih skupina koje govore vlastitim dijalektima: Hahaintesu (Hahãitesu), Wasusu (Wasuhsu), Alantesu (Alãntesu), Waikisu i Waikatesu
## Izvori
Waikisu

**Waikisu**, jedno od nekoliko plemenskih skupina Južnih Nambikwara, koji sa još nekoliko drugih skupina žive danas na rezervatu Vale do Guaporé u brazilskoj državi Mato Grosso.

Govore južnonambikwarskim [nab] dijalektom Waikisu i pripadaju plemenskim skupinama Nambikwara do Guaporé
## Izvori
Niyahlosu

**Niyahlosu**, jedna od tri plemenske skupine Nambikwara do Sul Indijanaca, uže skupine Manduka ili Munduka, naseljeni danas na području rezervata AI Pirineus de Souza u brazilskoj državi Mato Grosso.

Srodni su skupinama Siwaisu i Hinkutesu, a govore vlastitim dijalektom
## Izvori
Nambikwára do Norte

**Nambikwára do Norte** (Sjeverni Nambikwára), jedna četiri glavne grane brazilskih Nambikwara naseljenih u ranom 20. stoljeću u kišnim šumama Mato Grossa i Rondônije. Sjeverni Nambikwára su 1900. brojali oko 3,000 duša organizirani u nekih desetak lokalnih skupina ili plemena koje su govorile različitim dijalektima i među kojima je dolazilo i do međuplemenskih ratova. Njihov broj opada još u prvoj polovici 20 stoljeća zbog različitih bolesti koje su sa sobom donesli Brazilci, kao i zbog samih međuplemenskih sukoba. Oko 1965. broj im pada na svega pedesetak; 136 (1999; Ethnologue).

Sjeverni Nambikwára danas žive na rezervatima Pirineus de Souza (s 118 Mamaindê, Manduka i Sabanê, 1989), Vale do Guaporé (s 341 Mamaindê i Negarotê, uključujući i Hahaintesu, Waikisu i Wasusu, 1989) i Tubarão-Latunde na gornjem toku rijeke río Pimento Bueno gdje žive Latundê s gotovo nestalim plemenima Koaiá ili Kwazá i Aikaná.

Lovci i sakupljači.

## Plemenske skupine
Lakondê, Latundê, Mamaindê, Negarotê, Tamaindé, Tarundé (?), Tawandê (Tagnaní ?), Tawitê (Tauite).

## Jezik i dijalekti
Sjeverni nambikwara, nazivan i mamaide imao je nekoliko dijalekta među kojima * 'Ethnologue' * navodi mamaindé, negarotê, tawanxte, taxmainite, taxwensite, yalapmunxte (lacondê, latundê). Lévi-Strauss u svojim * 'Tužnim tropima' * navodi kako skupine Sjevernih i Južnih nambikwara ne mogu adekvatno komunicirati sa skupinom Sabanê.

## Vanjske veze
* Nambikuára, Northern
* P. David Price, Real Toads in Imaginary Gardens: Aspelin vs. Lévi-Strauss on Nambiquara Nomadism
Lakondê

**Lakondê** (Lacondê).- Pleme Indijanaca Nambikwára do Norte, porodica Nhambicuaran, sa rijeke Tenente Marques u zapadnom Brazilu. Jezično su srodni sa Latundê, Tawandê, Negarotê i Mamaindê. 

Ovi Indijanci smatraju sami sebe posebnim narodom i odbijaju da su Nambikwari. Danas su pred potpunim izumiranjem. 

Jezik lakondê kojim oni govore danas je možda izumro 1 govornik (2007) u naselju Vilhena.
## Vanjeske poveznice

* The memories of a Lakondê woman of her people and on becoming its sole real member
Sabanê

**Sabanê**, jedna od nekoć najjačih skupina Nambikwara Indijanaca koja je u ranom 20 stoljeću obitavala u džunglama u blizini Campos-Novosa u zapadnom Brazilu. Rana populacija prije epidemija koje su vladale između 1907. i 1930. iznosila je oko 1,000. Godine 1928. kada posjećuju telegrafsku postaju Campos-Novos izbrojeno je svega 127 muškaraca, kojima još treba pribrojati žene i djecu. U 11. mjesecu 1929. godine pogodi ih epidemija gripe, da bi ih 1938. preostalo 19 muškaraca sa ženama i djecom.
Sabanê koje je vidio Claude Lévi-Strauss bila je udružena sa skupinom Tarundé, koji su im po svemu bili bliski, osim po jeziku, pa su se sporazumijevali pomoću nekoliko osoba koje su služile kao tumači.

Sabanê nisu nestali, preostalo ih je 60 na Mato Grossu (1995 AMTB), ali se integriraju u brazilsku kulturu. Jezik sabanes (abones ili sabanê) član je porodice Nhambicuaran. Indijanci su trilingualni u sabanes, sjeverni nambikwara i portugalskom.

## Literatura
* Claude Lévi-Strauss, Tristes tropiques

## Vanjske veze
* Sabanês
* tropiques
Tarundé

**Tarundé**, jedna od lokalnih skupina Nambikwara Indijanaca nastanjenih u prvoj polovici 20. stoljeća u džunglama brazilske države Rondônia. Prema francuskom antropologu Straussu, koji je posjetio nekoliko namkikwarskih skupina, Tarundé su bili među najbrojnijima, ali su nestali tijekom tridesetih godina, a 1939 preostalo ih je svega četvoro.

## Literatura
* Claude Lévi-Strauss, Tristes Tropiques.
* Claude Lévi-Strauss, Tužni tropi, Beograd.

## Vanjske veze
* Tristes tropiques
Negarotê

**Negarotê** (Nagarotú), jedno od plemena Sjevernih Nambikwara iz brazilske države Mato Grosso. Prema (Eberhardu 1995.) imaju između 40 i 50 govornika koji se služe dijalektom negarotê . Naseljeni su sa plemenima Hahaintesu, Mamaindê, Waikisu i Wasusu na rezervatu Vale do Guaporé, uglavnom na aldeji Capitão Pedro, gdje je cjelokupna Nambikware populacija 1989. iznosila 341

## Izvori
Tagnani

**Tagnani** - jedna od skupina Nambikwara do Norte ili Mamaindê Indijanaca, porodica Nhambicuaran, nekada nastanjena na Rio Karumi u Brazilu. Služili su se jezikom tagnani od kojega postoji manji rječnik . Srodni su moguće sa Kabixí, Tawitê i Uaintaçu koje se klasificira u Jugozapadne Nambikware.

## Izvori
Tamaindé

**Tamaindé** (Tamainde-Nambikuara, Tamainde-Nambikwara), jedna od nekoliko skupina brazilskih nambikwara Indijanaca koji su jezično pripadali užoj skupini Nambikwára do Norte, porodica Nhambicuaran. Živjeli su na rijeci rio Papagaio u državi Mato Grosso

Govorili su istoimenim dijalektom jezika mamainde [sai].

## Izvori

## Literatura
* Max Schmidt, 1947. Los Tamainde-Nambikwara. RMP 1: 65-74.
Wakletoçu

**Wakletoçu**, jedna od nomadskih skupina Nambikwara Indijanaca, lovci i sakupljači koji su u prvoj polovici 20. stoljeća obitavali u džunglama blizu današnjeg Utiarityja u Brazilu. Vjerojatno prvi kontakt sa njima ostvaruje Claude Lévi Strauss, koji su proučavao nekoliko skupina Nambikwara. Ova grupa danas se vodi kao nestala. Poglavica je imao više žena.

## Literatura
* Claude Lévi-Strauss, Tristes tropiques

## Vanjske veze
* Tristes tropiques
Latundê

**Latundê**, pleme Nhambicuaran Indijanaca sa juga amazonskog bazena u brazilskoj državi Rondônia. Latundê su najsrodniji plemenu Lakondê ili Lacondê, a oboje govore nambikvarskim dijalektom yalapmunxte i pripadaju skupini Sjevernih Nambikwara. Populacija 100 (UN Country Population; 2008), a naseljeni su sa Aikanã i Kwazá Indijancima na rezervatu Tubarão-Latundê.

## Vanjske veze
* Nambikuára, Northern
* The Phonology and Grammar of Latundê/Lakondê 
* Project: The Nambikwara Indians. A description of their languages and of their cultural identity
Mamaindê

**Mamaindê** (Mamaindé), pleme i skupina plemena porodice Nhambicuaran naseljenih u bazenu Amazone po tropskim šumama brazilskih država Mato Grosso i Rondônia. Mamaindê vlastiti žive u Mato Grossu na dva rezervata AI Pirineus de Souza (118 Nambikwara Mamaindê, Manduka i Sabanê, 1989) i AI Vale do Guaporé, većina na aldeji (selu) Capitão Pedro (s 341 Nambikwara Hahaintesu, Mamaindê, Negarotê, Waikisu i Wasusu, 1989; CEDI 1990) 

## Izvori

## Vanjske veze
* Mamaindé
* Mamaindê
Chimalakwe

**Chimalakwe** /Ime dolazi od plemenskog naziva chimariko, odnosno od riječi chimar koja se među Hupa govornicima javlja kao chimal, jer u svome jeziku nemaju glasa * 'r' * + sufiks -kwe, odnosno -xwe/, ime jednoj skupini američkih Indijanaca sa rijeke New River čije porijeklo još nije razjašnjeno. Chimalakwe su govorili jezikom Chimariko Indijanaca, porodica Chimarikan. Prema Powersovom mišljenju Chimalakwe su onaj dio Chimarika koji je obitavao na New Riveru i nad kojima je započeo proces apsorpcije od strane Hupa Indijanaca. Prema plemenu Tsnungwe Chimalakwe su oni Tsnungwe Indijanci što su živjeli od sela Le:lding (njihovo veliko selo) pa do Cedar Flata i na New Riveru, a bili su bilingualni u jezicima hupa i chimariko. Moguće je da danas imaju potomaka među Hupama.

## Vanjske veze
* Roland B. Dixon, The Chimariko Indians and Language 
* Tsnungwe Place Names
Chimariko

**Chimariko** (Chemaŕeko, Djimaliko).- Nekad snažno, ali danas nestalo pleme američkih Indijanaca porodice Chimarikan, naseljeno u 19. stoljeću u kanjonu rijeke Trinity od New Rivera do Canyon Creeka, Kalifornija. Chimarike počinju nestajati kada i New River Shaste, tijekom zlatne groznice u Kaliforniji, koji je započela 1850.-tih godina, a kasnije se počinju sklanjati kod plemena Hupa i Shasta. 
Chinarike su zacijelo nekad bili snažniji narod koji se jezično razlikovao od svih ostalih susjednih skupina, ali im broj 1825. spada na svega 250. Očuvalo se nešto preživjelih mješanaca.

## Ime
Chimariko. od domorodačkog *chimar*, "person," ili *djimar* 'man', od čega dolazi Djimaliko ili Chimariko. Ime *Kwoshonipu*, dali su im Shasta sa Salmon Rivera, dok ih Gibbs (1853 naziva *Meyemma*.

## Jezik
Chimariko jezik, član porodice chimarikan, nestao je, a njegov posljednji govornik umro je oko 1950. godine .

## Sela
* *[[Chalitasum]]*, gdje se sastaju rijeke New i Trinity.
* *[[Chichanma]]*, Taylor Flat.
* *[[Himeakudji]]*, Big Creek.
* *[[Hodinakchohoda]]*, Cedar Flat.
* *[[Maidjasore]]*, Thomas.
* *[[Paktunadji]]*, Patterson.
* *[[Tsudamdadji]]*, Burnt Ranch.

## Historija
Chimarike su poznati od vremena zlatne groznice ,kada oni žive u prijateljskim odnosima sa plemenima Hupa i Shastan plemenima, ali u ratu sa Hayfork Wintu Indijancima, plemenom poznatim i kao Norrelmuk, Ni-iche, Norelmaq) sa rijeke Trinuty. Dolaskom kopača zlata prisiljeni su tražiti zaštitu kod jačih prijateljskih plemena, naročito među hupama i Shastama. Od njih 250 (1849) do 1852 preostalo ih je 200. Godine 1871. kopači zlata nad njima vrše pokolj, pa ih je 1880. preostalo svega 20, od kojih je do 1903. ostalo na životu svega 9. raseljenih po širem području među drugim Indijancima i bijelcima.

## Etnografija
Kultura Chimarika dosta je slična susjednim plemenima sjeverozapadne Kalifornije, kao što su to Hupa i Yurok, uz napomenu da nemaju kanua i ceremonije Deerskin Dance. Njihov opstanak ovisio je o sakupljanju žira, kao i hvatanju lososa i jegulja. Politička organizacija ne postoji, i nema druge podjele, osim sela koja su se nalazila kod Burn Rancha, Hawkins Bara, Big Bara, Taylor's Flata i drugdje.

## Literatura
* Berman, Howard. 2001. Chimariko Linguistic Material. Victor Golla and Sean O’Neill eds. The Collected Works of Edward Sapir XIV: Northwest California Linguistics. William Bright ed. New York: Mouton de Gruyter. 1039-1076.
* Dixon, Roland B. 1910. The Chimariko Indians and Language. University of California Publications in American Archeology and Ethnology 5:5. Berkeley: University of California Press. 295-380.

## Izvori

## Vanjske veze
* Chimariko
* Chimariko Indian History
* Chimariko 
* Slike: pleme Chemaŕeko
Jicaque

**Jicaque** (Izgovor hikak; Ostali oblici su Cicaque, Hicaque, Ikake, Taguaca, Taupane, Tol, Tolpan, Torrupan, Xicaque)/, indijanski narod ili grupa plemena porodice Jicaquean, velika porodica Hokan, nastanjen u departmanu Yoro u Hondurasu, a dio i u regiji "Montaña del Flor" u departmanu Francisco Morazan. Tolupanes, oko 19,300 se danas sastoje od 28 grupa imenovanih pogalvito po selima, to su: Agua Caliente, Anisillos, Candelaria, El Palmar, El Pate, El Siriano, El Tablón, Guajiniquil, Jimía, La Bolsita, La Pintada, Lagunitas, Las Vegas, Luquigüe, Matadero, Mina Honda, Placencia, Plan Grande, San Esteban, San Francisco de Locomapa, Santa Martha, Santa Rosita Subirana i Zapotal.

Broj Jicaque grupa izvorno je do 80.-tih godina iznosio 21, ali se kasnije povečao na 28. Jedino pleme koje je očuvalo jicaque jezik su Indijanci plemena tribu Montaña de la Flor. Plemena su: Agalteca, Anisillos, Candelaria, El Palmar, El Pate, El Tablón, Guadarrama, Guajiniquil, Jimía, La Bolsita, La Pintada, Lagunitas, Las Vegas de Tepemechín, Matadero, Mina Honda, Montaña de la Flor, Pichingos, Plan Grande, San Esteban/Agua Caliente de la Reinada, San Francisco Locamapa, Santa Marta, Siriano, Subirana, Zapotal. Tri plemena žive u Montaña de la Flor i jedno u opčini Marale u departmanu Francisco Morazan.

## Etnografija
Cultura Jicaquea je slična onoj Sumo i Miskito Indijanaca iz sjeveroistočne Nikaragve. Agrikulturan su narod, uzgajivači slatke (neotrovne) manioke, gorke manioke, graha i kukuruza; Uz lov i ribolov u novije vrijeme Hikaki se bave i uzgojem stoke. Kuće su građene na nosačima i prekrivene slamom. Odjeća je danas polu-tradicionalna, a komercijalne hlače i košulje tipične su za srednje-američkog seljaka. Od obrta razvijeno je tkalaštvo, košaraštvo i proizvodnja metate (oblik mlinskog kamena) i proizvodnja luka i strijele. Obitelj je poliginijska. U vjeri se plemena Montaña de la Flor Jicaquea, kao i kod panamskih Cuna i Chocó Indijanaca dolazi do uplitanja kršćanskog boga u domorodački mit, a uz kršćanstvo još su živi stari šamanski običaji.

## Vanjske veze
* Jicaque
* Jicaques, kunas, garífunas, mayas: ¿a dónde van?
Migueleño

**Migueleño** (San Miguel Salinas), jedna od tri skupine Salinan Indijanaca iz Kalifornije koji svoje ime dobivaju po misiji San Miguel.

John Reed Swanton navodi četiri njihova sela, to su: Cholame, na Cholame Creeku ili ušču Estrella Creeka; Teshaumis, na gornjem toku Cholame Creeka; Teshaya, na misiji San Miguel; i Trolole, možda blizu Santa Margaritea Rancha u okrugu San Luis Obispo.

Henry H. Henshaw navodi tri njihova tradicionalna sela, Tcr'-a-lam-tram na mjestu grada Cholame; drugo Ti'-cau-mis-tram na Cholam kanjonu (podudara se sa Swantonovim Teshaumis); i treći Tro-lo-le'tram (Swantonov Trolole) kod Santa Margarita Rancha .

Migueleño su govorili jednim od dva salinan-dijalekta. Proučavao ga je John Alden Mason desetih godina 20. stoljeća, kome je informant bila čistokrvna Migueleño-žena Maria Ocarpia .

## Izvori
Antoniaño

**Antoniaño**, jedna od tri regionalne skupine Salinan Indijanaca sa sjevera Salinan-teritorija, Kalifornija. Prema J. Alden Masonu kome su informanti bili David Mora, čistokrvni Antoniaño Indijanac, za antoniano dijalekt i Maria Ocarpia za Migueleño, govorili su jednom od dva salinan-dijalekta nazvanim antoniano, .

Ova grupa dobila je ime po misiji San Antonio u okrugu Monterey.

## Sela
Sela su se nalazila duž rijeke San Antonio. Swanton navodi sljedeća: Chahomesh, Chohwahl, Chukilin, Holamna Jolon, Nasihl Pleyto, Sapewis, Skotitoki, Tesospek i Tetachoya Ojitos.

## Izvori
Konomihu

**Konomihu**, Maleno pleme Shastan Indijanaca u području rijeke Salmon River u okrugu Siskiyou u Kaliforniji. Glavno naselje, od Karoka nazivano *Shamnam*, nalazilo se na Soth Forku, i u njemu je živjela većina plemena.
Godina 1919. i 1921. na sakupljanju riječi njihovog jezika kó-no-mé-hoo radio je C. H. Merriam, a 1928. na sakupljanju materijala rade i Jaime de Angulo i J. P. Harrington. Harrington nastavlja svoj rad i 1933., no ovaj rad nikad nije objelodanjen. 

## Izvori
Okwanuchu

**Okwanuchu**, Okwanuchu Indijanci pripadaju porodici Shastan a domovina im je na gornjem toku Sacramenta u blizini Salt i Bounder Creeka, te u području rijeke McCloud i Squaw Creeka u Kaliforniji. Planina Shasta bila im je sveto mjesto kao i za plemena Shasta, Pit River, Wintu, Karok, i Modoc.

Kultura im je bila slična njihovim susjedima. Značajno mjesto imao je svakako ribolov (losos). O njihovom brojnom stanju isto se ništa ne zna. Prema Alfredu Kroeberu oni su 1918. već izumrli, međutim prema (O'Donnellu) ipak ima njihovih potomaka među Shastama. Jezik im je bio srodan drugim jezicima iz grupe Shasta. Značenje imena nije poznato.

## Vanjske veze
* Shasta 
* Swanton
Haldokehewuk

**Haldokehewuk** (Hahtokehewuk, popularno Cecilville Indijanci), jedna od 5 skupina pravih Shasta Indijanaca, porodica shastan, koji su živjeli u okolici Cecilvillea u Kaliforniji, okrug Siskiyou. Govorili su različitim dijalektom od ostalih Shasta skupina . 

New River Shasta su ih nazivali Kah-hoo’-tin-e’-ruk.

## Izvori
Iruaitsu

**Iruaitsu** (Iruwaitsu) /Iruai′tsu, =Scott valley people/, jedna od 4 skupine pravih Shasta Indijanaca što je živjela u dolini Scott Valley, u okrugu Siskiyou, Kalifornija. Cjelokupna populacija doline Scott Valleya u sedam sela iznosila je 1851. prema Gibbsu (Schoolcraft Ind. Tribes iii, 171, 1853) 420. Jedno od tih sela bilo je Watsaghika. Bande: Eeh.

## Literatura
* Frederick Webb Hodge, Handbook of American Indians North of Mexico

## Vanjske veze
* I- California Indian Villages, Towns and Settlements
Kammatwa

**Kammatwa** (Wiruhikwairuk'a, Gamutwa, Hamburg Indijanci), jedna od pet plemenskih skupina pravih Shasta Indijanaca koji su u vrijeme kontakta živjeli na rijeci Klamath u Kaliforniji od Scott Rivera do doline Seid Valley.  

Prema Steelu u *Ind. Aff. Rep.* (p. 120, 1865), njihovo vlastito ime za sebe je I-ka (*&lt;small&gt;u izvoru pogrešno otiskano T-ka&lt;/small&gt;*). Sela su im se nalazila na obje obale Shaste, na sjevernoj obali to su: Aika, Asouru, Awa, Chitatowoki, Harokwi, Ishui, Ishumpi, Itiwukha, Kutsastsus, Okwayig, Opshiruk, Sumai, Umtahawa, Ututsu i Waukaiwa; na južnoj: Arahi, Asurahawa, Eras, Kwasuk .

## Izvori
Playaño Salinan

**Playaño Salinan**, jedna od skupina ili plemena Salinan Indijanaca na kalifornijskoj obali.

O jeziku ovih Indijanaca nije ništa poznato. O njemu 1932. govori Maria de los Angeles John P. Harringtonu, kao o trećem salinan-dijalektu koji se govori uz obalu, a naziva ga coastal migueleno. Ime Playaño potjeće od misijakih svećenika iz 1812., a prevodi se kao beach-people  (narod sa obale).

Swanton navodi 4 njihova sela: Ehmahl (blizu Lucije), Lema, Ma'tihl'she i Tsilakaka (kod San Simeona; okrug San Luis Obispo)

Playaño još imaju potomaka u Kaliforniji u Okrug San Luis Obispo

## Vanjske veze
* The Salinan People 

## Izvori
Shastan

**Shastan** (Sastean) je porodica jezika američkih Indijanaca koja obuhvaća jezike Indijanaca Shasta iz bazena Upper Klamatha, Scott i Shasta Rivera. Plemena Shasta su sljedeća: Shasta vlastiti, New River Shasta, Konomihu i Okwanuchu. Ovdje treba napomenuti da New River Shasta nisu sa rijeke čije ime nose, jer Shaste nikada nisu živjele na toj rijeci. Neki su porodici pripisivali i jezike i plemene Pit River Indijanaca, koji su inače članovi porodice Palaihnihan, bez kojih se naziva Sastean. –Kulturno Shastan plemena nalik su napose Yurok plemenima i dalje žeteocima žira i kestena (Aesculus), kao što su recimo Karoki. Simboli kulture ovih plemena je i crveni skalp djetlića i školjke dentalium. –Vjera u šamane i duhove-zaštitnike. 
## Izvori

## Vanjske veze
* Ethnologue (14th)
* Ethnologue (15th)
Ethnologue (16th)
* Sastean Family
* Shasta
Tlapanec

**Tlapanec** (Tlappanec, Yopi), indijanski narod na jugoistoku Chilpancinga u meksičkoj državi Guerrero, pretežno u općinama Atlixtac, Malinaltepec, Tlacoapa, i Zapotitlán Tablas. U državi Guerrero Tlapaneci čine 21% stanovništva, a jezično su najsrodniji plemenima Maribichicoa iz Salvadora i Subtiaba ili Maribio iz Nikaragve, sa kojima pripadauju poroci Tlapanecan, velika porodica Hokan.

Tlapaneci su ratari koji se bace uzgojem kukuruza, graha i čilija, njihove glavne hrane, dok se meso jede tek u vrijeme fiesta

Tlapaneci su, usprkos rudimentarnim alatima, dobro poznati po visokoj kvaliteti svojih tesarskih proizvoda, a predmete od slame (šešire, hasure i slično) proizvode za prodaju. Žene su vješte u proivodnji pamuka i izradi pamučne odjeće.

O društvu se zna da je patrijarhalno i da je vrhovno tijelo vijeće poglavica. Vjera katolička .

Tlapaneci govore četiri tlapanec jezika, to su: tlacoapa, malinaltepec, azoyú i acatepec.

## Izvori

## Literatura
* Oettinger, Marion (1980). Una comunidad tlapaneca: Sus linderos sociales y territoriales. Mexico City: Instituto Nacional Indigenista.
* Olmsted, D. L. (1969). "The Tequistlatec and Tlapanec." In Handbook of Middle American Indians. Vol. 8, Ethnology, Part Two, edited by Evon Z. Vogt, 553-564. Austin: University of Texas Press.

## Vanjske veze
* Tlapanecas
Maribichicoa

**Maribichicoa** (Guatahiguala, Maribichicoa-Guatajigiala, Guatajiagua), pleme američkih Indijanaca porodice Supanecan ili Tlapanecan naseljeno u sjeveroistočnim predjelima Salvadora. Maribichicoe predstavljaju ogranak Indijanaca Subtiaba iz Nikaragve, koji su iz područja Leona migrirali na sjever, što je opisao španjolski povjesničar don Gonzalo Fernandez de Oviedo y Valdes. Njihovi potomci su možda Poton Indijanci iz Guatajiague u departmanu Morazán, koji se danas smatraju Lencama. 

## Izvori
Subtiaba

**Subtiaba** (Sutiaba, Maribio; pl. Subtiabas, Sutiabas, Maribios), indijanski narod iz Nikaragve, oko 10,000 pripadnika (služe se španjolskim), naseljen na malenom području u departmanu León. Na područje Nikaragve Subtiabe dolaze možda u 6. stoljeću i nastanjuju se između zaljeva Golfo de Fonseca, jezera Lago Xolotlan, planina Cordillera de los Maribios i obale Pacifika. Jezično se klasificiraju porodici Tlapanecan (Edward Sapir), i preko nje u Hokan govornike. Drugi autori ih povezuju sa porodicom Oto-Manguean. Jedan njihov ogranak iz El Salvadora poznat je kao Maribichicoa. -Danas se služe španjolskim.

## Vanjske veze
* Sutiava, Nicaragua