open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Lapis lazuli

**Lapis lazuli** je u srednjem vijeku vrlo rijedak dragi kamen od kojeg se dobija plava boja zvana **ultramarin**. Lapis lazuli se svrstava u stijene, a ne u minerale, jer je sastavljen od više minerala.

Iako je bilo i drugih izvora, kao indigo, sač, bakar i dr, u srednjem vijeku najtraženije i najvrjednije plave boje bile su azur i ultramarin. Plava boja bila je izuzetno značajna u slikarstvu na različitim materijalima, tkanini, drvetu, zidu, ali i pri ukrašavanju knjiga. Azur se dobijao od minerala Azurita, a ultramarin od minerala Lapis lazulija.

Iz Bosne se izvozio Azurit za spravljanje azura, a prema jednom podatku iz sredine 15. vijeka u Bosni se vadio i mineral Lapis lazuli od kojeg je dobijan ultramarin (i koji se većinom uvozio iz Perzije u Evropu). Azurit se nalazio u rudnicima srebra, a za Lapis lazuli je teško znati. I inače se nije nalazio u većim količinama.
## Vanjske veze
Adab

**Adab** (suvremena **Bismaya** u Iraku) bio je drevni sumerski grad između Telloha i Nippura.

Vrhunac moći je doživio u drugoj polovici 3. milenijuma pne. kada je njegov vladar Lugal-Anne-Mundu, prema Sumerskom popisu kraljeva zavladao cijelom Mezopotamijom.

Na arheološkom nalazištu u Bismayi su pronađene glinene pločice s vrijednim tekstovima sumerske književnosti.

## Vanjske veze

* ''Three Ox-drivers from Adab''
* Edgar James Banks, ''Bismaya: or the lost City of Adab,'' 1912 (E-text)
* Recent article on Edgar James Banks in "World and I"
Lugal-Anne-Mundu

**[[Lugal]]-Anne-Mundu** je bio najvažniji vladar u historiji grada-države Adaba u drevnom Sumeru. Sumerski natpisi govore kako je osvojio cijelu Mezopotamiju, od Perzijskog zaljeva do Zagrosa i Elama. Njegova država, koji neki historičari opisuju kao prvi imperij u pisanoj historiji, raspala se nakon njegove smrti.

Navodi se kako je vladao 90 godina (cca. 25. vijek pne.).

## Povezano
* Historija Sumera
* Sumerski popis kraljeva

## Izvori
*
Kubaba

**Kubaba** (u Weidnerovoj "Kronici"; sumerski: **Kug-Bau**) je jedina kraljica koja se spominje u Sumerskom popisu kraljeva. Bila je vladarica Treće dinastije Kiša iz "Ranog dinastijskog III" perioda (cca. 2500-2330. pne.) u sumerskoj historiji, a Popis navodi da je vladala 100 godina. Popis također navodi da je prije svrgavanja vladavine En-Shaksha-Ane iz Druge dinastije Uruka, odnosno prije nego što je postala kraljica, bila gostioničarka. 

"Kuća Kubabe" se spominje "u vladavini Puzur-Niraha, kralja Akshaka" (linija 38) u Weidnerovoj "Kronici", propagandističkom pismom koje je namjeravalo oltar Marduka smjestiti u raniji period: "Kubaba je dala kruh ribaru i dala vode, natjrala ga je da ponudi ribu Esagili" (linija 43). Vladavina joj se opisuje kao doba mira i obilje. 

Oltari u njenu čast su se proširili po Mezopotamiji. U hurijskim oblastima se nazivala *Kebat* ili *[[Hebat|Hepat]]*, odnosno bila je jedna od titula hurijske boginje-majke Hannahannah (od hurijske riječi *hannah*, "majka"). 

Kubaba je u kasnom hurijskom, odnosno ranom hetitskom periodu postala boginja-zaštitnica sirijskog grada Karkemiša. Relejfu, sada u Muzeju anatolijskih antikviteta u Ankari, pokazuju je kako sjedi, nosi cilindričnu kapu kao *polos* i drži okruglo ogledalo u jednoj te glavicu maka ili mogranj u drugoj ruci. Igra važnu ulogu u luvijskim i manje važnu ulogu u hetitskim tekstovima, uglavnom u religijskim ritualima.Prema Marku Munnu (Munn 2004), njen kult se kasnije proširio a ime bilo adaptirano u mnogim post-hetitskim državama Anadolije, od čega je nastala frigijska *matar* (majka) ili ''matar kubileya'' whose image with inscriptions appear in rock-cut sculptures. Frigijska boginja, s druge strane, ima malo zajedničkog s Kubabom, koja je bila suvereno božanstvo Sarda, Grcima poznata kao **Kybebe**.

## Napomene

## Izvori
* "The Weidner 'Chronicle' mentioning Kubaba" . From Grayson, A. K. (1975). *Assyrian and Babylonian Chronicles*.
* Munn, Mark (2004). "Kybele as Kubaba in a Lydo-Phrygian Context" : Emory University cross-cultural conference "Hittites, Greeks and Their Neighbors in Central Anatolia" (Abstracts)
* Laroche Emmanuel, "Kubaba déesse anatolienne, et le problème des origines de Cybèle", Eléments orientaux dans la religion grecque ancienne, Paris 1960, p. 113-128.
Akshak

**Akshak** je bio grad u drevnom Sumeru, smješten na sjevernoj granici Akkada. Neki smatraju da je riječ o istom gradu kao babilonski**Upi** (grčki *Opis*). Točna mu lokacija nije poznata, ali se pretpostavlja da je bio blizu Eshnunne na obali rijeke rijeke Diyale.

Sumerski popis kraljeva navodi kako je Akshak dao dinastiju sumerskih kraljeva. Njihova imenu su Unzi, Undalulu, Urur, Puzur-Nirah, Ishu-Il i Shu-Sin.

Grad se prvi put spominje u zapisima oko 2600. pne. U 25. vijeku pne. ratovao je s Lagašom te ga je osvojio Eannatum. Oko 2350. pne. osvojio ga je Lugalzagesi od Umme.
en.Akshak
Ur-Zababa

**Ur-Zababa** je drevni sumerski vladar se u Sumerskom popisu kraljeva navodi kao drugi kralj Četvrte dinastije Kiša. Bio je sin kralja Puzur-Suena i unuk kraljice Kug-Bau. Popis kraljeva također navodi kako je Sargon Akadski bio Ur-Zababin peharnik prije nego što je postao kralj Akkada.

## Povezano
* Historija Sumera
* Kish (Sumer)
* Sumerski popis kraljeva
Rimuš Akadski

**Rimuš** je bio drugi vladar Akadskog Carstva. Bio je sin Sargona Akadskog. Naslijedio ga je brat Manishtushu.

Na jednom od monolita gdje se opisuju kraljevi darovi hramu Šamaša, boga sunca, u gradu Sipparu, spominje se kako su sve države "naslijeđene od oca Sargona pobunile protiv njega, i nijedna nije ostala vjerna” ". Vođa ustanka bio je Kaku, guverner Ura kome su se priključili Umma i mnogi drugi gradovi. Rimuš je razbio njihovu vojsku, ubio 8040, a zarobio 5460 ljudi. Potom je išao na jug prema Perzijskom zaljevu gdje je zarobio 5700. Pri povratku u Akkad je napao pobunjenički grad Kazalu gdje je ubio 126.500, a zarobio 8460 ljudi - cjelokupno stanovništvo. Zatim je skrenuo na sjeveroistoku prema Elamu gdje je uništio nekoliko gradova.

## References
* Kramer, S. Noah. The Sumerians: Their History, Culture and Character, Chicago, 1963.

## Povezano
* Historija Sumera
* Akkad
* Sumerski popis kraljeva
Enshakushanna

**Enshakushanna** (ili **En-shag-kush-ana**, **Enukduanna** i **En-Shakansha-Ana**) bio je kralj Uruka u drugoj polovici 3. milenijuma pne.. Navodi se u Sumerskom popisu kraljeva, kao i da je valdao 60 godina. Također se navodi da je osvojio Hamazi, Akkad, Kiš i Nippur, te tako postao gospodarom cijelog Sumera. On je također prvi vladar koji je uzeo sumersku titulu *en ki-en-gi ki-uri*, ili "gospodar Sumera i Akada".

U Uruku ga je naslijedio Lugal-kinishe-dudu, ali je hegemoniju nad cijelim Sumerom, po svemu sudeći, preuzeo Eannatum od Lagaša.
Hamazi

**Hamazi** (ili **Khamazi**) je bilo drevno kraljevstvo ili važan grad-država koji je imao značajn uticaj na drevnu Mezopotamiju u periodu cca. 2500-2400. pne. Točan položaj mu se ne zna, ali se pretpostavlja da se nalazio u zapadnom dijelu Zagrosa između Elama i Asirije, najvjerojatnije blizu Nuzija ili današnjeg Hamadana.

Podaci o Hamaziju su fragmentarni. Najstariji zapis potječe od epa *[[Enmerkar i gospodar Arrate|Enmerkar i gospodar Aratte]]*. Nešto kasnije Sumerski popis kraljeva navodi kako je Hadaniš od Hamazija postao kralj Sumera, ali ga je potom porazio kralj Enshakushanna od Uruka. 

Također je u arhivama drevnog sirijskog grada Ebla pronađena pločica s diplomatskom porukom koju je tamošnji kralj Irkab-Damu poslao kralju Ziziju od Hamazija.

Hamazi se potom spominje kao jedna od provincija Ura u doba Amar-Sina, vladara "Sumerske renesanse"; navedena su dva guvernera ili *ensija*- Lu-nanna, sin Namhanijev te Ur-Ishkur. Oko godine 2010. pne. pokrajinu je osvojio i opljačkao Ishbi-Erra of Isina.

## Literatura
*
Elulu

:*Ne miješati s akadskim vladarom [[Ilulu]]om.*
**Elulu** je bio drevni sumerski vladar koji se navodi kao treći vladar Prve dinastije Ura prema*[[Sumerski popis kraljeva|Sumerskom popisu kraljeva]]*. Također se navodi da je vladao 25 godina.

## Povezano
* Historija Sumera
* Ur
* Sumerski popis kraljeva

}
Krvava bajka

***Krvava bajka*** je pjesma koju je srpska pjesnikinja Desanka Maksimović napisala 1941. godine nakon što je čula detalje masakra koje su njemačke okupacijske snage izvele u Kragujevcu, odnosno kako su žrtve masakra ubili cijeli razredi gimnazijalaca.

Pjesma je objavljena tek nakon završetka drugog svjetskog rata. *Krvava bajka* se smatra jednim od najsnažnijih poetskih djela inspiriranih ratnim zbivanjima na području bivše Jugoslavije, a u doba SFR Jugoslavije je bila obavezno štivo u nastavnim programima osnovnih škola.

## Krvava bajka u drugim medijima
Pjesma Desanke Maksimović je godine 1969. poslužila kao inspiracija za istoimeni igrani film.

## Vanjski izvori
Pročitajte pjesmu na linku: Desanka Maksimović - Krvava Bajka

## Krvava bajka
Bilo je to u nekoj zemlji seljaka

na brdovitom Balkanu,

umrla je mučeničkom smrću

četa đaka

u jednom danu.

Iste su godine

svi bili rođeni,

isto su im tekli školski dani,

na iste svečanosti

zajedno su vođeni,

od istih bolesti svi pelcovani,

i svi umrli u istom danu.

Bilo je to u nekoj zemlji seljaka

na brdovitom Balkanu,

umrla je mučeničkom smrću

četa đaka

u jednom danu.

A pedeset i pet minuti

pre smrtnog trena

sedela je u đačkoj klupi

četa malena

I iste zadatke teške

rešavala:koliko može

putnik ako ide peške...

i tako redom.

Misli su im bile pune

istih brojki,

i po sveskama u školskoj torbi

besmislenih ležalo bezbroj

petica i dvojki.

Pregršt istih snova

i istih tajni

rodoljubivih i ljubavnih

stiskali su u dnu džepova.

I činilo se svakom

da će dugo,

da će vrlo dugo,

trčati ispod svoda plava

dok sve zadatke na svetu

ne posvršava.

Bilo je to u nekoj zemlji seljaka

na brdovitom Balkanu

umrla je junačkom smrću

četa đaka

u istom danu.

Dečaka redovi celi

uzeli se za ruke

i sa školskog poslednjeg časa

na streljanje pošli mirno

kao da smrt nije ništa.

Drugova redovi celi

istog časa se uzneli

do večnog boravišta.
Imta

**Imta** ili **Nibia** bio je gutejski vladar Sumera od cca. 2138. do 2135. pne. (kratka kronologija).

## Veze
* Kronologija Drevnog Bliskog Istoka
* Sumerski popis kraljeva
* Gutejska dinastija Sumera

## Literatura
* *Sargonic and Gutian Periods (2334-2113)*, Douglas R. Frayne, University Of Toronto Press, 1993, 
* *Mesopotamian Chronicles*, Jean-Jacques Glassner Published 2004 
* *Reallexikon der Assyriologie*, Erich Ebling, Bruno Meissner, 1993, Walter de Gruyter,
Eannatum

**Eannatum** bio je sumerski kralj Lagaša za koga historičari drže da je stvorio jedan od prvih imperija u historiji.

## Osvajanje Sumera
Eannatum, unuk Ur-Nanshea, kralja Lagaša koji je bio osvojio cijeli Sumer, uključujući Ur, Nippur, Akshak, Larsu i Uruk, koji je bio kontrolirao Enshakushanna, kralj na Popisu kraljeva. Također je anektirao kraljevstvo Kiš, koje je povratilo nezavisnost nakon njegove smrti. Natjerao je grad Ummu da mu plaća danak, i to tako da je svaka osoba morala platiti određenu količinu žita riznici boginje Nine i boga Ingurise.

## Osvajanja van Sumera
Eannatum je proširio svoj uticaj van granica Sumera. Osvojio je dijelove Elama, uključujući grad Az na obali Perzijskog zaljeva, te zahtijevao danak od udaljenih gradova kao što je Mari. Međutim, dijelovi tako stečenog imperija su se često bunili. Za vrijeme Eannatumove vladavine su podignuti mnogi hramovi i palače, posebno u Lagašu. Grad Nina, najvjerojatnija preteča Ninive, je ponovno izgrađena, s mnogim kanalima i rezervoarima vode.

## Stela lešinara
Najpoznatiji spomenik Eannatumove vladavine je *Stela lešinara*, podignuta u čast pobjede nad kraljem Enakalleom od Umme.

## Reference

## Reference
*
En-anna-tum I

**En-anna-tum I** je bio drevni sumerski kralj Lagaša. Na prijestolju je naslijedio svog brata Eannatuma. Za vrijeme njegove vladavine je grad Umma stekao nezavisnost pod kraljem Ur-Lummom. On je bez uspjeha napao Lagaš. Ur-Lummu je naslijedio kralj-svećnik Illi, koji je također napao Lagaš.

## Izvori
*
Tirigan

**Tirigan** je bio posljednji gutejski vladar Sumera. Porazio ga je kralj Utu-hengal od Uruka cca. 2050. pne. (kratka kronologija).

## Veze
* Gutejska dinastija Sumera
* Sumerski popis kraljeva
* Kronologija Drevnog Bliskog Istoka
Puzer-Mama

**Puzer-Mama** bio je vladar sumerskog grada Lagaš koji je prethodio Gudei. Iako je koristio tek titulu lugal, Puzer-Mama je u svojim natpisima koristio vjerske izraze karakteristične za buduće kraljeve Lagaša. 

Na vlast je došao u doba akadskog kralja Shar-kali-sharrija te iskoristio akadsku slabost i napade Gutejaca koji su nekoć moćno carstvo sveli “na državicu na ušću Diyale u Tigris.” (Sargonic and Gutian Periods, p. 186) To je omogućilo Puzer-Mami da njegov grad počne stjecati nezavisnost.

## Reference

Frayne, Douglas R. (1993). Sargonic and Gutian Periods. Toronto, Buffalo, London. University of Toronto Press Incorporated
Kutik-Inšušinak

**Kutik-Inšušinak** (također poznat kao **Puzur-Inšušinak**) bio je kralj Elama od oko 2240. do 2220. pne. (duga kronologija), te posljednji vladar Avanske dinastije. Otac mu je bio krunski princ Šinpi-khiš-khuk, najvjerojatnije brat kralja Khite. Kutik-Inšušinak je bio imenovan za guvernera Suse, najvjerojatnije u ranoj mladosti. Oko godine 2250. otac mu je umro te je on postao prijestonasljednik.

Elam je bio pod dominacijom Akadske Monarhije od vremena Sargona, te je Kutik-Inšušinak vodio vojne pohode u Zagrosu za akadski račun. U tome je bio prilično uspješan, a pretpostavlja se stekao i veliko iskustvo.

Godine 2240. pne. je proglasio nezavisnost od Akađana, čije je carstvo oslabilo od smrti Naram-Sina. Tako je postao kralj Elama. Osvojio je Anšan i ujedinio Elam u jednu monarhiju. Poduzeo je niz građevinskih pothvata u Susi, te ohrabrio korištenje linearnog elamskog pisma kako bi se zapisivao elamski jezik. To je bila reakcija na Sargonove pokušaje da nametne korištenje akadskog. Većina zapisa na lienarnom elamskom datira iz vremena Kutik-Inšušinaka.

Nakon smrti se to pismo prestalo koristiti, a sam Elam su pokorili Gutejci.
Servitut

**Servitut**, **služnost** ili **službenost** (latinski: **servitus**) je stvarno pravo koje svojem titularu daje ovlaštenje da u određenom opsegu koristi stvar u tuđem vlasništvu.

## Načela koja važe za službenosti

***SERVITUS IN FACIENDO CONSISTERE NEQUIT*** – Službenost se ne može sastoji u činjenju. Sadržaj službenosti se u odnosu prema vlasniku poslužnog dobra (*dominium predians*) se ne svodi na njegovu obvezu aktivnog delovanja (*facere*) već se svodi na dužnost da nešto trpi (*pati*) ili da se suzdrži od nekog činjenja (*non facere*). 

***SERVITUS SERVITUTIS ESSE NON POTEST*** – Ne može postojati službenost na službenosti. Ne može titular nekog prava službenosti iz tog svog prava da izdvoji manji skup ovlašćenja i ustanoviti novu službenost u korist nekog drugog lica. Službenost se gasi kada se pravo službenosti i pravo svojine sjedine u jednoj osobi – ***confusio*** (konfuzija)

***NULLI RES SUA SERVIT*** – Niko ne može imati službenost na sopstvenoj stvari.

***SERVITUTIBUS CIVILITER UTENDUM EST***- Službenost se mora vršiti tako da što manje opterećuje poslužno dobro

## Vrste službenosti

* **ZEMLJIŠNE SLUŽNOSTI** (***SERVITUTES PRAEDIORUM***) ili **STVARNE SLUŽBENOSTI** (***SERVITUTES RERUM***)

Zemljišne službenosti se ustanovljavaju u korist vlasnika jedne nepokretnosti koje se zove povlasno dobro (*praedium dominans*), na teret vlasnika druge nepokretnosti (poslužno dobro ili *praedium serviens*). One su trajne i ne gase se smrću vlasnika povlasnog ili poslužnog dobra.

Zemljišne službenosti se dele na: 

* ***SERVITUTES PRAEDIORUM RUSTICORUM*** – poljske ili seoske služnosti kao što su:

* ***ITER*** – pravo prelaska pešice preko tuđe nepokretnosti
* ***ACTUS*** – pravo progona stoke preko tuđeg zemljišta
* ***VIA***- pravo prelaska kolima (službenost puta)
* ***AQUAEHAUSTUS*** – pravo odvovđenja vode preko tuđeg zemljišta (uglavnom otpadnih voda)

* ***SERVITUTES PRAEDIORUM RUSTICORUM*** – gradske službenosti kao što su:

* ***SERVITUS ALTIUS NON TOLLENDI*** – zabrana izgradnje balkona nad tuđim prostorom ili zabrana nadgradnje i nadziđivanja
* ***SERVITUS ONERIS FERENDI*** – pravo oslanjanja zgrade na tuđi zid
* ***SERVITUS STILLICIDII*** – odvođenje kišnice

* **LIČNE SLUŽBENOSTI** (***SERVITUTES PERSONARUM***) su vremenski ograničene i prestaju smrću titulara

Dele se na:

* ***USUSFRUCTUS*** (**[[plodouživanje]]**) – pravo korišćenja tuđom stvari, ubiranja plodova bez zadiranja u njenu suštinu. 
* ***USUS*** – pravo upotrebe ili korišćenja – ovlašćenik može stvar samo upotrebiti, ali ne i ubirati plodove – ovo pravo je nenasledivo
* ***HABITATIO***-pravo stanovanja u tuđoj kući ili njenom delu.
Lipit-Ištar

**Lipit-Ishtar** (Lipit-Eshtar), bio je peti vladar Prve dinastije Isina. Vladao je u periodu od oko 1934. do 1924. pne. Poznat je po nizu dokumenata iz vremena njegove vladavine, kao što su himne na sumerskom jeziku napisane u njegovu čast. Najpoznatiji je, pak, po zakoniku koji se smatra pretečom i uzorom Hamurabijevog zakonika.

Za vrijeme Lipit-Ištara se Gungunum, njegov guverner Lagaša, pobunio i osnovao dinastiju u Larsi.

## Povezano
* Historija Sumera
* Isin
* Sumerski popis kraljeva
Naplanum

**Naplanum** je bio vladar post-sumerskog grada-države Larsa
iod 1961. do 1940. pne. Bio je rodom Amorit, i suvremenik Ibbi-Sina od Ura.

## Napomene

## Povezano
* Kronologija Drevnog Bliskog Istoka

## Vanjske veze
Emisum

**Emisum** ili **Iemsium** je bio vladar post-sumerskog grada-države Larsa
iod 1940. do 1912. pne. Bio je rodom Amorit.

## Napomene

## Povezano
* Kronologija Drevnog Bliskog Istoka

## Vanjske veze
Zabaia

**Zabaia** je bio vladar post-sumerskog grada-države Larsa
iod 1877. do 1868. pne. Bio je rodom Amorit, odnosno sin prethodnog vladara Samiuma.

## Napomene

## Povezano

* Kronologija Drevnog Bliskog Istoka
Gungunum

**Gungunum** je bio vladar post-sumerskog grada-države Larsa od 1868. do 1841. pne. Bio je Amorit i sin prethodnog vladara Samiuma, odnosno brat Zabaie. Bio je suvremenik Lipit-Ishtara od Isina, kome je prethodno služio kao guverner Lagaša. Protiv njega se pobunio i tada zauzeo grad Ur te osnovao samostalnu dinastiju u Larsi.

## Napomene

## Povezano
* Kronologija Drevnog Bliskog Istoka

## Vanjske veze
* Gungunum Year Names at CDLI
Masakr u Kraljevu

**Masakr u Kraljevu** je naziv za masovna strijeljanja građana Kraljeva koja su u oktobru 1941. za vrijeme drugog svjetskog rata u okupiranoj Srbiji izvršile njemačke okupacijske snage.

Masovna strijeljanja su vršena u znak odmazde zbog ustaničke aktivnosti u okolici grada, odnosno kako bi se terorom deblokirao grad. Prvi taoci su uzeti 14. oktobra, potom je u noći 15/16. oktobra strijeljano 1736 ljudi. Dva dana kasnije je još jedna velika grupa građana zarobljena na prevaru i strijeljana dva dana kasnije.

Masakr u Kraljevu je izvršen istovremeno s mnogo zloglasnijim masakrom u Kragujevcu.

Zbivanja u Kraljevu su godine 1975. poslužila kao podloga za igrani film *[[Crvena zemlja (film)|Crvena zemlja]]*.

## Povezano
* Opsada Kraljeva (1941)
* Masakr u Kragujevcu 
* Ustanak u Srbiji 1941.

## Vanjske veze

* Prošlost Kraljeva
Satelitska televizija

**Satelitska televizija** je zajednički naziv za televizijske sisteme koji televizijske signale prenose pomoću telekomunikacijskih satelita. Izraz se obično koristi kako bi se ti sistemi razlikovali od zemaljske televizije gdje se signal prenosi preko predajnika na tlu, odnosno kablovske televizije gdje se signal prenosi preko kablova.

## Historija
Prvi satelitski televizijski signal je prenošen iz Evrope u Sjjevernu Ameriku preko satelita Telstar godine 1962. Prvi geosinhroni komunikacijski satelit Syncom 2 je lansiran godine 1963. Prvi komercijalni komunikacijski satelit - Intelsat I (zvani Early Bird), je lansiran u geosinhronu orbitu 6.4. 1965. Pru nacionalnu mrežu satelitske televizije - Orbitu je stvorio Sovjetski Savez godine 1967. na temelju visokoeliptičnih satelita Molnjija pomoću kojih se prenosio TV signal na zemaljske downlink stanice. U Sjevernoj Americi je prva satelitska mreža bila temeljena na kanadskom geostacionarnom satelitu Anik 1, koji je lansiran 1972. godine . ATS-6, prvi obrazovni i satelit za direktno emitiranje je lansiran godine 1974. Dvije godine kasnije je je SSSR lansirao vlastiti satelit za direktno emitiranje po imenu Ekran,

## Reference

## Vanjske veze

* Lyngemark Satellite Charts
* Worldwide satellite locations and feed information, available in a wide variety of languages 
* Satellite-TV/TVRO/ C-Band FAQ List
* Linowsat PID-Lists and Videobitrate Charts 
* Satellite and Digital Broadcasting 
* Steve Birkill's History of C-Band and Early Satellite TV
* Mark Long's Russian Statsionar Satellite Systems 
* media-sat.net - Regionalni satelitski portal
Abisare

**Abisare** je bio vladar post-sumerskog grada-države Larsa od 1841. do 1830. pne. Nastavio je politiku svog prethodnika Gungunuma, odnosno rat protiv bivših gospodara iz grada Isina, kojima je odsjekao pristupe najvažnijim kanalima južne Mezopotamije.

## Reference

## Povezano
* Kronologija Drevnog Bliskog Istoka

## Vanjske veze
* Abisare Year Names at CDLI
Mila Kunis

**Milena Markovna Kunis** (, ; 14.8. 1983.-) je američka glumica. Rodila se u sovjetskoj Ukrajini u jevrejskoj porodici. S roditeljima je došla u SAD 1991. godine. Slavu je stekla ulogom Jackie Burkhart u TV-seriji *[[That '70s Show]]*.

## Vanjske veze
* 
* 
* 
* Mila Kunis on Meg Griffin
* 

## Reference

## Vanjske veze
*
Sumuel

**Sumuel** ili **Sumu-El** bio je vladar post-sumerskog grada-države Larsa od 1830. do 1801. pne. Bio je amoritskog porijekla.

 Nastavio je rat protiv Isina započet od strane njegovog prethodnika Gungunuma te tom gradu zapriječio prilaz kanalima.

## Napomene

## Povezano
* Kronologija Drevnog Bliskog Istoka

## Vanjske veze
* Sumuel Year Names at CDLI
Nur-Adad

**Nur-Adad** je bio vladar post-sumerskog grada države Larsa, koji je vladao od 1801. do 1785. pne. Bio je suvremenik kralja Sumu-la-Ela od Babilona. Naslijedio ga je sin Sid-Iddinam.

## Povezano
* Kronologija Drevnog Bliskog Istoka

## Reference

## Vanjske veze
* Sumuel Year Names at CDLI
Sin-Iddinam

**Sin-Iddinam** je bio vladar post-sumerskog grada-države Larsa od 1785. pne. do 1778. pne. Bio je sin Nur-Adadov, i neki historičari vjeruju da mu je kraće vrijeme bio suvladar.

## Napomene

## Povezano

* Kronologija Drevnog Bliskog Istoka

## Vanjske veze
* Sin-Iddinam Year Names at CDLI
Silli-Adad

**Silli-Adad** je bio vladar post-sumerskog grada-države Larsa od 1771. do 1770. pne. Vladavina mu je trajala manje od godinu dana.

## Napomene

## Povezano
* Kronologija Starog Istoka

## Vanjske veze
* Silli-Adad Year Names at CDLI
Warad-Sin

**Warad-Sin** je bio vladar post-sumerskog grada-države Larsa od 1770. do 1758. pne. Postoje indicije da mu je otac Kudur-Mabuk bio suvladar ili barem siva eminencija na dvoru. Sestra En-ane-du je bila svećenica boga-mjeseca u Uru.

 Naslijedio ga je brat Rim-Sin I.

## Napomene

## Povezano

* Kronologija Drevnog Bliskog Istoka

## Vanjske veze
* Warad-Sin Year Names at CDLI
Kudur-Mabuk

**Kudur-Mabuk** bio je vladar post-sumerskog grada-države Larsa od 1770. do 1754. pne. Sinovi Warad-Sin i Rim-Sin I su bili također vladari. Kći En-ane-du bila je visoka svećenica boga mjeseca u Uru.

## Napomene

## Povezano
* Kronologija Drevnog Bliskog Istoka

## Vanjske veze
Rim-Sin I

**Rim-Sin I** je bio vladar post-sumerskog grada-države Larsa od 1758. do 1699. pne. Bio je sin Kudur-Mabuka i brat prethodnog kralja Warad-Sina. Sestra En-ane-du bila je visoka svećenica boga mjeseca u Uru. Rim-Sin I je bio suvremenik Hammurabija Babilonskog i Irdanenea od Uruka.

 Za vrijeme Rim-Sina I je Larsa dosegla vrhunac svoje teritorijalne ekspanzije, ali ju je porazio Hamurabi i nad njome uspostavio babilonsku vlast.

## Reference

## Povezano
* Kronologija Drevnog Bliskog Istoka

## Vanjske veze
* Rim-Sin I Year Names at CDLI
Sin-Iqisham

**Sin-Iqisham** bio je vladar post-sumerskog grada države Larsa koji je vladao od 1776. do 1771. pne. Bio je sin prethodnog vladara Sin-Eribama i suvremenik Zambiye od Isina.

## Napomene

## Povezano

* Kronologija Drevnog Bliskog Istoka

## Vanjske veze
* Sin-Iqisham Year Names at CDLI
Zvonimir Sabati

**Dr. sc. Zvonimir Sabati** je hrvatski političar i član Hrvatske seljačke stranke. U više navrata je izabran za člana Hrvatski sabor|Sabora, a od 2008. se nalazi na mjestu varaždinskog župana.
Rim-Sin II

**Rim-Sin II** je bio vladar post-sumerskog grada-države Larsa od 1678. pne. do 1674. pne. Rim-Sin II je bio suvremenik Samsu-ilune od Babilona.

 Digao je ustanak protiv Babilonaca, te je tako započeo rat koji se vodio četiri godine, uglavnom na granici Sumera i Elama. Na kraju je uhvaćen i pogubljen, te tako postao posljednji kralj Larse.

## Napomene

## Povezano

* Kronologija Drevnog Bliskog Istoka

## Vanjske veze
* Rim-Sin II Year Names at CDLI
Stari Istok

**Stari Istok** je zajednički naziv za rane civilizacije na području koje otprilike odgovara suvremenom Bliskom Istoku: Mezopotamija (suvremeni Irak i Sirija), Perzija (suvremeni Iran), Anadolija (suvremena Turska), Levant (suvremena Sirija, Libanon, Izrael, Palestina i Jordan) te Drevni Egipat, a koje su se razvijale od uspona Sumera u 4. milenijumu pne. do vremena kada je oblast osvojio Kir Veliki u 6. vijeku pne., odnosno u Brončanom i ranom Željeznom dobu. Kao takav, izraz se koristi u bliskoistočnoj arheologiji, proučavanju antike i egiptologiji.

Neki su stručnjaci skloni isključiti Egipat iz pojma Bliski Istok, s obzirom da je bila riječ o geografski i kulturno izoliranom području. Međutim, s obzirom na važnu ulogu koju je Egipat imao historiji oblasti, pogotovo od 2. milenijuma pne., taj stav se rijetko susreće.

Stari Istok se smatra kolijevkom civilizacije. Ta je oblast prva prakticirala intenzivnu poljoprivredu; prva pronašla pismo, izumila grnčarski kotač a potom i kotač, stvorila prve centralizirane vlade, zakonike i imperije, kao i socijalnu stratifikaciju, ropstvo i organizirano ratovanje, kao i temelje astronomije i matematike.

## Periodizacija
Periodizacija starog Istoka predstavlja pokušaj da se kategorizira ili podijeli vrijeme Bliskog Istoka u jasno određene blokove. Rezultat tog pokušaja je sistem koji koliko-toliko olakšava snalaženje u bogatoj historiji.

## Vanjske veze

* Ancient Near East.net – an information and content portal for the archaeology, ancient history, and culture of the ancient Near East and Egypt
* Ancient Near East.org  – A database of the prehistoric Near East as well as its ancient history up to approximately the destruction of Jerusalem by the Romans ... 
* Archaeowiki.org –a wiki for the research and documentation of the ancient Near East and Egypt
* ETANA – website hosted by a consortium of universities in the interests of providing digitized resources and relevant web links
* Resources on Biblical Archaeology
* Ancient Near East Photographs This collection, created by Professor Scott Noegel, documents artifacts and archaeological sites of the ancient Near East; from the University of Washington Libraries Digital Image Collection
* Near East Images A directory of archaeological images of the ancient Near East
Periodizacija

**Periodizacija** je pokušaj kategorizacije ili deljenja nekog istorijskog, evolucionog, geološkog ili kosmološkog vremena u diskretne (tačno određene) imenovane celine.

Periodizacija je kompleksan problem u istoriji. Istorija je u suštini kontinuarna, pa svaki sistem periodizacije zahteva neki spoljnji sud. Skoro svako dinamičko doba je "doba promene", pošto je to deo klišea. I uopšte nije potrebno deliti istorijska razdoblja u želji da se stvori smisao prošlosti ili da se artikulišu promene koje su se vremenom dogodile. Takođe, različiti narodi i kulture su osetili različite istorije, pa time teže različitim modelima periodizacije. Imena razdoblja se kroz vreme uvek osporavaju i menjaju. Tako neki istoričar može tvrditi da nije bilo tako nečeg kao što je renesansa, dok će drugi braniti takav koncept.

Razlozi za ovo su kompleksni. Periodizacione celine se često preklapaju ili su čak kontradiktorne jedna drugoj. Potom, određeni periodizacioni koncepti su prihvatljivi samo pod određenim uslovima. Neki imaju samo kulturnu upotrebnu. Drugi se određuju prema istorijskim događajima (međuratne godine: 1918. - 1939.), druge su definisane dekadnim brojnim sistemom (1960e, 17. vek). Ima ih i imenovanim po dominantnim ličnostima (Viktorijansko doba, Elizabetansko doba, Napoleonovo doba).

Neke od upotreba su, takođe, specifične za određeno podneblje. To se posebno odnosi na periodizaciona imena potekla od ličnosti ili vladajućih slojeva, kao što je Džeksonovo doba u SAD, Meidžijansko doba u Japanu ili Merovinško doba u Francuskoj. Termini iz kulture takođe mogu imati ograničene domete. Tako koncept "Romantičarskog razdoblja" može imati različito značenje van evropejske kulture. Kao i npr. 1960e, koje tehnički odgovaraju gde god se u svetu računaju godine po Našoj eri, mogu imati skup različitih kulturnih konotacija u određenim zemljama. Iz tog razloga je moguće reći "1960e se nikada nisu dogodile u Španiji". Zato što bi taj termin označava seksualnu revoluciju, kontra-kulturu, pobune mladih itd. koje se nikada nisu dogodile tokom desetleća španske konzervativne katoličke kulture pod Frankovim fašističkim režimom. Kao što je moguće tvrditi, kao što tvrdi istoričar Artur Marvik, da 1960e počinju u kasnim 1950-im i završavaju se u ranim 1970-im. Njegov razlog za takvu tvrdnju su kulturni i ekonomski uslovi koji definišu *značenje* razdoblja koje pokriva više od linearne celine od 10 godine koje počinju brojevima 196. To proširino značenje se naziva "dugim 1960-im". Takvo korišćenje je proisteklo iz istoričarskog korišćenja termina "Dugi devetnaesti vek" (1789-1914) ne bi li prilagodili dekadnu hronologiju kulturnim i društvenim fazama. Lično tome i osamnaesti vek može trajati od 1714. do 1789. Erik Hobsbom se takođe zalagao da se razdoblje naziva "Kratkim dvadesetim vekom", koji se proteže od početka Prvog svetskog rata do kraja Hladnog rata.

## Literatura
* Lawrence Besserman, ed., *The Challenge of Periodization : Old Paradigms and New Perspectives*, 1996, . See Chapter 1 for an overview of the postmodernism position on Periodization.
Atlatl

**Atlatl** je oruđe koje je nađeno na nalazištima paleoindijanskog perioda u Severnoj Americi, koje je imalo sličnu namenu kao izbacivač koplja u praistorijskim kulturama Evrope, kao što je Magdalijenska kultura. Spada u grupu oružja koje se koristilo za lov, pošto je omogućavao da se koplje (strelica) baci mnogo dalje nego što je to inače bilo moguće.

Atlatl je zapravo štap od kosti, roga ili slonovače, na čiji je jedan kraj oslanjana baza koplja prilikom bacanja. Koplje je stavljano u udubljenje ili kuku na jednom kraju, dok je drugi deo držan u ruci.

## Povezano
* Asteci
* Astečko oružje
Mikrolit

**Mikrolit** je praistorijsko, geometrijsko, kameno oruđe izuzetno malih dimenzija, koje ne prelaze 25 milimetara. 
Najčešće su to strugači, strmo retuširani šiljak ili neko drugo oruđe. 

Tendencija mikrolitizacije oruđa je izražena krajem mlađeg paleolita i u mezolitu i tesno je povezana sa tehnološkim inovacijama koje se javljaju tokom perioda, kada se javlja i hipermikrolitsko oruđe, čije su dimenzije još manje i ne prelaze 10 milimenatara

Cilj smanjenja oruđa je bio ušteda sirovina i mogućnost dobijanja oruđa standardizovane forme i funkcije.

Od mikrolita kasnije se prave nejednako kompozitna oruđa.

## Povezano
* Praistorija
* Paleolit
Luk (oružje)

**Ratni luk** je tip oružja koji izbacuje strele pomoću njegove elastičnosti. Koristi se za lov, sport a kroz istoriju i za ratovanje.

Veština upotrebe luka se naziva streličarstvo. Pored praćke luk je jedno od prvih oružja namenjenih za upotrebu na daljinu.

Veoma različiti dizajni lukova se mogu sresti u različitim kulturama i kroz razne periode. Uobičajni oblici su napravljeni od čvrstog drveta ( engleski dugi luk ), od pločastog drveta ( Japanski i Sijamski) i kompozitni lukovi ( srednji istok, Indija i Mongolija ).

## Historija
Smatra se da je luk nastao u kasnom Paleolitskom i ranom kamenom dobu. U Evropi se pojavio na prostoru današnje Nemačke i datira od kasnog paleolitskog perioda hamburške kulture ( 9000-8000 godina pne ). Strele su pravljene od Borovine, bile su duge 15-20 cm i imale su kameni vrh.

Prva upotreba lukova u ratne svrhe je opisana u Indiskim Epovima.

### Istorija izrade
Najstariji lukovi, za koje se sada zna, pronađeni su u močvarama na jugu ostrva Zeland u Danskoj. Tamo su nađena dva luka 1940-ih. Napravljeni su od brestovog drveta, rukohvat im je ravan i imaju oblik latiničnog slova d ( D ), dužine su 1,5 m. Ovakvi lukovi su se koristili sve do bronzanog doba.

Američki indijanci su koristili ravne lukove napravljene od američkog oraha.

### Razvoj
Ratni luk je postao glavno naoružanje starovjekovnih armija Egipta i Sirije, koji su izbacivali strele sa ratnih kočija, što je bilo jako efikasno. Dok Rimljani i Grci nisu našli za shodno da koriste ovo oružje, već su razvili drugačiju taktiku borbe i ojačali oklope koji su umanjili efikasnost strela. Ta dominantnost je trajala sve do dolaska na scenu naroda istočne azije (koji su imali strelce na konjima i mnogo bolje kompozitne lukove) i tada su oni postali dominante nacije tog vremena.

U Engleskoj se u srednjem veku pojavio dugi luk, koji je bio veoma kvalitetan sa svojim većim dometom i većom probojnom moći od ostalih lukova i od prvih vatrenih oruzja.Međutim za dobro rukovanje ovim lukom bilo je potrebno više godina treninga. Dugi luk je bio nacionalno oružje Engleza i početkom 14. veka 60% engleske armije su činili vojnici opremljeni dugim lukom.

Kasnije se razvila i posebna vrsta luka nazvana samostrel. Mana mu je bila da je bio spor za punjenje. Vrlina mu je bila da se lakše rukovalo sa njime i da već posle nekoliko nedelja treninga vojnik-strelac je bio potpuno spreman za borbu. Takođe, ono što je u ono vreme bilo veoma važno, imao je veću probojnu moć od bilo kog onovremenskog luka.

Ratni luk počinje polako da nestaje sa ratne scene pojavom baruta i musketa.

Najpoznatiji korisnici ratnog luka su svakako Robin Hud i Vilijem Tel.

## Povezano
* Spisak oružja u srednjem veku

## Vanjske veze

* Video, za pogledati ili presnimiti
Kanu

**Kanu** (rjeđe **kanoa**) je vrsta čamca. Ime mu dolazi od naziva za sjevernoamerički (kanadski) indijanski čamac. Kanu je karakterističan po tome što je zaokrenut na krajevima, te što se pokreće veslom, pri čemu veslač ili veslači kleči licem okrenut prema pramcu. Veslo u pravilu nije učvršćeno uz čamac nego se drži objema rukama.

## Povezano
* Kajak
* Kajak i kanu

## Galerija
 
Datoteka:Women C-2.jpg|Utrka kanua dvokleka (žene) na mirnim vodama
Datoteka:Voyageur canoe.jpg|Historijski veliki kanu u Ontariu. Slika Frances Anne Hopkins.
Datoteka:FAHopkins Shooting Rapids.jpg|Kanadski kanu na brzacima. Slika Frances Anne Hopkins.
Datoteka:Dugout canoe Rennell.jpg|Drevak - kanu na Salomonskim otocima
Kajak

**Kajak** je mali čamac koji se pokreće ljudskom snagom. Najčešće ima pokrivenu palubu. Pokreće se posebnim veslom s dvije lopatice. Kajakom su se koristili Ainu Ainu, aleutski i eskimski lovci u sub-artičkim područjima Sjeveroistočne Azije, Sjeverne Amerike i Grenlanda. Moderni kajaci se prave po različitim dizajnima za posebne svrhe. U nekim dijelovima svijeta se smatraju kanuima.

## Povezano
* Kanu
* Kajak i kanu

## Vanjske veze

* KayakPaddling.net Animated kayak paddling tutorials - multilingual
* The Canadian Museum of Civilization - Native Watercraft in Canada
* British Canoe Union The National Governing Body of Kayaking in the UK
* Sea Kayaker Magazine
* International Canoe Federation The International federation of kayak and canoe bodies
* International Human Powered Vehicle Association website - information on pedal kayaks
* The Kayaking Journal
* USA Canoe and Kayak The National Governing Body of Kayaking in the USA
* KayakWiki  A wiki dedicated to kayaking.
* Wikipaddle - Online canoe and kayak wiki guide
* Qajaq USA, A non-profit committed to promoting Greenland style kayaking
Concepción Arenal

**Concepción Arenal** (31.1. 1820 - 4.2. 1893.) bila je španska spisateljica i aktivistica koja se smatra osnivačicom feminizma u Španiji.

## Vanjske veze

* Biographical page about Concepción Arenal (in Spanish)
* Find-A-Grave profile for Concepción Arenal
Hominina

**Hominina** (tj. "hominani") su antropomorfniji podtribus tribusa Hominini. Obilježava ih napredak u sve uspravnijemu dvonožnom kretanju. Jedina vrsta te skupine primata koja danas postoji je *[[Homo sapiens]]*. Nalazi fosila ukazuju da se ovaj podtribus odvojio od zajedničkih predaka sa čimpanzinom lozom prije oko 3 do 5 milijuna godina.

U opisu ovoga podtribusa obično se navode rodovi *[[Australopithecus]]*, *[[Paranthropus]]*, *[[Sahelanthropus tchadensis]]*, *[[Orrorin]]*, *[[Ardipithecus]]* i *[[Homo (rod)]]*. Međutim, o pojedinostima se još uvijek raspravlja, dok neki znanstvenici pokušavaju odrediti rodoslovni niz koljena u evoluciji čovjeka.

Ključne osobine ove skupine obuhvaćaju razne prilagodbe na terestrijalni, za razliku od arborealnog života. Jedna osobina je uspravan, dvonožni stav, te lubanja smještena na vrhu kralješničkoga stupa. Stopala nisu prilagođena hvatanju, za razliku od onih u ostalih primata, jer je nožni palac snažan i usmjeren paralelno s ostala četiri nožna prsta. Na ruci su se razvili suprotstavljivi palčevi, prilično vješti za baratanje predmetima.

U ovom trenutku, vjeruje se da je prije približno 2,6 milijuna godina *[[Australopithecus]]* počeo divergirati u dvije paralelne staze, s jedne strane prema *[[Paranthropus]]u*, robusnijemu, biljnoj prehrani prilagođenomu, zbog čega su mu bile potrebne snažnije čeljusti i kutnjaci, te jaki mišići lica koji su zahtijevali lubanjsku krijestu da ih povezuje. Drugi je put vodio prema rodu *Homo* sa srazmjerno većim mozgom, gracilnijim zubima i čeljustima. Oba su roda postojala istovremeno tijekom približno milijun i po godina.
Galipoljski Srbi

**Galipoljski Srbi** bili su grupa Srba iz Srema koju je Osmansko Carstvo naselilo u Galipolje nešto posle 1692. da bi se bavila trgovinom. Grupa je početkom 18. veka vraćena u niški kraj, a jugoslovenske vlasti naposletku su je nastanile u Pehčevo početkom 20. veka.

Tokom Velikog turskog rata (1683–1699) grupa Šumadinaca iz okoline Jagodine deportovana je u Gallipolje negde posle 1692. godine. Početkom 18. veka grupa je pokušala da se vrati u rodni grad, ali ih je Hadži  uhvatio. Privremeno su se nastanili u okolini Pirota. Niški  preuzeo je deo izbeglica i nastanio ih u svoj čiflik (čitluk*)* na desnoj strani Nišave nedaleko od Niške tvrđave. Gradsko naselje Jagodin Mala dobilo je ime po naseljenim Jagodincima. Početkom 20. veka jugoslovenske vlasti naselile su galipoljske Srbe na teritoriju današnje Severne Makedonije, oko Pehčeva, u kuće iseljenih Turaka (koji su emigrirali u Tursku). U Pehčevu je 1922. živelo najmanje 1.100 galipoljskih Srba.

Zbog velike udaljenosti od matice galipoljski Srbi razvili su jedinstveni dijalekt (staroštokavski) uz znatan uticaj susednih grčkih i turskih dijalekata. Takođe su razvili drugačije kulturne karakteristike.

## Povezano
* Srbi u Severnoj Makedoniji

## Reference

## Literatura

* 
* 
* 
* 
* 
* 
*
Otomani kultura

**Otomani kultura** je jedna od najizrazitijih kultura bronzanog doba u Panonsko-Karpatskom prostoru. Raspostirala se u gornjem Potisju, istočnoj Slavoniji i zapadnoj Transilvaniji.
Podenjena je na tri faze:

## Naselja
Naselja imaju formu tela ili su podizana na uvzišenjima koja su dobro utvrđena rovovima ili nasipima.

## Sahranjivanje
Sahranjivanje je vršeno u zgrčenom položaju, muškarci na desnom a žene na levom boku, sa licem prema istoku (u istom smeru i muškarci i žene). Manji broj grobova je nađen sa spaljenim ostacima.
Nađene su zdele i lončići sa niskom drškom, rožnatim ukrasima,širokim kanelurama i spiralnom dekoraciom.
Nađeni su i brojni predmeti od bronze i zlata u nekropolama i u ostavama. Česte su sekire sa otvorom za držalje i bogato ukrašeni mačevi sa punom drškom, Od nakita su pronađene ukrasne diskoidne pločice, narukvice i perle.
Pronađeni su i delovi konjske opreme.

## Povezano
* Bronzano doba
Lonac

**Lonac** je metalna kuhinjska posuda valjkastog oblika namenjena za pripremanje hrane kuvanjem. 
Za razliku od šerpe lonac ima visinu veću od prečnika dna lonca. Lonac je namenjen za kuvanje veće količine tečnosti (hrane) u odnosu na šerpu. Često se koristi za podgrevanje vode za kuhinjske potrebe.

Lonac može biti sa poklopcem ili bez poklopca.

Lonci se izrađuju od specijalnih materijala ranije su bili u boji (emajlirani) dok su danas mahom izrađeni od kvalitetnih nerđajućih čelika rostfraja ili prohroma.

## Ekspres lonac

**Ekspres lonac** je lonac na kome se poklopac učvršćuje zavrtnjima a hrana u njemu kuva pod pritiskom. Ovaj lonac ima i sigurnsni ventil da ne bi došlo do prevelikog pritiska. Pošto se hrana kuva pod pritiskom namirnice se brže kuvaju a hrana ima drugačiji ukus pošto se u jelu sačuvaju hranljivi sastojci.

Princip rada **Ekspres lonca** pronašao je Denis Papen (Denis Papin), Franuski fizičar 1679. godine. Zbog toga se za ekspres lonac još kaže i **Papenov lonac** ili **Parni lonac** (zbog kuvanja na pari).a

## Povezano
* šerpa
* tiganj
* tepsija
Nagyrév kultura

**Nađirev kultura** je kultura ranog bronzanog doba nazvana je po naselju u Mađarskoj - Nađirev (), koja se razvila na području srednjeg Potisja i Dunava, a procvat dostigla u periodu od 1800. godine pne. do 1700. godine pne. Nastala je pod uticajem kulture zvonastih pehara, na području Mako kulture. Osnova za formiranje Nađirev kulture je ostrvo Čepel.
Ovoj kulturi pripada i tel Toseg (), ali se samo faza A svrstava u ranobronzano doba, odnosno Nađirev kulturu.

## Naselja
Naselja su građena na obalama reka i imaju formu tela. Kuće pravougaonih osnova građene od pletera i lepa, sastoje se od dve prostorije u kojima su bili banci i ognjišta.

Poznata su i sezonska naselja.

## Nekropole i pokretni materijal
Nekropole su otkrivene u blizini naselja. Praktikovano je spaljivanje pokojnika, a ostaci su polagani u urne ili neposredno u grobne jame. 
U poslednjoj fazi ove kulture urne su ukopavane u redovima.
 
Otkrivena je velika količina keramičkih posuda. Keramika je dobre fakture, uglačanih površina, tamnih boja. 
Najčešći oblici koji se javljaju su:
* jednouhi krčazi, 
* šolje 
* zdele 
* lonci
* amfore
Nađirev pehari podsećaju na pehare Vučedolske kulture, tokom ranog doba karkaktristični su pehari sa jednom drškom, pehari na nozi (Zok varijanta) sa urezanom belom inkrustracijom, lonci sa ogrubljenim donjim delom .

Primenjivan je geometrijskih ornament. Posude su ukrašavane cik - cak linijama, češljastim motivima i plastičnim rebrima. Javlja se i antropomorfni motiv kao i rombovi sa zastavičastim dodacima na krajevima, koji su veza sa Vaća kulturom (), ili kulturom inkrustovane keramike. 
Otkriven je i nakit, kao i predmeti od kosti i roga, koštani dugmići, alatke za zaštitu ruke od strele, strela od sileksa sa konkavnom baznom stranom.
Relativno su malo zastupljeni bakarni predmeti.

## Povezano
* Bakarno doba
* Praistorija

## Vanjske veze
* Archaeology Dictionary: Nagyrév Culture
* www.aquincum.hu (Artefakti Nađirev kulture)
Džezva

**Džezva** je kuhinjska posuda sa dugom drškom namijenjena za kuhanje kave. 

Riječ **džezva** potiče od turske riječi ***Cezve***.

Džezva može biti napravljena od: bakra, željeza (emajlirana), čelika ili od vatrostalnog stakla. 

Drška može biti od istog materijala od kojeg je napravljena i posuda, ali može biti i od drveta, bakelita ili vatrostalne plastične mase.

## Povezano
* Fildžan
Tiganj

**Tiganj** ili **tava** je metalna plitka kuhinjska posuda sa produženom drškom namenjena za prženje hrane. Tiganj može biti od čelika, aluminijuma, bakra ili neke metalne legure.

U novije vreme se proizvode tiganji obloženi sa unutrašnje strane teflonom. Za prženje u tiganjima sa teflonom potrebno je manje zejtina (jestivog ulja) a hrana se u toku prženja ne lepi za dno posude.

## Povezano

* Štednjak
* Šerpa
* Lonac
* Tanjir
* Tepsija
Tanjir

**Tanjir** ili **tanjur** je reč koja označava kuhinjsku posudu, specifičnog konusnog oblika, za posluživanje hrane. Pored reči tanjir koriste se izrazi: tanjur, pladanj ili plitica.

Sama reč Tanjir potiče od arapske reči ***tannur***.

Tanjiri su se ranije proizvodili isključivo od keramike i metala. Kasnije su pravljeni i od porcelana da bi se danas za njihovu izradu koristilo i staklo i razne vrste plastičnih masa. Veoma su cenjeni tanjiri od kineskog porcelana sa ukrasnim šarama koje mogu biti i pozlaćene.

Tanjiri mogu biti: plitki i duboki. 
* Plitki tanjiri se koriste za čvrstu hranu (meso, pecivo...). Plitki tanjiri manjih dimenzija nazivaju se još i tacne i služe uglavnom za kolače ili desert.
* Duboki tanjiri se koriste uglavnom za tečnu hranu (supe, čorbe, tečna jela...).

## Povezano
 
* Šerpa
* Lonac
* Tiganj
* Tepsija
* Čaša
* Činija

## Reference
 
* Milan Vujaklija , **LEKSIKON STRANIH REČI I IZRAZA**, Prosveta, Beograd, 1991.godina
Vučedolska golubica

**Vučedolska golubica** je najpoznatija keramička posuda s arheoloških iskopina na Vučedolu. Modelirana u obliku golubice, postala je jedan od najprepoznatljivijih simbola grada Vukovara, u čijoj se blizini Vučedol nalazi. Imala je kultnu namjenu kao kadionica. Tamne je boje, ukrašena bijelom inkrustacijom (mašnice, ogrlica, niz valovitih i cik-cak crta na krilima) u urezanom ukrasu i ornamentu nastalom žigosanim ubadanjem. Iako je prozvana golubica, arheolozi smatraju da se zapravo radi o ptici jarebici.

* Vučedolska kultura
Milutin Garašanin (arheolog)

**Milutin Garašanin** (Beograd 11. 9. 1920—Beograd 4. 4. 2002), srpski arheolog i akademik.

Diplomirao je 1946. na Filozofskom fakultetu, na grupi za Klasičnu filologiju sa arheologijom. Doktorirao je 1950. godine na Filozofskom fakultetu u LJubljani, sa disertacijom "Hronologija vinčanske grupe".

Napisao je brojne radove i rasprave koji se odnose na praistoriju Srbije. U prvom redu je to rad "Neolithikum und Bronzezeit in Serbien und Makedonien" objavljen 1958. godine. Pored toga, nema nijednog preistorijskog perioda na području Srbije o kojem nije nekoliko puta pisao.

Objavio je 1973 veliko djelo sintetičkog karakter "Praistorija na tlu SR Srbije". U prvom tomu su obuhvaćeni periodi od paleolita do bronzanog doba, u drugom željezno doba. Djelo je nastalo na osnovu velikog broja istraživanja koja je Garašanin obavio na cijelom području Balkana, Podunavlja i Karpatske oblasti. Zbog toga je smatran najboljim poznavaocem praistorije na Balkanu među evropskim arheolozima.

Za dopisnog člana SANU izabran je 1963. a za redovnog 1976.

Njegova supruga Draga Garašanin takođe je bila arheolog.

## Reference

## Vanjske veze
* Biografija na sajtu SANU
Draga Garašanin

**Draga Garašanin** je rođena je 1921. godine u Parizu. Školovala se u Beogradu, gde je i pored prekida za vreme Svetskog rata, već 1946. godine završila studije klasične filologije i arheologije. Na Univerzitetu u LJubljani odbranila je 1953. godine doktorsku disertaciju *"Starčevačka [[kultura]]"*. 1942. godine postaje asistent volonter Muzeja kneza Pavla, u kome sređuje i klasira neobrađen materijal sa brojnih predratnih iskopavanja. U kraćem izletu u Muzej grada Beograda postaje njegov upravnik i postavlja čvrste temelje rada na arheologiji, na kojima i danas počiva rad u ovom Muzeju. Povratkom u Narodni muzej 1950. godine, staje na čelo Praistorijskog odeljenja, kome je postavila osnove i dalje smernice radu na praistoriji. Umrla je 1997. godine u Beogradu. NJen suprug bio je Milutin Garašanin (arheolog).
Herbivor

**Biljojedi**, **biljožderi** ili **herbivori**, su životinje koje se isključivo hrane biljnom hranom. Biljožderi se mogu naći na kopnu, u moru i slatkim vodama. Zbog specijalizacije na biljnu hranu biljožderi imaju duži probavni trakt, veći želudac, jače vilice a kod sisara široke kutne zube nego mesožderi ili svežderi.

Biljožderi su uglavnom sisari. Poznatiji su konji i primati. Svi su primati biljožderi, izuzmemo li ljude i babune. Također čimpanaze ponekad jedu meso manjih životinja.

## Povezano
* Vegetarijanstvo