open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Sinod u Frankfurtu

**Frankfurtski sinod** ( je bio sinod kršćanske (katoličke) Crkve održan godine 794. u Frankfurtu na poziv tadašnjeg franačkog kralja Karla Velikog. Povod za njegovo sazivanje je bio Drugi nikejski sabor 787. na kome se bizantska Crkva nakon više decenija odrekla ikonoborstva, koje zapadna Crkva nije prihvatila. Karlo njegove zaključke nije htio prihvatiti te je sinod Drugom nikejskom saboru izričito odrekao ekumenski karakter; motiv za tu odluku nije bio teološke prirode, s obzirom da se Karlo uglavnom slagao sa osudom ikonoborstva, nego politički, odnosno nastojanje da se očuva prestiž franačke države i njena sve očitija nezavisnost u odnosu na Bizantsko Carstvo.

S druge strane je sinod isto tako osudio i adopcionističko učenje Feliksa, biskupa Urgella. Potvrđeno je i svrgavanje bavarskog vojvode Tassila III svrgnutog 787. Donesene su i odluke svjetovnog karaktera, koje se odnose na ustanovljene maksimuma cijena kruha u franačkoj državi, kao i odredba da kovanice moraju nositi Karlovo ime.
Heianski period

**Heianski** ili  je posljednji period klasične japanske historije, koji je trajao od 794. do 1185. Ime je dobio po carskoj prijestolnici Heian-kyō, iz koje se stvorio suvremeni Kyōto, a koju je godine 794. tadašnji car Kammu odabrao kao novo sjedište carske vlasti. Za taj period je karakteristično slabljenje dotada neupitne centralne vlasti, odnosno jačanje regionalnih aristokrata i velmoža, kojima će početi pomagati novi društveni sloj profesionalnih vojnika, odnosno prvi samuraji. Taj se proces često tumači slabljenjem i kolapsom kineske dinastije Tang koja je japanskim carevima i vlastodršcima služila kao uzor, odnosno kidanjem trgovačkih veza sa azijskim kontinentom. Japan, koji je u tom periodu ušao u period relativne izolacije, bilježi i nestanak novčane i povratak na naturalnu privredu. S druge strane se na carskom dvoru nastala razvijati kultura koja, pak, dobiva specifično japanska obilježja; iz tog perioda potiču znameniti tekstovi *[[Knjiga jastuka]]* i *[[Genji monogatari]]*, jedan od prvih romana u svjetskoj književnosti; Heianski period je također vrijeme kada nastaju specifično japanski ideali ljepote, odnosno običaji nošenja šminke kod aristokratskih žena i muškaraca. U političkom smislu je najvećim dijelom Heianskog perioda dominirao klan Fujiwara, ali je njegovom podjelom na sjeverne i južne frakcije sredinom 11. vijeka došlo do borbe između klanova Taira i Minamoto. Pobjeda klana Minamoto u Genpei ratu i propast klana Taira u bitci kod Da-no-ure 1185. označila je kraj Heianskog perioda, nakon koga slijedi Kamakura period.

## Reference

## Vanjske veze

* Heian art at the New York Metropolitan Museum of Art
* Heian art and calligraphy at the Tokyo National Museum 
* Heian art at the British Museum


&lt; Nara period | Historija Japana | Kamakura period &gt;
795.

__NOTOC__
Godina **795.** (**[[rimske brojke|DCCXCV]]**) bila je redovna godina koja počinje u četvrtak u julijanskom kalendaru. Oznaka 795. za ovu godinu se koristi od ranog srednjeg vijeka, kada je kalendarska era Anno Domini u Evropi postala glavnom metodom označavanja godina. 

## Događaji

* Vikinzi napadaju otok i samostan Iona na zapadnoj obali Škotske, odnosno prvi put napadaju Irsku, uključujući područja Inisbofin i Inismurray.
* Franački kralj Karlo Veliki osniva grad Paderborn u Vestfaliji.
* 26. 12. &ndash; Lav III nasljeđuje Hadrijana I kao 96. papa.


## Rođenja

* Car Muzong od Tanga

## Smrti

* 25. 12. &ndash; Papa Hadrijan I
## Reference
Paderborn

**Paderborn** () je grad u njemačkoj saveznoj državi Severna Rajna-Vestfalija. Jedno je od 10 opštinskih središta okruga Paderborn. Prema procjeni iz 2010. u gradu je živjelo 144.811 stanovnika. Posjeduje regionalnu šifru (*AGS*) 5774032, *[[NUTS]]* (DEA47) i *[[UN/LOCODE|LOCODE]]* (DE PAD) kod.

Znamenit je po katedrali, vijećnici i baroknoj crkvi. U gradu se nalazi poznato sveučilište.

Grad se prvi put spominje 777. Povijesna mu je jezgra jako oštećena za vrijeme Drugog svjetskog rata.

## Geografski i demografski podaci

Paderborn se nalazi u saveznoj državi Severna Rajna-Vestfalija u okrugu Paderborn. Grad se nalazi na nadmorskoj visini od 94-347 metara. Površina opštine iznosi 179,5&nbsp;km². U samom gradu je, prema procjeni iz 2010. godine, živjelo 144.811 stanovnika. Prosječna gustina stanovništva iznosi 807 stanovnika/km².

## Međunarodna saradnja




## Reference

## Literatura

* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 

## Vanjske veze

* Zvanični sajt opštine 
* Njem. Savezni zavod za statistiku 
* Stalna konferencija gradova i opština 
* KommOn  - Informacioni sistem gradova, opština i okruga.
Lav III

**Lav III** ili **Leon III** se može odnositi na:
* Lav III Izaurijac, bizantski car (685 - 741)
* Papa Lav III, vl. 795 - 816
* Lav III., kralj Abhazije, iz dinastije Anosida (Ančabadze)
* Lav III., kralj Armenije
* Lav II., kralj Armenije, kojeg se ponekad naziva Lavom III.
* Leo A ili Leo III, nepravilna galaksija u zviježđu Lava
Enchiridion pape Lava III

**Enchiridion pape Lava III.** (lat. *Enchiridion Leonis Papae*) je priručnik kršćanskih molitvi u formi bajalica i čini kojeg tradicija pripisuje papi Lavu III. († 816.), mada se zapravo radi o tekstu iz kasnijeg vremena. Premda se ne radi o klasičnom tekstu ceremonijalne magije, ovo djelo se ipak kategorizira kao grimorij te se smatra knjigom crne magije.

## Historija
Prema legendi, franački je kralj Karlo I. Veliki dobio *Enchiridion* od pape Lava III. na poklon. U toj su knjizi navodno sadržane moćne čini koje čovjeka mogu zaštititi od ozljeda, vatre, divljih zvijeri i otrova. Ova legenda ima svoje izvorište u pismu Karla Velikog papi u kojem mu piše da ga, otkako posjeduje Enchiridion, prati sreća. Međutim, takvo pismo nije pronađeno u vatikanskim arhivima te je vrlo vjerojatno da se također radi samo o legendi.

Osim molitvi sadržanih u knjizi, i sama knjiga predstavlja određenu vrst talismana kojeg, prema tradiciji, vlasnik mora umotati u kožu i držati uz sebe.

## Reference

## Vanjske veze
* sacred-texts.com  Arthur E. Waite o Enchiridionu
Car Muzong od Tanga

**Car Muzong od Tanga** (唐穆宗) (795 – 25. februar 824), osobno ime **Li Heng** (李恆), rođen kao **Li You** (李宥) (ime promijenjeno 812), je bio car Kine iz dinastije Tang, koji je vladao od 821. do 824. Bio je sin cara Xianzonga, a krunskim princom je proglašen 812. Nakon što je Xianzong umro (odnosno ubijen od strane dvorskih eunuha), Li Heng je proglašen carem 820.

Nakon dolaska na prijestolje, Muzong je sve vrijeme posvetio gozbama i pijančevanju, potpuno zanemarivši svoje vladarske dužnost. To su iskoristili regionalni vojni guverneri (*[[jiedushi]]*) te počeli ignorirati centralne vlasti, a što je dovelo do *de facto* nezavisnosti tri okruga sjeverno od Žute rijeke, a koje je car Xianzong bio uspio pokoriti. Na dvoru i u državnoj upravi se istovremeno razmahala korupcija.

Car Muzong je godine 823. doživio moždani udar i umro godinu dana kasnije. Naslijedio ga je sin Li Zhan koji će vladati kao Jingzong. Muzongova kratka vladavina se tradicionalno smatra početkom slabljenja, odnosno kraja dinastije Tang, koja će biti svrgnuta nekoliko decenija nakon njegove smrti.

### Preci



## Reference

* *[[Knjiga Tanga]]*, vol. 16.
* *[[Nova knjiga Tanga]]*, vol. 8.
* *[[Zizhi Tongjian]]*, 237, 238, 239, 240, 241, 242, 243.
NGC 1858

**NGC 1858** je otvoreni skup s emisijskom maglicom u zviježđu Zlatnoj ribi.

## Reference

## Vanjske veze
*
NGC 1872

**NGC 1872** je otvoreni skup u zviježđu Zlatnoj ribi.

Nakon što se pojavila snimka s teleskopa Hubble, stvorilo se pitanje je li ovaj zvjezdani skup otvoreni skup ili kuglasti skup. Vidljivo je bogat obični kuglasti skup, no znatno je mlađi te kao brojni otvoreni skupovi ima plave zvijezde (vidi plavi kuglasti skup).
Ovakvi primjeri su uobičajeni u Velikom Magellanovom oblaku.

## Reference

## Vanjske veze

*
NGC 1874

**NGC 1874** je emisijska maglica s otvorenim skupom u zviježđu Zlatnoj ribi.

## Reference

## Vanjske veze
*
Turnir

**Turnir** (njem. *Turnier* prema starofrancuskom *tornier*), takmičenje većeg broja učesnika.

## Viteški turnir
U srednjem vijeku viteški turnir je bio grupno ili pojedinačno takmičenje vitezova na dvorovima feudalnih vladara u različitim bojnim vještinama, umijećima i snazi, popraćeno strogo određenim ceremonijalom. Odjeća i oružje viteza sastojali su se najčešće od oklopa, koplja i štita, a ponekad (obično u pojedinačnim borbama) i mača.

Na takvim turnirima mogli su učestvovati samo plemići.

## Sportski turnir
Sportski turnir je borba, odn. takmičenje više pojedinaca ili ekipa u različitim granama sporta (boks, golf, karate, tenis; boćanje, fudbal, košarka, odbojka, rukomet...) i u šahu po određenim propozicijama.

Turniri se obično odvijaju u više serija nastupa ili po sistemu svaki sa svakim te obično traju kraće vrijeme i odigravaju se na jednom mjestu (iako se pojedini turniri mogu odvijati i na više lokacija, gradova ili čak država).

## Ostali turniri
Turniri se mogu organizovati i u bilo kojim drugim aktivnostima koje imaju takmičarski karakter, npr. u bilijaru, gou, kartanju, stolnom nogometu, videoigrama, rješavanju običnih ili logičkih zagonetaka, kvizovci, sastavljanju zagonetaka...

Neki turniri, npr. šahovski, mogu se održavati dopisnim putem ili preko interneta, a na nekima mogu učestvovati i kompjuteri (odn. specijalizirani kompjuterski programi, npr. šahovski).

## Pojedinačni turniri
### Sportski
* Wimbledonski teniski turnir

### Šahovski
* Šahovski turnir u Londonu 1851
* Šahovski turnir u Londonu 1862
* Šahovski turnir u Londonu 1872
* Šahovski turnir u Londonu 1883
### Ostali
* Logički turnir Dalmacija Open
* Logički turnir Zagorje Open
* Tromagijski turnir

## Povezano
* 
* 

## Izvori
* *[[Izvori#ELZ|ELZ]], [[Izvori#AnGold|AnGold]]*
Liberalna stranka Australije

**Liberalna stranka Australije** () je liberalno-konzervativna politička stranka desnog centra koja djeluje u Australiji. Osnovana je 1944. kako bi zamijenila u programskom smislu identičnu Stranku Ujedinjene Australije poraženu na izborima prethodne godine. Na vlasti je bila od 1949. do 1972. godine, potom od 1975. do 1983. godine, te od 1996. do 2007. godine. Njen tradicionalni suparnik je Australska laburistička partija (ALP), a stalni partner Nacionalna stranka, sa kojim čini izborni blok poznat kao Koalicija.

## Vanjske veze
* Liberal Party of Australia official site
* Liberal Party of Australia ephemera digitised and held by the National Library of Australia
* Records of the Victorian division of the Liberal Party  held at the University of Melbourne Archives
Cvat lipe na Balkanu

***Cvat lipe na Balkanu*** je roman srpske književnice Gordane Kuić iz 2009. koji predstavlja nastavak njenog romana *[[Miris kiše na Balkanu]]*. Od jeseni 2011. se u Srbiji snimila istoimena TV-serija koji predstavlja njenu ekranizaciju.

## Vanjske veze
Hipospadija

**Hipospadija** je naziv za kongenitalnu malformaciju (urođenu manu) penisa koju karakterizira izvod mokraćne cijevi (uretra) na neuobičajenom mjestu, odnosno izvan glavića.

## Vanjske veze

* Šta je hipospadija (hypospadiasis)? na portalu simptomi.rs
* International Trends in Rates of Hypospadias and Cryptorchidism  
* The Hypospadias and Epispadias Association, for families affected by these congenital penile differences.  
* Review of scientific papers describing the physical and psychological implications and consequences of hypospadias. 
* Uretheral graft technique (Camillo Il Grande) 
*  
* Interactive animations on hypospadias, AboutKidsHealth.ca
Gordana Kuić

**Gordana Kuić** (29. avgusta 1942. – 13. januara 2023.) bila je srpska književnica. Dobitnica je brojnih književnih nagrada u zemljama bivše Jugoslavije. Njezina dela su inspirisana sopstvenom majkom Blanki Levi i njezinim sestrama, koje su potomci Sefardskih Jevreja na Balkanu. Njezino najpoznatije delo je roman *[[Miris kiše na Balkanu]]*, prvi put objavljen 1986, koji je od tada adaptiran i pretočen u pozorišno delo, te u televizijsku seriju istoga naziva.

## Bibliografija
* *[[Miris kiše na Balkanu]]*
* *[[Cvat lipe na Balkanu]]*
* *Smiraj dana na Balkanu*
* *Duhovi nad Balkanom*
* *Legenda o Luni Levi*
* *Bajka o Benjaminu Baruhu*
* *Balada o Bohoreti*

## Ostala dela
* *Preostale priče*

## Reference

## Vanjske veze
* Zvanične stranice
Miris kiše na Balkanu

***Miris kiše na Balkanu*** je historijski roman srpske književnice Gordane Kuić, originalno objavljen 1986. u Beogradu. Radnja je inspirirana životom autoričine majke Blanke Levi i opisuje burna historijska zbivanja na prostoru bivše Jugoslavije od početka prvog do kraja drugog svjetskog rata iz perspektive pet sestara iz sarajevske sefardske porodice Salom. Roman se sastoji od 13 poglavlja, od kojih su neka napisana na srpskohrvatskom, a neka na ladino jeziku. Roman je nakon objavljivanja postao bestseler i primio nagradu Saveza jevrejskih općina Jugoslavije 1986. za roman godine.

Godine 1992. je adaptiran u balet premijerno prikazan u Sarajevu. Godine 2009. Nebojša Romčević adaptirao roman u predstavu premijerno prikazanu u Beogradu. Godine 2010. je snimljena istoimena TV-serija.

Godine 2009. je Gordana Kuić napisala nastavak pod naslovom *[[Cvat lipe na Balkanu]]*, koji je također adaptiran u TV-seriju.

## Vanjske veze
* Službena stranica  Gordane Kuić
Miris kiše na Balkanu (TV serija)

***Miris kiše na Balkanu*** je srpska dramska serija snimljena prema istoimenom romanu Gordane Kuić.
Serija obuhvaća razdoblje od 1914. do 1945. godine i prati život članova obitelji Salom, sefardskih Jevreja koji su došli u Sarajevo krajem 17. vijeka. Serija je snimana u Beogradu, Pančevu, Sarajevu i Dubrovniku.

2011. je prikazan skraćena verzija u obliku istoimenog celovečernjeg filma, a kasnije je snimljen nastavak pod naslovom *[[Cvat lipe na Balkanu (TV serija)|Cvat lipe na Balkanu]]*.

## Radnja

U središtu priče je obitelj Salom. Otac Leon i majka Estera imaju pet kćeri: Blanki, Riki, Buku, Ninu i Klaru, kao i sina Isaka. Njihove životne sudbine prelamaju se kroz ratove i stradanja, ljubavi i razočaranja, sreću i tugu... Stalne selidbe i progoni sefardskih Židova kroz stoljeća sudbina je i njihovog života, pa iz rodnog Sarajeva odlaze u razne gradove tadašnje zajedničke države, kao i u mnoge druge europske i svjetske gradove. Kroz priču svog života nas vodi stara Blanki Korać listajući požutjeli dnevnik u stanu prepunom fotografija.

## Uloge

## Vanjske veze
* Najavna špica serije
Uvjetna kazna

**Uslovna** ili **uvjetna kazna** u krivičnom pravu označava oblik sankcije odnosno kazne koja se na sankcioniranu/kažnjenu osobu primjenjuje jedino pod točno određenim uvjetima, odnosno njeno neprimjenjivanje ukoliko sankcionirana/kažnjena osoba ispuni određene obaveze, najčešće u roku kušnje, odnosno vremenskom periodu na koji je kazna izrečena.

Najčešći oblik uvjetne kazne je uvjetna kazna zatvora, pri čemu uvjetno osuđena osoba ostaje na slobodi za vrijeme roka kušnje pri čemu mora ispunjavati određene obaveze od kojih je najvažnija ne-činjenje ili ponavljanje krivičnih djela ili prekršaja, financijska restitucija žrtvama, liječenje od ovisnosti, tečajevi o sigurnosti prometa, društveno koristan rad i sl. Radi primjenjivanja uvjetne kazne se mogu propisati i dodatne mjere nadzora, koje uključuju ograničenje slobode kretanja (kućni pritvor), obavljanja određenih djelatnosti i kontakata sa određenim osobama, odnosno obavezu redovnog prijavljivanja policiji, socijalnim i drugim službama.

Uvjetna kazna se u pravilu primjenjuje za laka kaznena djela ili prekršaje, odnosno za slučajeve u kojima postoje olakšavajuće ili specifične okolnosti zbog kojih primjena redovne, odnosno bezuvjetne kazne ne bi postigla svrhu kažnjavanja (generalna i specijalna prevencija), odnosno predstavljala neopravdano trošenje financijskih i drugih resursa države. Uvjetna kazna se zato izriče mladim ili prijestupnicima koji su počinili prvi prijestup, odnosno koji su kao svjedoci pokajnici surađivali tijekom istrage.

## Povezano

* Uvjetni otpust
796.

__NOTOC__
Godina **796.** (**[[rimske brojke|DCCXCVI]]**) bila je prijestupna godina koja počinje u petak u julijanskom kalendaru. Oznaka 796. za ovu godinu se koristi od ranog srednjeg vijeka, kada je kalendarska era Anno Domini u Evropi postala glavnom metodom označavanja godina. 

## Događaji

* Franački kralj Karlo Veliki nanosi odlučujući poraz Avarima na istočnim granicama svoje države.
* U japanskoj prijestolnici Kyoto osnovan hram Tō-ji.
* decembar &ndash; Coenwulf postaje kralj Mercije.


## Rođenja

* Dhul-Nun al-Misri, znameniti egipatski sufist

## Smrti

* Imam Malik, ugledni islamski (sunitski) učenjak
* jul &ndash; Offa, kralj Mercije
* decembar &ndash; Ecgfrith, kralj Mercije

## Reference
Tō-ji

je budistički hram Shingon sekte smješten u japanskom gradu Kyoto. Njegovo ime doslovno znači Istočni hram, a uz njega je također postojao Sai-ji (Zapadni hram). Nalazili su se kraj Rashomona, kapije koja je vodila u japansku prijestolnicu za vrijeme Heianskog perioda. Formalni naziv mu je bio  što ukazuje da je u prošlosti služio kao svojevrsna duhovna zaštita japanske države. Tō-ji se danas nalazi u četvrti Minami-ku kraj ukrštanja ulica Ōmiya i Kujō, jugozapadno od stanice Kyoto.

Smatra se kako je podignuta krajem 8. vijeka, odnosno da ju je podigao Kukai, jedan od osnivača šingonske sekte.

Pagoda je visoka 54,8&nbsp;m, odnosno predstavlja najvišu drvenu kulu u Japanu. Ona je sagrađena u Edo periodu po naredbi trećeg Tokugawa šoguna Iemitsua. Otada služi kao simbol Kjota. Pristup pagodi je dozvoljen samo nekoliko dana u godini.
 
## Izvori

## Literatura
* Ponsonby-Fane, Richard Arthur Brabazon. (1956). *Kyoto: The Old Capital of Japan, 794-1869.* Kyoto: The Ponsonby Memorial Society.
Malik ibn Anas

**Malik ibn Enes** (Arapski **مالك بن أنس**; r. 711 - 795), je poznati Islamski historičar i prenosilac Hadisa. Pisac je kapitalnog djela "Muveta", poznatiji kao "**Muveta Malika ibn Enesa**".

## Porijeklo i rođenje
Puno ime mu je Ebu Abdulah Malik ibn Enes ibn Malik ibn Ebu Amir ibn Amr ibn El-Haris. Poznat kao "Imam Medine" ili "imam Darul Hidžre". Majka mu se zvala Galija bint Šerik ibn Abdurahman El Ezdija. Njegov djed Malik pripadao je starijoj generaciji tabiina. Prenosio je hadis od Omer ibn el-Hattaba, Talhe, Aiše, Ebu Hurejre i Hasana ibn Sabita (savremenici Muhameda). Uz to, bio je jedan od onih koji su nosili Osmana, noću, nakon ubistva do mjesta gdje je ukopan.

Malik je rođen u Medini, njegovo porijeklo seže do Zu Asbeha,jednog od poznatih jemenskih plemena. Obzirom da se jedan od njegovih predaka preselio u Medinu i tamo se nastanio, Imam Malik je i rođen u tom gradu Rođen je 711. godine i odrastao u rodnom mjestu gdje je učio znanje od najvećih učenjaka tog vremena. Još kao dijete počeo je izučavati islamske discipline. Prvo je naučio Kur'an a zatim prelazi na izučavanje hadisa.

### Učitelji
Imam En-Nevevi navodi da je imam Malik sticao znanje od 900 učitelja, od čega je bilo 300 učenjaka iz druge generacije muslimana– tabiina, a 600 iz treće generacije.
Najviše uticaja na njegovo intelektualno profiliranje je ostavio Ebu Bekr Abdulah ibn Jezid, poznatiji kao Ibn Hurmuz uz koga je Malik učio sedam ili osam godina. Poznata je Malikova izjava u vezi s tim u kojoj kaže: *Dolazio sam Ibn Hurmuzu u ranu zoru, a iz njegove kuće sam izlazio noću!*

## Muveta
* Pogledati glavni članak "Muveta" Malika ibn Enesa

## Ostala djela
Pored Muveta Malik je napisao:
* 1. "Tefsiru garibil Kur'ani" 
* 2. "Risale fi redi alel kaderije",
* 3. "Risale fi akdije", 
* 4. "Risale fi fetva ila Ebî Gassan", 
* 5. "Kitabu surur", 
* 6. "Kitabu sijer"

## Smrt
Imam Malik je umro 795. godine. Pokopan je u "Dženetul Bekiji", Mezarju u Medini koje se nalazi u blizini "Poslanikove Džamije".

## Reference

## Povezano
* Hadis
Ecgfrith od Mercije

**Ecgfrith** (? - decembar 796) bio je kralj Mercije koji je nakratko vladao 796. Bio je sin i nasljednik kralja Offe i njegove supruge Cynethryth. Godine 787. ga je Offa proglasio svojim su-vladarom. Oca je naslijedio nakon smrti 796. godine, ali je vladao samo 141 dan. S obzirom da je Offa umro 26. ili 29. jula, to znači da je Ecgfrith umro 14. ili 17. decembra.

Ecgfrith je bio prvi anglosaksonski kralj koji je kršćanski pomazan za vrijeme krundibe.

## Reference

## Povezano
* Porodično stablo kraljeva Mercije
Zun-Nun Egipatski

**Dhul-Nun od Egipta** (*Dhul-Nun al-Misri*), takođe **Zun-Nun Egipatski** (*Zun-Nun Misri*) (; Akhmim, Gubernija Sohag 796 - 859) bio je egipatski sufi svetac, koji se smatrao svecem-zaštitnikom ljekara u ranom islamskom Egiptu i kome se pripisuje uvođenje koncepta gnoze u islam.

## Ime

Puno ime mu je *Dhul-Nun Abu Faid Thawban ibn Ibrahim* أبوالفيض ثوبان بن إبراهيم.

*Dhul-Nun*, doslovno "Od Nuna", je ime koje također nosi prorok Jona u islamskom folkloru, s obzirom da "nun" u drevnom arapskom znači "velika riba"/"kit", kao i u aramejskom gdje je značio "riba" (*V. također [[Nun (Biblija)]] i [[Nun (slovo)]]*).

Nadimak *al-Misri* znači 'Egipćanin'.

## Život

Dhul-Nun al-Misri se smatra jednim od najvažnijih svetaca ranog sufizma te se spominje u sufističkim kronikama autora kao što su Junayd Baghdadi (u. 910) i Bayazid Bastami (d. 874). Učio je pod raznim učiteljima i putovao po Arabiji i Siriji.Muslimanski učenjak Sahl al-Tustari je bio među Dhul-Nun al-Misrijevim učenicima. Godine 829. je uhapšen pod optužbom za herezu i doveden u bagdadski zatvor, ali je nakon ispitivanja po kalifovom naređenju vraćen u Kairo, gdje je umro 859; nadgrobni spomenik mu je sačuvan.

O njemu su se sačuvale legende koje ga opisuju kao alkemičara i taumaturga, koji je uspio razotkriti tajnu egipatskih hijeroglifa. Navodi se i kao autor izreka i pjesma, koje naglašavaju gnozu (*[[marifah]]*) više nego strah (*makhafah*) ili ljubav (*mahabbah*), dvije druge važne grane duhovnog uzdizanja u sufizmu. Nijedan njegov pisani tekst nije sačuvan, ali su pjesme, izreke i aforizmi sačuvani kroz usmenu predaju.

Nastojeći doseći „jedinstvo s Bogom”, Zun-Nun Misri svagda je i u svemu osjećao sudioništvo i dokaz o božijoj jednosti:

## Literatura
* Meyerovitch, Eva de Vitry (1988), *Antologija sufijskih tekstova*, Zagreb, Naprijed.

## Izvori

## Povezano

* Sufizam
797.

__NOTOC__
Godina **797.** (**[[rimske brojke|DCCXCVII]]**) bila je prijestupna godina koja počinje u nedjelju u julijanskom kalendaru. Oznaka 797. za ovu godinu se koristi od ranog srednjeg vijeka, kada je kalendarska era Anno Domini u Evropi postala glavnom metodom označavanja godina. 

## Događaji

* 17. 7. &ndash; Irena Atenjanka naređuje se da se njen sin, bizantski car Konstantin VI, svrgne i uhapsi.
* 15. 8. &ndash; Nakon što su Irenina naređenja izvršena, a njen sin oslijepljen, ona je proglašena bizantskom caricom.


## Rođenja

* Bernard od Italije, kralj Italije
* Patrijarh Ignjatije od Konstantinopola, patrijarh Carigrada
* Pipin I od Akvitanije, kralj Akvitanije 
* Shinshō, japanski budistički redovnik iz sekte Shingon 

## Smrti

* 4. 2. &ndash; Guan Bo, kancelar dinastije Tang
* 6. 2. &ndash; Donnchad Midi, veliki kralj Irske
* Konstantin VI, bizantski car
* Aethelberht od Whithorna, anglosaksonski biskup
* Cummascach mac Fogartaig, kralj Južne Brege
* Muireadhach mac Olcobhar, opat Clonferta

## Reference
Muireadhach mac Olcobhar

**Muireadhach mac Olcobhar** (? - 797) je bio opat samostana Clonfert u ranosrednjovjekovnoj Irskoj. Na tom je mjestu bio od 790. do smrti.

## Literatura

* *Annals of Ulster* at CELT: Corpus of Electronic Texts at University College Cork
* *Annals of Tigernach* at CELT: Corpus of Electronic Texts at University College Cork
* Revised edition  of McCarthy's synchronisms at Trinity College Dublin.
* Byrne, Francis John (2001), Irish Kings and High-Kings, Dublin: Four Courts Press, 
* Lysaght, Eamonn (1978), The Surnames of Ireland. , pp.&nbsp;233–34.
Cummascach mac Fogartaig

**Cummascach mac Fogartaig** (? - 797) je bio kralj Južne Brege u ranosrednjovjekovnoj Irskoj. Bio je član pod-ogranka Uí Chernaig ogranka Lagore klana Síl nÁedo Sláine od Južnih Ui Neilla. Bio je sin prethodnog kralja Fogartach mac Cummascaiga (u. 786)  i vladao od 786. do 797.

Klan Síl nÁedo Sláine je godine 786. pokorio veliki kralj Donnchad Midi (u. 797). O Cummascachovoj vladavini nema nikakvih podataka, osim što se spominje da je umro "kao svećenik" godine 797. Službeni naslov mu je *rex Deisceirt Breg* - kralj Južne Brege.

## Reference

## Literatura

* *Annals of Ulster* at http://www.ucc.ie/celt/published/T100001A/index.html at University College Cork
* Mac Niocaill, Gearoid (1972), *Ireland before the Vikings*, Dublin: Gill and Macmillan

## Vanjske veze
* CELT: Corpus of Electronic Texts at University College Cork
Cynethryth

**Cyneðryð** (eng. *Cynethryth*) je bila kraljica Mercije kao supruga kralja Offe.

O njezinu se podrijetlu ne zna ništa. Zvana je *Cyneðryð Dei gratia regina Merciorum* - "Cyneðryð, milošću Božjom kraljica Mercije". Papa Hadrijan I. pisao je kraljici i njezinu mužu.

Cyneðryð je imala četiri kćeri i jednog sina:
* Aedelburh - postala je redovnica
* Eadburh - postala je kraljica, poslije redovnica, a umrla je kao prosjakinja
* Aelfflaed - supruga Aedelreda I.
* Aedelswith
* Ecgfrid - Offin nasljednik

Cyneðryð je postala redovnica nakon Offine smrti. Umrla je nakon 798. 

## Izvori
Coenwulf od Mercije

**Coenwulf** (također navođen kao **Cenwulf**, **Kenulf** ili **Kenwulph**) (? -821) bio je kralj Mercije od decembra 796. do 821. Biop je potomak brata kralja Pende, vladara Mercije i hegemona Britanije u 7. vijeku. Naslijedio je Ecgfritha, sina kralja Offe; Ecgfrith je vladao samo pet mjeseci, a Coenwulf je došao na prijestolje iste godine kada je Offa umro. Na početku vladavine se Coenwulf suočio s ustankom u Kentu, koji je dotada bio sa Offinim nadzorom. Eadberht Præn se vratio iz egzila u Franačkoj i istakao sebe za kentskog kralja, pa je Coenwulf tražio intervenciju pape. Kada je papa Lav pristao anatemizirati Eadberhta, Coenwulf je napao i pokorio Kent; Eadberht je zarobljen, oslijepljen i odrezane su mu ruke. Na početku svoje vladavine je Coenwulf također izgubio kontrolu nad Istočnom Anglijom, o čemu svjedoče kovanice koje je samostalno izdao kralj Eadwald. Coenwulfove kovanice su se ponovno pojavile oko 805. kada je, po svemu sudeći, kraljevstvo ponovno palo pod mercijsku vlast. Bilježi se kako je Coenwulf vodio nekoliko pohoda protiv Velšana, te samo jedan protiv Northumbrije 801. godine, iako je vjerojatno da je Coenwulf trajno podržavao protivnike northumbrijskog kralja Eardwulfa.

Coenwulf se sukobio sa kenterberijskim nadbiskupom Wulfredom oko toga mogu li laici kontrolirati vjerske objekte kao samostane. Prekid odnosa sugerira i to da Wulfred najmanje četiri godine nije mogao vršiti redovne dužnosti. Spor je bio djelomično riješen tek godine 822. pod Coenwulfovim nasljednikom kraljem Ceolwulfom, a konačno 826. između Wulfreda i Coenwulfove kćeri Cwoenthryth.

Naslijedio ga je brat Ceolwulf; post-normanska legenda navodi da mu je sin Cynehelm ubijen kako bi se osiguralo nasljedstvo. Za dvije godine je Ceolwulf svrgnut i Coenwulfova porodica je trajno izgubila vlast. Coenwulf je bio posljednji kralj Mercije koji je imao hegemoniju nad drugim anglosaksonskim kraljevstvima. Za jednu deceniju je pod kraljem Egbertom počeo uspon suparničkog kraljevstva Wessex, a Mercija više nikada nije vratila nekadašnju moć.

## Fusnote

## Literatura

;Primarni izvori
* 
* 
* 
* 
* 

;Sekundarni izvori
* 
* 
* 
* Blackburn, Mark & Grierson, Philip, *Medieval European Coinage.* Cambridge: Cambridge University Press, reprinted with corrections 2006. 
* 
* C. E. Blunt, C. S. S. Lyon and B. H. Stewart, 'The coinage of southern England, 796-840', *British Numismatic Journal* 32 (1963), 1-74
* 
* 
* 
* 
* 
* Kelly, S.E., "Wulfred", in 
* Keynes, Simon, "Mercia", in 
* Keynes, Simon, "Offa", in 
* Keynes, Simon, "Mercia and Wessex in the Ninth Century", in 
* 
* Lapidge, Michael, "Alcuin of York", in 
* 
* Nelson, Janet, "Carolingian Contacts", in 
* 
* Stafford, Pauline, "Political Women in Mercia, Eighth to Early Tenth Centuries", in 
* 
* 
* 
* 
* Williams, Gareth, "Mercian Coinage and Authority", in 
* Wormald, Patrick, "The Age of Offa and Alcuin", in 
*
Aethelberht od Whithorna

**Æthelberht** (? - 16. oktobar 797 ) je bio anglosaksonski biskup Whithorna, odnosno jedan od najstarijih kršćanskih biskupa u današnjoj Škotskoj. Prema Anglosaksonskoj kronici je na to mjesto svečano postavljen 15. juna 776. i 777. u Yorku u Northumbriji. Između 789. i 791. je premješten, odnosno postavljen za biskupa Hexhama, a u Whithornu ga je zamijenio Beadwulf. Bio je poznat po korespondenciji sa znamenitim učenjakom Alcuinom. 

## Reference

## Literatura
* Anderson, Alan Orr (ed.), *Scottish Annals from English Chroniclers: AD 500–1286*, (London, 1908), republished, Marjorie Anderson (ed.) (Stamford, 1991)
* Bateson, Mary, "Pehtwine (d. 776/7)", rev. Marios Costambeys, *Oxford Dictionary of National Biography*, Oxford University Press, 2004 , accessed 1 Oct 2007

## Vanjske veze
* http://asc.jebbo.co.uk 
* PASE
Donnchad Midi

**Donnchad mac Domnaill** (733 – 6. februar 797), poznat kao**Donnchad Midi**, bio je veliki kralj Irske. Njegov otac Domnall Midi je bio prvi Veliki kralj iz Clann Cholmáina, južno-centralnog klana Uí Néilla, sa sjedištem u današnjim irskim grofovijama Westmeath i Meath. Vladavine Domnalla i njegovog nasljednika Niall Frossacha iz klana Cenél nEógain, su bile relativno mirne, ali je Donnchad obnovio ekspanzionističku politiku usmjerenu protiv Leinstera, tradicionalne mete Uí Néilla, ali i po prvi počeo napadati veliko južno kraljevstvo Munster. 

Donnchad je nastavio očevu politiku podržavanja kolumbanskih crkava na čelu sa Ionom. U svojim mnogim ratovima je koristio crkve, a posebno kolumbanski samostan u Durrowu za podršku. Isto tako je bez ikakvih skrupula napadao i pljačkao crkve koje su podržavali njegove neprijatelje - kako suparnike unutar Uí Néilla, tako i u Leinsteru i Munsteru. Donnchad je zbog toga ostao upamćen kao ratnički kralj. Čvrsto je utemeljio dominaciju Clann Cholmáina među klanovima Uí Néilla u sredini otoka. Njegovi potomci su bili veliki kraljevi Irske sve do vremena Máel Sechnaill mac Domnailla, posljednjeg tradicionalnog Velikog kralja Irske.

## Porodično stablo I
     Domnall Midi, u. 763.
     =Ailbíne ingen Ailello
     |
     |_________________________________________________________________________________
     |                     |               |            |                 |          |
     |                     |               |            |                 |          | 
     **Donnchad Midi**   Eithne          Muiredach    Diarmait Dub      Murchad    Indrechtach
                          =Bran Ardcenn
     

## Porodično stablo II
     **Donnchad Midi**
   = Bé Fáil                 = Fuirseach?   = identitet nepoznat
     |                         |              |
     |__________               |              |_________________________________________________
     |        |                |              |        |      |         |          |           |
     |        |                |              |        |      |         |          |           |
     Óengus   Máel Ruanaid    Conchobar       Ailill   Conn   Domnall   Falloman   Gormlaith   Euginis

## Fusnota

## Literatura

* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
*
Guan Bo

**Guan Bo** (關播) (719 – 4. februar 797), kurtoazno ime **Wuyuan** (務元), bio je kineski velikodostojnik u službi dinastije Tang, koji je služio kao kancelar za vrijeme vladavine cara Dezonga. Iako je bio smijenjen kao jedna od osoba odgovornih za izbijanje Zhu Cijeve pobune 783. godine, car mu je povjeravao diplomatske misije, a pred kraj života učinio savjetnikom krunskog princa Li Songa (budući Shunzong).

## Fusnote i reference

* *[[Knjiga Tanga]]*, vol. 130 .
* *[[Nova knjiga Tanga]]*, vol. 151 .
* *[[Zizhi Tongjian]]*, vols. 227, 228, 229, 233.
Ignatije od Konstantinopola

**Sv. Ignatije** (; Ignatios, cca. 797&ndash;877) bio je patrijarh Carigrada u dva navrata - od 4. jula 847. do 23. oktobra 858. i od 23. novembra 867. do smrti 23. oktobra 877. 

Rodio se u bizantskoj carskoj porodici pod imenom Niketa, odnosno kao sin cara Mihajla I Rangabea i carice Prokopije. Iako je bio dijete, imenovan je komandantom carske garde *[[Hikanatoi]]a*. Kada mu je godine 813. otac svrgnut, Niketa je kastriran (čime mu je kao eunuhu zapriječeno eventualno uzimanje prijestolja) i prisilno zamonašen. Pod imenom Ignatije je smješten na Prinčevske otoke.

Patrijarhom ga je godine 847. imenovala carica Teodora, prije svega motivirana njegovim vatrenim suprostavljanjem ikonoborstvu, zbog čega se razlikovao od svog prethodnika Metodija I. Za vrijeme svog prvog stolovanja je stao na stranu konzervativnih ikonodula u sporu sa umjerenjacima koji su tražili pomirljivi stav prema ranijim ikonoborcima. Zbog toga je smijenio nadbiskupa Sirakuze Gregorija Asbestasa; kada je potonji tražio intervenciju pape Lava IV, došlo je do hlađenja odnosa rimske i bizantske Crkve. 

Dolaskom Teodorinog brata Bardasa na vlast je pao u nemilost, te je 858. smijenen sa Fotijem, koji je intenzivirao sukob sa papom. Nakon što je 867. Vasilije I Makedonac preuzeo vlast, vratio je Ignatija na mjesto patrijarha. Ignatije je tada nastavio Fotijevu politiku u odnosu na papu. Nakon smrti ga je naslijedio Fotije i proglasio svecem.

## Izvori

* *The [[Oxford Dictionary of Byzantium]]*, Oxford University Press, 1991.
*
Shinshō (Shingon)

**Shinshō** (真紹) (797–873) je bio japanski budistički redovnik iz Shingon sekte, poznat kao osnivač hrama Eikan-dō Zenrin-ji u gradu Heian-kyō (moderni Kyoto).

Proučavao je Vajrayana (ezoterički) budizam pod Kūkaijem (Kōbō Daishi) u hramu Tō-ji te postao treći majstor/učitelj Shingona godine 843. Hram Eikan-dō Zenrin-ji je osnovao 853.

## Literatura
* Frederic, Louis (2002). "Shinsho." *Japan Encyclopedia.* Cambridge, Massachusetts: Harvard University Press.
Milenijumska kupola

**Milenijumska kupola** ( je sa prečnikom od 365 metara najveća kupola na svetu. Nalazi se u Londonu, na poluostrvu Grinič, na desnoj obali Temze. Izgrađena je povodom obeležavanja početka trećeg milenijuma, ali je donela puno finansijskih problema. Kupolu nose 12 stubova visokih 52 metra (koji simbolizuju 12 meseci u godini i 52 nedelje u godini).

Originalno je zamišljena kao mesto za istoimenu izložbu, koja je zatvorena krajem 2000. godine. Danas se u njoj nalazi zabavni centar poznat kao The O2.

## Vanjske veze

* Millennium Commission  page on the "Millennium Experience"
* Aerial view of the Millennium Dome from Google Maps
* 
* The Millennium Dome: A Collection One individual's collection of Millennium Dome objects
* Photos from Ground Up (1997-2000)  Early website devoted to the Millennium Dome with pictures from ground excavation through the build
* Greenwich MM — MEX — The Dome — The O<sub>2</sub>  On-going site that documents the run up to the MEX and, now, to the O2
* Panoramic view of the Dome interior during the 2000 exhibition  (requires java-enabled browser)
* Stagelink.com Photo Gallery  – Backstage photos of construction and rehearsals for the Central Show
Bernardo od Italije

**Bernar Talijanski** (797, Vermandoa, Normandija – 17. april 818, Milano, Lombardija) je bio vanbračni sin Pipina II od Italije i unuk Karla Velikog. Bio je kralj Italije od 810. do 818. Učestvovao je u zaveri protiv svoga ujaka, cara Luja I Pobožnog, kada je ukazom *Ordinatio Imperii* postao vazal svog rođaka, Lotara I. Kada je zavera otkrivena, Luj Pobožni ga je uhvatio i oslepeo, međutim, Bernar je umro od posledica oslepljivanja.
Pépin I, kralj Akvitanije

**Pipin I** (797 &ndash; 13. decembar 838) bio je kralj Akvitanije iz dinastije Karolinga.

Bio je sin franačkog kralja (i svetog rimskog cara) Louisa i njegove prve supruge Ermengarde od Hesbayea. Kraljem je postao godine 817. kada je Louis po franačkim običajima podijelio državu među sinovima, s time da je Pipin I dobio nekadašnje očevo leno u Akvitaniji. Godine 822. se oženio za Ingeltrude, kćer grofa Theodeberta od Madrieja, sa kojom je imao dva sina - Pipina (823 - iza 864) i Karla (825/830 - 863), budućeg nadbiskupa Mainza.

Godine 830. se pobunio protiv oca, pridruživši se bratu Lotaru I i njegovom savjetniku Wali. Sa vojskom Gaskonjaca, kojoj su se priključili Neustrijci uspio je zauzeti Pariz i zarobiti oca, ali je pobuna ubrzo nakon toga propala. Godine 832. je došlo do još jedne pobune gdje se Lotaru i Pipinu priključio Louis Nijemac. Međutim, već 834. je Pipin stao na očevu stranu i pomogao mu da vrati vlast. Umro je nekoliko godina kasnije.

Akvitansko plemstvo je za njegovog nasljednika izabralo sina Pipina II, ali je Louis Pobožni odredio da Akvitanija ipak pripadne njegovom najmlađem sinu Charlesu Ćelavom.

## Preci



## Fusnote

## Izvori
* Collins, Roger. "Pippin I and the Kingdom of Aquitaine." *Charlemagne's Heir: New Perspectives on the Reign of Louis the Pious*, edd. P. Godman and Roger Collins. Oxford: Oxford University Press, 1990. Reprinted in *Law, Culture and Regionalism in Early Medieval Spain*. Variorum, 1992. .

## Vanjske veze
*
Unenlagini

**Unenlagini** (lat. **Unenlagiinae**) je potporodica dromeosaurida, i to jedna od najprimitivnijih. Njihovi ostaci potiču iz Južne Amerike i Madagaskara. Prvi put su se pojavili u periodu rane krede, prije 125 milijuna godina, a izumrli su prije 65,5 milijuna godina, kada se desilo izumiranje dinosaura (K-T izumiranje).

U unenlagine spadaju neki od najvećih dromeosaurida, kao što je *[[Austroraptor]]* (5,8 metara), ali i neki od najmanjih, kao što su *[[Buitreraptor]]* (1,5 m) i *[[Rahonavis]]* (70&nbsp;cm).

## Rodovi
U ovu potporodicu spadaju sljedeći rodovi:
* *[[Austroraptor]]* 
* *[[Buitreraptor]]*
* *[[Neuquenraptor]]* 
* *[[Rahonavis]]*
* *[[Unenlagia]]* 
* *[[Unquillosaurus]]*

## Galerija

Datoteka:Rahonavis NT.jpg|*Rahonavis*
Datoteka:Austroraptor BW.jpg|*Austroraptor*
Datoteka:Buitreraptor NT.jpg|*Buitreraptor*


## Izvori
## Vanjske veze
* http://www.paleodb.org/cgi-bin/bridge.pl
Ustanak šeika Saida

**Pobuna šeika Saida** (kurdski:*Serhildana Şêx Seîdê Pîran*, turski: *Şeyh Said İsyanı*, današnje ime: *Genç Hâdisesi* što znači "Genç incident") je bio ustanak kurdskog stanovništva koji je pod vodstvom svećenika šeika Saida 1925. izbio protiv vlasti novoproglašene Republike Turske. Ustanici, kojima su se priključili mnogi pripadnici *[[hamidije (konjica)|hamidija]]*, nekadašnje kurdske pro-osmanske milicije su se nadali postići nezavisnost Kurdistana, kao i iskoristiti granični spor Turske i Britanije, koja je pod mandatom Lige naroda držala Mezopotamiju, odnosno područje Mosula, koje je Kemal Ataturk smatrao turskim. Britanska podrška, koju su ustanici očekivali, nije se materijalizirala. Ustanici su za mjesec dana poraženi od strane nadmoćnih turskih trupa koje su također koristile i avijaciju. Šeik Said je uhvaćen, osuđen na smrt i zarobljen. Ustanak je, međutim, značajno otežao diplomatski položaj Turske koja je morala pristati na britanske zahtjeve i priznati Mosul kao dio britanske teritorije (odnosno današnjeg Iraka).

Godine 1927. Saidov brat šeik Abdurahman sa svojim pristašama pokrenuo niz napada na turske vojne garnizone kasnije poznatih kao Pobuna šeika Abdurahmana.

## Izvori

## Literatura
* 
*
798.

__NOTOC__
Godina **798.** (**[[rimske brojke|DCCXCVIII]]**) bila je redovna godina koja počinje u ponedjeljak u julijanskom kalendaru. Oznaka 798. za ovu godinu se koristi od ranog srednjeg vijeka, kada je kalendarska era Anno Domini u Evropi postala glavnom metodom označavanja godina. 

## Događaji

* Bitka kod Bornhöveda u kojoj slavensko pleme Bodriča na čelu sa Drożkom nanosi težak poraz nordalbingijskim Saksoncima; nakon bitke ih franački kralj Karlo Veliki poziva da se nasele na saksonska područja u području današnjeg Hamburga.
* Bahlul Ibn Marzuq, vođa muslimanskih Baska u Zaragozi, diže ustanak protiv omejadske vlasti Al-Andalusa.
* Asturijski kralj Alfonso II bilježi najveći uspjeh u borbi protiv al-Andalusa nakon što je njegova kršćanska vojska zauzela, opljačkala i opustošila muslimanski Lisabon.
* Kralj Coenwulf od Mercije napada Kent gdje svrgava, zarobljava i sakati tadašnjeg kralja Eadberta Praena te na njegovo mjesto postavlja svog brata Cuthreda.
* Sigered nasljeđuje Sigerica kao kralj Essexa.
* Theodulf postaje biskup Orléansa (približan datum).


## Rođenja

* Lu tung pin, kineski filozof i taoističko božanstvo/besmrtnik po kome je prozvana mikrokozmička orbita

## Smrti

* Abu Yusuf Ya'qub muslimanski pravnik
* Wonseong od Sille, 38. vladar korejskog kraljevstva Silla.
* Caradog ap Meirion (Caradog, sin Meirionov), kralj Gwynedda
* Lu Mai, službenik kineske dinastije Tang.

## Reference
Mikrokozmička orbita

**Mikrokozmička orbita**, također poznata i kao "Samookrećući kotač Zakona" i "Cirkulacija svjetla" je taoistička Qigong ili taoistička joga tehnika kultivacije *[[Qi]]* energije. Sastoji se od vježbi dubokog disanja zajedno sa tehnikama meditacije i koncentracije koje prate tok *qija* u ljudskom tijelu koriste je poklonici tradicionalne kineske medicine, Qigonga, T'ai chi ch'uana, Neidana i taoističke alkemije. Vježbe se obično vrše u sjedećem položaju, ali se mogu vršiti i stojeći, kao u Zhan zhuangu i nekim tehnikama T'ai chi ch'uana.

## Izvori

## Literatura
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
*
Lü Dongbin

**Lǚ Dòngbīn** (呂洞賓) (navođen kao **Lü Tung-Pin** prema Wade-Gilesu) je historijska ličnost koja se u kineskoj kulturnoj sferi, a osobito među taoistima slavi kao božanstvo/besmrtnik, odnosno jedan od najpoznatijih božanstava i svojevrsni predvodnik Osam besmrtnika (iako se formalnim predvodnicima ponekad nazivaju Zhongli Quan ili Li Željezne štake). Kao historijska lićnost se spominje u "Historiji Songa". Lǚ se smatra jednim od osnivača i prvih učitelja Neidana ili interne alkemije. U kineskoj umjetnosti se često prikazuje kao učenjak sa mačem na leđima koji tjera zle duhove.
Wonseong od Sille

**Wonseong od Sille** (? - 798) bio je 38. po redu vladar korejske države Silla koji je vladao od 785. do smrti 798. Bio je daleki potomak kralja Naemula. Pod vlašću kralja Hyegonga je služio njegovog *[[sangdaedeung]]a* (premijera) Kim Yangsanga. Kada se protiv Hyegonga digao ustanak, Kim i Wonseong su ga bez uspjeha pokušali ugušiti. Nakon kraljeve smrti je Kim preuzeo vlast kao kralj Seondeok, a Wonseong je postao njegov *sangdaedeung*. Kada je 785. Seondeok umro bez djece, plemići su izabrali Wonseonga za novog kralja.

Godine 787. je Wonseong poslao diplomatsku misiju u carsku Kinu. Godine 788. je pak, po kineskom uzoru, započeo sistem nacionalnih državnih ispita sa ciljem da se najbolji kandidati uvedu u državnu upravu.

S obzirom da je nadživio sina Kim In-gyeoma, nakon smrti 798. ga je naslijedio malodobni unuk Soseong.

## Izvori
Vung Tau

**Vũng Tàu** je grad u južnom Vijetnamu. Godine 2005. je imao oko 240.000. stanovnika. Površina grada iznosi oko 140 km² i uključuje 13 gradskih četvrti i jedno seosko naselje. Predstavlja sjedište provincije Ba Ria-Vung Tau, i glavno mjesto za preradu sirove nafte u Vijetnamu. Poznat je kao popularno turističko odredište. Zajedno sa Ho Chi Minh Gradom i provincijom Binh Duong province, Vũng Tàu čini ekonomsko središte Vijetnama.
Međunarodni aerodrom Đà Nẵng

**Međunarodni aerodrom Da Nang** (Sân bay quốc tế Da Nang) , također poznat kao **Međunarodni aerodrom Da Nang**, je aerodrom smješten u Hai Chauu, 2&nbsp;km sjeveroistočno od Da Nang, Vijetnam.

Aerdorom je zračno raskršće za Vietnam Airlines, Jetstar Pacifica.

## Aviokompanije i odredišta

## Reference

## Vanjske veze

* Da Nang International Airport (official site)
Hyegong od Sille

**Hyegong od Sille** (756–780) bio je 36. po redu vladar korejskog kraljevstva Silla, koji je vladao od 765. do smrti 780. Bio je sin kralja Gyeongdeoka i Gospe Manwol. Hyegong je bio posljednji potomak kralja Muyeola koji je sjedio na prijestolju. Zbog toga se njegova vladavina često smatra krajem srednjeg perioda u historiji Sille.

Hyegong je kraljem postao u dobi od 8 godina, i nije se dobro prilagodio svojoj ulozi. Prema *[[Samguk Sagi]]ju*, Hyegong je kao mladić vodio raskalašen život i stvorio je kaos na dvoru i u državnoj upravi. Zbog toga su se protiv njega tri puta dizali ustanci - 768, 770. i 775. Dio historičara sugerira da je jedan od motiva bila njegova "ženskost", odnosno običaj da se odijeva i ponaša kao žena . Kada je u aprilu 780. izbio ustanak koji je vodio *[[ichan]]* Kim Ji-jeong, kralj je na njega poslao svog *[[sangdaedeung]]a* (premijera) Kim Yang-sanga da ga uguši. Pobunjenici su, međutim, uspjeli prodrijeti u palaču, te ubiti kralja i kraljicu. Pošto je država ostala bez legitimnog nasljednika, Kim Yang-sang, koji je bio daleki potomak kralja Naemula, preuzeo je prijestolje kao kralj Seondeok.

## Izvori
Lu Mai

**Lu Mai** (盧邁) (739 – 11. august 798), kurtoazno ime **Zixuan** (子玄), bio je kineski velikodostojnik u službi dinastije Tang, koji je kao kancelar služio cara Dezonga. Poznat je po tome što je 796. doživio moždani udar, te ponudio caru ostavku koja nije prihvaćena, jer u tom trenutku nije bilo dostojne zamjene. Ona je prihvaćena tek godinu dana kasnije.

## Reference

* *[[Knjiga Tanga]]*, vol. 136 .
* *[[Nova knjiga Tanga]]*, vol. 150 .
* *[[Zizhi Tongjian]]*, vols. 234, 235.
Caradog ap Meirion

**Caradog ap Meirion** (; ? - 798?) je bio kralj Gwynedda koji je vladao od oko 754. do smrti 798. O njegovom životu i vladavini ima izuzetno malo podataka, a izvori su često kontradiktorni. Historičari pretpostavljaju da je na vlast došao nakon smrti kralja Rhodri Molwynoga 754, koju spominju *Annales Cambriae*.. Godine 768. je za vrijeme njegove vladavine velška crkva napustila dotadašnji keltsku i uvela rimsku metodu računanja Uskrsa, čime su otklonjen spor sa ostatkom Rimokatoličke crkve. Caradog se posljednji put spominje u Annales Cambriae, koji navode da je 798. ubijen u borbi sa "Saksoncima". 

Prema nekim izvorima kasniji kralj Hywel (vl. 816 - 825) je bio njegov sin.

## Izvori

## Literatura

* 
* 
* 
* 
*
Abu Jusuf

**Abu Jusuf Jakub ibn Ibrahim al-Ansari al-Kufi** (731&ndash;798) bio je muslimanski pravnik koji se smatra jednim od osnivača hanefijske škole islamskog prava. Služio je kao vrhovni vjerski sudac (kadija) pod abasidskim kalifom Harunom al-Rašidom. Napisao je *Kitab al-Haradž* (dosl. Knjiga o oporezivanju), trakta o javnim financijama u islamskom pravu.
Bahlul ibn Marzuk

**Bahlul Ibn Marzuq** (? -802) bio je vaskonski (baskijski) muslimanski plemić, sin lokalnog velmože po imenu Marzuq ibn Uskara ("sin Baska" na arapskom). Godine 798. je u Zaragozi digao ustanak protiv emira Al-Andalusa (islamske Španije). Godine 800. je zauzeo Huescu oid Banu Salame. Emir je na njega poslao Amrus ibn Yusufa, vojskovođu rodom iz Husece. Oko godine 801. su ustanici protjerani iz Zaragoze i Huesce. Bahlul je pobjegao u Pallars gdje ga je ubio potčinjeni [Jalaf Ibn Rashid], komandant grada Barbitanya ([Barbastro).
Nordalbingija

**Nordalbingija** () je jedna od četiri administrativne oblasti srednjovjekovnog Vojvodstva Saksonije - ostale su bile Angrija, Ostfalija i Vestfalija. Naziv oblasti se temeljio na latinskom imenu *Alba* za rijeku Labu te se odnosio prvenstveno na oblasti sjeverno od Donje Labe, koje otprilike odgovatraju današnjoj oblasti Holstein. To je područje poznato kao najstarija postojbina Saksonaca.

## Izvori