open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Chamonix-Mont-Blanc

**Šamoni Mon Blan** (), ili samo **Šamoni**, je naselje i opština u istočnoj Francuskoj u regionu Rona-Alpi, u departmanu Gornja Savoja koja pripada prefekturi Bonvil. Sam grad se nalazi na 1035 m}- nadmorske visine.

Šamoni je poznati ski centar, i u njemu su održane prve zimske olimpijske igre 1924. godine, a takođe je jedan od najznačajnijih alpinističkih centara na svetu, jer se nalazi u podnožju masiva Mon Blan.

Šamoni je sa italijanskim gradom -{Courmayeur}-, koji se nalazi na drugoj strani masiva Mon Blana, povezan tunelom Mon Blan dužine 11,6 -{km}- koji prolazi kroz sam masiv, a takođe i sistemom gondola (žičara) koja prelazi preko masiva i dostiže nadmorsku visinu od 3.842 m}-.

Po podacima iz 1999. godine u opštini je živelo 9 830 stanovnika, a gustina naseljenosti je iznosila 40,0 |&nbsp;stanovnika/-{km²}-. Opština se prostire na površini od 245,46 -{km²}-. Nalazi se na srednjoj nadmorskoj visini od | metara (maksimalnoj 4.807 m}-, a minimalnoj 995 m}- m).

## Demografija


:*Grafik promene broja stanovnika u toku poslednjih godina*

ImageSize = width:250 height:200
PlotArea = left:40 right:10 top:10 bottom:20
TimeAxis = orientation:horizontal
AlignBars = justify
Colors =
  id:gray1 value:gray(0.9)                           
                                                  
DateFormat = yyyy
Period = from:1960 till:2010
ScaleMajor = unit:year increment:10 start:1960
                                    
PlotData =
  bar:15000 color:gray1 width:1       
  from:start till:end             
  bar:10000 color:gray1              
  from:start till:end            
  bar:5000 color:gray1           
  from:start till:end         
  bar:0 color:gray1       
                       
                    
LineData =
  layer:front    
  points:(48,102)(84,108) color:blue  width:2 #1962 tot 1968. Inwonertal 1962: 7213 1968: 7745
  points:(84,108)(100,115)    color:blue    width:2 #1975: 8393
  points:(100,115)(128,119)   color:blue    width:2 #1982: 8746
  points:(128,119)(160,130)   color:blue    width:2 #1990: 9701
  points:(160,130)(196,131)   color:blue    width:2 #1999: 9830
  



## Reference

## Literatura

* 
* 
* 
* 
* 
* 

## Vanjske veze

* http://www.chamonix.com Official Website (in French and English )
* http://www.chamonix.net Nice Chamonix website (in French and English)
** Webcam Webcam on the site with a view of the Mont Blanc mountain
* http://chamsite.com  Chamonix chat system and message board, run by a resident. English language.
St. Moritz

**St. Moritz** (njemački *Sankt Moritz*, retoromanski *San Murezzan*) je općina od 4,994 stanovnika na jugoistoku Švicarske u Kantonu Graubünden. Danas je poznat kao elitni resort i vrhunsko skijalište.

Većina stanovnika su katolici koji govore njemački ili retoromanski.

## Geografija

St. Moritz leži u kotlini gornjeg toka rijeke Inn, okružen veličanstvenim alpskim vrhovima. Naselje se sastoji od Dorfa (sela), Bada (termi) i 
zaseoka Suvrett i Champfèr.

## Historija

Ispočetka je bio poznat po svojim lijekovitim termalnim izvorima, pa je već krajem 17. vijeka postao popularno lječilište. Tek krajem 19. vijeka počeo se profilirati kao vrhunsko 
skijalište. Na račun toga je dvaput bio domaćin Zimskih Olimpijskih igara; 1928 i 1948.

Pored Olimpijada tri puta je bio domaćin Svjetskih prvenstva u alpskom skijanju; 1934, 1974 i 
2003.

## Privreda

Ekonomija današnjeg St._Moritza bazira se na turizmu, pa većina stanovnika radi po hotelima i ugostiteljskim objektima. Grad je odlično transportno povezan sa svijetom; 
autoputom, željeznicom i avionima (aerodrom Engadin u Samedanu leži udaljen 17 km sjeveroistočno.)

## Općine pobratimi

*  Kutchan, Japan 
*  Sylt, Njemačka 
*  Bariloche, Argentina 
*  Vail, Colorado, Sjedinjene Američke Države 
*  Zikhron Ya'akov, Izrael

## Reference
 
## Vanjske veze

* ''Gemeinde St. Moritz''  
* ''St. Moritz Tourist Information''  
* ''Saint Moritz''
Lake Placid

**Lejk Plesid** se može odnositi na
* Lejk Plesid
* grad u američkoj federalnoj državi Florida;
* grad u američkoj federalnoj državi New York;
* Lake Placid (jezero) u američkoj federalnoj državi New York;
* igrani film iz 1999. godine.
Lake Placid, New York

**Lejk Plesid** je selo s 2.638 stanovnika u planinama Adirondack u (okrugu Essex, blizu grada North Elba u američkoj federalnoj državi Njujork. Ime je dobio po obližnjem jezeru.

Iako naselje ugošćuje turiste tokom cijele godine, najpoznatije je po Zimskoj olimpijadi 1980. godine, odnosno utakmici timova SAD i SSSR nazvanoj "Čudo na ledu," tokom koje je tim američkih studenata porazio favorizirani sovjetski tim i dva dana kasnije osvojio Zlatnu medalju. Tu pobjedu mnogi smatraju najvećoj u američkoj sportskoj historiji.

Lejk Plesid je također bio domaćin Zimske olimpijade 1932. godine. Zajedno sa švicarskim St. Moritzom,i Innsbruckom, predstavlja jedan od tri grada koji je dva puta bio domaćinom Zimskih olimpijskih igara.

## Demografija
Po popisu iz 2010. godine broj stanovnika je 2.521, što je 117 (-4,4 %) stanovnika manje nego 2000. godine.

## Reference

## Literatura

* 
* 
* 
* 
* 
* 

## Vanjske veze

* Official Website of the Village of Lake Placid 
* Lake Placid tourism information 
* Lake Placid Olympic Authority 
* United States Census Bureau
Garmisch-Partenkirchen

**Garmisch-Partenkirchen** (29.875 stanovnika po podacima iz 2004) je lokalno trgovačko, kao i administrativno središte okruga Garmisch-Partenkirchen. Smješten je na  u regiji Oberbayern njemačke federalne pokrajine Bavarske, blizu granice s Austrijom.

Gotovo 1100 godina dva grada su bila zasebne zajednice sve dok Adolf Hitler nije godine 1935. nagovorio gradonačelnike Garmischa i Partenkirchena spoje dva sela uoči Zimskih olimpijskih igara 1936. Gradovi su ostali ujedinjeni i zovu se "Garmisch" na veliku žalost stanovnika Partenkirchena. Mnogi posjetitelji će zamijetiti moderni ugođaj Garmischa, dok ožbukani zidovi i kamenom popločane ulice Partenkirchena daju uvid u prošlost.

Grad spaja Autobahn (auto-put), te željeznička veza s Münchenom, Innsbruckom, Reutteom te Zugspitzeom, najvišom planinom u Njemačkoj, koja se nalazi u blizini i ima 2962 m visine. Pogled na vrh je spektakularna te postoji nekoliko planinarskih staza.

Godine 1936. grad je bio domaćinom Zimske olimpijade. Tradicionalno se na prvi dan Nove godine u Garmisch-Partenkirchenu održava natjecanje u skijaškim skokovima kao dio turnira Četiri skakakonice (*Vierschanzen-Tournee*). Tamo se održavaju i natjecanja za Svjetski skijaški kup, najčešće na stazi Kandahar van grada.

Garmisch Partenkirchen je također omiljeno izletište za turiste željne skijanja, sanjkanja i planinarenja, te ima neke od najboljih skijaških instalacija u Njemačkoj.

Evropski centar za sigurnosne studije "George C. Marshall" je također smješten u Garmisch-Partenkirchenu. Marshallov Centar je međunarodno financiran i uglavnom ga vodi američko osoblje, a služi kao konferencijski centar za vlade širom svijeta, a pogotovo iz bivšeg SSSR-a i Istočne Evrope. Mali broj američkih trupa je također smješten u gradu i vodi rekreacijski centar za oružane sage (tzv. Edelweiss Ložu i izletište) u predgrađu Garmischa.

Garmisch-Partenkirchen je bio rodno mjesto Michael Endea, autora "Beskrajne priče" te je u njemu živio i kompozitor Richard Strauss.

## Međunarodna saradnja




## Reference

## Literatura

* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 

## Vanjske veze

* Zvanični sajt opštine 
* Nem. Savezni zavod za statistiku 
* Stalna konferencija gradova i opština 
* KommOn  - Informacioni sistem gradova, opština i okruga. 
* Plan naselja na mapi (Mapquest)
Cortina d'Ampezzo

**Cortina d'Ampezzo** je italijanski grad od 5423 stanovnika u Venetu.

## Geografija
Smješten je u Dolomitima, na visini od 1210&nbsp;m, te predstavlja popularno odmaralište zaljubljenika u zimske sportove. Blizu Cortine d'Ampezzo se nalazi San Vito di Cadore.

## Historija
Cortina d'Ampezzo je bila domaćin Zimske olimpijade 1956. Taj grad je prije toga trebao biti domaćinom Zimske olimpijade 1944, neodržane zbog drugog svjetskog rata.

## Kultura
Kao jedno od najeksluzivnijih odmarališta u Evropi, Cortina je također poznata po svojim vrhunskim hotelima i bogato opskrbljenim trgovinama. Za vrijeme zimskih i ljetnih praznika lokalno stanovništvo se voli šetati na glavnom gradskom korzu Coros Italia, gdje turisti obavljaju šoping. Okolica Cortine je poslužila za filmove kao što su *[[Cliffhanger (film)|Cliffhanger]]* sa Sylvesterom Stalloneom u glavnoj ulozi te *[[Pink Panther]]* sa Davidom Nivenom i Peterom Sellersom.

## Vanjske veze

* Comune Cortina d'Ampezzo 
* Cortina d'Ampezzo
Squaw Valley

**Squaw Valley** je naziv koji se koristi za:

* naselje u okrugu Fresno u američkoj federalnoj državi Kalifornija;
* naselje u okrugu Placer u američkoj federalnoj državi Kalifornija;
* popularno skijalište u okrugu Placer.
Olympic Valley

**Olimpijska dolina** ili **Indijankina dolina** *(Squaw Valley)*, se nalazi u Okrugu Plejser u američkoj saveznoj državi Kalifornija.

Skvo Vali se nalazi nedaleko od grada Taho, iz auto-put 89. na obali reke Traki, nedaleko od jezera Taho.

Skvo Vali je inače popularna turistička destinacija, naročiti zimi jer se tamo nalazi poznato zimsko odmaralište Skvo Vali Ski Rezort *(Squaw Valley Ski Resort)*, mesto održavanja Zimskih olimpijskih igara 1960. godine.

## Reference

## Literatura

* 
* 
* 
* 
* 
* 

## Vanjske veze
Grenoble

**Grenoble** (Occitanski: *Grasanòbol*) je grad u Francuskoj u regionu Rhône-Alpes, u departmanu Isère. Smješten je u podnožju Alpa, na ušću rijeke Drac u Isère. Smješten u regiji Rhône-Alpes , Grenoble je *[[prefektura]]* (glavni grad) departmana Isère.

Po podacima iz 2011. godine broj stanovnika u mestu je bio 157424.

Godine 1339. osnovan je Univerzitet u Grenobleu, i otada taj grad drži reputaciju jednog od najvećih i najpoznatijih naučnih centara u Francuskoj i Evropi. Godine 1968. u Grenobleu su održane Zimske olimpijske igre, a vlasti grada su započeli kampanju da se igre održaju i 2018. godine.

## Demografija

## Reference

## Vanjske veze

* Baza podataka: Insee 
* Grenoble Chamber of Commerce and Industry 
* Grenoble City website
* Visiting Grenoble in English
* Semitag - Transports de l'agglomération grenobloise  in French
* Remembering Grenoble Photography Exposition
Sapporo

**Saporo** (札幌) je grad u Japanu u prefekturi Hokaido. Prema popisu stanovništva iz 2005. u gradu je živelo 1.880.875 stanovnika.

## Stanovništvo
Pre podacima sa popisa, u gradu je 2005. godiine živelo 1.880.875 stanovnika.

## Vanjske veze

Sapporo je peti po veličini grad u Japanu i glavni grad Prefekture Hokkaido.

U njemu su bile održane Zimske olimpijske igre 1972. godine. To su bile prve zimske olimpijske igre održane u Aziji. Sapporo je također domaćin popularnog godišnjeg festivala snijega koji se održava svakog februara, te koji je poznat po natjecanju u izradi ledenih skulptura.

Unutar Japana Sapporo je poznat kao mjesto gdje se proizvodi popularno Sapporo pivo kao i Sapporo ramen s okusom misoa. Zabavna oblast Susukino je među najvećima i najpoznatijim u Japanu.

## Vanjske veze
* Official homepage  
(English )
* 
* Sapporo Snow Festival 
* Sapporo yukimaturi News! (Sapporo Snow Festival News! (Japanese))
* Satellite picture by Google Maps
## Vanjske veze
Calgary

**Kalgari** () je grad u provinciji Alberta, Kanada. Nalazi se na jugu provincije, u regiji brda i visoravni, oko 80 kilometara istočno od kanadskih Stjenovitih planina. Prema popisu iz 2021. broj stanovnika je iznosio oko 1.306.784. Kalgari je najveći grad u Alberti, i treći najveći u Kanadi. 

## Historija
Na području Kalgarija su prvi bijeli naseljenici došli 1870-ih, ali je grad ispočetka služio isključivo kao uporište Kanadske konjičke policije. Tek ga je dolazak željeznice 1890-ih pretvorio u važno saobraćajno i privredno središte. Godine 1914. je na tom području pronađena nafta, ali je grad od nje prosperirao tek 1970-ih, za vrijeme arapskog naftnog embarga. Taj bum je naglo prestao zbog Nacionalnog energetskog programa liberalne vlade početkom 1980-ih. Nakon toga je stanovništvo Kalgarija steklo veliki animozitet prema liberalima i centralnoj vladi, pa je Kalgari jedini veći grad Kanade kojim dominira Konzervativna stranka.

## Geografija
Kalgari se nalazi na granici kanadskog Stjenjaka i prerija, što je razlog brdovitosti grada. Centar grada se nalazi na 1.048 metara nadmorske visine. Grad zauzima površinu od 721 km2. Kako je klima suva, vegetacija se razvila samo uz obale reka. Kroz grad proteču dve rijeke. Veća, reka Bow teče iz smera zapada i u centru grada skreće na jug, a manja, reka Elbow dolazi iz sera juga i uleva se u reku Bow u centru grada tačnije u zoološkom vrtu.

Grad ima veliki broj predgrađa, ali za razliku od ostalih velikih gradova, u Kalgariju su predgrađa usko povezana s glavnim gradom, izuzev gradova Airdrie, Cochrane i Strathmore.

## Događaji i festivali
Mjesto je poznato i po rodeo festivalu zvanom *[[Calgary Stampede]]*, po festivalu folk muzike (*Calgary Folk Music Festival*), po festivalu karipske muzike kao i po *Lilak* uličnom festivalu (*Lilac Festival*). U svijetu je Kalgari najpoznatiji kao domaćin Zimskih olimpijskih igara 1988. godine.

Grad je popularno odredište zaljubljenika u zimske sportove i ekoturista, iako je srž lokalne ekonomije naftna industrija. U gradu se nalazi sjedište kanadske niskotarifne avio-kompanije *[[WestJet Airlines|Vestdžet]]* (*WestJet Airlines*). 

## Sport
U Kalgariju se nalazi i profesionalni hokejaški tim Calgary Flames koji igra u NHL ligi.

## Vanjske veze
* Pictures of Calgary - Terra Galleria
Lillehammer

**Lillehammer** je grad i općina u norveškom okrugu Oppland.

Središte grada je okruženo drvenim kućama s kraja 19. vijeka, a odatle se pruža prizor na obližnje jezero Mjøsa i rijeku Lågen, okružene planinama.

Godine 1973. u Lillehammeru su agenti izraelske tajne službe Mossad ubili marokanskog konobara, misleći da je riječ o palestinskom teroristu odgovornom za minhenski masakr.

U Lillehammeru su godine 1994. održane Zimske olimpijske igre. Nakon toga se Lillehammer nametnuo kao jedno od najpopularnijih mjesta za održavanje natjecajanja u zimskim sportovima.

## Vanjske veze

* Lillehammer Tourist Office 
* 
* Lillehammer University College 
* Lillehammer Icehockey Club 
* Lillehammer Olympic Park
Nagano

**Nagano** (japanski 長野市) je glavni grad Japanske prefekture Nagano koji leži blizu ušća rijeke Chikuma u Sai na otoku Honshu.

Godine 2003 grad je imao 361.221 stanovnika, a (gustoća stanovništva je bila 893,34 osobe na km²). Ukupna površina grada je 404,35&nbsp;km².
	
Godine 1998. Nagano je bio domaćin Zimske olimpijade.

Jednu od gradskih znamenitosti čini budistički hram iz 7. vijeka, nazvan Zenkoji. Grad je ispočetka bio samo malo naselje pridruženo hramu , da bi status grada dobio 1. 4. 1897.

## Stanovništvo
Prema podacima sa popisa, u gradu je 2005. godiine živelo 378.495 stanovnika.

## Galerija

Datoteka:ZenkojiWP.jpg|Hram Zenkoji
Datoteka:Zenkoji02s3200.jpg|Hram Zenkoji
Datoteka:Showa-dori Street Nagano City.jpg|Ulica u Naganu
Datoteka:Aqua Wing Arena.JPG|Olimpijska dvorana


## Vanjske veze

* Nagano official website  
* Nagano Convention & Visitors Bureau 
* Nagano 2005 Special Olympics World Winter Games official website
* Shiga Kogen Ski Resort 
* Nagano Electric Railway Co., Ltd. 
* yudanaka-spa. 
* Zenkoji Official Site 
* Nature, Culture & Technology Issues & Activities around Nagano
Albertville

**Albertville** je grad i općina u jugoistočnoj Francuskoj, u departmanu Savoie u francuskim Alpama. Ima oko 20.000 stanovnika.

## Geografija
Grad je smješten an rijeci Arly, blizu njenog ušća u Rijeku Isère. Nalazi se na visini između 345 i 2,037m.

## Historija
U Albertvilleu su organizirane Zimske olimpijske igre 1992. godine, odnosno u ostatku regije Savoie. Neki od objekata izgrađenih u tu svrhu su naknadno preimenovani.

## Demografija

## Reference

## Literatura

* 
* 
* 
* 
* 
* 

## Vanjske veze

* City council website 
* Tourism webpage about Albertville  (in French)
Innsbruck

**Innsbruck** (što prevedeno sa njemačkog znači *[[Most]] na rijeci [[Inn]]*) je statutarni grad na sjeverozapadu 
Austrije od 126,965 stanovnika., u užem centru dok kao okrug (bezirk) ima 172,041 stanovnika.

Innsbruck je glavni grad austrijske savezne zemlje Tirol, ali je i administrativni centar vlastitog okruga i Okruga Innsbruck Land.

## Geografija

Innsbruck leži u Tirolu u kotlini rijeke Inn.

Prosječna godišnja temperatura u Innsbrucku je 8 °C, a srednja godišnja količina oborina je 872 mm / m².

## Historija

Innsbruck se prvi put spominje 1180. kao malo trgovište bavarskih grofova Andech, ali se vrlo brzo 
razvio kao značajan grad zbog svog izuzetmog položaja, na trasi trgovačkog puta iz Italije u Njemačku preko Brennerskog prijevoja, i odlične veze sa Švicarskom uz dolinu Inna.

Innsbruck je povelju o statusa grada dobio 1239., a 1363., pripao Habsburgovcima.

Od 1420. je sjedište nadvojvode Frederika, zvanog grof praznih džepova. Innsbruck je od druge polovice 16. vijeka, prijestolnica Grofovije Tirol koja je premještena iz 
dotadašnjeg Merana.

Univerzitet u Innsbrucku osnovao je 1677. car Leopold I, a veliku biblioteka darovala je carica Marija Terezija - 1745.

Napoleon Bonaparte je 1806. dao Innsbruck Kraljevini Bavarskoj, kao i ostalu Grofoviju Tirol, 
zbog tog je izbio ustanak kog je poveo Andreas Hofer. Upravo su se južno od grada na brdu Berg Isel visokom 750 metara 1809. vodile borbe ustanika sa francuskim i bavarskim vojnicima.

## Znamenitosti
Historijski centar grada još uvijek ima srednjovijekovni izgled sa uskim uličicama.

Najveća znamenitost Innsbrucka je Palača Fürstenburg sa pozlaćenim balkononskim krovom, kog je vjerojatno dao podići nadvojvoda Frederik, a obnovio car Maksimilijan I oko 1500.

Pored nje tu je i Palača Hofburg (1754. - 70) podignuta na mjestu gdje se nekad nalazila vojvodina palača iz 15. vijeka, zatim je tu i franjevačko - dvorska crkva podignuta između 1553. - 1563., u kojoj se nalaze grobnice Maksimilijana I, Andreasa Hofera i drugih tirolskih heroja.

Innsbruck ima četiri velika muzeja, jedan od njih je Ferdinandeum koji ima veliku galeriju slika, ali i kolekcije od prirodoslovne, prahistorijske do primijenjene umjetnosti, drugi je Muzej tirolskog folklora, treći Carskih pušaka, a četvrti u dvorcu Ambras, izlaže dio kolekcije nadvojvode Ferdinanda II.

## Privreda

Innsbruck je jedan od najpopularnijih zimskih turističkih centara, skijališta i poznato lječilište. U Innsbrucku su održane Zimske olimpijske igre 1964 i 1976.

Pored toga Innsbruck je i veliki privredni centar, sa razvijenom tekstilnom, drvnom, prehrambenom i metalnom industrijom. Poznat po proizvodnji cipela, muzičkih instrumenata i medvjedića za djecu.

Od kraja 20. vijeka u Innsbrucku se proizvodi i elektronika.
## Reference

## Vanjske veze

* ''Službene stranice Innsbrucka''
Skok u dalj

**Skok u dalj** je atletska disciplina, na programu već na prvim modernim Olimpijskim igrama u Ateni 1896.

Najslavniji skakači u dalj su Jesse Owens (8,13 m iz 1936.), Bob Beamon (8,90 m iz 1968.) i Carl Lewis (8,87 m iz 1991.).

## Svjetski rekordi

**Za muškarce:**

* **8,95** m - Mike Powell (SP u Tokiju 1991.)

**Za žene:**

* **7,52** m - Galina Chistyakova, (1988.)

## Skakalište
Skokovi u dalj se obično izvode na stadionima u sklopu atletskih natjecanja (Grand Prix), gdje tako tipični (nogometni) stadioni oko travnjaka imaju atletsku stazu od 400 m, poligon za bacanje kugle i skakalište za skok u dalj i troskok. Skakalište za skok u dalj sastoji se od zaletišta od ~ 50 m i bazena s pijeskom duljine ~ 10 m.
Salt Lake City, Utah

**Salt Lake City** je glavni i najveći grad američke federalne države Utah.
Prema podacima iz popisa stanovništva godine 2000. u njemu živi 181.743 stanovnika. Predstavlja i sjedište okruga Salt Lake, kojemu pripada dolina Salt Lake, te zajedno s 15 drugih općina ima 978.285 stanovnika.

Grad je okružen planinama, a od Velikog slanog jezera po kojemu je dobio ime odvojen močvarama.

Osnovan je godine 1847. od strane mormonskih doseljenika na čelu s Brighamom Youngom. Otada pa do današnjih dana predstavlja središte te vjerske zajednice. Kasnije se naglo razvio kao rudarsko središte i željeznički čvor. S vremenom su u grad počeli imigranti iz raznih dijelova svijeta kao i drugih američkih država, tako da je grad postupno počeo gubiti svoj mormonski karakter. Danas zbog toga predstavlja liberalnu i demokratsku oazu u pretežno konzervativnom i republikanski nastrojenom Utahu.

Salt Lake City je poznat i kao domaćin Zimske olimpijade 2002. godine, jednog od rijetkih događaja tog tipa koji je organizatorima donio profit. To se dogodilo usprkos skandala vezanih za lobiranje Međunarodnog olimpijskog komiteta.

## Demografija
Po popisu iz 2010. godine broj stanovnika je 186.440, što je 4.697 (2,6 %) stanovnika više nego 2000. godine.

## Reference

## Literatura

* 
* 
* 
* 
* 
* 

## Vanjske veze

* Official website of Salt Lake City 
* Salt Lake City Chamber of Commerce
* Salt Lake community councils 
* Photographic virtual tour of Salt Lake City.
* SugarHouse Trolley 
* Utah Out Loud - Local Utah Music
Golf

:*Ako tražite objašnjenje za marku automobila [[Golf (auto)]] ili radio stanicu [[Radio Golf]]*

**Golf** je sport u kojoj igrač nastoji da golf lopticu (golf ball) sa što manje udaraca ubaci u rupu, u skladu sa pravilima. Golf je nastao u Škotskoj u 14. veku i pretpostavlja se da su prvi igrači bili pastiri koji su na prostranim škotskim pašnjacima čuvali ovce. Kao rupe su im služile zečje jame, a palice su bile od drveta. Igra je do 19. veka imala samo jedan oblik - meč plej. Pobednik na svakoj rupi bio je igrač koji je s najmanjim brojem udaraca uterao lopticu u rupu, a ukupan pobednik je bio igrač koji je pobedio na najviše rupa. Normalno se igra 18 rupa ili u skraćenoj verziji na 9 rupa. 19ta rupa je popularan naziv za bar u klubskoj zgradi.
Jedna rupa se igra tako da se prvi udarac izvrši sa tija (tee). Zatim se drugi udarac izvrši sa mesta gde se loptica zaustavila i tako dok se loptice ne utera u rupu. Kada loptica dostigne grin (green - površina oko rupe gde je trava izuzetno fino pokošena) onda se patuje (puting - udara se tako da se loptica kotrlja po zemlji) dok se loptica ne utera u rupu. Na terenu se nalaze razne prepreke kao bunkeri sa peskom i vodene prepreke.
Takmičarki golf se igra individualno ili ekipno.

Godine 1854. osnovan je danas najstariji golf klub na svetu: "The Royal and Ancient Golf Club of St Andrews". Klub je sastavio prva pisana Pravila golfa koja uz izmene važe i danas. U novije doba uz R&A o pravilima ali i igri brine i USGA (United States Golf Association). Golf je jedan od retkih sportova koji je uspeo da sačuva razliku između profesionalizma i amaterizma. Iako nije Olimpijski sport (neko je vreme bio), golf je uz fudbal i košarku najpopularniji sport na svetu. Profesionalnim golfom upravlja PGA Profesional Golf Association), a amaterskim nacionalni savezi svake zemlje, udruženi u evropski savez EGA i svetski savez IGF (International Golf Federation).
## Poznati igrači

* John Ball
* Patty Berg
* Tommy Bolt
* James Braid
* Henry Cotton
* Ben Crenshaw
* George Duncan
* David Duval
* Nick Faldo
* Sergio García
* Walter Hagen
* Ben Hogan
* Tony Jacklin
* Bobby Jones
* Bobby Locke
* Davis Love III
* Phil Mickelson
* Colin Montgomerie
* Tom Morris
* Jack Nicklaus
* Greg Norman
* José María Olazábal
* Mark O'Meara
* Arnold Palmer
* Nick Price
* Payne Stewart
* Harry Vardon
* Kathy Whitworth
* Tiger Woods
Ljetne olimpijske igre 1900.

**II. Olimpijske igre - Pariz 1900** održane su u Parizu od 14. svibnja 1900. do 28. listopada 1900. godine.
Sudjelovalo je 1225 sportaša iz 13 zemalja, a natjecali su se u atletici, plivanju, mačevanju, veslanju, jedrenju, biciklizmu, jahanju, streljašvu, streličarstvu, gimnastici, tenisu, nogometu, kriketu, golfu, polu, ragbiju i vaterpolu.
Ljetne olimpijske igre 1908.

**IV. Olimpijske igre** su održane u Londonu u Velikoj Britaniji, iako je MOO prvobitno za domaćina igara odabrao Rim u Italiji. Međutim, zbog erupcije vulkana Vezuva 1906. godine prilikom koje je gotovo uništen grad Napulj, italijanska vlada odlučila je prenamijeniti sredstva namijenjena organizaciji Igara u obnovu i pomoć tom gradu. Stoga su Igre premještene u London.

Iako su u to doba ove Igre smatrane petim po redu, naknadno je odlučeno da se Olimpijske međuigre održane dvije godine ranije u Atini brišu iz službenog popisa Olimpijskih igara, te su od tada Igre redovno održavane isključivo s razmakom od 4 godine. Danas se Igre u Londonu nazivaju IV. Olimpijskim igrama.

Na ovim Igrama je nastavljena tradicija ceremonijala otvaranja Igara uz defile takmičara, koji je prvi put održan dvije godine ranije u Atini. Ta tradicija zadržala se do danas, iako je na Igrama u Londonu bilo dosta kontroverzi oko te ceremonije. Naime, nekoliko reprezentacija odbilo je proći u defileu, iz različitih razloga: Finci su trebali defilirati pod Ruskom zastavom i to su odbili, slično kao i Irci koji su odbili stupati pod zastavom Velike Britanije. Šveđanima nije bila izvješena njihova zastava pa su i oni odbili defile, slično kao i takmičari iz SAD, kojim je smetala činjenica da se njihova zastava (kao i sve druge) mora podići u čast kralja druge države.

Ove Igre su pokazale važnost uspostave zajedničkih sudačkih pravila i sudačke službe sastavljene od sudaca iz različitih zemalja, a ne samo iz zemlje domaćina kako je to do tada bio slučaj.

Najpoznatiji trenutak Igara bila je maratonska utrka, u kojoj je do samog cilja vodio Dorando Pietri, ali je potpuno iscrpljen u samom stadionu više puta pogrešno skrenuo. Na kraju su ga preko ciljne linije doslovno prenijela dva gledaoca, te je nesretnom Pietriju zbog te pomoći zlatna medalja oduzeta i dodjeljena drugoplasiranom Johny Hayesu. Pietri je kasnije ipak za svoj hrabri nastup nagrađen zlatnim pokalom od strane kraljevske porodice. Druga zanimljivost vezana uz maratonsku utrku bila je ta da bi se kraljevskoj porodici omogućio bolji pogled na tok utrke, staza je produžena na 42&nbsp;km i 195 metara umjesto do tada uobičajenih 40&nbsp;km. Iako su kasnije još neki maratoni održavani na različitim dionicama, IAAF je 1921. godine donio odluku da se upravo ta udaljenost proglasi službenom maratonskom dionicom.

Na ovim igrama prvi put je uključen i jedan tradicionalno zimski sport, umjetničko klizanje.

## Lista sportova

## Zemlje učesnice

## Lista osvojenih medalja
(*Medalje domaćina posebno istaknute*)

## Vanjske veze

* London 1908, MOO
Ljetne olimpijske igre 1912.

**V. Olimpijske igre - Stockholm 1912.**

V. Olimpijske igre održane su u Stockholmu u Švedskoj. Prvi put sudjelovali su natjecatelji sa svih 5 kontinenata, te je tako prvi put simbol olimpijskih 5 krugova bio potvrđen u punoj mjeri. Na Igrama u Stockholmu su pobjednicima dodjeljivane medalje od čistog zlata po posljednji put; nakon ovih Igara uobičajeno je da je zlatna medalja od pozlaćenog srebra.

Organizator je odabrao ne uvrstiti u program umjetničko klizanje kao jedini predloženi zimski sport, jer su željeli promovirati Nordijske igre. Također, na želju organizatora nisu dozvoljena niti natjecanja u boksu, koji je ocijenjen kao pregrub i nasilan sport. Zabilježen je i tragičan slučaj: Portugalac Francisco Lazaro je kolabirao tokom utrke i ubrzo umro, što je bio prvi takav slučaj u historiji Igara.

## Popis sportova
Održana su natjecanja u sljedećim sportovima:

Olimpijci su se natjecali i u umjetnosti.

## Zemlje sudionice

## Popis podjele medalja
(Medalje zemlje domaćina posebno istaknute)
Ljetne olimpijske igre 1920.

**VII. Olimpijske igre - Antwerpen 1920** održane su u Antwerpenu, gradu u Belgiji. Odluka o domaćinu donešena je na kongresu MOO-a 1919 godine, a preostala dva kandidata su bili gradovi Amsterdam i Lyon. Na ovim je Igrama prvi put izgovorena olimpijska prisega, koju od tada na svakim Igrama u ime svojih kolega izgovara jedan sportist po izboru domaćina. Prvi put nakon Igara u Londonu 1908. godine uključeni su u program i zimski sportovi, ovdje su to bili umjetničko klizanje i hokej na ledu.

Jugoslavija je debitirala na ovim igrama i od tada njeni sportisti ne propuštaju ni jedne Letnje olimpijske igre. U Antwerpenu je učestvovalo 11 njenih sportista, preciznije samo nogometna reprezentacija, bez rezervi.

## Lista sportova
Održana su natjecanja u sljedećim sportovima:

Olimpijci su se natjecali i u umjetnosti.

## Zemlje sudionice

## Jugoslavija na igrama
Jugoslavenski olimpijski komitet je u Antwerpen poslao jedanaestočlanu ekipu, točnije nogometnu reprezentaciju koja je 28. augusta 1920. godine na olimpijskom turniru odigrala svoj prvi međunarodni meč, ali s porazom. Izgubili su od Čehoslovačke sa 7:0 (3:0) golovima Jande (3), Vanjika (3) i Sedlačeka.

Za Jugoslaviju su igrali: Rudolf Rupec, Antun Dubravčić, Jovan Ružić, Emil Perška, Stane Tavčar, Jaroslav Šifer, Dragutin Vrđuka, Dragutin Vragović, Slavin Cindrić, Ivan Granec i Vjekoslav Župančić.

## Popis osvojenih medalja
(medalje domaćina posebno istaknute)

## Vanjske veze

* http://www.oks.org.rs/takmicenja/olimpijske-igre/letnje-olimpijske-igre/vii-igre-antverpen-1920/
Ljetne olimpijske igre 1924.

**VIII. Olimpijske igre - Pariz 1924**

VIII Olimpijske igre 1924. godine su održane u Parizu. Grad Pariz je izabran od strane MOK-a u konkurenciji preostalih gradova kandidata: Amsterdama, Berlina, Los Anđelesa, Rio de Žaneira i Rima. Ovo su bile zadnje Igre za vreme kojih je predsednik MOK bio Pjer de Kuberten. Kao prateća manifestacija ovim igrama održana je i Međunarodna nedelja zimskih sportova, i to od 25. januara do 5. februara 1924. godine, koja je kasnije od strane MOK-a označena kao Zimske olimpijske igre 1924.

Od posebnosti na ovim Igrama treba istaći da je kao deonica maratonske trke odabrana distanca 42&nbsp;km i 195 m, ista ona koja se trčala na Igrama u Londonu 1908., a od Igara u Parizu postaje standardna dužina svih maratona.

Od takmičara, posebno se pamte atletičari na srednjim i dugim stazama iz Finske: Pavo Nurmi koji je pobedio u trkama na 1.500 m i 5.000 m (koje su održane u razmaku od jednog sata!) i u kros trci. Vil Ritola je pobedio na 10.000 m i 3.000 m sa preponama, dok je bio drugi na 5.000 m i u kros trci iza Nurmija. Albin Stenros je pobedio u maratonu, dok je finska ekipa (sa Nurmijem i Ritolom) pobedila u ekipnim trkama na 3.000 m i kros trci. Zbog toga je ta sjajna generacija trkača kasnije bila poznata pod nazivom „leteći Finci“. Zapažene su bile i tri zlatne medalje koje osvojio plivač Džoni Vajsmiler (čemu je dodao i bronzu u vaterpolu), te pet medalja, od čega 3 zlatne, mačevaoca Rodžera Dukreta iz Francuske.

Jugoslavija učestvuje sa 37 sportista i prvi put osvaja medalje i to zlatne. Učinio je to gimnastičar Leon Štukelj osvojivši prva mesta u višeboju i na vratilu.

Događaji na ovoj Olimpijadi su poslužili kao zaplet *[[Oscar]]om* nagrađenom filmu *[[Vatrene kočije]]*.

## Jugoslavija na igrama
Jugoslaviju je predstavljalo 37 sportista u sedam sportova (atletika, biciklizam, gimnastika, konjički sport, plivanje, rvanje, fudbal) a dve zlatne medalje Leona Štukelja u gimnastici (višeboj, vratilo) donele su joj 14. mesto među osvajačima medalja.

To su prve od 11 olimpijskih medalja gimnastičara.

## Vanjske veze

* http://www.oks.org.rs/takmicenja/olimpijske-igre/letnje-olimpijske-igre/viii-igre-pariz-1924/
Pierre de Coubertin

Barun **Pierre de Coubertin** (Pariz, 1. siječnja 1863. - Ženeva, 2. rujna 1937.), rođen kao **Pierre de Frédy** francuski pedagog i povjesničar, u toj istoj povijesti najbolje ostao upamćen kao sportski djelatnik - utemeljitelj modernih Olimpijskih igara.
   
Rođen je u Parizu, u plemićkoj obitelji, de Coubertin je nakon posjeta britanskim i američkim sveučilištima, od kojih su neka njegovala uspomene na starovjekovne Olimpijske igre ostao trajno "inficiran" idejom Olimpizma. Tim više jer je kao pedagog shvaćao važnost sporta i fizičke kulture u razvoju mladog čovjeka.

De Coubertinovim željama za obnavljanjem starovjekih, antičkih Igara pogodovalo je i to što je rastao međunarodni interes za sve što je antičko i antikno, jer su nekako baš u to vrijeme arheolozi (pogotovo njemački) otkrivali, do tada skrivena, povijesna mjesta (Mikena, Troja).

Da što više animira istomišljenike za svoj naum, on na pariškoj Sorbonni organizira, 16. lipnja - 23. lipnja 1894, međunarodni kongres. Tamo i službeno predlaže oživljavanje davno ugaslih (393 godine) helenskih Olimpijskih igara. Auditorij navodi na osnivanje službenog tijela koje će upravljati uskrslim Igrama. Tako je, zadnjeg dana kongresa, ustanovljen Međunarodni olimpijski odbor (kratica MOO, engl. IOC, itd.), kojem prvi predsjednik postaje Grk Demetrios Vikelas, a de Coubertin postaje glavni tajnik. Odlučeno je također da se, sukladno starogrčkom nazivlju, *Igre prve Olimpijade modernog doba* održe u njihovoj domovini Grčkoj, u Ateni, te da se poput starovjekovnih Igara, održavaju svake 4 godine. Te (I Olimpijske igre, 1896, Atena) bile su uspješne, te nakon njih Vikelas predaje predsjednikovanje de Coubertinu koji ostaje predsjednikom do 1925 godine. Prve i druge Igre njegovog mandata (Pariz, 1900. i St. Louis, 1904.) zadale su mu velike glavobolje jer su bile organizirane aljkavo i pobudile su, za razliku od onih u Ateni 1896., slabo zanimanje. Zato Pierre de Coubertin, ponovo u "provjerenoj" Ateni, 1906. godine organizira (na desetgodišnjicu onih prvih atenskih) jubilarne Igre (engl. *Intercalated Games*) koje su ponovo uspješne i stvari kreću nabolje. Povlači se 1925., nakon vrlo uspjelih Igara, održanih ponovo u njegovom Parizu, 1924. godine. Naslijedio ga je Belgijanac grof Henri de Baillet-Latour, a on ostaje počasnim predsjednikom sve do svoje smrti, 1937. godine.

Sahranjen je u Lausannei, u Švicarskoj, gdje je i sjedište MOO-a, dok je njegovo srce, prema njegovoj izričitoj želji, sahranjeno u ostacima starogrčke Olimpije.
Ljetne olimpijske igre 1904.

**III. Olimpijske igre - St. Louis 1904** su održane u gradu St. Louisu u SAD. Iako je u početku MOO odabrao Chicago za grad domaćina, priredba je kasnije premještena u St. Louis. Slično kao i prethodne Igre u Parizu, i ove su OI održane kroz nekoliko mjeseci kao popratna manifestacija uz Svjetsku izložbu. Čak su sama sportska natjecanja održavana paralelno brojnim drugim sportskim natjecanjima, ali su se ipak razlikovala od njih naznakom 'olimpijska'. Zbog specifičnih prilika u većini su natjecanja sudjelovali samo natjecatelji iz SAD, tako da su čak neke discipline i sportovi, u odsustvu natjecatelja iz drugih zemalja, proglašena Nacionalnim prvenstvom SAD. Bile su to prve Igre na kojima su službeno dodjeljivane sve tri medalje (zlato, srebro, bronca).

## Lista sportova

Kao demonstracijski sport prezentirana je košarka.

## Tablica osvojenih medalja
(*Medalje domaćina posebno istaknute*)

## Vanjske veze

* St Louis 1904, MOO
Alpsko skijanje

**Alpsko skijanje** je vrlo raširen način skijanja na planinskim padinama prekrivenim snijegom. Ime je dobilo po Alpama, planinskom gorju u Europi gdje je tradicija takvog načina skijanja i začeta. Iako je alpsko skijanje danas rašireno u cijelom svijetu i na svim kontinentima, naziv se zadržao do danas.

Ovaj vid skijanja vrlo je raširen vid rekreacije ali i jedan od standardnih olimpijski sportova na zimskim Olimpijskim igrama.

## Tehnike alpskog skijanja
Kroz povijest su se tehnike alpskog skijanja često značajno mijenjale. Razloga za te promjene bilo je više, osim same domišljatosti pojedinih učitelja skijanja tu je i tehnološki napredak materijala, oblika i funkcionalnosti skijaške opreme, nivo uređenosti staza, itd.

Prva poznata alpska tehnika je *Lilefender*, a dobila je ime po gradu Lilenfeldu. Riječ je o tehnici skijanja pomoću jednog dugačkog štapa, kod kojeg skijaš zabada štap u središte zavoja te se zatim oko njega rotira i na taj način određuje smjer skretanja. Kasnije su skijaši vrlo brzo usvojili korištenje dva kraća štapa a ne jednog dugačkog.

Puno je širu primjenu doživjela Alberg tehnika koju je ranih godina 20. stoljeća prezentirao Austrijanac Hannes Schneider, a poznata je i kao tehnika plužne kristijanije. Valja istaknuti i Norvežanina Sondre Norheima, koji je konstruirao skijaški vez koji je omogućio bolje upravljanje skijom, i to tehnikom koja se danas naziva telemark. Daljni napredak tehnologije, posebice kvalitete skija i njihovih rubnika, omogućile su modernije alpske tehnike kao što su prestupna tehnika te carving (čitaj *karving*, od engleskog naziva *carving*). Danas u natjecateljskom i rekreativnom alpskom skijanju preovladavaju carving, te kod manjeg broja skijaša prestupna tehnika.

## Discipline alpskog skijanja
Alpske natjecateljske skijaške discipline su: slalom, veleslalom, spust, super-veleslalom, alpska kombinacija i paralelna natjecanja. Neslužbeno bi ih mogli kategorizirati na tehničke (slalom i veleslalom) i brzinske (spust i super-veleslalom) discipline.

Najvažnije natjecanje u alpskom skijanju je ono koje se odvija na zimskim Olimpijskim igrama. Svake godine se vrhunski skijaši natječu na natjecanjima Svjetskog kupa pod patronatom Međunarodne skijaške federacije (FIS), koja organizira i niz utrka nižeg nivoa. U ne-olimpijskoj godini skijaši se okupe na Svjetskim prvenstvima.

## Poznati alpski skijaši
Velik je broj poznatih skijaša koji su kroz povijest dominirali alpskim natjecanjima. Često se kao najbolji skijaši svih vremena ističu Ingemar Stenmark, Alberto Tomba ali i brojni drugi. U posljednje vrijeme se kao jedno od najvećih imena u tom sportu nametnula Janica Kostelić, koja trenutno dominira tim športom u prvoj dekadi 21. stoljeća.

## Organizacije u alpskom skijanju
Sva pravila te organizacija i kontrola skijaških natjecanja su pod upravljanjem Međunarodne skijaške federacije (FIS) sa sjedištem u Bernu (Švicarska). U Hrvatskoj je za alpsko skijanje nadležan Hrvatski skijaški savez.

## Vanjske veze

* Hrvatski skijaški savez
* Međunarodna skijaška federacija
* retro-ski - Ski history - лыжная история
Nordijsko skijanje

**Nordijsko skijanje** je popularna verzija skijanja. Često se naziva i **skijaško trčanje** te je po tom nazivu jasno da se radi o tehnici skijanja koja se koristi uglavnom na ravnijim površinama prekrivenim snijegom. Ime je dobilo po zemljama u kojima je povijesno nastalo a i danas je najraširenije upravo u nordijskim zemljama – Finskoj, Norveškoj, Švedskoj. Nordijsko skijanje je popularan vid rekreacije ali i natjecateljski sport koji je standardan na Zimskim olimpijskim igrama.

## Povijest nordijskog skijanja
Nordijsko skijanje je vjerojatno najstariji vid skijanja uopće. Nastalo je prvenstveno kao potreba za jednostavnijim transportom ljudi preko zasniježenih i zaleđenih površina u hladnim područjima, posebno sjeverne Europe i Azije. Danas je ova varijanta skijanja raširena na svim kontinentima.

## Natjecanja u nordijskom skijanju
Natjecanja u nordijskom skijanju obuhvaćaju cijeli raspon duljina staza od sprint utrka od nekoliko kilometara pa do maratona od nekoliko desetaka kilometara. Discipline i pravila natjecanja propisuje i provodi Međunarodna skijaška federacija (FIS).

Nordijsko skijanje je standardni sport na Zimskim olimpijskim igrama. FIS također organizira i Svjetski kup te Svjetska prvenstva.

Osim toga, nordijsko skijanje je sastavni dio dva kombinirana sporta: Nordijske kombinacije, koja povezuje nordijsko skijanje i skijaške skokove, te biatlona, koji povezuje nordijsko skijanje i streljaštvo.

## Stilovi nordijskog skijanja
Poznata su tri stila nordijskog skijanja: klasični stil, slobodni stil i Telemark.

Kod klasičnog stila najuobičajeniji je dijagonalni korak, kod kojeg se zamah rukama i nogama izvodi naizmjence, uz odgurivanje s po jednim štapom. Postoji i korak kod kojeg se koristi istovremeno odgurivanja s dva štapa, uz zamah samo jedne noge ili bez nožnog zamaha. Za uspon se koristi *riblja kost*, kod kojeg iza skijaša ostaju tragovi po čijem je obliku korak dobio ime.

Slobodni stil za razliku od klasičnog dozvoljava bočno odgurivanje skijama koje više ne moraju biti paralelne. Varijante tog koraka podjećaju na korak odgurivanja kojeg koriste brzi klizači, iako naravno uključuje i odgurivanje štapovima.

U obje tehnike se kod prelaska padine koristi aerodinamični pognuti položaj sličan položaju alpskog skijaša u spustu. Isto tako za skretanje na padini trkač na skijama može upotrebiti i Telemark tehniku, s obzirom da mu vez dozvoljava podizanje pete od površine skije.

## Oprema za nordijsko skijanje
Za nordijsko skijanje potrebne su skije, koje su u usporedbi s skijama za alpsko skijanje bitno uže i duže. Skijaški štapovi su također bitno duži nego kod alpske varijante, jer moraju omogućiti efikasno odgurivanje. Skijaški vezovi u nordijskom skijanju omogućavaju podizanje pete od površine skije, dok su prsti pričvršćeni tako da omogućavaju odgurivanje i potisak na skiju.
Curling

**Curling** je zimski olimpijski sport tek od Nagana 1998., iako njegove početke možemo pronaći već na slikama znamenitog Petera Breugela iz 1565. U programu olimpijskih igara kao demonstracijski sport curling se pojavio 1924. godine. 

Brojne su teorije o nastanku curlinga u kojemu dvije četveročlane momčadi nastoje uz pomoć »četki« i »metli« smjestiti po osam »kamenih kugli« (izvorno: »stones«) što bliže središtu »kuće« (»house«) označene krugovima na ledenoj površini. Vodeći (»lead«) prvi baca svoja dva »kamena« prema središtu »kuće«, drugi i treći igrač zovu se jednostavno »second« i »third«, dok posljednji baca »skiper« koji je ujedno i kapetan momčadi. 

Curling je škotski nacionalni sport koji se proširio na Kanadu, SAD, Švedsku, Švicarsku, Norvešku, Dansku, Njemačku i Francusku, stoji u napisu »Klizeće kamenje« sedam desetljeća čekalo je olimpijsko priznanje.

Naziv igre nastao je »prema zvuku« bačenog kamenja – »the roaring game«. Breugelova platna – »Zimski krajolik s lovcima na ptice« i »Lovci u snijegu«, prikazuju »ice shooting«, bavarsku igru na ledu koja se smatra pretečom curlinga. 

Autor prvih pisanih tragova o curlingu Škot je John McQuhin koji je u veljači 1540. godine zabilježio jedan ondašnji »dvoboj na ledu«. Prva pravila curlinga objavio je The Duddingston Club 1813. godine. Svjetska prvenstva u muškoj konkurenciji igraju se od 1959. godine, a u ženskoj od 1979. godine. 

»Kamen« kojim se igra curling načinjen je od granita i teži otprilike 20 kilograma.
Janica Kostelić

**Janica Kostelić** (rođena 5.1. 1982. u Zagrebu) je hrvatska alpska skijašica koja uživa status jednog od najvećih sportaša svih vremena.

Tu je reputaciju stekla na Zimskim olimpijskim igrama u Salt Lake Cityju 2002. godine, kada je osvojila tri zlatne medalje (u alpskoj kombinaciji, slalomu i veleslalomu) - dostignuće koje su prije toga postigle samo dvije sportašice. Godine 2001., 2003. i 2006. osvojila je Svjetski kup u skijanju.

Dana 15.1. 2006. Janica Kostelić je postala treća skijašica u historiji (iza Šveđanke Pernille Wiberg i Austrijanke Petre Kronberger) koja je osvojila zlato u svih pet disciplina Svjetskog kupa, a dana 5.2. 2006. je (uz Kronenbergovu) postala druga skijašica kojoj je to uspjelo u jednoj sezoni. Godine 2006. Janica Kostelić je skijašku sezonu završila kao pobjednik Svjetskog kupa s rekordnim brojem bodova.

Dana 18.2. 2006. Janica Kostelić je na Zimskim olimpijskim igrama u Torinu osvojila zlatnu medalju u skijaškoj kombinaciji, te sa četiri zlatne medalje postala nauspješnija skijašica u olimpijskoj historiji.

Ta su dostignuća utoliko veća što je Kostelić mnoga od njih postigla bolesna i što su joj karijeru često prekidale ozbiljne ozljede. Dostignuća postaju još impresivnija ako se uzme u obzir da Kostelić na početku svoje karijere nije imala ozbiljnu podršku ni od države ni od sponzora, koji tada nisu imali razumijevanja za alpsko skijanje.

Janica, koja je stekla nadimak *Snježna kraljica*, uživa status nacionalne heroine i pozitivnog uzora mladima u Hrvatskoj i šire. Njen uspjesi su poslužili kao veliki poticaj alpskom skijanju, pa se tako od prošle godine na zagrebačkom Sljemenu održavaju skijaška natjecanja, što je samo prije nekoliko godina bilo nezamislivo.

Najveći poticaj Janici Kostelić predstavlja njen otac i trener Ante Kostelić, čije su metode često bile izvorom kontroverze. Uz Janicu se skijanjem uspješno bavi i njen brat Ivica.

Janica Kostelić je također poznata po dugogodišnjem suparništvu sa švedskom alpskom skijašicom Anjom Pärson.

## Vanjske veze

* Janica Kostelić official web site
* "The Snow Queen of Croatia" by IOC
* Ski World Cup statistics for Janica
Ivica Kostelić

**Ivica Kostelić** (rođen 23. 11. 1979. u Zagrebu) je hrvatski alpski skijaš, isto tako poznat kao stariji brat Janice Kostelić.

Skijanjem se bavio od malih nogu, a slično kao i njegovoj sestri, karijera mu je često bila prekidana ozljedama. No, Janičini uspjesi su mu s vremenom postali poticaj te je dosada osvojio sedam zlatnih medalja na natjecanjima za Svjetski skijaški kup. Za razliku od sestre, specijalizirao se za slalom i veleslalom.

Na Zimskim olimpijskim igrama 2006. u Torinu osvojio je srebrnu medalju u kombinaciji.

Ivica Kostelić se u slobodno vrijeme bavi sviranjem rock muzike, te je na nekoliko natjecanja održavao improvizirane koncerte.

Ivica Kostelić je nekoliko godina bio u romantičnoj vezi s američkom alpskom skijašicom Caroline Lalive, ali je ta veza nedavno prekinuta.

Godine 2006. Ivica Kostelić je upisao izvanredni studij povijesti na Sveučilištu u Zagrebu.

## Pobjede u Svjetskom kupu
### Titule u sezoni

### Pobjede u utrkama
**26 pobjeda** (15 slaloma, 9 kombinacija (5 super kombinacija, 4 klasične kombinacije), 1 superveleslalom, 1 paralelni slalom)

## Vanjske veze

* Ivica Kostelić's official website
* Ivica Kostelić at the Alpine Ski World Cup Unofficial Database
* BBC news story about Ivica Kostelić Nazi remarks
Odbojka na pijesku

**Odbojka na pijesku** je popularni sport koji je nastao kao varijanta tradicionalne dvoranske odbojke. Kao mjesto igre koriste se uglavnom pješćane plaže gdje je sport i nastao. Iako je odbojka na pijesku u početku bila uglavnom samo zabava, postepeno je prerasla u pravi natjecateljski sport, te je od 1996. godine u programu Olimpijskih igara.

## Povijest odbojke na pijesku

Odbojka na pijesku je nastala na plažama u Kaliforniji, odnosno u gradu Santa Monica negdje oko 1920. godine. Kao natjecateljski sport dugo nije bila šire prihvaćena, iako je bilo pojedinačnih profesionalnih turnira i natjecanja. Pravi bum u razvoju odbojke na pijesku dogodio se 90-tih godina 20. stoljeća, što je dovelo do toga da je od Olimpijskih igara 1996. godine u Atlanti odbojka na pijesku dio obitelji olimpijskih sportova.

Najpoznatije nacije u tom sportu su SAD i Brazil.

## Pravila igre
Većina pravila igre preuzeta su iz standardne odbojke, a dvije ključne razlike su vrsta terena (pijesak umjesto tvrdog parketa ili betona) te momčad koja se sastoji od dva igrača sa svake strane (a ne od 6 kao što je to slučaj u standardnoj odbojci). Evo ostalih glavnih razlika u pravilima odbojke na pijesku i dvoranske odbojke:
* teren je veličine 8x8 metara, a ne 9x9 m kao kod dvoranske varijante
* nije dozvoljeno igranje prstima iznad glave prilikom prijema servisa ili napada. Iznimno se dozvoljava igranje prstima iznad glave prilikom prijema smeča i to ako je putanja lopte iznad visine ramena igrača koji brani napad
* standard za suđenje duple lopte prilikom igranja prstima iznad glave je znatno stroži
* dodir bloka se uvijek broji kao prvi kontakt
* zabranjen je mekan dodir prilikom kojeg igrač koristi vrške prstiju da odredi smjer lopte prema protivnikovom polju, već je za napad dozvoljen samo čvrsti udarac (smeč)
* nešto blaži kriteriji vezani za prijam servisa

Karakteristično je i korištenje signala rukama kojima igrač pokazuje svom suigraču koji potez planira izvesti. Ti se signali izvode rukom iza leđa, što onemogućava protivnika da signal primijeti i prepozna. Uobičajeni signali su stisnuta šaka koja signalizira da igrać neće pokušati blok, jedan ispružen prsti koji javlja da će igrač blokom štititi moguć napad paralelom, te dva prsta koja signaliziraju pokušaj blokiranja dijagonale.

## Oprema
U slobodnoj varijanti sve što treba je odgovarajući ravni prostor na pješčanoj plaži ili terenu, odbojkaška lopta i mreža. Kako je riječ o sportu koji je najčešće vezan uz plaže, natjecatelju su su skladu s tim uvijek bosi i često odjeveni u kupaće kostime, te dok će djevojke odabrati dvodijelni sportski kupaći kostim, muški često koriste nešto šire kupaće gaćice i majice bez rukava. Zbog sunca neizbježni detalj su i sunčane naočale ili kape s šiltom.