open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Laura Pavlović

**Laura Pavlović** je operska pevačica, sopran lirskog i lirsko-spinto faha, solista Opere Srpskog narodnog pozorišta u Novom Sadu.

Rođena je u Skoplju. Srednju muzičku školu "Isidor Bajić" u Novom Sadu završila je u klasi profesorke Prizrenke Petrović-McCrey. Studije solo pevanja nastavila je pri Akademiji umetnosti u Novom Sadu, u klasi velike zvezde svetske operske scene, mecosoprana gospođe Biserke Cvejić. Poslednjih godina usavršavala se najpre pod mentorstvom baritona Nikole Mitića, prvaka beogradske Opere, a zatim i kod KS Opere u Beču, gospođe Olivere Miljaković i profesora i prvaka Nikole Mijailovića. Svoj debi u ulozi prvog faha na sceni SNP ostvarila je kao Đula u operi Ero s onoga svijeta, Jakova Gotovca.

## Uloge u repertoaru Laure Pavlović
 
* Đula u Ero s onoga svijeta (J. Gotovac) 
* Mimi u La Boheme (G. Puccini) 
* Lucy u The Telephone (G. Menotti) 
* Stari Mačak u Mačak u čizmama (B. Bjelinski) 
* Micaela u Carmen (G. Bizet)
* Prilepa u Пиковая дама (P.I. Tchaikovsky)
* Angelica u Suor Angelica (G. Puccini)
* Zerlina u Don Giovanni (W.A. Mozart)

## Vanjske veze
* Laura Pavlović kao Đula u operi Ero s onoga svijeta SNP, Novi Sad
* Laura Pavlovic kao Đula u operi Ero s onoga svijeta SNP, Novi Sad
* Laura Pavlović kao Stari Mačak u baletskoj slikovnici Mačak u čizmama SNP, Novi Sad
* Internet prezentacija Laure Pavlović
Joseph D. Pistone

**Joseph Dominick Pistone** (1939 -), alias **Donnie Brasco**, je bivši agent američkog Federalnog biroa za istragu (FBI) koji se šest godina kao tajni agent infiltrirao u kriminalnu porodicu Bonano i u manjoj mjeri kriminalnu porodicu Colombo, dvije od Pet porodica njujorške mafije. Pistone je u FBI proveo 17 godina i dobio status legende zbog svoje sposobnosti da kao "krtica" pronalazi najpovjerljivije informacije o američkom organiziranom kriminalu.

Pistone je godine 1988. svoja iskustva opisao u knjizi *[[Donnie Brasco: My Undercover Life in the Mafia]]*, koja je 1997. poslužila kao predložak za igrani film *[[Donnie Brasco (film)|Donnie Brasco]]*, gdje je njegov lik tumačio Johnny Depp.

## Vanjske veze

*
Alois, nasljedni princ Lihtenštajna

**Alois Philipp Maria, nasljedni princ Lihtenštajna**, grof od Rietberga (njemački: *Erbprinz Alois Philipp Maria von und zu Liechtenstein*) (Zürich, 11. jun 1968. -) je najstariji sin kneza Hansa Adama II od Lihtenštahna i njegove supruge Marie Aglaë, groficxe Kinsky od Wchinitza i Tettaua. Od 15. augusta 2004. vrši dužnost regenta Lihtenštajna (*Stellvertreter des Fürsten*). Njegov brak s princezom Sophie objedinjava tri prijestolja jakobitskog nasljeđa, Počasno vojvodstvo Bavarske i Kneževinu Lihtenštajn.

## Eksterni linkovci

* Princely House of Liechtenstein 
* Royal House of Bavaria
Klaus Tschütscher

**Klaus Čičer** () (rođen 8. jula 1967) je bivši predsednik Vlade Lihtenštajna. Takođe je bio ministar ekonomije, pravde i sporta. Čučer je član Rodoljubnog saveza (Vaterländische Union).

Čičer je završio gimnaziju u Vaducu a zatim je studirao u Švajcarskoj na Univerzitetu u Sent Galenu od 1987. do 1993. Tu je i doktorirao 1996. Od 1993. do 1995. je bio asistent profesora na Univerzitetu u Sent Galenu. Od septembra 1995. bio je direktor pravne službe poreske uprave Lihtenštajna a od januara 1996. zamenik direktora. Od 2002. do 2004. u Cirihu je specijalizirao na temi „Međunarodno poslovno pravo“. U Vladi Otmara Haslera bio je zamenik premijera od 2005. do 2009.

Od 25. marta 2009. je premijer Lihtenštajna i vođa svoje stranke.

Oženjen je i otac dvoje dece. Živi u Rugelu.

## Vanjske veze

* Zvanična biografija
* Stranačka biografija
Hans-Adam II, knez Lihtenštajna

**Hans-Adam II, Knez Lihtenštajna** (Johannes (Hans) Adam Ferdinand Alois Josef Maria Marko d'Aviano Pius von und zu Liechtenstein; rođen 14. februara 1945. u Zürichu), je trenutno vladajući, odnosno 15. knez Lihtenštajna. On je sin kneza Franza Josepha (1906-1989) i njegove supruge grofice Georgine von Wilczek (1921-1989). Također nosi titule ***[[Vojvoda od Troppaua|vojvode od Troppaua]] i [[Jägerndorf]]a, [[grof od Rietberga]]***. Neposredno po muškoj liniji potječe od samo trojice od prethodnih četrnaest kneževa Lihtenštajna, te od jednog (kao i od dvojice ranije navedenih) po majčinoj liniji.

## Ovlasti
Knez Lihtenštajna se od ostalih suvremenih evropskih monarha razlikuje po izuzetno velikim ovlastima; godine 2003. je s toim svrhom referendumom izglasan Hans-Adamov prijedlog izmjene ustava. Izmjene su također uključike i republikansku opoiju, kojom je Knezu zabranjeno stavljati veto na bilo kakava zakonski prijedlog s ciljem uspostavljanja republike. Uz to je župama koje čine Kneževinu priznato pravo na otcjepljenje. Knet Hans-Adam je prijetio da će se s porodicom preseliti u Austriju ako referendum ne prođe. Usprkos protivljenja bivšeg premijera Marija Fricka, prinčev prijedlog je na referendumu prihvaćen od birača. Republikanska opcija u ustavu je, zapraco, pojačala osobni uticaj Kneza s obzirom da u ovoj monarhistički orijentiranoj državi Knez može lako koristiti posrednu prijetnju vlastitom ostavkom kako bi parlament i birače naveo da odobre politiku po njegovoj volji.

Dana 15. augusta 2004. knez Hans-Adam II je formalno predao svakodnevne poslove državne uprave svom sinu Princu Aloisz kako bi započeo tranziciju prema novoj generaciji. Hans-Adam formalno ostaje na mjestu državnog poglavaea.

## Reference
Jean-Paul Proust

**Jean-Paul Proust** (Vaas, 3. 3. 1940. – Marseille, 8. 4. 2010) je bivši državni ministar Monaka. 

Na tom položaju se nalazi od 1. juna 2005 (preuzeo ga je kasnije nego obično zbog smrti Nj. V. Rainiera III), a tri mjeseca kasnije su ga zajednički imenovali knez i francuska vlada. Kao i svi raniji državni ministri Monaka, Proust nije odrastao niti prethodno živio u Monaku. 

Dugo godina je radio u francuskoj državnoj upravi. Najvažniji položaji u karijeri su mu prefekt Gvadalupe od novembra 1989. do jula 1991. i šef pariške policije od 2001. do 6. decembra 2004.
332. pr. n. e.

__NOTOC__

Godina **332. pne.** bila je godina predjulijanskog rimskog kalendara. U rimskoj državi bila je poznata kao **Godina konzulstva Kalvina i Arvine** (ili, rjeđe, **godina 422. ''[[Ab urbe condita]]**''). Oznaka 332. pne. za ovu godinu se koristila od ranog srednjeg vijeka, kada je kalendarska era Anno Domini postala glavna metoda u zapadnoj Evropi sa označavanje godina.

## Događaji
* Aleksandar Makedonski nastavlja svoj veliki pohod na Perzijsko Carstvo te, nakon što je osvojio Damask, zauzima Tir poslije mukotrpne sedmomjesečne opsade. Po njenom završetku, stanovnici su pobijeni, odnosno prodani u roblje.
* Ostavivši Parmeniona da brani novoosvojenu Siriju, Aleksandar prodire na jug ne nailazeći na otpor sve dok ne dospije do Gaze gdje je teško ranjen u rame.
* Nakon pada Gaze, Aleksandr s vojskom prodire u Egipat, gdje se perzijski satrap Mazak predaje bez borbe. Egipćani Aleksandra slave kao osloboditelja od perzijskog ropstva, te Aleksandar zimu provodi organizirajući državnu upravu, pri čemu su domoroci postavljeni na civilne položaje. S osvajanjem Egipta cijela je istočna obala Mediterana u Aleksandrovim rukama.
* Aleksandar u Egiptu, na zapadnom rukavcu Nila, između mora i Jezera Mareotis, u blizini otoka Faros, osniva grad po imenu Aleksandrija. Plan grada je povjeren rodoskom arhitektu Deinokratu.
* Perzijski kralj Darije III dva puta šalje Aleksandru pismo nudeći mu mir, ruku svoje kćeri te sve perzijske teritorije zapadno od Eufrata. Aleksandar obje ponude odbija te s vojskom počinje marš u Mezopotamiju.
* Aleksandar Epirski, nakon što je kraj Paestuma potukao Samnite i Lukance, sklapa ugovor s Rimljanima.

## Rođenja
*

## Smrti
*
Bruce Le

**Bruce Le** (pravo ime Huang Jianlong aka Wong Kin-lung) je hongkonški glumac burmanskog porijekla, koji je nastupao u mnogobrojnim *[[Bruceploitation]]*-filmovima.

Huang je rođen kasnih pedesetih u Burmi. On se školovao u gradu Rangoon. Kao dječak od 11 godina počeo je da trenira borilačke vještine: karate, bijeli ždral i Hong Quan, a kasnije se preselio na ostrvo Makao, gdje je sa nekoliko prijatelja otvorio vlastitu školu borilačkih vještina.

U početku je radio za kompaniju "Shaw Brothers" pa je glumio u filmovima kao što su "Inframan", "Big Brother Cheung" i "The Tea House". Brzo je napustio tu kompaniju i tada se probio kao veliki imitator Brucea Leeau filmu Bruces Deadly Fingers.

Kada je završio filmsku karijeru, počeo je da režira snimivši nekoliko filmova.

## Glumačka filmografija
* Big Boss, part II
* Big Brother Cheng 
* Black Spot 
* Bruce's Fingers 
* Bruce's Fists of Vengeance
* Bruce King of Kung Fu
* Bruce Le's Greatest Revenge
* Bruce and Shaolin Kung Fu 
* Bruce and Shaolin Kung Fu pt 2 
* Bruce and The Dragon Fist
* Bruce and The Shaolin Bronzemen 
* Bruce Strikes Back 
* Bruce The Superhero 
* Bruce vs. Bill
* Cameroon Connection
* Challenge Of The Tiger 
* The Clones of Bruce Lee 
* Cold Blooded Murder 
* Comfort Women 
* Enter the Game of Death 
* Future Hunters 
* Ghost of the Fox
* Gossip Street
* Hong Kong '73
* Katilon Ke Kaatil
* Ninja Over the Great Wall 
* Mission Terminate
* My Name Called Bruce
* Pieces 
* Return of the Red Tiger 
* Return of Bruce 
* Rivals of Kung Fu
* Super Gang, The 
* Super Inframan
* Teahouse, The
* Treasure of Bruce Lee

Za Brucea Lea neki su video-distributeri navodili da je nastupao u filmovima "Cobra", "Return of Fist of Fury" i "Bruce is Loose", ali su ti navodi netočni.

## Režiserska filmografija
* *[[Comfort Women (1982 film)|Comfort Women]]* (1992)
* *[[Black Spot (1991 film)|Black Spot]]* (1991)
* *[[Ninja Over the Great Wall]]* (1987)
* *[[Challenge of the Tiger]]* (1980)
* *[[Bruce, King of Kung Fu]]* (1980)
* *[[Bruce the Super Hero]]* (1979)

## Vanjske veze
*
Olpidium brassicae

**Olpidium brassicae** je gljiva iz roda *[[Olpidium]]*, iz reda Chytridiales. Ova gljiva je parazit mladih biljaka kupusa. Na kupusu izaziva oboljenje korena i korenovog vrata, poznato pod nazivom „crna noga“. Ova gljiva, pri povećanoj vlažnosti zemljišta zaražava koren kupusa još dok se nalazi u toplim lejama. Zaražena biljka potamni, stanji se i počne da trune.

## Ciklus razvića
Ova vrsta vrši zarazu putem zoospora, koje imaju dugačak gladak bič na zadnjem kraju. Do infekcije dolazi tako što zoospore doplivavaju do površine korenove kore, prilepe se za nju i omotaju omotačem. Posle toga se sadržaj zoospore preliva u ćeliju epidermisa korena. U ćeliji epidermisa se jedro parazita više puta deli mitotičkom deobom, tako da nastaje višejedarna plazmatična masa. Ova plazmatična masa prelazi i u ostale ćelije korena. Posle toga se talus Olpidijum brasike zaodeva omotačem i u celosti pretvara u zoosporangiju (holokarpija). Novonastala zoosporangija na jednom kraju obrazuje cevast izraštaj koji dolazi do površine biljke. Gelifikacijom zida zoosporangije, zoospore izlaze napolje i mogu da zaraze novu biljku. Ceo ciklus razvića traje par dana, a može se ponoviti nekoliko puta. Pri zastoju u obrazovanju izraštaja zoosporangije, zoospore se ponašaju kao gameti i međusobno se slivaju. Spajaju se samo citoplazme zoospora, a ne i njihova jedra, tako da nastaje dvojedarni planozigot. Međusobno se mogu spojiti samo zoospore koje su nastale u različitim zoosporangijama. Ovako spojene zoosporangije plivaju pomoću dva biča dok se ponovo ne prilepe za epidermis kupusa. Kada se prilepi za kupus, parazit se obmotava zidom i gubi bičeve. Posle toga, pomoću enzima, probija ćelijski zid i kao plazmatična masa prodire u ćeliju. U ćeliji kupusa ova gljiva se obmotava debelim ćelijskim zidom zvezdastog oblika i postaje trajna spora (cista), koja može da preživi nepovoljne uslove. Ona se oslobađa raspadanjem ćelija korena. Kada opet nastupe povoljni uslovi, posle perioda mirovanja, spajaju se dva jedra u trajnoj spori. Posle toga dolazi do redukcione deobe, tako da opet nastaju haploidne zoospore, i ciklus kreće iz početka.

## Mere zaštite
Da bi se kupus zaštitio od Olpidijum brasike primenjuju se dezinfekcija zemljišta, ređa setva, dobro provetravanje i umereno zalivanje. Kada se bolest već pojavi, često se na površini leja nanosi sloj peska debljine od 2 do 4 centimetra, kako bi se na obolelim biljkama pojavili sekundarni koreni.

## Literatura
* Ranković B. 2003. Sistematika gljiva. Kragujevac.

## Povezano
* Kupus
* Olpidium viciae
Bosiljak

**Bosiljak** (lat. *Ocimum basilicum*) je začinska biljka porijeklom iz Indije, ali je danas rasprostranjena na širem području Mediterana, zbog čega je nezaobilazna u mediteranskoj kuhinji. Jednogodišnja je zeljasta biljka.

Izdanci su uspravni, do 80 cm visoki, često ljubičasti, pokriveni dugim kovrčavim dlakama. Ima djelovanja kao kadulja, matičnjak i nana. Koristi se u kulinarstvu, za poboljšanje raspoloženja, protiv nesanice i noćnog mokrenja.

## Uporaba u kulinarstvu
Zbog svog slatkastog i ugodnog mirisa jedan je od omiljenijih začina u mnogim profinjenim kuhinjama svijeta, pogotovo u talijanskoj i francusko-maritimnoj kuhinji. Upotrebljava se pri pripremu (laganijih) povrtnih juha, umaka, tjestenine, pri pripremanju lakših jela od mesa, te kao začin u umacima za salate. Dodaje se (kuhanom ili pečenom) jelu u zadnji trenutak, jer mu termalna obrada uništava aromu. Od njega se dobiva i poznati talijanski regionalni specijalitet *pesto*, svojevrsni umak od zrna pinije i bosiljka, s maslinovim uljem.
Kadulja

**Kadulja**, **žalfija**, **mudrac** ili **kuš** (lat. *Salvia officinalis*), višegodišnja i medonosna, polugrmovita biljka visine 30 do 60&nbsp;cm jakog korijena. Donji dijelovi stabljike su drvenasti, a gornji zeljasti. Listovi su dugački, ovalnog oblika, a cvjetovi tamnoljubičaste boje.
Kadulja je samonikla biljka, ali se i uzgaja zbog traženog i cjenjenog eteričnog ulja.

## Ime
Latinsko ime Salvia, iz kojeg potiče domaća žalfija, dolazi od latinske riječi salvare, što u prevodu znači spasti, spasavati ili izliječiti, jer su je Rimljani još prije 2000 godina koristili i upotrebljavali za liječenje. Drugi dio latinskog imena, officinalis, prevodi se kao "ljekovit".
 

## Upotreba
Kadulja je ljekovita biljka i dio je nekoliko svjetskih farmakopeja. Kadulja se koristi kao začin u mnogim svjetskim kuhinjama. Eterično ulje kadulje se koristi u medicini i kozmetici. Spada u visoko medonosne biljke.
   
**Nezvanična i mitska upotreba:** Ljekovitost kadulje spoznali su još Stari Rimljani i antički Grci. U faraonskim grobnicama u Egiptu jedan od glavnih sastojaka smjese za balzamiranje bila je upravo kadulja. 
U srednjem vijeku spravljao se ljubavni napitak od listova kadulje, rute i latica ruže.

## Upotreba u medicini
Od kadulje se koristi isključivo list. Najljekovitiji list se dobija kad kadulja počne cvjetati, a to je najčešće u svibnju. List se bere, suši i čuva pažljivo. Glavni ljekoviti sastojak lista kadulje je isparljivo mirisno etarsko ulje, kojeg ima od 1,5 do 2,5 %. Oporost i ljekovitost lista potječe od tanina. I gorke materije u kadulji djeluju ljekovito.
Kadulja ulazi u sastav velikog broja lijekova, koji se upotrebljavaju za ispiranje usta i grla kad nastanu upale, jer su to dobra i bezopasna sredstva koja jačaju sluzokožu i djeluju antiseptično.
Do otkrića antibiotika kadulju su stoljećima upotrebljavali u obliku čaja protiv znojenja za oboljele od tuberkuloze, jer smanjuje lučenje znojnih žlijezda. Čaj i drugi lijekovi načinjeni od kadulje upotrebljavaju se i za jačanje organizma. Čaj od kadulje također pomaže kod raznih upala.

**Upozorenje:** Neželjeni efekti su mogući kod neprekidnog i dugotrajnog korištenja kadulje. Mogući simptomi su: uznemirenost, povraćanje, vrtoglavica, drhtavica, epileptički napadi, prijevremene kontrakcije tijekom trudnoće. Osobe sa epilepsijom trebaju izbjegavati kadulju.

## Uzgoj
I pored toga što raste samoniklo, zbog visoke medonosnosti i traženog eteričnog ulja, kadulja se naširoko i uzgaja. Najlakše ju je razmnožiti sjemenom. Kadulji odgovara topla klima, s malo manje vlage, a neodgovara mraz i hladnoća.

## Reference

## Vanjske veze
* PFAF database Salvia officinalis
* Egzotik čajevi  - Izvor informacija o čaju kadulje.
Đumbir

**Đumbir** (ili Ingver) na tržište dolazi kao gomoljasti korijen, neoguljen ili oguljen, čitav, ili samljeven. Najkvalitetniji đumbir se uzgaja u Australiji, Jamajci, zatim u Indiji i Kini, koje su i najveći potrošači njegovog korijena. Sušeni đumbirov prah ima oštar okus, a sastojak je mnogih curry mješavina i najčešće se dodaje u tijesto . 

Možemo ga pronaći kandiranog u komadu, ili ušećerenog u sirupu pod nazivom "đumbirova šljiva". Svježim đumbirom možemo začinjati gotovo sva jela od mesa, peradi , ribe, juhe, variva i ukuhano voće. Komad oguljena korijena se kuha s jelom i naposljetku ukloni ili se sitno nariba. Aroma će biti intenzivnija ukoliko se korijen samo dobro opere četkom i neoguljen dodaje jelu (narezan ili nariban). Od naribanog đumbira se priprema čaj koji ugodno zagrijava cijelo tijelo, ili se dodaje slatkim jelima i tijestu za kolače. Osobita ljubav Engleza prema tom začinu potječe iz kolonijalnog doba, pa tako rado pripremaju mirisno pecivo "Ginger Bread" (đumbirni kruh) ili omiljeno fermentirano piće "Ginger Ale" (đumbirna piva).
Bagrem

**Bagrem** (lat. *Robinia pseudoacacia*) je bjelogorična vrsta drveća iz porodice mahunarki (lat. *Fabaceae*).

## Rasprostranjenost
Potječe iz jugoistočnog dijela SAD-a, ali se proširio na Sjevernu Ameriku, Europu i Aziju. U nekim područjima se smatra invazijskom vrstom. U Europu je prenesen 1601. godine. Voli pjeskovita tla. Šumari ga koriste u zasadima za zaštitu od erozija.

## Izgled
Raste u visinu do 25 m, a u debljinu do 90 cm. Kora je starijeg debla uzdužno izbrazdana. Izbojci su bridasti i goli. Palistići se pretvaraju u jake bodlje, oko 2 cm duge, uglavnom ravne, na bazi proširene i drvenaste. One su na svakoj strani pupa po jedna. List se sastoji od 9 do 25 eliptičnih, slabije dlakavih 3-5 cm dugih listića. Cvjetovi su bijeli i mirisavi, u grozdovima dugim 20 cm. Cvjeta u svibnju, poslije listanja. Mahuna je do 10 cm duga i gola, ima 4 do 10 sjemenki. Supke su ovalne. Optimalna zrelost se postiže oko 30 godine života. Drvo je žuto-smeđe boje i tvrdo, odlično je za ogrijev, gori polako, s jedva vidljivim dimom i postiže visoke temperature gorenja. Drvo je odlično i za izradu različitih predmeta. Time se u mladosti bavio i Abraham Lincoln. Zbog flavonoida, bagremovo drvo može preživjeti i 100 godina pod zemljom.

## Bagremov med
Bagremov ili akacijin med izrazito je svijetle žute boje, blaga ugodna mirisa i okusa, lagan i ukusan, preporučuje se djeci i rekonvalescentima. Zbog svojih osobina ubraja se u najcijenjenije vrste meda. Pomaže kod nesanice, umiruje previše nadraženi živčani sustav i otklanja posljedice nagomilanog stresa. Mjesecima ostaje u tekućem stanju i vrlo sporo kristalizira, zato što u sastavu sadrži više fruktoze od glukoze. Same pčele dobro i uspješno prezimuju, ako im se osigura zimovanje na bagremovu medu. Preporuča se uzimanje s čajem od kamilice, jer se tako pojačava djelovanje meda i čaja. Također je preporučljivo uzimanje navečer prije spavanja. Jakih i obilnih bagremovih paša za pčele nalazimo gotovo u svim kopnenim krajevima Hrvatske u kojima je nekad sađen ili se proširio prirodnim putem kao vrlo prilagodljiva biljka.

## Toksičnost
Svi dijelovi bagrema su otrovni, osim cvijetova. Kora je posebno otrovna. Posebno je otrovan za konje. Ako konj pojede dijelove bagrema, nakon sat vremena, javljaju se simptomi proljeva, slabosti, srčane aritmije, abdominalni bolovi i depresija. Potrebno je hitno pozvati veterinara.
IGF-1

**Insulinu sličan faktor rasta 1** ili **somatomedin C** je polipeptidni hormon, koji se sintetiše u jetri pod uticajem hormona rasta. Pripada grupi somatomedina, supstanci koje imaju ulogu u procesu rasta. Postoji još i somatomedini A i B.

## Građa
Molekulska masa ovog hormona je oko 7.500 daltona i slične je građe kao insulin. Proizvodi se u jetri pod uticajem hormona rasta, u krvi se nalazi pretežno vezan za svoj vezujići protein. Pluživot u krvi ovog hormona je dosta dug (preko 20 sati), dok hormon rasta, ima poluživot od svega oko 20. minuta u krvi.

## Dejstvo
Insulinu sličan hormon rasta 1 je medijator hormona rasta. Deluje na većinu ćelija organizma i izaziva njihov rast i deobu (mitozu). Posebno je značajno dejstvo na koštane ćelije, ćelije hrskavice, jetre, kože, nervne i mišićne ćelije.

Dejstvo ostvaruje vezivanjem za ćelijske receptore, na površini ćelijske membrane. Može se vezati za sopstvene raceptore (receptore za somatomedin C), kao i za insulinske receptore.

## Povezano
* Hormon rasta
* Insulin
* Faktori rasta

## Literatura
* Darinka Koraćević; Gordana Bjelaković; Vidosava Đorđević: *Biohemija*, Savremena administracija 

## Vanjske veze
* Insulin-like growth factor 1 profile 
* IGF-1 Long R3  
* Revitropin
Interleukin

**Interleukini** su hemijske supstance koje pripadaju grupi citokina. Uloga interleukina je u komunikaciji između ćelija odbrambenog sistema. Značajni su medijatori zapaljenja, aktivatoraju leukocite i indukuju njihovu proliferaciju (razmnožavanje) i diferencijaciju (sazrevanje).

## Vrste interleukina
* Interleukin 1 (IL-1), luče ga najčešće makrofagi, igra ulogu u akutnoj fazi zapaljenja.
* Interleukin 2 (IL-2), luče ga T limfociti, izaziva proliferaciju i diferencijaciju T limfocita.
* Interleukin 3 (IL-3), luče ga T limfociti, stimuliše proliferaciju matičnih,stem ćelija koštane srži.
* Interleukin 4 (IL-4), značajan je za proliferaciju B limfocita, mastocita i nastanak alergijske reakcije.
* Interleukin 5 (IL-5), igra ulogu u stimulaciji B limfocita i proizvodnji imunoglobulina klase E, takođe igra ulogu u alergijskoj reakciji.
* Interleukin 6 (IL-6), luče ga pretežno makrofazi, povećava sintezu proteina akutne faze u jetri.
* Interleukin 7 (IL-7), igra ulogu u sazrevanju limfocita.
* Interleukin 8 (IL-8), značajan je faktor hemotakse neutrofila.
* Interleukin 9 (IL-9), stimuliše mastocite.
* Interleukin 10 (IL-10), inhibiše T1 pomoćničke limfocite.
* Interleukin 11 (IL-11), povećava sintezu proteina akutne faze u jetri.
* Interleukin 12 (IL-12), stimuliše NK ćelije, T1 pomoćničke limfocite.
* Interleukin 13 (IL-13), stimuliše sazrevanje i razmnožavanje B limfocita, a inhibiše diferencijaciju T limfocita.
* Interleukin 14 (IL-14) 
* Interleukin 15 (IL-15), stimuliše NK ćelije, značajan je u borbi protiv virusa
* Interleukin 16 (IL-16)
* Interleukin 17 (IL-17)
* Interleukin 18 (IL-18)
* Interleukin 19 (IL-19)
* Interleukin 20 (IL-20)
* Interleukin 21 (IL-21)
* Interleukin 22 (IL-22)
* Interleukin 23 (IL-23)
* Interleukin 24 (IL-24)
* Interleukin 25 (IL-25)
* Interleukin 26 (IL-26), protein koji se sastoji od 171 aminokiselina, redoslijeda sličnog kao kod IL 10. Pronalazimo ga kod T-limfocita koji su transformirani herpesvirusom.
* Interleukin 27 (IL-27)
* Interleukin 28 (IL-28)
* Interleukin 29 (IL-29)
* Interleukin 30 (IL-30)
* Interleukin 31 (IL-31)
* Interleukin 32 (IL-32)
* Interleukin 33 (IL-33)
* Interleukin 34 (IL-34)
* Interleukin 35 (IL-35)
* Interleukin 36 (IL-36)
* Interleukin 37 (IL-37)
* Interleukin 38 (IL-38)

## Pogledati
* Citokini
* Faktor nekroze tumora
* Hemokini
* Zapaljenje

## Vanjske veze
* engleska vikipedija
Brusnica

**Brusnica** je biljka koja se potvrdila kao prirodni antibiotik. Plodovi brusnice su bogati različitim zaštitnim tvarima, sadrže minerale, vitamin A, vitamin C, kalij i biljna vlakna. Crvena tvrda bobica zbog veće količine vitamina C ima kiselkast okus.

## Uzgoj
Brusnica ima izdanke duljine 1 do 2 metra, uz izdanke dužine 20 cm na kojima su cvatovi i kasnije plodovi. Izdanci su drvenasti, lišće je tamno zeleno, zimi u fazi mirovanja je lišće crvenkasto. Sve vrste sadnica su dugovječne, a nasadi brusnica traju 30 i više godina.

## Vanjske veze

* Brusnica - ljekovita biljka
Dinamičke oznake

**Dinamičke oznake** koriste ste u glazbenoj umjetnosti, a služe za određivanje jačine izvođenja glazbenog djela. **Dinamika** je *glasnoća* ili *intenzitet* izvođenja glazbenog djela. Ona pripada sastavnicama glazbenog djela.

## Vrste dinamičkih oznaka
* **najtiše moguće** - *tal. pianissimo possibile* - **ppp** - 
* **vrlo tiho** - *tal. pianissimo* - **pp** - 
* **tiho** - *tal. piano* - **p** 
* **srednje tiho** - *tal. mezzopiano* - **mp**
* **srednje glasno** - *tal. mezzoforte* - **mf** 
* **glasno** - *tal. forte* - **f** -
* **vrlo glasno** - *tal. fortissimo* - **ff** -
* **najglasnije moguće** - *tal. fortissimo possibile* - **fff** - 
* Postupno pojačavanje dinamike naziva se **crescendo**, a postupno stišavanje **[[dekrešendo|decrescendo]]** (diminuendo).

Vrijednosti izražene u decibelima odnose se na glasnoću orkestra koja se čuje s mjesta dirigenta. Pojedini stupnjevi glazbene dinamike se u jačini razlikuju od 10 do 12 dB.
Bazga

**Bazga** ili **zova** (*Sambucus*) je biljni rod listopadnih grmova ili niskog drveća. Prije je bazga svrstavana u porodicu kozokrvnica (*Caprifoliaceae*), a danas se nakon genetskih istraživanja svrstava u porodicu Adoxaceae. Raširena je u umjerenom i suptropskom području sjeverne hemisfere (Europa, Sjeverna Amerika, dijelovi Azije), ali postoji i na južnoj hemisferi. Biljka ima sitne bijele cvjetove grupirane u velike štitaste cvatove. Plodovi su bobičasti. Cvjetovi i plodovi se upotrebljavaju u prehrani i medicini.

Postoji tridesetak vrsta unutar porodice bazgi. Najznačajnije su crna bazga (*Sambucus nigra*) i crvena bazga (*Sambucus racemosa*). Od cvjetova se kuha čaj, sirup i sok koji se koriste kao sredstvo za znojenje i izlučivanje mokraće. Od plodova se pravi pekmez, kompot ili voćni sok. Bobice je također moguće peći. Crvena bazga raste divlja, ima crvene bobice od kojih je također moguće raditi pekmez i sirup. U rod bazgi spada i biljka abdovina s crnim otrovnim plodovima.

## Izvor
* Opća i nacionalna enciklopedija (ur. Antun Vujić), Pro Leksis, Zagreb 2005.
Freeware

**Freeware** (od riječi "free" - besplatno i "software") je računalni softver koji je dostupan za korištenje besplatno, u kontrastu s komercijalnim softverom koji se tipično prodaje za dobit. Za razliku od slobodnog softvera otvorenog koda (engl. *open source software*) kod freeware programa autor zadržava vlasnička prava na program (ili igru) tako da njegova promjena od strane korisnika nije dopuštena.

## Opis
Termin je izmislio Andrew Fluegelman (1943. - 1985.). On je želio prodati komunikacijski program PC Talk koji je izradio u ljeto 1982. ali za koji nije želio koristiti tradicionalne metode distribucije zbog njihove cijene. Fluegelman je zapravo distribuirao PC Talk procesom koji je danas poznat pod nazivom shareware. Dakle, današnja definicija freewarea nije ista kao originalni Fluegelmanov koncept.

Izraz freeware je posve drukčiji od izraza softver otvorenog koda (čiji je programski kod dostupan te se može mijenjati od strane korisnika), a također i od sharewarea (koji je potrebno platiti nakon besplatnog probnog perioda ili za dodatnu funcionalnost). Freeware je "besplatan samo za osobnu, nekomercijalnu potrebu".

Softver klasificiran kao freeware je besplatno licenciran te je potpuno funkcionalan neograničeno vrijeme, ili je pak riječ o "okljaštrenoj" verziji nekog programa sa samo osnovnim funkcijama, čija je puna verzija, dakle ona koja ne sadržava samo osnovne mogućnosti, dostupna komercijalno ili kao shareware.

### Neki od freeware programa
* Internet Explorer - internetski preglednik
* Mozilla Firefox - internetski preglednik
* Windows Live Messenger - program za *instant messaging*
* 7-zip - program za arhiviranje i komprimiranje datoteka
* Mozilla Thunderbird - e-mail klijent
* Adobe Reader - čitač PDF datoteka (besplatna inačica)
* Ahriman's Prophecy - RPG igra

## Vanjske veze
Lista premijera Lihtenštajna

Ovo je popis *Regierungschefova* (*šefova vlade* ili *[[premijer]]a*) Lihtenštajna.

Šefa vlade, po ustavu, imenuje knez, nakon konzultacija sa članovima Landtaga. Po običaju se na to mjesto imenuje vođa najjače stranke u Landtagu, a vođa druge po snazi stranke na mjesto njegovog zamjenika. 

## Povezano
* Politika Lihtenštajna
* Popis kneževa Lihtenštajna
Napredna građanska stranka u Lihtenštajnu

**Napredna građanska stranka u Lihtenštajnu** (, FBP) je konzervativna demokršćanska politička stranka desnog centra. Trenutno je druga po veličini stranka u Landtagu Lihtenštajna, s 11 od 25 mjesta.

## Vanjske veze
* Službeni website
Giovanni Gabrieli

**Giovanni Gabrieli** (cca. 1554 ili 1557 – 12. august 1612) italijanski kompozitor I orguljaš. Bio je jedan od najuticajnijih muzičara svog doba, I predstavlja kulminaciju stila Venecijanske škole. Inače tada u Veneciji je politika bila takva da svim siromasima su se davali instrumenti u ruke da uče svirati.

Najvjerovatnije je rođen u Veneciji u obitelji sa petoro djece. Najvjerovatnije kao dijete muziku je studirao sa svojim ujakom Andrea Gabrieli –em. Išao je u Minhen da studira sa slavnim Orlando de Lassus –om na dvoru vojvode Albrehta V, i tu je najvjerovatnije ostao do 1579.

1584 vratio se u Veneciju, gdje je postao orguljaš u Bazilici svetog Marka 1585, nakon Claudio Merulo –a. Sljedeće godine po smrti ujaka postaje glavni kompozitor. 

Gabrielijeva karijera je rasla nadalje nakon što je uzeo dodatni posao u Scuola Grande di San Rocco .

Bio je bolestan posle 1606. Umro je 1612.

Pisao je sakralnu i instrumentalnu muziku.
Domovinska unija (Lihtenštajn)

**Domovinska unija** (, VU) je demokršćanska konzervativna politička stranka desnog centra u Lihtenštajnu. Njen vođa je Adolf Heeb, a trenutno ima 13 od 25 mjesta, odnosno apsolutnu većinu u Landtagu, a njen član Klaus Tschücher je na čelu vlade.

## Vanjske veze
* Official website
Jasen

**Jasen** (lat. *Fraxinus*) je rod drveća iz porodice Oleaceae. 

Rod obuhvaća 45-65 vrsta u Europi, Aziji, Sjevernoj Americi i sjevernoj Africi.

## Opis
Listovi su neparno perasto sastavljeni. Drvo je tvrdo i koristi se u izradi namještaja, brodova, glazbenih instrumenata, za ogrjev itd. Cvjetovi su dvospolni ili jednospolni i jednodomni, skupljeni u sastavljene paštitce. Ocvijeće je najčešće sastavljeno od 4 latice, kod nekih vrsta 2 ili ih nema. Plod je okriljeni oraščić - perutka. Oprašivanje je pomoću kukaca (npr. crni jasen) ili vjetra (npr. poljski jasen, gorski jasen itd.).

### Popis vrsta
Rod Fraxinus broji oko 65 vrsta drveća rasprostranjenih uglavnom u severnoj hemisferi.

::vrste jasena iz zapadnog dela Starog Sveta (Palearktika) 
:Fraxinus angustifolia 
:Fraxinus angustifolia var. oxycarpa (syn. F. oxycarpa) 
:Fraxinus excelsior 
:Fraxinus holotricha 
:Fraxinus ornus 
:Fraxinus pallisiae 
::vrste jasena iz istočnog dela Starog Sveta (Palearktika) 
:Fraxinus apertisquamifera 
:Fraxinus baroniana 
:Fraxinus bungeana 
:Fraxinus chinensis 
:Fraxinus chiisanensis 
:Fraxinus floribunda 
:Fraxinus griffithii 
:Fraxinus hubeiensis 
:Fraxinus japonica 
:Fraxinus lanuginosa 
:Fraxinus longicuspis 
:Fraxinus malacophylla 
:Fraxinus mandshurica 
:Fraxinus mariesii 
:Fraxinus micrantha 
:Fraxinus paxiana 
:Fraxinus platypoda 
:Fraxinus raibocarpa 
:Fraxinus sieboldiana 
:Fraxinus spaethiana 
:Fraxinus trifoliata 
:Fraxinus xanthoxyloides 
::vrste jasena iz Severne Amerike (Nearktika) 
:Fraxinus americana 
:Fraxinus caroliniana 
:Fraxinus nigra 
:Fraxinus pennsylvanica 
:Fraxinus profunda (syn. F. tomentosa) 
:Fraxinus quadrangulata 
:Fraxinus anomala 
:Fraxinus cuspidata 
:Fraxinus dipetala 
:* Fraxinus dubia 
:Fraxinus gooddingii 
:Fraxinus greggii 
:Fraxinus latifolia 
:Fraxinus lowellii 
:Fraxinus papillosa 
:Fraxinus purpusii 
:Fraxinus rufescens 
:Fraxinus texensis 
:Fraxinus uhdei 
:Fraxinus velutina 

## Galerija

Datoteka:Fraxinus excelsior 002.jpg|Stablo gorskog jasena
Datoteka:Fraxinus pensylvanica a1.jpg|Plodovi pensilvanskog jasena
Datoteka:Fraxinus sieboldiana2.jpg|Sieboldov jasen
Datoteka:Fraxinus griffithii1.jpg|Dalekoistočni jasen


## Vanjske veze

* Dinarski jaseni: vrste i jasenove šume Dinarida i Jadrana
Jaglac

**Jaglac** (*Primula acaulis* ili *Primula vulgaris*) je višegodišnja biljka koja cvijeta od kraja decembra do početka maja. Sjeme sazrijeva od aprila do augusta. Cvjetovi su hemafrodicni i sadrže i tučak i prašnike. Karakteriše je izuzetno bogata lisna rozeta, kratak korijen i specifični listovi (sa sitnim dlačicama na naličju, golog lica, naborani u pupoljku). U visinu naraste do petnaestak centimetara, što je čini pogodnom za ukrašavanje kućnih i poslovnih prostorija. Ne podnosi visoke temperature, izravnu izloženost sunčevim zrakama niti preveliku vlagu.

Postoje brojni hortikulturni oblici koji se upotrebljavaju u dekorativne svrhe. Spada među najranije proljetnice o čemu govori i njeno ime - lat. primus znači prvi, dok lat. vulgaris znači običan, svakodnevan.

## Upotreba u ljekovite svrhe
Čaj od korijena jaglaca se koristi kod upala pluća, bronhitisa i hripavca pošto smekšava i razrjeđuje nataloženu sluz i pomaže kod upala. Čaj od cvata jaglaca pomaže kod simptoma migrene, neuralgije i nesanice.
Čitava biljka se može koristiti za detoksifikaciju organizma te pomaže sa reumatskim problemima i gihtom.

## Reference

## Vanjske veze

* Primula vulgaris, pfaf.org
* Jagorčevina , bionet-skola.com
Slobodna lista (Lihtenštajn)

**Slobodna lista** (, FL) je politička stranka lijevog centra u Lihtenštajnu. Nakon izbora 2009. godine ima jednog od 25 članova u Landtagu Lihtenštajna. Sebe opisuje kao socijaldemokratski i ekološki orijentiranu.

## Vanjske veze
* Službena stranica
Carl Philipp Emanuel Bach

**Carl Philipp Emanuel Bach** (8. mart 1714, Weimar.– 14. decembar 1788, Hamburg) njemački kompozitor, drugi od pet sinova Johan Sebastian Bach –a I Marie Barabara Bach. Najpoznatiji Bachov sin koji je pisao koncerte bolje I od samog Bacha. Jedan je od utemeljitelja klasičnog stila.
Sa deset godina išao je u školu svetog Tomasa u Leipzig –u, gdje je njegov otac postao kantor 1723. Nekoliko mjeseci potom dobio je zaposlenje na dvoru pruskog princa Frederika II. 1740 postaje član kraljevskog orkestra. U to vrijeme bio je najistaknutiji klavirist (čembalist) u Evropi. Potom je živio u Berlinu.
1768 naslijedio je Georg Philipp Telemann –a kao Kapellmeister u Hamburgu gdje je počeo obračati se crkvenoj muzici.
U drugoj polovici 18 vijeka reputacija C.P.E.Bacha stajala je vrlo visoko. Wolfgang Amadeus Mozart rekao je ‘’On je otac, a mi smo djeca’’. Haydn je studirajući uglavnom izučavao njegov rad. Ludwig van Beethoven izrazio je za njegov genij iskreno divljenje I poštovanje.
Marin Marais

**Marin Marais** (31. maj 1656, Pariz – 15. august 1728, Pariz) je francuski kompozitor I svirač viole. Studirao je kompoziciju sa Jean Baptist Lully –em, često dirigovao njegove opere. 1676 unajmljen je kao muzičar kraljevskog dvora u Versaju, gdje je ostao do 1725 pod titulom "ordinaire de la chambre du roy pour la viole". 
Oženio je parižanku Catherine d'Amicourt, 21 Septembra 1676. Imali su 19 djece.
Landtag Lihtenštajna

**Dijeta** (*Landtag*) je parlament ili legislatura Lihtenštajna. Sastoji se od 25 članova, koji se izabiru na 4-godišnji mandat metodom proporcionalnog zastupanja u dvije izborne jedinice s više zastupnika.

Trenutni predsjednik Landtaga je Klaus Wanger, koji se na tom mjestu nalazi od 2001.

## Vanjske veze

* Službena stranica
Klaus Wanger

**Klaus Wanger** (24. 2. 1941. — ) je predsjednik Landtaga (nacionalnog parlamenta) u Lihtenštajnu.

Wagner je na svoje mjesto izabran 2001. godine. Od 1993. godine je izabran u izbornoj jedinici Schaan izabran kao član Napredne građanske stranke u Lihtenštajnu. Prije bavljenja politikom je bio poduzetnik.

## Vanjske veze
* Liechtenstein political leaders
Mario Frick (političar)

**Mario K. Frick** (8. 5. 1965.-) je lihtenštajnski advokat i političar, najpoznatiji po tome što je bio šef vlade (*Regierungschef*) (15. 12. 1993. — 5. 4. 2001). Kada je imenovan na dužnost, imao je 28 godina te tako bio najmlađi šef vlade na svijetu.

Za vrijeme njegovog mandata je održan referndum temeljem koga je Lihtenštajn godine 1995. ušao u Evropski ekonomski prostor, a također je zabilježen ekonomski rast. S druge strane je Lihtenštajn iumao probleme u vanjskim odnosima, prije svega zbog spora s Českom Republikom oko konfiskacije kneževskih posjeda u bivšoj Čehoslovačkoj 1945. godine, te spora s Njemačkom pred Međunarodni sudom pravde oko imovine konfiscirane kako bi se isplatila ratna odšteta.

Nakon što je završio mandate, Frick je postao poznat po protivljenju planovima kneza Hans-Adam II, Hans-Adama II da se kneževske ovlasti pojačaju nauštrb ovlasti šefa vlade. Usprkos toga, ustavni referendum je održan godine 2003. i na njemu su kneževi prijedlozi prošli. 

## Izvori
* "**LIECHTENSTEIN.**"Encyclopædia Britannica from Encyclopædia Britannica 2006 Ultimate Reference Suite DVD .[Accessed October 11, 2008].

## Vanjske veze
* Seeger, Frick & Partner  - advokatska kancelarija
Faros

**Faros** (*Pharos*) može označavati:
* antički naziv za otok Hvar u Hrvatskoj;
* otočić ispred današnje Aleksandrije u Egiptu, poznat po slavnom svjetioniku
Dinokrat

**Dinokrat sa [[Rodos]]a** (također *Deinocrates*; , kraj 4. vijeka pne.) bio je grčki arhitekt i tehnički savjetnik makedonskog kralja Aleksandra.

Dinokrat je poznat po tome što je planirao novoosnovani egipatski grad Aleksandriju, monumentalnu pogrebu lomaču za Hefestiona te obnovu Hrama Artemide u Efezu.

## Izvori
* "DEINOCRATES OF RHODES", Technology Museum of Thessaloniki . Retrieved December 15 2006.
Gaza

**Gaza** može biti:
* Gaza (tkanina), medicinsko pomagalo
* Gaza (grad), grad u Pojasu Gaze
* Gaza (Karlovac), dio grada Karlovca
Otmar Hasler

**Otmar Hasler** (28. septembar 1953. -) je bio premijer Lihtenštajna od 5. aprila 2001. do 25. marta 2009. Obrazovao se na Univerzitetu Fribourga. Na mjesto premijera je imenovan 5. aprila 2001, zamijenivši Marija Fricka, te je vodio zajedničku vladu Napredne građanske stranke i Domovinske unije. Mandat mu je obilježio transfer ovlasti na kneza, nakon ustavnog referenduma održanog 2003.
Mariout

**Mariout** () (također **Maryut** ili **Mariut**) je slano ili boćato jezero, s površinom od 250 kv. km u sjevernom Egiptu. Od Sredozemnog mora je dijeli mala prevlaka na kojoj je sagrađena Aleksandrija. Obala jezera služi za ribnjake i solane. Neka od područja su isušena za potrebe širenja grada.

Ime potječe od antičkog naziva **Mareotis**.

U helenističkom periodu je na obalama jezera živjela polu-monastička sekta zvana Therapeutae.
331. pr. n. e.

__NOTOC__

Godina **331. pne.** bila je godina predjulijanskog rimskog kalendara. U rimskoj državi bila je poznata kao **Godina konzulstva Potita i Marcela** (ili, rjeđe, **godina 423. ''[[Ab urbe condita]]**''). Oznaka 331. pne. za ovu godinu se koristila od ranog srednjeg vijeka, kada je kalendarska era Anno Domini postala glavna metoda u zapadnoj Evropi sa označavanje godina.

## Događaji
* Makedonski kralj Aleksandar Veliki odlazi iz Egipta u Feniciju kako bi nastavio svoj veliki pohod na Perzijsko Carstvo. Kao upravitelj, odnosno nomarh Egipta je imenovan Kleomen iz Naukratisa.
* 1. oktobar — Bitka kod Gaugamele u kojoj Aleksandar kraj drevne Ninive nanosi konačni poraz perzijskom kralju Dariju III. Darije napušta bojište te ga Aleksandar goni sve do Arbele, ali Darije na kraju sa svojom baktrijskom konjicom i grčkim najamnicima uspjeva pobjeći u Mediju.
* Nakon što je porazio Darija, Aleksandar postaje de facto vladar Perzijskog Carstva te mu gradovi Babilon i Susa bez otpora otvaraju vrata. Aleksandar u Susi dolazi u posjed riznice s 50.000 zlatni talanata. Time okončava Ahemenidska dinastija, odnosno Carstvo.
* Spartanski kralj Agis III, nastojeći iskoristiti odsutstvo makedonskog kralja iz Grčke, diže grčke polise na ustanak. Nakon što je uz pomoć 8.000 najamnika obranio Kretu od makedonskih snaga, na Peloponezu tuče snage makedonskog vojskovođe Koraga. Atena ostaje neutralna, ali se Spartancima priključuju Elida, Aheja (osim Pellene) i Arkadija, gdje Makedoncima jedino vjeran ostaje glavni grad Megalopolis. Snage Agisa III ga stavljaju pod opsadu.
* Aleksandar Epirski prilikom svog pohoda u Italiji zauzima Herakleju od Lukanaca, te Terinu i Sipontum od Brutijaca. Shvativši da Aleksandar nastoji stvoriti vlastito kraljevstvo u Italiji, Tarent, koji ga je pozvao, se okreće protiv njega. Aleksandar je poražen i ubijen u bitci kod Pandosije na obalama Aheronta.
* Galsko pleme Senona sa Rimljanima sklapa mirovni ugovor koji će se poštovati do kraja vijeka.

## Rođenja
*

## Smrti
* Aleksandar I Epirski, ecidski kralj Epira (r. cca. 370. pne.)
* Vahe, legendarni kralj Armenije i posljednji izdanak dinastije Hyke
Heinrich Schütz

**Heinrich Schütz** (Hajnrih Šic) (8. oktobar 1585 Köstritz - 6. novembar 1672 Drezden) njemački je kompozitor i orguljaš, generalno priznat kao najvažniji njemački kompozitor prije Johan Sebastijan Baha. Često se smatranajvažnijim kompozitorom 17. vijeka, zajedno sa Claudiem Monteverdijem. Napisao je prvu njemačku operu, Dafne, premijerno izvedenu u Torgau 1627. godine, ali muzika te opere izgubljena je.

Kao dječak prvo je bio član hora. U Veneciji od 1609. do 1613. studira muziku sa Giovanniem Gabrieliem. Potom je bio orguljaš u Kassel, prije prelaza u Drezden 1615. godine, gdje je radio kao dvorski kompozitor za saksonskog kneza. Ostao ja na tom položaju do svoje smrti. U nekoliko navrata napuštao je Drezden. 1628. je ponovo išao u Veneciju, najvjerovatnije da se sretne sa Monteverdijem, gdje je studirao muziku s njim, te 1633. godine, posle Tridesteogodišnjeg rata, kada je prekinuo život na dvoru i zaposlio se u Kopenhagenu. Vratio se u Drezden 1641. i ostao tu do kraja života. 

Poznata djela su *Sieben Worte Jesu Christi am Kreuz* (Sedam riječi Isusa Hrista na krstu) i *Historia der frölichen und siegreichen Aufferstehung* (Priča o uskrsnuću).
Makrofag

**Makrofag** je krupna, pokretna ćelija ameboidnog oblika koja vrši fagocitozu stranih čestica ili dotrajalih ćelija. Strane čestice u najširem smislu predstavljaju antigene. Na površini ćelije se obrazuju mnogobrojni citoplazmatični nastavci, slični pseudopodijama. U unutrašnjosti ćelije imaju dobro razvijen lizozomski sistem sa širokim spektrom hidrolitičkih enzima
što je u vezi sa njihovom sposobnošću fagocitoze. Zbog toga su ranije smatrani delom retikulo-endotelskog sistema. Vode poreklo od monocita.

Prema organu u kome se nalaze, a prisutni su u velikom broju organa tako da svi zajedno obrazuju jednojedarni fagocitni sistem, mogu se klasifikovati na:
* Kupferove ćelije (Kupffer) u jetri;
* prašinaste ćelije ili alveolusne ćelije u plućnim alveolusima;
* osteoklasti u kostima;
* moždani makrofagi u CNS-u
* mkrofagi u limfnim čvorovima i slezini;
* histociti u rastresitom vezivnom tkivu;
* makrofagi pleura i peritoneuma u seroznim dupljama.

## Literatura
* *Ćurčić, B: Razviće životinja, Naučna knjiga, Beograd, 1990.*
* *Hale. W, G, Morgham, J, P: Školska enciklopedija biologije, Knjiga-komerc, Beograd*
* *Kalezić, M: Osnovi morfologije kičmenjaka, ZUNS, beograd, 2001*
* *Milin J. i saradnici: Embriologija, Univerzitet u Novom Sadu, 1997.*
* *Pantić, V:Biologija ćelije, Univerzitet u Beogradu, Beograd, 1997.*
* *Pantić, V: Embriologija, Naučna knjiga, beograd, 1989.*
* *Popović S: Embriologija čoveka, Dečije novine, Beograd, 1990.
* *Trpinac, D: Histologija, Kuća štampe, Beograd, 2001.*
* * Šerban, M, Nada: Pokretne i nepokretne ćelije - uvod u histologiju, Savremena administracija, Beograd, 1995.''

## Vanjske veze

* BioNet škola 
* The role of macrophages in HIV pathogenesis
Majčina dušica

**Majčina dušica** (*Thymus serpyllum*) je trajna oko 30 cm visoka, grmasta biljka. Naziva se još babja dušica, dušica, vrisak, divlji bosiljak, tamjanika, materinka, papric, bukovica. 

## Opis biljke
Puzeći grmić s brojnim izdancima i vriježama, grančice su mu uspravne, a listovi uski elipsasto sivo - zeleni s kratkim peteljkama, goli ili obrasli dlakama. Sitni svijetlocrveni do tamnocrveni cvjetovi razvijaju se na vrhovima ogranaka, a biljka u vrijeme cvatnje ima posebno ugodan aromatičan okus i miris.
Poznat je veliki broj broj samostalnih oblika majčine dušice, ali ih nestručnjaci ne razlikuju i *Thymus serpyllum* je zapravo skupno ime za različite oblike i vrste, koje su međusobno povezane križancima i prelaznim oblicima.

## Rasprostranjenost
Majčina dušica raste po suhim i sunčanim mjestima, na livadama, pašnjacima i na kamenju. U Bosni i Hercegovini, Crnoj Gori, Hrvatskoj i Srbiji je vrlo rasprostranjena. Često se pojavljuje u većim skupinama uzduž međa, na suhim rubovima šuma, sunčanim mjestima bez stalne vlage i sjene. Odlična je pčelinja paša.

## Ljekoviti dio biljke
Cvate čitavo ljeto i sabire se čitava biljka (odreže se srpom) bez korijenja i odrvenjelih dijelova biljke. Osušena biljka sadrži oko 0.6% eteričnog ulja (*Oleum Serpylli*), koje se sastoji pretežno od cineola, a najvažniji sastojak ulja, timol, zastupljen je u manjoj količini.

## Ljekovito djelovanje
Poput sličnog timijana koristi se dosta u mediteranskoj kuhinji kao začin, a dodaje se povrću, raznim jelima od mesa, paštetama, ribi, salatama, umacima i juhama. Pretpostavlja se da neutralizira jako masna jela.
Nadzemni dio biljke se tijekom cijele godine može koristiti za pripremanje čajeva i napitaka.
Majčina dušica je poznata i u biljnoj medicini kao ljekovita biljka i koristi se za pripremanje ljekovitih pripravaka.
Metvica

**Metvica** ili **menta** (*Mentha*) je rod cvjetnica sa oko 30 raznih vrsta iz obitelji Lamiaceae. Metvica je rasprostranjena u Australiji, Americi, Europi i Aziji. Također postoji nekoliko hibridnih vrsta. Metvica aromatična biljka, koja raste do visine od 10 do 120 cm, listovi su većinom tamno zelene boje.

## Vrste
* *[[Mentha aquatica]]*
* *[[Mentha arvensis]]*
* *[[Mentha arvensis var. sachalinensis]]
* *Mentha asiatica*
* *Mentha australis*
* *Mentha canadensis* (syn. *M. arvensis* var. *canadensis*)
* *Mentha cervina*
* *Mentha citrata* (syn. *M. odorata*)
* *Mentha crispata*
* *Mentha cunninghamii*
* *Mentha dahurica*
* *Mentha diemenica*
* *Mentha gattefossei*
* *Mentha grandiflora*
* *Mentha haplocalyx*
* *Mentha japonica*
* *Mentha kopetdaghensis*
* *Mentha laxiflora*
* *Mentha longifolia*
* *Mentha pulegium*
* *Mentha requienii*
* *Mentha sachalinensis*
* *Mentha satureioides*
* *Mentha spicata* (syn. *M. viridis*)
* *Mentha suaveolens* (syn. *M. rotundifolia*)
* *Mentha vagans*

;Odabrani [[hibrid (botanika)|hibridi]]
* *Mentha × dalmatica* (*M. arvensis* × *M. longifolia*)
* *Mentha × dumetorum* (*M. aquatica* × *M. longifolia*)
* *Mentha × gracilis* (*M. arvensis* × *M. spicata*)
* *Mentha × maximilianea* (*M. aquatica* × *M. suaveolens*)
* *Mentha × muelleriana* (*M. arvensis* × *M. suaveolens*)
* *Mentha × piperita* (*M. aquatica* × *M. spicata*) – [[Peppermint]]
* *Mentha × rotundifolia* (*M. longifolia* × *M. suaveolens*)
* *Mentha x smithiana* (*M. aquatica* × *M. arvensis* × *M. spicata*)
* *Mentha × verticillata* (*M. arvensis* × *M. aquatica*)
* *Mentha × villosa* (*M. spicata* × *M. suaveolens*; syn. *M. cordifolia*)
* *Mentha x villosonervata* (*M. longifolia* × *M. spicata'')
Kamilica

**Kamilica** (lat. *Matricaria recutita*) je jednogodišnja biljka iz porodice glavočika (Asteraceae), jedna od najpoznatijih ljekovitih biljaka.

## Opis
Visoka je 15–60&nbsp;cm, ima tanki i razgranati korijen i dvostruko peraste razdijeljene listove. Stabljika je uspravna, gola, većinom razgranjena. Listovi su naizmjenični, 2-3 puta perasto razdijeljeni, sa uskim, linearnim režnjevima. Mirišljive cvjetne glavice su pojedinačne, na dugim stapkama. Imaju ispupčenu i šuplju cvjetnu ložu, a sastavljene su od dvospolnih žutih cjevastih cvjetića u sredini i bijelih jezičastih cvjetića na rubu, koji su povijeni prema dolje. Plodovi su sitne duguljaste svijetlo-smeđe roške sa 3 rebra, bez kunadre.

Biljka cvate od kraja travnja do rujna.

Kamilica je rasprostranjena u skoro cijeloj Europi i Aziji. Raste na mjestima izloženim suncu.

Uporaba kamilice je vrlo raširena, kako u narodnoj tako i u službenoj medicini. Od cvjetova kamilice najčešće se spravlja čaj, jedan od najpoznatijih narodnih lijekova. Najljekovitiji su cvjetovi sakupljeni u glavičaste cvasti. Sadrže eterično ulje koje im daje ugodan miris. Poznata je i primjena kamilice u aromaterapiji. Cijenjeno je i poznato svježe dobiveno ulje kamilice.

Postoji veliki broj registriranih preparata čiji je sastojak kamilica (na tržištu Zapadne Europe oko 150). Glavna ljekovitost ove biljke ogleda se u liječenju želudačno-crijevnih bolesti (gastritis, enteritis, kolitis), neurodepresija i oboljenja maternice. Za vanjsku primjenu se upotrebljava protiv upala kože i sluzokože, za inhalaciju, kupke itd. jer posjeduje dobra antibakterijska, antivirusna i fungicidna djelovanja.

## Vanjske veze

* Chamomile for IBS 
* Herbal Supplements in Pregnancy  - Popis aktivnih kemijskih tvari u kamilici

nds-nl:Kemille