open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Rémi Desbonnet

**Rémi Desbonnet** (Montpellier, 28. veljače 1992.), francuski rukometni golman i reprezentativac. Profesionalnu karijeru započeo je 2012. godine u matičnom Montpellier, ali je već nakon jedne sezone prešao u USAM Nîmes Gard zbog dolaska Thierryja Omeyera, gdje je igrao sve do 2022. godine, kada se ponovo vraća u Montpellier kao prvi golman. 

Za reprezentaciju Francuske debitirao je 2021. godine, a prvo veliko natjecanje bilo mu je IHF Svjetsko rukometno prvenstvo 2023. godine, gdje je bio proglašen igračem utakmice u četvrtfinalnom ogledu protiv Njemačke.
Chagres (rijeka)

**Chagres** je rijeka u Panami duga 125 km, vitalni dio Panamskog kanala.

## Hidrologija
Chagres  izvire u brdima Kordiljera San Blas, na nadmorskoj visini od 609 metara, jugoistočno od grada Colóna.
Nekad je od tamo tekao prema sjeverozapadu do ušća u Karipsko more kod arheološkog nalazišta San Lorenzo.

Bez rijeke Chagres izgradnja Panamskog kanala bila bi nemoguća, ona je srce Panamskog kanala, budući da osigurava 40% vode potrebne za njegov rad i daje oko 80% vode za vodovode gradova Panamá i Colón, u kojima živi polovica stanovnika zemlje..
Zbog tog je između 1907. - 1913. izgrađena brana Gatún i formirano je veliko akumulaciono jezero Gatún, kao dio sistema Panamskog kanala.

Po njemu njemu brodovi plove skoro polovicu puta (33 km), vode jezera koriste se i za rad prevodnica, za svaki prolaz broda potrebno je oko 202.000 m³ vode.

Tako da je Chagres jedina rijeka na svijetu čije se vode slijevaju u dva oceana (Atlantik, Pacifik). 
Kako se tolika potrošnja vode uskoro pokazala prevelikom, - 1935. Chagres je u gornjem toku pregrađen novom branom Madden, i tako je formirano akumuluciono jezero Alajuela kojim se regulira vodostaj Jezera Gatún.

Porječje rijeke prostire se na površini od 2,670 km² po provincijama Colón i Panamá.

U gornem toku rijeke oko Jezera Alajuela nalazi se Nacionalni park Chagres površine 129.000 hektara.

Vodostaj rijeke jako oscilira za sušne sezone jako padne, ali za kišne toliko poraste da je često plavila, u novembru 1880. je izmjeren protok od 2,266 m³/s, zbog tog je odabrana kao glavni izvor vode za rad kanala.
## Historija
Do rijeke je prvi doplovio 1502. godine Kristofor Kolumbo, i nazvao je *Río de los lagartos* zbog krokodila koje je ondje pronašao.

Još od 1513. kotlinu rijeke Chagres koristili su španjolski konkvistadori kao put koji ih je vodio prema novim kolonijama u Peruu i Boliviji.
Put mazgama od atlanske do pacifičke obale trajao je po mjesec dana.

## Reference

## Vanjske veze

* ''Chagres  River'' 
* ''Chagres  River''
Tele (razvrstavanje)

**Tele** se može odnositi na:

* , mladunče govečeta
* , jezero u Republici Kongo
* , njemački rok/pop bend
Gatún (jezero)

**Gatun** (španjolski: *Lago de Gatun*) je akumulaciono jezero u Panami, koje se nalazi na najužem dijelu Panamske prevlake, udaljeno od Karipskog mora svega 4 km.

## Karakteristike i historija

Jezero Gatun je dio sistema Panamskog kanala, po njemu plove brodovi 33 km, što je polovica dužine kanala.

Jezero je nastalo nakon izgradnje brane *Gatún* na Rijeci Chagres (1907. - 1913.), tih je godina Jezero Gatun bilo najveće akumulaciono jezero na svijetu, kao i njegova brana. 
Jezero ima površinu od 436 km², dugo je 33 km i prosječno duboko 24 - 26 metara, a nalazi se na nadmorskoj visini od 26 metara.

Kad je formirano, brojna brda postala su otoci, a najpoznatiji je *Barro Colorado*, na kom se danas nalazi jedan od Smithsonian instituta. U samom centru nalazi se otok *Guacha*, rezervat divljih životinja.

Glavna funkcija jezera je zadržati dovoljno vode u kanalu *Gaillard* na jugu, prokopanom kroz Kordiljeru.
Jezero služi i kao rezervoar za rad kanalskih prevodnica, budući da je za svaki prolaz broda potrebno oko 202.000 m³ vode.

## Reference
 
## Vanjske veze
 
* ''Lake Gatun''
Hronologija Jugoslavije

**Hronologija Jugoslavije** može se podeliti na sledeće periode:
* Hronologija Kraljevine Srba, Hrvata i Slovenaca (1918–1929)
* Hronologija Kraljevine Jugoslavije (1929–1945)
** Hronologija drugog svetskog rata u Jugoslaviji (1941–1945)
* Hronologija FNRJ (1945–1963)
* Hronologija SFRJ (1963–1992)
** Hronologija raspada SFR Jugoslavije (1980–1992)
Kordiljeri San Blas

**Kordiljeri San Blas** je niski planinski masiv u Panami, koji se proteže u dužini od nekih 160 km od kolumbijske granice na istoku do zaljeva San Blas u Guna Yali na zapadu.

## Karakteristike
Masiv je sastavljen od brda od kojih je najviše Cerro Cartí visoko 748 metara, ostala viša brda su; Cerro Bruja, Cerro Jefe, Cerro Brewster, Cerro Grande i Cerro Tacarcuna.

U masivu izvor brojne rijeke među njima i Rijeka Bayano.

## Reference

## Vanjske veze

* ''Cordillera de San Blas'' (na portalu Mapcarta)
Alajuela (jezero)

**Alajuela** (španjolski: *Lago de Alajuela*) je akumulaciono jezero u Panami, koje se nalazi 13 km iznad Jezera Gatún.

## Karakteristike i historija

Jezero Alajuela je dio sistema Panamskog kanala, ono osigurava rezerve vode za održavanje vodostaja Jezera Gatún, koje se koristi za tranzit brodova kroz kanal. Hidroelektrana na Brani Madden proizvodi 39 MW/h električne energije.

Jezero je nastalo nakon izgradnje brane Madden između 1931. - 1939. na Rijeci Chagres.
Ima površinu od 50 km², prosječno je duboko 12,7 a maksimalno 48 metara.

Dugo je oko 5, a široko do 2,5 km, a nalazi se na nadmorskoj visini od 78 metara.

Posječna temperatura vode je 27,5 ºC.

Vodostaj jezera varira tokom godine od 765 miliona m³ kad je puno do 222 milijuna m³, što predstavlja kolebanje od 13 km².

## Reference
 
## Vanjske veze
* ''Lago Alajuela''  
* ''Lake Alajuela''
Provincije i domorodačke regije Paname

**Provincije i domorodačke regije Paname** (španjolski: *Provincias y comarcas indígenas de Panamá*) kojih ima 16, su administrativne jedinice prvog nivoa lokalne samouprave na koje je danas Panama administrativno podjeljena.

Panama danas ima 10 provincija kako ima 7 domorodačkih indijanaca, kojima su u skladu sa promjenama ustava davana prava; tako da danas ima 6 autonomnih domorodačkih jedinica, 4 regije (comarcas) sa statusom provincija i 2 kotara (corregimientos).

To su Guna Yala (1938.), Emberá-Wounaan (1983), Guna Madungandi (1996.), Ngäbe-Buglé (1997.), Guna Wargandí (2000.) i Naso Tjër Di Comarca (2020).

## Lista provincija

## Domorodačke regije sa statusom provincija

## Domorodački kotari

## Historija
Panama se odvojila od Kolumbije i postala nezavisna 1903.

Nakon usvajanja ustava - 1904. zemlja je podijeljena na 7 provincija; Bocas del Toro, Coclé, Colón, Chiriquí, Los Santos, Panamá i Veraguas. 
A one su se dalje dijelile na općine.

Nakon povratka Kanalske zone pod jurisdikciju Paname od 1979. podjeljena je na 10 provincija; Bocas del Toro, Chiriquí, Coclé, Colón, Darién, Herrera, Los Santos, Panamá, San Blas i Veraguas.

## Izvori

## Vanjske veze

* ''Provinces of Panama''
Panamá (provincija)

**Provincija Panama** (španjolski: *Provincia de Panamá*) je jedna od 10 provincija na koji je Panama administrativno podjeljena.  

Panama se prostire na jugu Panamske prevlake, na mjestu gdje se nalazi Panamski kanal. Ona je svojim brojem stanovnika, i položajem politički i ekonomski centar zemlje.

## Karakteristike
Provincija ima površinu od 8,409 km², na kojoj je 2020. živilo 1,656,339 stanovnika.

Provincija Panama sa sjevera graniči sa Provincijom Colón, na jugu sa Pacifikom, na istoku sa Provincijom Darién i Kotarom Wargandí te na zapadu sa Provincijom Panama Oeste. 

## Administrativna podjela
Provincija je administrativno podjeljena na 6 okruga (distrikta); Balboa, Chepo, Chimán, Panama, San Miguelito i Taboga a administrativni centar provincije je grad Panamá.

## Historija

Provincija Panama stvorena je kao administrativna jedinica unutar Vicekraljevstva Nova Španjolska negdje oko 1535. Nakon tog je jurisdikcija nad njom prenesena na Vicekraljevstvo Peru, sa novim administrativnim centrom Santa María la Antigua del Darién, što nije dugo trajalo jer je administracija preseljena u grad Panama.

## Izvori

## Vanjske veze

* ''Gobernación de Provincia de Panamá''
Ali Zein

**Ali Zein al-Abidin Ali Ismail Muhammad** (arapski: علي زين العابدين علي إسماعيل محمد), poznatiji kao **Ali Zein** ili **Ali Muhammad** (14. prosinca 1990.), egipatski rukometaš i reprezentativac koji igra na poziciji lijevog vanjskog. Trenutno igra za rumunjski Dinamo Bukurešt, odakle je prešao iz Barcelone, s kojom je 2022. godine osvojio Ligu prvaka. Profesionalnu karijeru započeo je 2008. godine u Al-Ahliju, igrajući kasnije u Tunisu, Kataru, Ujedinjenim Arapskim Emiratima i Francuskoj. 

Za reprezentaciju Egipta debitirao je 2011. godine, a prvo zlato osvojio je 2013. godine na Mediteranskim igrama. Kasnije je osvojio i tri kontinentalna zlata (2016., 2020. i 2022.), a sudjelovao je i na nekoliko svjetskih prvenstava te na Olimpijadi.
Juri Knorr

**Juri Knorr** (Flensburg, 9. svibnja 2000.), njemački rukometaš i reprezentativac koji igra na poziciji srednjeg vanjskog. Profesionalnu karijeru započeo je 2017. godine u Ostseeu, a nakon B momčadi Barcelone i Mindena, godine 2021. prelazi u aktualni Rhein-Neckar Löwen. Za seniorsku reprezentaciju Njemačke debitirao je 2020. godine te je dosad sudjelovao na nekoliko međunarodnih natjecanja.
Simon Pytlick

**Simon Bogetoft Pytlick** (Thurø, 11. prosinca 2000.), danski rukometaš i reprezentativac koji igra kao lijevi ili srednji vanjski. Profesionalnu karijeru započeo je 2019. godine, otkada igra za danski GOG Håndbold. Za reprezentaciju Danske debitirao je 2021. godine, a prvo veliko natjecanje bilo mu je IHF Svjetsko rukometno prvenstvo 2023. godine, gdje je igrao finale. 

Simon Pytlick sin je Jana Pytlicka, bivšeg danskog rukometaša i proslavljenog trenera koji je osvojio niz odličja sa ženskom reprezentacijom Danske.
Dušan Pajović

**Dušan Pajović** (rođen 1997.) je crnogorski ljevičarski aktivista i pisac.

## Pokret za demokratizaciju Evrope 2025 (DiEM25)

Dušan je koordinator kampanja Pokreta za demokratizaciju Evrope 2025 (; DiEM25) i ex-officio član Koordinacionog kolektiva, najvišeg tijela pokreta. Organizovao je ili pomogao u organizaciji mnogih kampanja, uključujući poznati Zeleni Novi Dogovor za Evropu (). Dušan smatra svoju ulogu u DiEM25 svojim pozivom, vjerujući da je to jedina vrijedna radikalna i realna alternativa koja istinski može promijeniti Evropu i svijet.

## Politička misao i aktivnosti

Dušanova područja interesovanja su balkanska politika s posebnim fokusom na Crnu Goru, analiza desničarskog populizma i uspona klerikalizma, postkapitalistička ekonomija, -{degrowth}- (), anarhizam i teorija totalnog oslobođenja.

Redovni je kolumnista najvećeg opozicionog medija u Crnoj Gori Cafe del Montenegro (CdM). Njegovi članci mogu se naći i u drugim medijima, poput web stranice DiEM25, Novog plamena, GND Media, Portala Analitika i drugih. U prošlosti je surađivao s mnogim organizacijama uključujući Humanity & Inclusion, Animal Save Movement, UNICEF i Ujedinjene nacije (UN). Njegov angažman u ekološkom i aktivizmu za prava životinja, koji seže još od tinejdžerskih godina, pružio mu je iskustvo i znanja o uličnim akcijama, zagovaranju i teoriji društvenih promjena. Te vještine potom koristi u svom aktivizmu, pisanju, istraživanju i javnim govorima.
Iako vrlo mlad, Pajović je već napisao mnoge kolumne i pojavio se u mnogim intervjuima, podkastima i dokumentarcima s osobama kao što su Noam Chomsky, Yanis Varoufakis, Jason Hickel, Ann Pettifor, Caroline Lucas, Srećko Horvat i drugi.

Dušan je objavio svoju prvu knjigu u julu 2023. godine, pod naslovom "*Između propasti i nade: Crna Gora u okovima kapitalizma i klerofašizma*". Ova knjiga predstavlja kolekciju eseja, a izdavač iste je Fokalizator.

## Nagrade i obrazovanje

Pajovića je analitički frankofoni internet portal *[[Le Courrier des Balkans]]* proglasio osobom godine u Crnoj Gori za 2022. U 2023. godini dobija nagradu za najbolji esej, od strane Udruženja crnogorskih izdavača.

Osim toga, dobitnik je studentske nagrade “19. decembar” Glavnog grada Crne Gore i “Najbolji student generacije” Univerziteta Donja Gorica (UDG), gdje je završio osnovne studije primijenjene psihologije.

Magistar je psihologije interkulturalnih odnosa, čije je zvanje stekao na univerzitetu ISCTE – Instituto Universitário de Lisboa.

## Izvori
Proč

**Proč** je naseljeno mjesto u okrugu Prešov, u Prešovskom kraju, Slovačka Republika.

## Stanovništvo

Prema podacima o broju stanovnika iz . godine naselje je imalo  stanovnika.

### Etnički sastav

### Religija

## Reference

## Vanjske veze
* 
*  
* Naselja okruga Prešov
Ángel Fernández Pérez

**Ángel Fernández Pérez** (El Astillero, 16. rujna 1988.), španjolski rukometaš i reprezentativac koji igra na poziciji lijevog krila. Karijeru je započeo 2006. godine i igrao je u Španjolskoj sve do 2018. godine, kada prelazi u poljski klub Łomża Vive Kielce. U Španjolsku se vraća 2021. godine, ali nakon samo jedne sezone u Barcelonu prelazi u francuski Limoges, gdje igra i danas.

Za reprezentaciju Španjolske debitirao je 2015. godine te je sudjelovao na nizu međunarodnih natjecanja i osvojio niz odličja, od kojih su naznačajnije zlatne medalje na Europskim prvenstvima (2018. i 2020.) te olimpijska bronca (2020.).
Colón (provincija)

**Provincija Colón** (španjolski: *Provincia de Colón*) je jedna od 10 provincija na koji je Panama administrativno podjeljena.  

Provincija Colón se prostire na sjeveru Panamske prevlake, duž karipske obale. Sa glavnim gradom Ciudad Panamá i obalom Tihog oceana povezana je 78,9 km dugim autoputom.

Kako se nalazi na karipskom ulazu u Panamski kanal, ima izuzetnu ekonomsku važnost za zemlju, jer se u njoj nalazi *[[Slobodna ekonomska zona]] Colón* (druga po veličini na svijetu) i nekoliko velikih luka.

## Karakteristike
Provincija ima površinu od 4,575 km², na kojoj je 2020. živilo 298,344 stanovnika.

Provincija Colón sa sjevera graniči sa Karipskim morem, sa juga sa provincijama Panamá i Panamá Oeste, sa istoka sa Regijom Guna Yala i sa zapada sa Provincijom Veraguas. 

## Administrativna podjela
Provincija je administrativno podjeljena na 5 okruga (distrikta); Chagres, Colón, Donoso, Portobelo i Santa Isabel. 

Administrativni centar provincije je grad Colón.

## Historija

Provincija Colón stvorena je kao administrativna jedinica - 1852. kao dio Republike Nova Granada.

## Izvori

## Vanjske veze

* ''Gobernación de Provincia de Colón''
San Miguelito (distrikt)

**San Miguelito** je distrikt (okrug) od 380,899 i grad od 315,019 stanovnika na jugu Paname u Provinciji Panamá.

## Geografija

San Miguelito se nalazi udaljen svega desetak km sjeveroistočno od centra glavnog grada Ciudad Panamá. Danas je zapravo samo stambeno predgrađe te metropole u kojoj živi 2 / 5 stanovnika (preko 1,200,000) države.

## Historija

San Miguelito je nastao istovremeno kad i Republika Panama - 1903., kao stambeno naselje ljudi koji su se morali iseliti sa trase Panamskog kanala u izgradnji.

Vremenom su se tu naselili i brojni radnici jer je tu zemljište bilo jeftinije. Dugo vremena bio je sirotinjska favela, prva bolnica sagrađena je tek 1964.

Danas se situacija ponešto popravila, tako da je od 2014. povezan je metroom sa centrom Ciudad Paname.

## Reference

## Vanjske veze

* ''Alcaldía de San Miguelito Panamá''
Veraguas

**Provincija Veraguas** (španjolski: *Provincia de Veraguas*) je jedna od 10 provincija na koji je Panama administrativno podjeljena.  

Provincija Veraguas je jedina u zemlji koja se prostire , od karipske do pacifičke obale.

## Karakteristike
Provincija ima površinu od 10,588 km², na kojoj je 2020. živilo 248,325 stanovnika.

Provincija Veraguas na sjeveru graniči sa Karipskim morem, na jugu sa Pacifičkim oceanom, sa istoka sa provincijama; Colón, Coclé, Herrera i Los Santos i sa zapada sa Provincijom Chiriquí i Regijom Ngäbe-Buglé. 

## Administrativna podjela
Provincija je administrativno podjeljena na 12 okruga (distrikta); Atalaya, Calobre, Cañazas, La Mesa, Las Palmas, Mariato, Montijo, Río de Jesús, San Francisco, Santa Fe, Santiago i Soná. 

Administrativni centar provincije je grad Santiago de Veraguas.

## Historija

Provincija Veraguas stvorena je još 1508. godine. Ispočetka je bila dio Vicekraljevstva Nova Španija, a nakon tog pod jurisdikcijom Vicekraljevstva Peru.

Kolonizaciju provincije pomogli su dominikanski misionari, koji su osnivali naselja u kojim su okupljali indijance

U vrijeme Rata za nezavisnost Velike Kolumbije, Veraguas je u početku ostao vjeran španjolskoj kruni, tek je oko 1815. počeo je mjenjati stranu i stao uz Simóna Bolívara.

## Izvori

## Vanjske veze

* ''Gobernación de Provincia de Veraguas''
Chiriquí (provincija)

**Provincija Chiriquí** (španjolski: *Provincia de Chiriquí*) je jedna od 10 provincija na koji je Panama administrativno podjeljena.  

Chiriquí se prostire na jugozapadu Panamske prevlake, duž pacifičke obale.

## Karakteristike
Provincija ima površinu od 6,491 km², na kojoj je 2020. živilo 464,538 stanovnika.

Provincija Chiriquí sa sjevera graniči sa Provincijom Bocas del Toro i Regijom Ngäbe-Buglé, sa zapadu sa Republikom Kostarikom, sa istoku sa Provincijom Veraguas i sa juga sa Pacifičkim oceanom. 

## Administrativna podjela
Provincija je administrativno podjeljena na 14 okruga (distrikta); Alanje, Barú, Boquerón, Boquete, Bugaba, David, Dolega, Gualaca, Remedios, Renacimiento, San Félix, San Lorenzo, Tierras Altas i Tolé. Administrativni centar provincije je grad David.

## Historija

Provincija Chiriquí stvorena je kao administrativna jedinica -1849. kao dio Republike Nova Granada.

## Izvori

## Vanjske veze

* ''Gobernación de Provincia de Chiriquí''
Eric Johansson (rukometaš)

**Eric Oscar Johansson** (Eskilstun, 28. lipnja 2000.), švedski rukometaš i reprezentativac koji igra na poziciji lijevog vanjskog. Profesionalnu karijeru započeo je 2017. godine kao član švedskog kluba Eskilstuna Guif, iz kojega je 2021. prešao u norveški Elverum Håndball. Nakon jedne sezone u Norveškoj, godine 2022. potpisuje za njemački THW Kiel. Za reprezentaciju Švedske igra od 2021., a godine 2022. postao je europski prvak.
Santiago de Veraguas

**Santiago de Veraguas** je distrikt (okrug) od 100,127 i grad od 51,236 stanovnika na jugu Paname u Provinciji Veraguas u kojoj je administrativni centar.

## Geografija

Santiago de Veraguas se nalazi na trasi Panameričkog autoputa, udaljen 188 km zapadno od glavnog grada Ciudad Panamá.
Od pacifičkog zaljeva Montijo udaljen je samo 14 km.

## Historija

Santiago je nastao kao naselje španjolskih kolonista iz Zaljeva Montijo u 17. vijeku, iz kog su odlazili u nove ekspedicije.
Službeno je osnovan 1621. kao Stari, a 1637. kao Novi Santiago.

Pretpostavlla se da je već oko 1630. imao crkvu, azil i bolnicu San Juan de Dios. Grad su 1687. zauzeli i opljačkali gusari.

Prosperirao je za kolonijalnih vremena, iz tog perioda ostale su brojne lijepe zgrade u centru.

U vrijeme Rata za nezavisnost Velike Kolumbije, Santiago je ispočetka stao na stranu monarhista, tek je pred kraj 1821. i on stao uz Bolívara.
U vrijeme Sjedinjenih Država Kolumbije od jula do augusta 1862. bio je i glavni grad Paname, time se htjelo spriječiti uvlačenje Paname uu kolumbijski građanski rat.

Aerodrom Rubén Cantú izgrađena je 1975.

Santiago je danas centar trgovine poljoprivredno- stočarskog kraja, poznatog po riži, kukuruzu i kavi.
Nedaleko od grada nalazi se rudnik zlata.

## Pobratimski gradovi

Santiago ima ugovore o pobratimstvu sa slijedećim gradovima imenjacima;

## Reference

## Vanjske veze

* ''El distrito de Santiago''
Montijo (zaljev)

**Zaljev Montijo** (španjolski: *Golfo de Montijo*) nalazi se na pacifičkoj obali Paname Provinciji Veraguas.

## Historija
Taj zaljev površine 80,765 hektara, nalazi se zapadno od poluotoka Azuero.

Zaljev od oceanskih valova štiti otok Cébaco, dug 40 km i širok 5 km. Unutar samog zaljeva dugog 40 i širokog 30 km, leže manji otoci Gobernadora i Leones.

Zaljev Montijo je 1990. uvršten na listu Ramsarske konvencije, zbog obalnih močvara, obraslih mangrovim šumama, koje su staništa brojnih ptica, gmazova i sisavaca.

## Izvori

## Vanjske veze

* ''Golfo de Montijo'' (na portalu Mapcarta)
Internacionala

**Internacionala** se može odnositi na:

## Organizacije
* Prva internacionala (Međunarodno udruženje radnika)
* Druga internacionala
* Treća internacionala (Komunistička internacionala; Kominterna)
** Komunistička omladinska internacionala
* Četvrta internacionala
* Socijalistička internacionala
* Situacionistička Internacionala
* Internacionala piratskih partija

## Pjesme
* ''Internacionala'' (himna)
Julian Sands

**Julian Richard Morley Sands** (4. januara 1958 - cca. 13. januara 2023) bio je engleski glumac. Poznat je po ulogama u filmovima *[[The Killing Fields (film)|The Killing Fields]]*, *[[A Room with a View (film, 1985)|A Room with a View]]*, *[[Warlock (film, 1989)|Warlock]]*, *[[Arachnophobia (film)|Arachnophobia]]*, *[[Boxing Helena]]* i *[[Leaving Las Vegas]]*. Uz to, proslavio se i ulogom Vladimira Bierka u seriji *[[24 (TV serija)|24]]*, Jor-Ela u seriji *[[Smallville]],* i Yulisha Rabitova u seriji *[[Banshee (TV serija)|Banshee]]*.

Nestao je 13. januara 2023. tokom planinarenja u San Gabrijelu, severoistočno od Los Angelesa. Vazdušnom i kopnenom potragom je pronađen njegov automobil, ali nijedan trag od njega. Prema signalima njegovog mobilnog telefona, poslednja poznata lokacija je u blizini planine San Antonio (Baldi). Njegovi su posmrtni ostaci pronađeni u junu 2023. godine.

## Reference

## Vanjske veze

* .
Brak na prvu

**Brak na prvu** je hrvatska reality emisija koja se od 16. ožujka 2020. godine emitira na programu RTL televizije. Izrađena je po uzoru na dansku emisiju *Gift ved første blik*, a koncipirana je kao svojevirsni socijalni eksperiment u kojemu samci dobivaju priliku iskušati se u bračnom životu s potpunim strancima.

## Format
Tim stručanjaka, koji uključuje psihologe i stručnjake za ljudske odnose, spajaju prijavljene kandidate po njihovoj kompatibilnosti. Kandidati zatim sklapaju brak "na slijepo", odnosno upoznaju se pred oltarom gdje odmah nakon upoznavanja sklapaju brak. Nakon vjenčanja, emisija prati kandidate na njihovim medenim mjesecima te dokumentira njihov bračni život. Cilj ovog socijalnog eksperimenta je odgovoriti na pitanja postoji li ljubav na prvi pogled, odnosno moglu li dva stranca ostavirit uspješan bračni život i pronaći ljubav svog života na ovakav neoubičajen način.

## Emitiranje

## Vanjske veze
### Službene stranice
*rtl.hr  
*Facebook

## Izvori
Darién (provincija)

**Provincija Darién** (španjolski: *Provincia de Darién*) je jedna od 10 provincija na koji je Panama administrativno 
podjeljena.  

Darién se nalazi na istoku zemlje, sa sjevera graniči sa Provincijom Panamá i Regijom Guna Yala, na jugu sa Pacifičkim oceanom i na istoku sa Republikom Kolumbijom. 

## Karakteristike
Sa površinom od 11,896 km², i svega 46,951 stanovnika, Darién je najveća i najmanje naseljena provincija u Panami

Teren Provincije Darién u središnjem dijelu čini valovita ravnica kroz koju protiču rijeke Chucunaque i Tuira, okružena masivima San Blas, Serranía del Darién čije planine dosežu do visina 1,500 - 1,800 metara.
U najvećem dijelu to je teško prohodna tropska džungla, kroz koju još ni danas nije izgrađena dionica Panameričkog autoputa

Do 31. decembra 2021. preko Dariéna je u Panamu je Ilegalano ušlo 133,720 ljudi, od toga 22 % dijece.

Riječ Darién potječe iz jezika kojim su govorili Cueva indijanci, koje su istrijebili konkvistadori tokom 16. vijeka.

## Administrativna podjela
Provincija je administrativno podjeljena na 3 okruga (distrikta); *Chepigana*, *Pinogana* i *Santa Fe*.
Administrativni centar provincije je grad La Palma.

## Historija

Provincija je stvorena 1855., u vrijeme dok je Panama bila dio Republike Nove Granade

Zakonom iz 1922., podijeljena je na 2 okruga; *Chepigana* i *Pinogana*, sa administrativnim centrom u La Palmi.

Zakonom iz novembra 1983. na teritoriju provincije stvorena je regija domorodačkih indijanaca Emberá-Wounaan (4,394 km²), a nakon tog u julu 2000.i Regija Guna de Wargandí na površini od 77,500 hektara.
## Izvori

## Vanjske veze

* ''Gobernación de Provincia de Darién''
La Palma (Darién)

**La Palma** je grad od 4,205 stanovnika na istoku Paname u Provinciji Darién u kojoj je administrativni centar.

La Palma je dio okruga (distrikta) Chepigana u kom živi 30,110 stanovnika.

## Geografija

La Palma se nalazi na južnom izlazu iz Zaljeva San Miguel, koji je estuarij Rijeke Tuira u Pacifički ocean.

To je poprilično bijedno mjesto sa samo jednom ulicom uz koju se nižu trgovine, hoteli, restorani i državni uredi.

Nedaleko od grada na otoku u estuariju nalaze se ruine španjolske utvrde iz 18. vijeka - El Fuerte de San Carlos de Boca Chica.

## Historija

La Palma je nastala 1816., kao luka za pretovar robe transportirane iz unutrašnjosti Rijekom Tuira.

Od kad je 1922. zakonom Provincija Darién podijeljena je na 2 okruga; Chepigana i Pinogana, postala je administrativni centar.

## Reference

## Vanjske veze

* ''Municipio de Chepigana''
Radatice

**Radatice** je naseljeno mjesto u okrugu Prešov, u Prešovskom kraju, Slovačka Republika.

## Stanovništvo

Prema podacima o broju stanovnika iz . godine naselje je imalo  stanovnika.

### Etnički sastav

### Religija

## Reference

## Vanjske veze
* 
*  
* Naselja okruga Prešov
San Blas (arhipelag)

**Arhipelag San Blas** (španjolski: *Archipiélago de San Blas* ili *Archipiélago de Guna Yala*, *Archipiélago de las Mulatas*) je arhipelag na sjeverozapadu 
Paname.

## Historija i karakteristike

To je skupina od 378 otoka i hridi raštrkanih na površini od 259 km² u Karipskom moru.

Arhipelag administrativno pripada Regiji Guna Yala - domorodačkih indijanaca Cuna.

Većina otoka je nenaseljena, ali je 49 većih naseljeno. Na njima živi oko 50,000 Cuna u malim naseljima po kolibama pokrivenim slamom. 
Bave se tradicionalnim ribarstvom i branjem voća (kokosi) za vlastite potrebe.

Cune u posljednje vrijeme dopuštaju turistima da posjete poneke otoke uz malu naknadu.

Na jednom od većih otoka - Chichime, postoji i hostel u kom se može prespavati s visećim mrežama za cijenu od 10 američkih dolara (uz uključenu hranu).

## Povezano
* Regija Guna Yala
* Cuna

## Izvori

## Vanjske veze

* ''San Blas Islands of Panama''
Koruško odijelo

**Koruško odijelo** () je tradicionalna muška narodna nošnja smeđe boje, koja je uvedena 1911. godine u austrijskoj pokrajini Koruškoj.

## Historija
Svaka regija, svaka država ponosi se svojom tradicionalnom nošnjom. Uz lijepu žensku nošnju, muška nošnja je pozitivan dodatak. To je također slučaj u Koruškoj s "koruškim odijelom", koje vuče korijene iz prošlog stoljeća i često ga je obnavljao koruški *Heimatwerk*, zadržavajući tradicionalne specifikacije. 

S jedne strane, kvaliteta tkanine prilagođena je današnjim zahtjevima, s druge strane, napravljene su određene promjene u području kroja i udobnosti nošenja. Krajem 19. stoljeća većina ljudi koji su nosili tradicionalnu korušku nošnju nosila je sivi kaput sa zelenim ovratnikom prema štajerskom uzoru nadvojvode Johanna.

Godine 1911, nakon osnivanja *Koruškog pokrajinskog saveza* (), i na njihovu inicijativu, predstavljeno je *koruško odijelo*, koje je dizajnirao slikar Leopold Resch iz Villacha, na osnovu motiva stare narodne nošnje iz Kanalske doline, koja se nalazi na tromeđi Austrije, Slovenije i Italije. Uredbom Vlade Koruške iste godine, ova je nošnja uvedena kao službena državna nošnja za muškarce. Cilj ove uredbe bio je jačanje nacionalne svijesti. Odijelo je prvi put predstavljeno javnosti na državnom sajmu rukotvorina 1911. godine.

## Izgled

Koruško odijelo je smeđe boje lješnjaka ili kestena i ima zelene revere; nosi se i baršunasti prsluk sa cvjetnim ukrasima. Smeđa boja trebala je simbolizirati povezanost sa zemljom ili domovinom. Za razliku od većine drugih austrijskih narodnih nošnji - poput raširenog štajerskog odijela - koruškom se odijelu ponekad pripisuje i politička simbolika; Posebno se bivši austrijski političar Jörg Haider često pojavljivao u ovoj odjeći; isto tako i članovi tradicionalnih koruških udruga i saveza. Nedavno su se pojavile kritike da pokrajina Koruška na Haiderovu inicijativu isplaćuje subvencije za kupnju koruških odijela unatoč teškoj proračunskoj situaciji.

## Izvori

## Literatura
* 
* 
*
Tuira

**Tuira** je rijeka na istoku Paname duga 230 km, količinom vode i širinom najveća u zemlji, ako se uračuna i dužina njene najveće pritoke Rijeku Chucunaque (231 km) onda je i najduža.

## Hidrologija
Rijeka izvire u masivu Serranía del Darién, od tamo teče uz velike meandre prema jugoistoku. 
Sjeverozapadno od mjesta El Real de Santa María prima svoju najveću pritoku Rijeku Chucunaque i nešto nizvodnije mjenja smjer i teče prema sjeveroistoku do ušća u Pacifik u Zaljevu San Miguel, sjeverozapadno od grada La Palma.

Porječje rijeke prostire se na površini od 10,664 km² po Provinciji Darién i regiji domorodačkih indijanaca Emberá-Wounaan.

Ono se sastoji se od tropske kišne šume u kom žive Čoko indijanci. To je kraj bez sušne sezone, u kom godišnje padne više od 2,000 mm kiše.

Rijeka je plovna oko 120 km od ušća, i služi kao glavna prometnica u tom kraju bez  cestovne infrastrukture.

Tuira i njena pritoka Chucunaque sa svojim rukavcima i močvarama su glavni razlog što još i danas nije dovršen Panamerički autoput.

## Reference

## Vanjske veze

* ''Tuira River'' (Na portalu Mapcarta)
Konjunkcija

**Konjunkcija** se može odnositi na:

* Konjunkcija (astronomija), astronomska pojava
* Konjunkcija (lingvistika), dio govora
* Logička konjunkcija, matematički operator
Serranía del Darién

**Serranía del Darién** je mali planinski masiv dug 35 km, koje se proteže na granici Paname i Kolumije.

## Karakteristike
Prostire se na jugoistoku Panamske provincije Darién i na sjeverozapadu Kolumijskog departmana Chocó.

Prosječna nadmorska visina tog masiva duž pacifičke obale je 500 metara, ona se povećava u smjeru sjeveroistoka i doseže do 550 m kod planine *Altos de Aspavé*, koja je vododjelnica porjačja rijeka Atrato i Tuira.

Masiv doseže svoju najveću visinu na planini Cerro Tacarcuna visokoj 1,875 metara, ostale veće planine su; Anachucona (1,340 m), Alto Pauna, Tanela, Puno i Gandi.

Od tamo se postepeno spušta do rta Tiburón na karipskoj obali.

## Reference

## Vanjske veze

* ''Serranía del Darién'' (na portalu Mapcarta)
Odelja Halevi

**Odelja Halevi** (; rođena 12. februara 1989) je izraelska glumica. Najpoznatija je po ulozi pomoćnice okružnog tužioca Samantha Maroun u televizijskoj seriji *[[Law & Order]]*. Takođe je igrala u televizijskim serijama: *[[Good Girls Revolt]]*, *[[Mike & Molly]]*, *[[New Girl]]*, *[[NCIS (TV serija)|NCIS]]*, *[[MacGyver (TV serija, 2016)|MacGyver]]*, *[[Why Women Kill]]* i *[[Good Trouble]]*.

## Izvori

## Vanjske veze
* .
El Real de Santa María

**El Real de Santa María** je gradić od 1.185 stanovnika na istoku Paname u Provinciji Darién.

On je i administrativni centar. okruga (distrikta) Pinogana u kom živi 4.901,4 stanovnika.

## Geografija

El Real de Santa María se prostire duž rječice Pirre, nedaleko od njena ušća u rijeku Tuiru, udaljen oko 17 km južno od Yavize i Panameričkog autoputa.

## Historija

El Real de Santa Maria osnovan je 1665. kao utvrda i rudarsko naselje u kom se iskapalo zlato. Rudnik su 1680. napali i zauzeli engleski 
gusari. Na svoje veliko razočaranje ustanovili su da je zlato bilo već bilo otpremljeno čamcima.

Rudnik je radio do sredine 18. vijeka, kad je zbog urušavanja i ustanka indijanaca napušten.

## Reference

## Vanjske veze
* ''El Real de Santa María'' (na portalu Mapcarta)
Tocumen

**Tocumen** je grad od 113,174 na jugu Paname u Provinciji Panamá.

## Geografija

Tocumen se nalazi udaljen dvadesetak km sjeveroistočno od centra glavnog grada Ciudad Panamá. Danas je jedno od predgrađa te metropole u kojoj živi 2 / 5 stanovnika (preko 1,200,000) države.

## Historija

Tocumen je nastao početkom 1950-ih, istovremeno sa izgradnjom Internacionalnog aerodroma Tocumen (IATA: PTY, ICAO: MPTO).  
Ime je dobio po indijanskom caciqu koji je vladao tim krajem. 
Službeno je osnovan u junu 1960. godine.

Još 1972. izgledao je kao malo veće selo, mjesto od par nekoliko ulica i nekoliko kuća. Kako je rastao aerodrom, koji danas zauzima 20% teritorije grada, rastao je i Tocumen. 
On danas osim aerodroma ima i druge važne institucije kao što je Tehnološki univerzitet Paname.

## Reference

## Vanjske veze

* ''Corregimiento Tocumen'' (na portalu Mapcarta)
San Miguel (zaljev)

**Zaljev San Miguel** (španjolski: *Golfo de San Miguel*) je dio Panamskog zaljeva na jugoistoku Paname. 

## Karakteristike i historija

Taj zaljev površine 1,760 km² je estuarij rijeke Tuire i njene pritoke Chucunaque.

U tom je zaljevu 1513. Vasco Núñez de Balboa prvi put vidio Pacifik.

## Izvori

## Vanjske veze
* ''Golfo de San Miguel'' (na portalu Mapcarta)
Chucunaque (rijeka)

**Rijeka Chucunaque** je rijeka na istoku Paname duga 231 km i po tom najduža rijeka u zemlji, najveća pritoke rijeke Tuire koja i sama ima 230 km.

## Hidrologija
Rijeka izvire na padinama planine Cerro Grande u Masivu Serranía del Darién, na granici domororodačkih regija Guna Yala i Wargandí.

Od tamo teče prema jugoistoku do mjesta Uala, prijestolnice Regije Wargandí. Od tamo i nadalje teče prema jugoistoku, i prima brojne pritoke; Artigartí, Mortí, Chiatí, Membrillo, Metetí, Ucurgantí, Marragantí, Turquesa i Chico. 
Kada stigne do grada Yaviza, mijenja smjer prema jugozapadu i teče do grada El Real de Santa María, gdje ima ušće u rijeku Tuiru.

Chucunaque i Tuira sa svojim rukavcima i močvarama su glavni razlog što još i danas nije dovršen Panamerički autoput.

## Reference

## Vanjske veze

* ''Chucunaque River'' (Na portalu Mapcarta)
Tehničke nauke

**Tehničke nauke** ili **tehničke znanosti** su primenjene (praktične) nauke koje primenjuju teorijske temelje prirodnih nauka. One čine skupinu brojnih pojedinačnih nauka. Postoje brojne veze unutar tehničkih nauka.
U tehničkim naukama koriste se mnoge različite metode, često posuđene iz drugih nauka. Što se tiče konstrukcije i proračuna, često se koriste naučne metode. U tehničkim naukama umesto eksperimenata koriste se testovi za proveru pronađenih pravila. Ako su testovi previše kompleksni ili skupi koriste se simulacije.

Tehnologija koja se ne može realizovati prema trenutnom stanju tehnike, ne razmatra se u tehničkim naukama.
Reč **[[tehnika]]** se koristi i kao sinonim za tehničke nauke.

Tehničke nauke predaju se na tehničkim fakultetima. Studiji završavaju diplomom osnovnih studija (engl. *Bachelor of Science*) (**ing.**) ili master studija (engl. *Master of Science*) (**mag. ing.**). U prošlosti je diplomirani inženjer (**dipl. ing.**) bio raširen. Uspešno završene master studije daju pravo na doktorat (engl. *Doctor of Science*) iz područja tehničkih nauka (**dr. sc.**)

## Glavna tehnička područja

Većina tehničkih disciplina postale su nauke za vreme industrijske revolucije.
Tehnika je veoma široko područje koje se deli na uža područja.

Tri klasične tehničke nauke su: 
***Arhitektura** – obuhvata planiranje, projektovanje, gradnju, te održavanje građevina
***Mašinstvo** – obuhvata proizvodnju i eksploataciju energetskih i radnih mašina, uređaja za energetiku i procesnu tehniku
***Elektrotehnika** – proučava proizvodnju, prenos i upotrebu električne energije

Takođe, postoji veliki broj manjih tehničkih područja koja su međusobno povezana na razne načine. U prošlosti, pomorstvo i rudarstvo su bile glavne tehničke nauke.

Ostale tehničke nauke (struke) su: metalurgija, rudarstvo, mašinstvo, arhitektura, elektrotehnika, elektronika, računarstvo, telekomunikacije, aeronautika, hemijska tehnologija, tekstilna tehnologija, geodezija i geotehnika.
Nove specijalnosti ponekad se kombinuju s tradicionalnim područjima i formiraju nove nauke – npr. nanotehnologija, biotehnologija, nuklearna tehnika, nauka o životnoj sredini.

## Povezano
*Muzej nauke i tehnike Beograd
*Tehnički muzej Nikola Tesla Zagreb
*Inženjer
*STEM
Melinda Dillon

**Melinda Dillon** (13. oktobar 1939 – 9. januar 2023) bila je američka glumica, najpoznatija po ulozi Jillian Guiler u filmu *[[Close Encounters of the Third Kind]]*.

## Izvori

## Vanjske veze
*
*
*
Rokicani (Prešov)

**Rokicani** () je naseljeno mjesto u okrugu Prešov, u Prešovskom kraju, Slovačka Republika.

## Stanovništvo

Prema podacima o broju stanovnika iz . godine naselje je imalo  stanovnika.

### Etnički sastav

### Religija

## Reference

## Vanjske veze
* 
*  
* Naselja okruga Prešov
Wargandí

**Guna de Wargandí** je jedan od 2 domorodačkih kotora u Proviciji Darién u Panami. 

Taj kotar se nalazi na istoku Paname, sa sjevera graniči sa Regijom Guna Yala sa zapada sa Provincijom Panamá i Kotarom Madugandí i sa istoka i juga sa Provicijom Darién. 

## Karakteristike
Guna de Wargandí ima površinu od 956 km², na kojoj je 2010. živjelo 1,914 stanovnika.

## Historija

Taj kotar stvoren je u julu 2000. i dat domorodačkim indijancima Chucunaque. 
Chucunaque žive u malim naseljima kao što su; Mortí, Nurra i Wala. 
## Izvori

## Vanjske veze
* ''Gobernación de la comarca Guna Yala''
Yaviza

**Yaviza** je grad od 4,441 stanovnika na istoku Paname u Provinciji Darién.

## Geografija

Yaviza se prostire na meandru rijeke Chucunaque, udaljena oko 97 km od kolumbijske granice. Ona je posljednja stanica na Panameričkom autoputu, koji se dalje ne nastavlja zbog džungle i močvara Darijenskog rascjepa.

## Historija

Yaviza je nastala nakon izgradnje utvrde San Gerónimo, koju su podigli španjolski kolonisti 1760. Utvrdu su razorili indijanci iz plemena Cuna 1780., nakon tog su je dokrajčile poplave pa je krajem 18. vijeka potpuno napuštena.

Za vrijeme Granadinske Konfederacije kad je Panama 1855. postala jedna od država te konfederacije, osnovana je Provincija Darien sa administrativnim centrom u Yavizi. On je 1890. preseljen u Chepiganu.

Nakon tog je Yaviza ostala životariti kao graničarsko trgovište na ulazu u džunglu.
Dionica Panameričkog autoputa do grada dovršena je 1970-ih. 
Danas živi kao naselje švercera, prostitutki i izbjeglica.
Yaviza ima i mali aerodrom (IATA: PYV).

## Reference

## Vanjske veze
* ''Yaviza'' (na portalu Mapcarta)
Bayano (rijeka)

**Rijeka Bayano** je rijeka u Panami duga 206 km i po tom treća najduža rijeka u zemlji.

Ime je dobila po istoimenom maronu (odbjegli crni rob) koji je vodio pobunu 16. vijeku.

## Hidrologija
Rijeka se formira sutokom rijeka *Toni* i *Canazas O Nargandi* u Kordiljerima San Blas pod imenom **Rio Chepo** na terenu domorodačkog kotora Madungandí.

Od tamo teče prema istoku uz brojne meandre. Između 1972. - 1976. rijeka je pregrađena branom i stvoreno je akumulaciono jezero površine 350 km², čije se vode koriste za rad hidroelektrane snage 260 MW.

Od jezera nizvodno rijeka se zove **Rio Bayano**, i nadalje meandrira i postepeno mjenja smjer prema jugu do ušća u Panamski zaljev. 
Najveće pritoke su; Mamoní, Ipetí, Chararé i Majé.

## Reference

## Vanjske veze

* ''Chepo River'' (Na portalu Mapcarta)
Lista vladara Portugala

Tekst koji slijedi sadrži **popis vladara Portugala** od nastanka prve jezgre – *[[Grofovija Portugal|Condado de Portucale]]*, osnovan 868. sa Vímarom Peres – do revolucije 5. oktobra 1910. s kojom je svgrnut posljednji kralj Manuel II. iz dinastije Bragança.

Poslije pada kraljevine, nastat će prva republika (1910–1926) i trajat će šesnaest godina da bi propala državnim udarom 28. maja 1926. Slijedila je era u kojoj je Portugal bio europska država sa konzervativno nastrojenim autoritarnim režimom – redom, *[[Ditadura Nacional|ditadura nacional]]* (1926–1933) i *[[Estado Novo (Portugal)|Estado Novo]]* (1933–1974). Državom će dugim godinama upravljati António de Salazar, te će Portugal 1949. biti među osnivačima i jedan od prvih pristaša Sjevernoatlantskog pakta. Konačno je 1974. Revolucija karanfila (v. *[[Odbor nacionalnog spasa (Portugal)|Junta de Salvação Nacional]]*) dovela do pada salazarističkog režima i uspostavila drugu portugalsku republiku, koja traje do danas. Portugal je se 1986. godine pridružio sustavu Europske unije.

Historija zemlje je upoznala tridesetak vladara koja su nosila krunu Portugala. Najkraće su bile vladavine Pedra IV, Manuela II i Henriquea I, dok su najduže vladali João ''Dugopamteći'', Afonso Henriques, Dinis ''Zemljoradnik'', João V ''Velikodušni'', Maria ''Pobožna'', Afonso V. ''Afrikanac'', João III. ''Pobožni'', Afonso IV. ''Hrabri''. Portugalska historija je imala četiri kraljevske dinastije:
* Burgundijci od 1139. do 1383.;
* dinastija Aviz od 1385. do 1581.;
* Španjolski Habsburgovci od 1581. do 1640.;
* dinastija Bragança od 1640. do 1910.

Ukratko, Kraljevina Portugal nastala je u srednjem vijeku kao protusila islamskog širenja na Pirinejskom poluotoku. Poslije tristo osamdeset godina borbe, Portugalci su sredinom 13. stoljeća dovršili *[[Rekonkvista|Reconquistu]]* pod Afonsom III. Zatim u 15. stoljeću Kraljevstva Kastilje, Leóna i Aragone protjerale su Maure iz današnje Španije. Kada su se međunarodne europske ravnoteže promijenile, Portugal je bio prvo kraljevstvo koje je poduprlo veliku kampanju istraživanja preko mora, počevši od kralja Alfonsa Afrikanca i njegovog brata Henrika Moreplovca. U roku od jednog stoljeća, kolonijalizam je potpuno promijenio međunarodni poredak i Portugal je dao život cvjetajućem kolonijalnom carstvu utemeljenom na trgovini. Godine 1581. kruna Portugala prijeći će u ruke kraljeva iz dinastije Španjolskih Habsburgovaca, pa će i njezino kolonijalno carstvo također biti obuzeto od strane španjolskog. Sredinom 17. vijeka pobunom luzitanskog plemstva i buržoazije, Habsburgovci su izgubili zapadnu Iberiju u takozvanom restauracijskom ratu (pt. *Guerra da Restauração*). Novom neovisnom Kraljevinom Portugalom vladat će dinastija Bragança dvjesto sedamdeset godina.

## Lista vladara Portugala

## Povezano
* Predsjednik Portugala
* Lista predsjednika Vlada Portugala

## Vanjske veze
*  Cronologia dos Reis de Portugal  (vremeplov portugalskih kraljeva)

## Napomene

## Reference

## Literatura
Gheorghe Gruia

**Gheorghe Gruia Marinescu** (Bukurešt, 2. listopada 1940. – Ciudad de México, 9. prosinca 2015.), rumunjski rukometaš, trener i sportski djelatnik. Igrao je na poziciji desnog vanjskog, a smatra ga se jednim od najboljih rukometaša svih vremena.

Rođen u Bukureštu 1940. godine, Gruia se rano počeo baviti rukometom te je već početkom 1960-ih godina počeo ostvarivati značajne rezultate. Cijelu igračku karijeru proveo je kao član Steaue Bukurešt, s kojim je 1963. godine osvojio svoj prvi od ukupno osam naslova prvaka Rumunjske. Za reprezentaciju Rumunjske debitirao je 1962. godine te je već 1964. godine osvojio svoj prvi naslov svjetskog prvaka. Tri godine kasnije Rumunjska je osvojila broncu, a Gruia je bio najbolji desni vanjski turnira. Godina 1968. bila je za Gruiju izrazito uspješna - sa Steauom je obranio naslov prvaka, ali osvojio i Kup prvaka, dok je s reprezentacijom osvojio zlato na Univerzijadi u Njemačkoj.

Godine 1970. s Rumunjskom je ponovo postao svjetski prvak, a dvije godine kasnije u Münchenu osvojio je broncu na Olimpijadi; s 37 golova bio je najbolji strijelac na Igrama. Godinu dana kasnije, Gheorghe Gruia otišao je u mirovinu. Godine 1978. preselio se u Meksiko, gdje je radio na popularizaciji rukometa i gdje je proveo ostatak života. Trenirao je nekoliko meksičkih klubova, a u dva je navrata bio i izbornik reprezentacije Meksika. U Meksiku je zbog svog djelovanja dobio titulu "oca rukometa".

Iz aktivnog rukometnog rada povukao se 1991. godine, a godinu dana kasnije IHF ga je proslasio najboljim igraćem svih vremena. Godine 2000. našao se i na popisu igrača koji su bili u užem izboru za igrača XX. stoljeća. Umro je 2015. godine u Meksiku od posljedica srčanog udara.
Herrera (provincija)

**Herrera** (španjolski: *Provincia de Herrera*) je jedna od 10 provincija na koji je Panama administrativno podjeljena.

Provincija se nalazi na jugu Paname, prostire se na Poluotoku Azuero, sa sjevera graniči sa provincijama Veraguas i Coclé, na zapadu sa Provincijom Los Santos i na istoku sa Tihim oceanom. 

## Karakteristike
Provincija ima površinu od 2,362 km², na kojoj je 2020. živilo 118,982 stanovnika.

Provincija je administrativno podjeljena na 7 okruga (distrikta); Chitré, Las Minas, Los Pozos, Ocú, Parita, Pesé i San Lorenzo. 
Administrativni centar provincije je grad Chitré.

## Historija

Provincija je osnovana krajem 1914. pod imenom *Azuero*, sa sjedištem u Chitréu, već na početku 1915. promjenjeno joj je ime u *Herrera*. 

## Izvori

## Vanjske veze

* ''Gobernación de Provincia de Herrera''
Chitré

**Chitré** je distrikt od 56,568 i grad od 48,479 stanovnika na jugozapadu Paname u Provinciji Herrera u kojoj je administrativni centar.

## Geografija

Chitré se nalazi na Poluotoku Azuero, udaljen 253 km jugozapadno od Cuidad Paname i svega 5 km od Panamskog zaljeva.

## Historija

Chitré je izrastao iz sela koje je 1844. postalo sjedište župe. Službeno je osnovan 1848., a od 1915. je administrativni centar novoosnovane *Provincije Herrera*.
## Privreda i transport
Današnji Chitré je trgovište za povrće i stoku. Od industrijskih pogona ima destilerije rakija i punionice pića.

Autoputom Belisario Porras povezan je sa Panameričkim autoputom i svim ostalim većim gradovima u zemlji.

Grad ima i aerodrom *Alonso Valderrama* (IATA: MPCE, IATA: CTD)

## Reference

## Vanjske veze

* ''Municipio de Chitré'' (službene stranice)
Coiba

**Coiba** (španjolski: *Isla de Coiba* ili *Isla de Quibo*) je otok u Tihom oceanu na jugozapadu Paname, koji administrativno pripada Provinciji Chiriquí.

## Karakteristike

Smještena otprilike 48 km od najbližeg kopna Panamske prevlake, Coiba je živila izolirana, pa ima puno endemskih vrsta.

Otok je dug oko 32 km od sjevera prema jugu i širok 16 km od istoka prema zapadu. 
Coiba ima površinu od 503 km², i uzdiže se do maksimalne nadmorske visine od 425 metara.  

Otok ima najveći koraljni greben na istočnom Tihom oceanu. Kako je više od 90 godina bio zatvor (sve do 2004.) čak je 80 % njegovog orginalnog 
šumskog pokrova sačuvano. Danas je čitav otok Nacionalni park kog je UNESCO 2005. uvrstio na Lista svjetske baštine u Americi.

Coiba je jezgro Nacionalnog parka Coiba sa svojih 124 km² uglavnom netaknute tropske prašume. 
Coiba je brdovit otok, brojnih rijeka od kojih je najveća Rio Negro (Crna rijeka). 
U džunglama Coibe žive majmuni urlikavci, grimizne are (Ara macao) i kukmasti orlovi (Morphnus guianensis), vrste koje su gotovo izumrle po Panami.

Coiba je stanište 20 vrsta endemskih ptica kao što je čiopa (Cranioleuca dissita), agutija (Dasyproctae coibae), ogrnutih urlikavaca, oposuma, bjelorepih jelena i preko 30 vrsta šišmiša.

## Izvori

## Vanjske veze

* ''Isla Coiba'' (na portalu Coiba National Park)
Coiba (nacionalni park)

**Nacionalni park Coiba** na jugozapadu Paname, prostire se na Otoku Coiba i 38 manjih otoka i po okolnom moru u Zaljevu Chiriqui.  

## Karakteristike

Park se prostire na više od 270,125 hektar od tog 216,500 ha po moru, i 53,625 ha po otocima. Pored zaštićene morske zone, postoji i tampon zona od dodatnih 160,700 ha. 

Zaštićene od hladnih vjetrova i efekta El Niña, tropske prašume na Coibi su stanište brojnih endemskih vrsta sisavaca, ptica i biljaka, zbog stalne evolucije novih vrsta. One su i posljednji egzil za brojne ugrožene vrste životinja kao što je kukmasti orao (Morphnus guianensis).

Park je izvanredan prirodni laboratorij za naučna istraživanja, a more pruža ključnu ekološku vezu sa tropskim istočnim Tihim oceanom za tranzit i opstanak pelagičnih riba i morskih sisavaca.

## Historija

Park je osnovan zakonom 26. jula 2004.

UNESCO je 2005. uvrstio Nacionalni park Coiba na Lista svjetske baštine u Americi.

## Izvori

## Vanjske veze

* ''Coiba National Park'' (službene stranice)
Madungandí

**Guna de Madugandí** je domorodački kotor u Provinciji Panamá u Panami. 

Taj kotar se nalazi na sjeveroistoku Paname, sa sjevera graniči sa Regijom Guna Yala sa istoka sa Provicijom Darién i sa juga sa Provincijom Panamá. 

## Karakteristike
Guna de Madugandí ima površinu od 2,076 km², na kojoj je 2010. živjelo 4,271 stanovnika.

## Historija

Taj kotar stvoren je 1996. i dat domorodačkim indijancima Cuna. 

Put do te autonomije bio je dug, nemilosrdno iskorištavanje svih resursa i represija policije doveli su do ustanka indijanaca u februaru 1925. i proglašenja 
njihove kratkotrajne *Republike Tule*. 
Nakon dugotrajnih natezanja i pregovaranja panamska je vlada 1953. potpisala sporazum sa Cunama i obećala im autonomiju i zaštitu. 

Cune žive u malim naseljima u gornjem toku Rijeke Bayano; Akua Yala, Ibedí, Pintupu, Icandí, Piria, Cuinupdi, Nargandí, Ogobnawila, Diwar Sikua, Capandi i Tabardi.. 

## Izvori

## Vanjske veze
* ''Gobernación de la comarca Guna Madungandí''