Zvonimir Kulundžić

**Zvonimir Kulundžić** (Osijek, 16. siječnja 1911. - Zagreb, 27. prosinca 1994.), hrvatski publicist, književnik, bibliolog i povjesničar

## Biografija
Zvonimir Kulundžić rodio se 1911. godine Osijeku u obitelji poštanskog činovnika i lokalnog političara pravaša a kasnije zajedničara Ferde Stražimira Kulundžića. Otac Zvonimira Kulundžića bio je i sam pisac pjesama, basni i mnogobrojnih političkih članaka i satira i iza sebe je ostavio osamdeset pjesama objavljujući ih u zadarskoj *Hrvatskoj*, karlovačkom *Ljiljanu*, zagrebačkom *Trnu*, zagrebačkoj *Nadi*, novosadskom *Bršljanu*, subotičkom *[[Neven (Subotica)|Nevenu]]*, slavonskobrodskoj *Posavskoj Hrvatskoj* i drugim tadašnjim časopisima i listovima. Sestra Zvonimira Kulundžića, Nada Kulundžić (udata Štark), bila je hrvatska komunistkinja i ubijena je u Logoru Stara Gradiška 1945. godine a kasnije je  proglašena *[[Narodni heroj|Narodnim herojem]]* u bivšoj Jugoslaviji i po njoj je nazvana tvornica čokoladnih i slastičarskih proizvoda u Zemunu, *Nada Štark* (sadašnji *[[Soko Štark]]*).

Zvonimir Kulundžić djetinjstvo i mladost provodi u Osijeku gdje završava pučku školu i gimnaziju. U rodnom gradu počinje pisati još kao srednjoškolac. Godine 1936. pokreće vlastiti tjedni list *Hrvatski narodni glas* koji izlazi u samo četiri broja, ne mogavši bez ičije potpore opstati.  
Objavio je brojne opsežne studije o poznatim hrvatskim ličnostima (Stjepan i Antun Radić, Eugen Kvaternik, Mihovil Pavlek Miškina, Slavko Kolar, Miroslav Krleža), te o hrvatskoj kulturi i historiografiji. Predmetu je prilazio činjenično, nekad emocionalno. Potaknuo je mnoga hrvatska kulturološka i politička pitanja i polemike. Uredio je Sabrana književna djela Mihovila Pavleka Miškine (1968., u 4 knjige), Slavka Kolara (1970. i 1971., u 6 knjiga), te izabrana djela Stjepana Radića, pod naslovom *Politički spisi* (1971.), koja sadrže Radićevu autobiografiju, članke, govore i rasprave.

U velikom Kulundžićevom opusu ostaje znamenita njegova hipoteza po kojoj je prva tiskana knjiga u Hrvata, *Misal po zakonu rimskoga dvora*, od 22. veljače 1483. godine tiskana u Kosinju, u Lici. U svojoj knjizi *Kosinj: kolijevka štamparstva slavenskog juga* dao je mnoge tvrdnje koje idu u prilog gornjoj hipotezi i do današnjih dana znanstvena javnost nije uspjela ni u potpunosti dokazati, ali ni opovrgnuti rezultate i zaključke njegova istraživanja, čime podrijetlo tiskanja prve hrvatske inkunabule svakako, do novih saznanja, treba svrstati upravo u Kosinj, odnosno Kosinjski Bakovac, malo mjesto kraj Perušića, u Lici. Otkrio je i prvu Marulićevu prozu na hrvatskome jeziku, stariju od njegove *[[Judita (Marko Marulić)|Judite]]*, ustvari prijevod srednjovjekovnog djela *De imitatione Christi* pod naslovom *Od naslidovanja Isukarstova* (iz 1500. godine) i objavio ga zajedno s Julijem Derossijem 1989. godine.

Zbog svoje polemičnosti, nemirenja s postojećim stanjem, nepodilaženja autoritetima i nadasve nedodvoravanju ljudima na vlasti nazvan je *Quercus croaticus incorruptibilis et indelebilis* (**Hrvatski hrast**, nepotkupljiv i neuništiv) i pod tom je metaforom uveden i u *Hrvatskom političkom leksikonu* Hrvoja Šošića.

## Djela
### Knjige
* *Zvonimir Kulundžić: 15 mjeseci kod Bate.*, Biblioteka Problem Bata. Kolo I. Knjiga 1. (Urednik, izdavač i vlasnik Zvonimir Ku­lundžić. Osijek, Štampa A. Rott, Osijek, 1935.), (2 izdanje iste godine).
* *Zvonimir Kulundžić: Kako se korumpira javna riječ. Bata i naša štampa.*, Biblioteka Problem Bata. Kolo 1. Knjiga 2. (Urednik, vlas­nik i izdavač Zvonimir Kulundžić, Osijek, Štampa Petar Kes, Osijek, 1935).
* *Papir*, Beograd, 1947.
* *Kako izgleda naša zemlja*, Zagreb, 1948. (dva izdanja)
* *Kroz istoriju pisanja*, Zagreb, 1948.
* *Ljudski govor i jezici*, Zagreb, 1949.
* *Ante Radić i klerikalci*, Zagreb, 1951. 
* *Knjiga o Knjizi*, Zagreb, 1951. i 1957.
* *Razgovor neugodni naroda književnoga*, Zagreb, 1952.
* *Kako je postala knjiga*, Beograd, 1955. 
* *Put do knjige*, Zagreb, 1959.
* *Kako nastanala knigata*, Skoplje, 1960. 
* *Kosinj: kolijevka štamparstva slavenskog juga*, Zagreb, 1960.
* *Đačka trilogija*, (Drame, napisane trideset godina ranije kao književni prvijenci) Osijek, 1962.
* *Atentat na Stjepana Radića i njegova prava pozadina*, Zagreb, 1962. (separat iz tjednika *Slobodni dom*) 
* *Atentat na Stjepana Radića*, Zagreb, 1967.
* *Gutenberg und sein Werk im Slavischen Süden, Inauguralrede zur 500-Jahr-Feier von Gutenberg Tode*, Mainz, 1964.
* *Mi sami protiv sebe*, Osijek, 1964.
* *Problematika najstarijeg hrvatskog štamparstva*, Rijeka, 1966.
* *Zgodovina Knjige*, Ljubljana, 1967.
* *Miškina: presjek kroz stvarnost hrvatskog sela od Khuena do Poglavnika*, Koprivnica, 1968.
* *Politika i korupcija u Kraljevskoj Jugoslaviji*, Zagreb, 1968.
* *Tragedija hrvatske historiografije*, Zagreb, 1970., (2. pop. i proš. izd. 1970.)
* *Živi Radić*, U povodu stote obljetnice rođenja Stjepana Radića, Zagreb, 1970. (tri izdanja)
* *Politika in korupcija v Kraljevi Jugoslaviji*, Ljubljana, 1973.
* *Pronalazak izgubljenog djela Marka Marulića na hrvatskom jeziku starijeg od "Judite"*, Zagreb, 1976., (separat iz časopisa *[[Republika (časopis)|Republika]]*, god. XLII, br. 6 - Zagreb, svibnja 1976.)
* *Slavko Kolar i njegovo vrijeme*, Zagreb, 1977.
* *Ta rič hrvacka, starinska naša draga... ča zvoni kroz stolića*, knjiga I, Zagreb 1977., knjiga II, Zagreb 1979.
* *Stjepan Radić, Povodom 50. obljetnice smrti*, Zürich, 1978. 
* *Problematika autografa Marka Marulića*, Zagreb, 1979., (separat iz knjige *Ta rič hrvacka,...*, knj. 2 /1979., suautor Željko Sabol)
* *500. obljetnica Kosinjskog Misala - Prve hrvatske tiskane knjige 1483-1983*, Zagreb, 1983.
* *Stara hrvatska knjiga u svjetskom kontekstu*, Zagreb, 1986.
* *Stjepan Radić und die kroatische Bauernpartei im Kampf für Freiheit und Demokratie*, Zürich, 1988.
* *Tajne i kompleksi Miroslava Krleže: koje su ključ za razumijevanje pretežnog dijela njegova opusa*, Ljubljana, 1988. i 1989.
* *Stjepan Radić i njegov republikanski ustav: u povodu šezdesete obljetnice smrti 8. kolovoza 1988.*, Zagreb, 1989.
* *Odgonetavanje "Zagonetke Rakovica"*, Zagreb, 1994.

### Gramofonska ploča
* *"Stjepan Radić - Gramofonska ploča - 1871-1971."* (Autorov esej na ovitku ploče. Sadržaj: *Govor Stjepan Radića na sudbonosnoj noćnoj sjednici [[Narodno vijeće Slovenaca, Hrvata i Srba|Narodnog vijeća]] 24. XI. 1918.*, čita Zlatko Crnković, *Hrvatska narodna molitva* Josipa Čanića, *Narodnom geniju* Rudolfa Matza u izvedbi seljačkih pjevačkih društava *Sljeme* i *Podgorac*, dirigent Mirko Cajner, *Tužaljka za Stjepanom Radićem* izvode seljanke Marta Matanović i Manda Mikić, *Pogibja Stjepana Radića* izvodi na guslama Zvonko Nuić.) Urednik Zvonimir Kulundžić, Jugoton LPY-V-865, Stereo mono (Zagreb, 1971.)

## [[Epigram]]
*DIVERZANT*

*Kad u povijesti*
*naknadno bomba eksplodira*
*barut je od*
*Kulundžić Zvonimira.*

Fadil Hadžić, (Zoran Zec)
*Hrvatski Olimp*, Zagreb, 1971., str. 122.

## Poveznice
*Kosinjska tiskara

## Napomene
Anopistografsko izdanje u 100 primjeraka. Ova rasprava objavljivana je u tjedniku *Slobodni dom* (godište LX br. 32) od 6. kolovoza 1959. godine do (godište LXIII br. 1) 1. siječnja 1962. godine.

Uz ovo izdanje tiskan je i separat (*Razgovor neugodni o tragediji hrvatske historiografije*, stranice 409.-528. s dodatnim predgovorom str. I-VIII, Zagreb, 1970., ) kako bi kupci prvog izdanja mogli kupiti samo taj separat bez izlaganja dodatnom trošku kupnjom cijeloga 2. izdanja.

*Žestok polemičar i neumorni istraživač, Vjesnik, 29. siječnja 2012. (poveznica neaktivna)

## Izvori