open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Sanpoil

**Sanpoil** (San Poil, .n.selixtcl'n, Nesilextcl'n; Kod Lewisa i Clarka Hihighenimmo), pleme ili grupa plemena američkih Indijanaca porodice Salishan sa rijeke Sanpoil i Nespelem Creeka i na Columbiji niže od Big Benda u Washingtonu. pravi sanpoili sastojali su se od bandi Kathlpuspustenak, Saamthlk, Shnhsulauhuwa (Shahsulauhuwa), S-hulalstu, Snaakau, Snukeiltk, Stkukualkuhunak, Swathlwathlaskink i Snpuiluk. Od 1872 nalaze se na rezervatu Colville. Brojno stanje 1892. bilo je 300.
## Ime
Naziv Sanpoil ponekad je pisana i u francuskom obliku Sans Poils, što znači 'wjitout bristles' ili 'hairless', no vjerojatnije je da je ta rijeć indijanskog porijekla. javlja se i u oblicima Sans Puelles, Sinapoils, Sinipouals, Sinpaivelish, Sinpohellechach, Sinpoilschne i Siur Poils.
## Sela i bande
Bez Nespelem Indijanaca, njihovih najbližih rođaka Sanpoili su imali sljedeća sela i bande
* Enthlukaluk, selo, milju i pol od ušća Sanpoila.
* Shahsulauhuwa, banda iz sela Hahsulauk.
* S-hulalstu, u selu Hulalst. Pripada im i ribarski područje Nhohogus.
* Hwatsam, zimski logor.
* Kakamkam, na otocima u rijeci Sanpoil, blizu ušća.
* Kathlpuspustenak, u selu Kathlpuspusten.
* Ketapkunulak, na obalama columbije, istočno od Sanpol Rivera.
* Snaakau, u selu Naak.
* Npokstian, zimski logor.
* Snpuiluk u selu Npuiluk, na ušću Sanpoil Rivera, pripadaju im logori: Snkethlkukwiliskanan i Kethltselchin; zimski logori Tsaktsikskin i Nthlahoitk.
* Saamthlk u selu Saamthlk.
* Skekwilk, na zapadnoj strani Sanpoil Rivera, oko milju od ušća.
* Snputlem, istočna obala Sanpoil Rivera, oko 8 milja od ušća.
* Snukeiltk u selu Snukeilt, na zapadnoj strani Columbije, oko poča milje od ušća Spokane. 
* Stkukualkuhunak u selu Tkukualkuhun.
* Swathlwathlaskink u selu Wathlwathlaskin.

## Historija
Sanpoil populacija 1700.-te iznosila je oko 1700 duša, a 1800. i 1850. ima ih oko 1.300. Dolaskom bijelih naseljenika 1841. dolaz do konflikata, i do 1905. preostalo ih je 324 na rezervatu Colvile, a 1909 178. Sa SAD-om Sanpoli nisu potpisali nijednog ugovora a 1850. priključuju se plemenu Colville sa kojima će 1872. utemeljenjem rezervata Colville biti smješteni na istom zajedno s svojim rođacima Nespelem. Danas se vode kao dio konfederacije * 'Confederated Tribes of the Colville Reservation' *.

Sanpoili (kao i Nespelimi) su opisani kao narod koji se ignorantski ponaša prema mametanju kršćanske vjere, i striktno se drži svojih običaja i religije. Jedan opis iz 1870. kaže da su najmanje civilizirani i najnezavisnije pleme Washingtona koje je bogato konjima i stokom, i potpuno zadovoljno svojim načinom života, da neće ništa prihvatiti što im god vlada ponudi, osim doktora i vjeroučitelja. 
## Literatura
* Ray, Verne F. (1954). The Sanpoil and Nespelem: Salishan Tribes of Northeastern Washington. New Haven: Human Relations Area Files.
## Izvori

## Vanjske veze
* Sanpoil
Senijextee

**Senijextee** (Lake, Sinixt. Možda su identični sa Lahanna kod Lewisa i Clarka), pleme Salishan Indijanaca s obje obale Columbije, od Kettle Fallsa do kanadske granice, te dolina Kettle Rivera, i Arrow Lakesa u Britanskoj Kolumbiji. Pleme je u vrijeme Lewisa i Clarka (1805.) nazivano Lahanna. Godine 1820. otvorena je trgovačka postaja kompanije Hudson Bay, ali su ostali neuznemirivani sve do pokrštavanja 1846. koje provodi jezuitski Otac Adrian Hoecken, koji je utemeljio ljetnu misiju *St. Paul at the Falls* godine 1870.

Pleme je opisano kao lovci i ribari koji trguju svojim krznima, dobro obučenima i uhranjenim, miroljubivim, prijateljski raspoloženim, i kršćanima po vjeri. Iste ih je godine bilo 239. Za dvije godine (1872.) uz još nekoliko plemena sakupili su se na rezervatu Colville. Danas ovdje žive u konfederaciji s ostalim plemenima pa se više ne popisuju posebno.

Senijextee su najsrodniji plemenu Sanpoil.

## Vanjske veze
* Sinixt Nation
Siletz

**Siletz**, Izumrlo i najjužnije pleme američkih Indijanaca porodice Salishan koje je obitavalo uz rijeku Siletz u Oregonu. Njihovi najbliži srodnici su Tillamook Indijanci, čiji su možda ogranak. O njihovom brojnom stanju nije gotovo ništa poznato osim što je populacija raznih Tillamook-plemena iznosila oko 1.500 (1780), što je procjena skromnog Mooneya, i čiji je broj 1930. spao na svega 72 duše.

Siletzi, su prema NAHDB-u 1700. imali možda oko stotinu duša, a isti broj se navodi i za 1800.-tu godinu. Godine 1855. oni vjerojatno sudjeluju u Ratovima Rogue River, nakon čega 1856. odlaskom u rezervat Siletz (Coast Reservation), gube svoj identitet. Na rezervat su dopremljeni i ostaci 24 razna nadvladana plemena, danas organizirana u plemenski savez Confederated Tribes of Siletz Indians, među kojima možda imaju potomaka, to su, viz: Alsea, Chasta Costa, Chetco, Chinook, Kus, Siuslaw, Shasta, Umpqua, Macanotin, Joshua, Coquille, Tututni, Molala, Tillamook, Rogue River, Dakubetede, Kwatami (Sixes), Galice Creek, Salmon River, Kalapuya, Naltunnetunne, Yaquina, Yuki i Klickitat.

## Vanjske veze
* Siletz 
* Siletz Indians
Sinkaietk

**Sinkaietk** (Southern Okanagon, Lower Okanagon), južna grana Isonkuaíli ili Okanagon Indijanaca nastanjeni u središnjem dijelu sjevernog Washingtona. Ponekad se klasificiraju zajedno sa Okanagonima i nazivaju Southern ili Lower Okanagon. Sinkaietki su se sastojali od četiri bande poznate kao Kartar, Konkonelp, Tonasket i Tukoratum. Posljednja banda Tukoratum zajedno sa skupinom .tskowa'xtsEnux ili Moses Columbia uči će u sastav plemena Sinkakaius. Kao i ostali Okanagoni to su bili lovci, ribari i sakupljači (bobice i korjenje) koji su zime provodili u polupodzemnim nastambama a ljeti u kolibama od hasura ili kore. Prakticirali su ritualni izolaciju 'nećistih' (menstrualnih) djevojaka i trudnih žena koje su djecu rađale u posebno za to izgrađenim izoliranim nastambama. Jezično pripadaju porodici Salishan. Danas sa Colville Indijancima žive na rezervatu Colville u Washingtonu.

## Izvori
Sinkakaius

**Sinkakaius** (Sinkaquaiius), /"*between people*"/ pleme iz grupe kontinentalnih Salishana naseljenih između rijeke Columbia i Grand Couleeja u Washingtonu. Sinkakaiusi su nastali od pripadnika bandi Tukoratum (koji pripadaju u Sinkaietke) i .tskowa'xtsEnux (iz grupe Sinkiuse).
Sinkakaius Indijanci zajedno sa plemenima Sinkiuse, Chelan, Methow i Wenatchi ponekad se klasificiraju u Columbia Indijance koji sami sebe kolektivno nazivaju Sinseloxw’i’t (ili “big river people”), čiji članovi danas poglavito žive na rezervat Colville.

## Literatura
* Teit, James A. (1928). The Middle Columbia Salish. University of Washington Publications in Anthropology 2:83-128. Seattle

## Izvori
Sinkowarsin

**Sinkowarsin**, jedna od bandi Indijanaca u području rijeke Kolumbije u Washingtonu za koje Teit (1864-1922) smatra da bi mogli biti porijeklom od Sinkiuse ili Columbia Indijanaca. Prema drugim autorima klasificiraju se u Wenatcheeje, a obje grupe pripadaju porodici Salishan. Sinkowarsine 1811. susreće Thompson, a kaže za njih da imaju oko 120 obitelji, odnosno 800 duša.

## Vanjske veze
* Respect and Kind Attention
Sishiatl

**Sishiatl** (Seechelt, Sechelt; Siciatl), pleme Salishan Indijanaca nastanjeno u Britanskoj Kolumbiji, Kanada, na Jervis i Seechelt Inletu, otoku Nelson Island i južnim dijelovima otoka Texada, a danas na rezervatu na poluotoku Sechelt.

## Jezik
Jezik sechelt govori se na u obalnom području Britanske Kolumbije, a domorodački mu je naziv ʃáʃíʃáɬɵm s praktičnim izgovorom Shashishalhem.

## Ime
Naziv Seechelt ili Sechelt (* 'land between two' * waters) dolazi od domorodačkog Siciatl /c = eng. sh/, koji se kod Comoxa javlja u obliku Niciatl. Anglizirani oblik Sechelt dolazi iz jezika Comox Indijanaca ʃíʃáɬ, imena dijelu poluotoka Sechelt.

## Lokalne skupine
Sishiatli se sastoje od 4 lokalne skupine od kojih su Skaiakos i Tuwanek pravi Sishiatli, a druge dvije Kunechin s Jervis Inleta i Tsonai s Deserted Baya porijeklom od Kwakiutla iz Fort Ruperta.

## Etnografija
Sishiatli su sjedilački Indijanci koji se bave prvenstveno ribolovom. Socijalno, postojale su tri kaste ili klase: poglavice, plemići i donja klasa, kojoj pripadaju i robovi, a poglavito su ratni zarobljenici. Njihovi potomci ne moraju se nadati rangu slobodnog čovjeka. 
Kod Sishiatla, po svemu sudeći, nije bilo tajnih društava koja čine veoma važan faktor u životu drugih plemena Sjeverozapadnih Indijanaca. Potlatch je prakticiran, a i šamani oba spola imali su velik utjecaj. Potomstvo se računalo po muškoj liniji a poliginija uobičajena. 
Sishiatli su tipično Sjeverozapadnoj obali vješti drvorezbari. Ispred kuća podižu visoke rezbarene stupove, prema Mooneyu, prije komemorativni nego totemski. Religija je animizam s regulacijom mnogih postavljenih tabua. Glavna božanstva su sunce i "Great Wanderer". Svoje mrtve sahranjuju u rezbarenim drvenim sanducima postavljenim iznad tla.

## Populacija
Populacija je 1780., prema Mooneyu, iznosila oko 1,000. Hill-Tout (1902.) navodi da ih ima 325, a najmanja je bila 1909,, svega 244. Prvih godina 2000.-te ima ih nešto preko 1,000.

## Vanjske veze
* Sechelt Territories 
* Sechelt Indians
* Sechelt 
* The Sechelt Language
* Sechelt, British Columbia
Snoqualmie

**Snoqualmie** (Snoqualmoo), pleme Salishan Indijanaca sa Puget Sounda duž rijeka Snoqualmie i Skykomish u američkoj državi Washington. Snoqualmie su se sastojali od od tri lokalne skupine poznate pod imenima Skykomish i Stakta'ledjabsh sa rijeke Skykomish i Snoqualmie vlastiti sa istoimene rijeke uključujući i sela u Cherry Valleyu. Rana populacija iznosila je oko 500 (1700.), a 1857., dvije godine nakon potpisivanja ugovora Point Elliot, preostalo ih je prema Swantonu 225. Jezično Snoqualmie su najsrodniji plemenima Duwamish, Muckleshoot, Puyallup i Nisqually (jezik južni puget sound salish), sa kojima pripadaju skupini Twana. U suvremeno vrijeme ima ih oko 650. Kulturno pripadaju Sjeverozapadnoj obali. 

## Literatura
* Tollefson, Kenneth D. (1987). &quot;The Snoqualmie: A Puget Sound Chiefdom.&quot; Ethnology 26:121-136.

## Vanjske veze
* Snoqualmie Tribe Vision Statement 
* Snoqualmie
Spokan

**Spokan** (Spokane; Lartielo, kod Lewisa i Clarka) /ima Spokane znači "*children of the sun*,"/ pleme američkih Indijanaca porodice Salishan koje u ranom 19. stoljeću, prema Lewisu i Clarku, živi u blizini rijeke Spokane i Little Spokane u sjeveroistočnom Washingtonu. Pleme je tada brojalo oko 600 duša.

Ostali nazivi za Spokane su Lêcle'cuks (Wasco); Lar-ti-e-lo, kod Lewis & Clarka (1806); S&lt;small&gt;E&lt;/small&gt;noxami'na&lt;small&gt;E&lt;/small&gt;x, kod Okanagona; Sinkoman kod Kutenaja.

Među sobom Spokane su podijeljeni na 3 lokalne grupe: a) Lower Spokan ili Chekisschee sa rijeke Spokane, uključujući i današnji rezervat Spokane; b) Upper Spokan ili Little Spokan ili Sineeguomenah u dolini rijeke Little Spokane i svu zemlju istočno od donje Spokane pa do Idaha. ; c) South ili Middle Spokan ili Sintootoo sa donjeg Hangmans Creeka, i na jug do zemlje plemena Skitswish.

O Spokanima se čuje tek dolaskom ekspedicije Lewisa i Clarka sredinom prvih godina 19. stoljeća ,a njihovu populciju Mooney procjenjuje na 1,400 (1780), dok je prema Teitu iznosila oko 2.700. Lower i Middle Spokani i dio Upper Spokana smješteno je na agenciju Colville, a ostatak na rezervat Flathead. Godine 1905. popisano je 277 Lower Spokana i 177 Middle i Upper Spokana na agenciji Colville i 135 na rezervatu Flathead. U današnje vrijeme ima ih oko 600 u Montani i 2.100 u Washingtonu na rezervatima Spokane i Colville

## Jezik
Jezik pripada porodici Salishan, a srodan je sa Kalispel.

## Vanjske veze
* Spokane Indian Tribe
* The Spokane Nation
Squaxin

**Squaxin** (Squaxon, Squakson) Pleme Salishan Indijanaca s North Baya na Puget Soundu u Washingtonu, danas, njih oko 400, na rezervatu Squaxin Island.

Squaxini, ili kako ih još nazivaju "*People of the Water*," sastoje se od sedam podplemena Noo-Seh-Chatl s Henderson Inleta, Steh Chass s Budd Inleta, Squi-Aitl na Eld Inletu, Sawamish/T'Peeksin na Totten Inletu, Sa-Heh-Wa-Mish na Hammersley Inletu, Squawksin na Case Inletu i S'Hotle-Ma-Mish na Carr Inletu, koja su na rukavcima južnog Puget Sounda, živjela sve do ugovora Medicine Creek iz 1854, kada moraju prepustit svoju zemlju SAD.-u, osim jednog otočića dugog 4,5 i širokog 0,5 milje, da im bude glavni rezervat.

Squaxini kulturno pripadaju Sjeverozapadnoj obali. Ribolov (losos) i sakupljanje mekušaca uz obalu i bobica i divljeg voća bili su glavni izvor prehrane. Slično ostalim plemenima Sjeverozapadne obale, vješti su graditelji kanua i drvenih kuća, te vješti u drvorezbarstvu (sanduci i slično).

## Vanjske veze
* Squaxin Island Tribe 
* The Squaxin Island Tribe 
* Squaxin Island Tribe
Staktabsh

**Staktabsh** /= *forest people*/, jedno od plemena ili bandi Salishan Indijanaca sa rezervata Tulalip u Washingtonu.Ovdje ih je zabilježio Mallet (u Ind. Aff. Rep. 198, 1877.), indijanski agent rezervata Tulalip. Ime je dano (Hodge) od obalnih plemena onima u unutrašnjosti .

## Izvori
Suquamish

**Suquamish**, pleme Salishan Indijanaca sa zapadne strane Puget Sounda od Applegate Cove do Gig Harbora u Washingtonu. Suquamishi se dijele na Saktabsh i Suquamish, jezično su srodni Duwamish, Muckleshoot, Nisqually, Puyallup, Sahehwamish i Snoqualmie Indijancima, sa kojima pripadaju grani Nisqually govornika, a jezik im se naziva lushootseed (ili xʷəlšucid, dxʷləšúcid, Puget Salish, Puget Sound Salish). Prema procjenama 1700.-te ih je bilo oko 1,000, dok im broj 2004. iznosi 890 (IHC). sada žive na rezervatu Port Madison u Washingtonu.

## Ime
Naziv Suquamish dolazi po 'majčinskom' selu i zimskom naselju D’Suq’Wub (=“place of clear salt water,” na Agate Passu, prema arheolozima, naseljenom najmanje 2000 godina prije izgradnje najveće, 600 stopa 'duge kuće' Old Man House, izgrađene oko 1815.-te, te zapaljene oko 1870.-te
Pleme Suquamish ne smije se pobrkati sa plemenom sličnog imena, Squamish ili Squawmish.

## Lokalne skupine
* Saktabsh, ova grupa živjela je na Sinclair i Dyes Inletu i jugu otoka Blakely island s naseljima na području Bremertona i Eagle Harboru.
* Suquamish, su sa Liberty Baya u Port Madisonu i na sjeveru otoka Blakely s naseljima u Suquamishu i na Point Monroe.

## Kultura i povijest
Suquamish u području Puget Sounda žive tisućama godina prije nastanka okruga Kitsap (1857.) i države Washington (1889). Svojim tradicionalnim životom ribara, sakupljača i lovaca žive sve do 1880.-tih kada počinje njihova akulturacija i ulazak u suvremeno američko društvo. Od 1880.-tih pa do 1920.-tih njihova djeca od 4 pa do 18 godine silom su odvođena u škole bijelaca gdje nisu smjeli govoriti svojim jezikom, niti su ga malena djeca učila, a zabranjivano im je bilo i održavanje bilo kakvih plemenskih tradicija.
Suquamishi su bili su eksperti u košaraštvu, ribolovu i gradnji velikih drvenih kanua. Konje nisu imali, pa je kanu bio glavno sredstvo za transport roba i ljudi, putovanja i trgovinu, a izrađivali su ih iz jednog komada debla cedra. 
Suvremeni Suquamishi su suveren narod i od SAD.-a federalno priznati. Po podacima ih 1996. bilo ih je preko 780, a rezervat Port Madison nalazi se u okrugu Kitsap. 
Poznatiji poglavica Seattle (1780-1866), čuven po svome pismu (vidi) o zaštiti prirode

## Vanjske veze
* Suquamish 
* Suquamish Indian Tribe
* Suquamish tribe: Port Madison Indian Reservation, Washington
Swallah

**Swallah** (Swalash), indijansko pleme porodice Salishan sa Orcas Islanda (grupa San Juan) na sjeverozapadu Washingtona, danas na rezervatu Lummi. U povijesti su imali četiri sela: Hutta'tchl, na jugoistoku Orcasa; Klala'kamish, na istoku otoka Orcas; Lemaltcha, na otoku Waldron Island; Stashum, ib. Swallah su možda jedan od ogranaka Lummija, jezične porodice Salishan.

## Literatura
* Frederick Webb Hodge, Handbook of American Indians North of Mexico

## Vanjske veze
* Indian Tribe History
Stlpulimuhkl

**Stlpulimuhkl** (Lower Cowlitz), jedna od četiri skupine Cowlitz Indijanaca, porodica salishan, iz jugozapadnog Washingtona. Etnička populacija iznosi oko 200 (1990 M. Kinkade), ali više nitko od njih ne govori materinskim jezikom.

Za razliku od Lower Cowlitza, Upper Cowlitz su poznati kao Taidnapam i govore šahaptinskim jezikom.

## Izvori
Sunteacootacoot

**Sunteacootacoot** (Sun-tea-coot-a-coot), jedna od neidentificiranih skupina Salishan Indijanaca što su u 19. stoljeću živjeli između rijeka Thompson i Fraser u Britanskoj Kolumbiji, Kanada. Spominje ih Ross (u Fur Hunters, i, 145, 1855).

## Literatura
* Frederick Webb Hodge, Handbook of American Indians North of Mexico

## Vanjske veze
* The Fur Hunters Of The Far West
Wenatchee

**Wenatchee** (Winatshipum, Wina't:ca, Piskwaus).- Naziv za više bandi i par malenih plemena Američkih Indijanaca porodice Salishan u područjima rijeke Wenatchee, Methow i područja uz jezero Chelan u Washingtonu. Pleme 1855. sudjeluje u potpisivanju ugovora 'Yakima', ali ne odlaze na rezervate. Po jeziku su im najsrodniji Columbia Indijanci (Sinkiuse). Negdje 1780. (prema Mooneyu), pleme je brojalo oko 1,400 duša.

## Ime
Sami sebe ovi Indijanci nazivaju **.s.npeskwau'zux**, od čega su druga plemena napravila naziv Pisquow, odnosno Pisquouse ili Piskwaus. Imenom Wenatchee nazvali su ih Wasco Indijanci, što je postalo i popularan naziv za njih. Naziv Winatshipum izgleda ima isto porijeklo kao i Wenatchee. Yakima naziv *winätshi*, označava 'rijeku što izvire iz kanjona' (odnosno 'river issuing from a canyon,'). Naziv Wenatchee, pa stoga i Winatshipum, označavali bi 'narod na izvoru /rijeke Wenatchee', pritoke Columbije na kojoj žive Yakima Indijanci. Ovo potvrđuje i naziv Klickitat Indijanaca Awena'tchela, to jest &quot;people at the coming- out or source,&quot; još je jedna varijanta istog imena, te nam ukazuje na lokaciju plemena u susjedstvu Yakima na izvorima rijeke Wenatchee. 

## Podjela
*Plemena*
* *[[Sinia'lkumuk]]*, na Columbiji, između Entiat Creeka i rijeke Wenatchee. 
* *[[Sinkumchi'muk]]*, na ušću Wenatcheeja. 
* *[[Sinpusko'isok]]*, na pritokama Wenatcheeja, na mjestu Leavenwortha. 
* *[[Sintia'tkumuk]]*, duž Entiat Creek.
* *[[Stske'tamihu]]*, 6 milja nizvodno od grada Wenatchee. 

Bande
* Camiltpaw, na istočnoj obali Columbije. 
* Shanwappom, na izvorima Klickitata
* Siapkat, zapadna obala Columbije, oko Bishop Rocka. 
* Skaddal, rijeka Klickitat, zapadna obala Yakime, a kasnije nasuprot ušća Selah Creeka.

## Kultura
Područje Platoa rijeke Columbije poznato je po posebnom tipu kulture koju su razvila sva tamošnja plemena. Ona pripadaju po porijeklu u više porodica a najveće su Shahaptian, sa spomenutim plemenima Klickitat i Yakima, te plemena Salishan koja dijelom isto živi na Platou, među ostalima pripadaju im i pleme ili plemena Wenatchee, Indijanci Columbia, Chelan i drugi. Svi imaju kulturu vezanu uz ribolov i kopanje korijenja. Rani izvještaji spominju ova plemena kao prave ihtiofage (ichtiophagia) s veoma slabim zubima.

## Wenatchee danas
Wenatchee danas žive na rezervatu Colville u konfederaciji 'Confederated Tribes of the Colville Reservation' koju čine zajedno s plemenima: Chelan, Colville, Entiat, Lake, Methow, Moses-Columbia, Nespelem, Nez Perce of Chief Joseph’s Band, Palus, Sanpoil i Sinkaietk. Rezervat se prostire na 2,100 četvornih milja. Takozvani 'Confederated Tribes of the Colville Reservation' vode su kao suvereni narod i frderalno su priznato pleme s preko 9,000 pripadnika. Vidi Colville Indian Reservation.

## Vanjske veze
* Wenatchee, Swanton
Camiltpaw

**Camiltpaw** /='people of Kamilt'; tako imenovani prema svome poglavici/, jedna od bandi  Wenatchee ili Pisquow Indijanaca, jezična porodica Salishan, koja je obitavala na istočnoj strani rijeke Columbia u Washingtonu (u bliziniLower Crab Creeka). Camiltpawi su obuhvaćeni ugovorom iz 1855. nakon čega su smješteni sa Yakima Indijancima na rezervat Yakima, gdje možda još imaju potomaka.

Ostali nazivi za njih: Kah-milt-pah, Kamilt-pah, Kamiltpah. Poznatiji poglavica bio je William Yallup,

## Izvori

## Vanjske veze
*
Shanwappom

**Shanwappom** (Shanwappum, Pswanwapam ?), jedna od bivših manjih bandi Wenatchee Indijanaca, porodica salishan, koji su u ranom 19. stoljeću živjeli na gornjim vodama rijeka Cataract (Klickitat) i Tapteel  (danas poznata kao Yakima). Spominju ih Lewis i Clark koji ih nalaze 1805, i za koje kažu da ih ima oko 400.

Swanton Shanwappome navodi kao jednu od bandi Wenatcheeja, a i Mooney ih također klasificira u Pisquow. Prema Hodgeu oni su isto što i Pswanwapam . 

## Izvori
Siapkat

**Siapkat** (Seapcat), ogranak Pisquows Indijanaca koji su nekada živjeli na istočnoj obali Columbije, oko Bishop Rocka i Milk Creeka u Washingtonu (nasuprot današnjeg grada Malaga), a kasnije u okrugu Kittitas. Uz ostale susjedne skupine obuhvaćeni su ugovorom u Camp Stevensu iz lipnja 1855. ,  a 1876. spominju se kao jedna od 14 konfederiranih Yakima bandi, gdje još možda imaju potomaka među plemenima sa rezervata Yakima u Washingtonu.

## Izvori
Skaddal

**Skaddal**.-Indijansko pleme isprva naseljeno na rijeci Klickitat, kasnije na zapadnoj obali rijeke Yakima, pa zatim nasuprot Selah Creeka u Washingtonu. U vrijeme njihovog kontakta s ekspedicijom Lewisa &amp; Clarka (1806.) brojali su 200 osoba.
Godine 1846. spominje ih Robertson kao *Skaddal Indians* i navodi da ih ima 400. 
Skaddali su bili lovci na jelene i losove a bavili su se za ribu i trgovinom sa Eneeshur i Skilloot Indijancima. Mooney ih klasificira kao jednu od bandi Pisquows (Wenatchee) Indijanaca, porodica Salishan.

## Izvori
Copalis

**Copalis**, /značenje nepoznato/ pleme iz grupe obalnih Salishan Indijanaca sa rijeke Copalis i pacifičke obale Washingtona, između Joe Creeka i Grays Harbora. Lewis i Clark 1805. procjenjuju im broj na 200 i navode da imaju 10 velikih drvenih kuća. Copalisi etnički čine jedno od plemena šire grupe Lower Chehalis Indijanaca te su srodni ostalim plemenima te grupe, s Wynoochee i Humptulips. –Glavno naselje bilo im je Oyhut.

## Vanjske veze
* Copalis Beach History
Twana

**Twana** (Tu-a'd-hu, Tuwaduh; vlastiti nazivi), indijanski narod ili grupa od 3 plemena (Quilcine, Tulalip, Skokomish) porodice Salishan nastanjeni na obje strane Hood Canala u američkoj državi Washington. Danas pod imenom Skokomish žive na rezervatu Skokomish u Washingtonu.

## Ime
Twana, u značenju "a portage," sami sebe nazivali su Tu-a'd-hu ili Tuwaduh, dok naziv Skokomish (vidi), dobivaju po vodećoj skupini. Indijanci Luckiamute nazivali su ih Wi'lfa Ampa'fa ami'm. Značenja ovih naziva nisu poznata.

## Jezik
Jezik twana, ima više dijalekata, a zajedno sa jezicima Indijanaca Lushootseed ili Puget Sound Salish, Southern Puget Sound Salish, Skagit i Snohomish čine posebnu skupinu u porodici Salishan.

## Plemena
Eels (1877) navodi 3 plemenske skupine Twana, ali ukupno ih je bilo 9 (Dabop, Quilcine, Dosewallips, Duckabush, Vance Creek, Hoodsport, Tahuya, Duhleap i Skokomish), od kojih su najveći bili Skokomish. Edward S. Curtis navodi za njih 5 stalnih naselja :
* Kolsid (Squilsedbish, Saulsedbsh, Quilcene), na zaljevima Quilcene i Dabop Bay. Ova skupina poznata je i kao Quilcene ili Colcine.
* Skokomish (Skokobsh), oko Annas Baya i uz rijeku Skokomish. danas na rezervatu Skokomish.
* Slchoksbish, na obje obale Hood Canala, od Seabecka i Oak Harbora do Squamish Harbor i Port Gamble. 
* Soatlkobsh ("Middle People"), na obje obale Hood Canala
* Tulalip (Du-hle-lips, Chlelapgh), obje obale kanala pa do Union Cityja

## Sela
Smith (1941) nabraja njihova sela:
* Habha'b, na ušću rijeke Hamma Hamma River, pritoke Hood Canala.
* Li'liwap, na Hood Canal.
* Skoko'bsh, na ušću Skokomish Rivera.
* Tule'lalap, na ušću Mission Creeka u Hood Canal.
* Dva 'grada' u Duckabushu i Brinnonu.

## Etnografija
Twane su jedna od plemenskih grupa iz skupine Coast Salisha koja u području fjorda Hood Canala poglavito žive od ribolova i kopanja korijenja, te u manjoj mjeri i od lova. Ovaj kraj pripada kulturnom području Sjeverozapadne obale, tako da je kultura ovih plemena prilično jednoobrazna. Muškarci se bave lovom i ribolovom. Žene su zadužene za kopanje korijenja i sakupljanje gljiva, te školjaka uz obalu. Kanu je glavno transportno sredstvo, a poznaju ga u tri razna oblika, od kojih najveći služi za prijevoz robe za trgovinu sa ostalim plemenima. 
Twane poznaju dvije glavne ceremonije koje se održavaju jednom godišnje, a to su First Salmon Ceremony, kojim počinje sezona lova na lososa, a očuvao se i danas kod Indijanaca Chehalis, Nisqually, Shoalwater Bay, Skokomish i Squaxin Island. Druga ceremonija je First Elk Ceremony, koja se također očuvala do današnjih dana.
Poznati su po košaraštvu.

## Izvori

## Vanjske veze
* The Skokomish Tribe of Indians
* Twana 
* Hamlets line canal's west shore 
* Skokomish Indian Tribe
Humptulips

**Humptulips**, pleme američkih Indijanaca porodice Salishan nasetanjeno na rijeci Humptulips u zapadnom Washingtonu i dijelu Grays Harbora, uključujući i Hoquiam Creek i rijeku Whiskam. Jezično Najsrodniji su Chehalisima. Populacija im je 1888., prema Olsenu, spala na svega 18 duša; 21 (1904).

## Sela
U prošlosti imali su 12 sela:
* Hli'mumi (Curtis, 1907-9), kod North Covea.
* Hoquiam, na Hoquiam Greek.
* Hooshkal (Gibbs), on the north shore of Grays Harbor.
* Kishkallen (Gibbs), sjeverna obala Grays Harbor.
* Klimmim (Gibbs; 1877).
* Kplelch (Curtis), na ušću North Rivera.
* Kwapks (Curtis, 1907-9), ušće North Rivera.
* Mo'nilumsh (Curtis), u Georgetownu.
* Nooachhummik (Gibbs), na obali sjeverno od Grays Harbora.
* Nookalthu (Gibbs), sjeverno od Grays Harbora.
* Nu'moihanhl (Curtis), u Tokelandu.
* Whishkah, na rijeci Whishkah.

## Kultura
Humptulipsi čine dio šire zajednice Lower Chehalis i pripadaju kulturnom području Sjeverozapadne obale. Ribolov, sakupljanje (kopanje korijenja) i nešto manje lov glavni su oblici privređivanja.

## Historija
Chehalis plemena svoju populaciju gube 1850.-tih godina, a njihovi ostaci danas su udruženi u konfederaciju *Confederated Tribes of the Chehalis*, u koju su uz Humptulipse konfederirani i Hoquiam, Hooshkal, Klimmin, Nooskhom, Satsop, Wynooche i Wishkah. rezervat se nalazi u okrugu Grays Harbor.

## Vanjske veze
* Confederated Tribes of the Chehalis
Kwaiailk

**Kwaiailk** /izgovor kvajailk/ (Upper Chehalis).- Indijansko pleme porodice Salishan s gornjeg toka rijeke Chehalis u Washingtonu. Pleme je općenito poznato kao Upper Chehalis a prvi su im rođaci Lower Chehalis, danas nastanjeni na rezervatu Chehalis, utemeljenim za njih 1860. godine. Ostali nazivi za Kwaiailke su *Kwu-teh-ni* (Kwalhioqua), *Stak-ta-mish* /'forest people'/ i *Nu-so-lupsh*, (Sound Indijanci).

Brojno stanje iznosilo je 400 (1700.); 400 (1800.); 216 (1855.; prema Gibbsu); Lower i Upper Chehalis →149 (1906.); 382 (1984.).

Kwaiailki su bili sjedilačko obalno pleme lovaca i sakupljača, te prvenstveno ribara. Stalna zimska sela Kwaiailka, kao i kod Chehalisa, sastojala su se od velikih kuća od cedrovih dasaka, okrenutih uvijek prema vodi od koje su živjeli, i koje su bile njihove glavne prometnice za putovanje u unutrašnjost. Ekonomija, koja kod njih ima jako uporište na bogatstvu rijeka, kao i kod drugih susjednih plemena, znatno je ovisna i od sakupljana bobica i kopanja korijenja koje se sakupljalo u planinama. Njihova putovanja u unutrašnjost, radi sakupljanja hrane, često bi kombinirali da se uz kanue kreću i pješice i na konjima. Konje je pleme dobilo prije 1800. vjerojatno trgovinom od plemena Klickitat.

Poznavalac Indijanaca, Swanton, navodi njihovo selo i ogranak Cloquallum.

## Vanjske veze
* The Confederated Tribes of the Chehalis
* Kwaiailk
Lower Chehalis

**Lower Chehalis**, kolektivni termin za nekoliko Salishan-plemena aa donjeg toka rijeke Chehalis u zapadnom Washingtonu. Hodge u njih ubraja Indijance Satsop, Wenatchee, Whiskah, Humptulips i druge  manje skupine koje ne imenuje. Ford ovaj termin ograničava (u Ind. Aff. Rep 1857 i 1858) tek na plemena Grays Harbora. Jezik Lower Chehalis je nestao  dok se kod Upper Chehalisa, od kojih se razlikuju i po tome što nisu imali konje , ušćuvao do danas. Pripadaju im sela i plemena: Chiklisilkh, Copalis, Hoquiam, Hooshkal, Humptulips, Kishkallen, Klimmim, Klumaitumsh, Nickomin, Nooachhummilh, Noohooultch, Nookalthu, Noosiatsks, Nooskoh, Wynoochee i Wishkah. Pleme Satsop donekle se razlikuje od ostalih skupina.

## Izvori

## Literatura
*Frederick Webb Hodge, Handbook of American Indians North of Mexico

## Vanjske veze
*Washington Indian Tribe History
Satsop

**Satsop**, pleme američkih Indijanaca porodice Salishan sa Satsop Rivera, pritoke Chehalisa, na području današnjeg okruga Grays Harbor u Washingtonu. Kroz povijest Satsopi su popisivani zajedno sa Chehalisima. Prema podacima Lewisa i Clarka (1806.) bilo ih je 700 u 38 kuća. Godine 1888 preostalo ih je tek 12., a u popisu 1904. više se ne spominju.

Jezik Satsop Indijanaca razlikuje se od ostalih dijalekata kojim se služe susjedna Lower Chehalis plemena, i jezično su bliži sa skupinama Upper Chehalis ili Kwaiailk. 

## Izvori
Wishkah

**Wishkah** (Whiskah, Whishkah), manja skupina Lower Chehalis Indijanaca, porodica salishan, sa istoimene pritoke Chehalisa u zapadnom Washingtonu. O njima se zna dosta malo, osim pod kolektivnim nazivom Lower Chehalis, među kojima bi mogli imati potomaka. Ime im dolazi od chehaliskog hwish-kahl =&quot;*stinking water*&quot;.

## Izvori
Wynoochee

**Wynoochee**.- Salishan pleme s rijeke Wynoochee, pritoke Chehalisa u zapadnom Washingtonu. Kultura im je tipična za Sjeverozapadno obalno područje kao i njihovim rođacima Copalis i Humptulips, s kojima čine grupu poznatu kao Lower Chehalis. Sve ove Chehalis grupe poznate su zbog svojih kanua kao 'canoe-men', a riba, prvensteveno losos, glavna im je hrana. Zimska naselja sastojala su se od cedrovih kuća, izgrađene uz rijeke. Rijeke su naravno bile njihove glavne trgovačke rute. –Godine 1864. ova plemena završavaju na rezervatu Chehalis gdje tvore konfederaciju poznatu kao 'The Confederated Tribes of the Chehalis', okrug Grays Harbor u Washingtonu. Članovi konfederacije su: Hooshkal, Humptulips, Klimmin, Nooskhom, Satsop, Wynooche, i Wishkah. Na rezervatu danas ima oko 900 Indijanaca, no nisu zasebno popisivani . Vidi Chehalis.

## Izvori
Snchalik

**Snchalik**, jedna od sedam skupina Colville Indijanaca porodice salishan  koji su nekoć čivjeli uz rijeku Columbia na području današnjeg okruga Ferry u američkoj državi Washington. Njihovo glavno selo zvalo se Nchaliam, a nalazilo se nedaleko današnjeg Incheliuma na području rezervata Colville. Grad je prozvan po imenu sela ove skupine a značenje mu je * 'where big water meets small water' * .

## Izvori
Snkuasik

**Snkuasik**, ogranak Colville Indijanaca (prema Ray-u, 1932.), porodica Salishan, koji su živjeli na rijeci Colville, na suprotnoj obali od grada Daisy u selu Nkuasiam . Kraj u kojem su živjeli danas prolazi autoput što spaja Inchelium i Kettle Falls i nalazi se na području rezervata Colville.

## Izvori
Clahoose

**Clahoose** (Klahoose, , Klashoose, Tlahoos), jedno od plemena salishan (Comox) Indijanaca koji su živjeli na Toba Inletu u Britanskoj Kolumbiji, Kanada. Govorili su dijalektom jezika comox. Populacija im je 1904. iznosila 73.

Ostali nazivi za njih kod raznih autora su Tlahū’s (Boas), Klahous, Cle-Huse (Schoolcraft), Clayhoosh (Whymper).

## Izvori
Eëksen

**Eëksen** (Eeksen, Ē′exsẹn), jedna od skupina ili plemena Comox Indijanaca, jezična porodica salishan, koji su živjeli uz Oyster Bay južno od rijeke Campbell, na istočnoj obali kanadskog otoka Vancouver. Govorili su dijalektom jezika comox. Spominje ih Boas 1887 .

## Izvori
Homalko

**Homalko** (Xwémalhkwu, Homalco, Em-alcom, Qoē’qoma*tl*xo), pleme salishan Indijanaca iz skupine Comox, čiji se plemenski teritorij nalazi na Bute Inletu u kanadskoj provinciji Britanska Kolumbija. Populacija im je 1908. iznosila 89. 

Danas se službeno vode kao Xwemalhkwu Indian Band. Govore istočnim dijalektom jezika Éy7á7juuthem.
## Izvori
Kakekt

**Kakekt**, izumrlo pleme salishan Indijanaca koji su živjeli na Cape Lazu, na istočnoj obali otoka Vancouver, u kanadskoj provinciji Britanska Kolumbija. Govorili su jezikom comox. Spominje ih antropolog Boas u MS., B. A. E., 1887

## Izvori
Kaäke

**Kaäke** (Kaake, Qā’āqē), Salishan pleme nekad naseljeno na jugoistočnoj obali otoka Valdez u kanadskoj provinciji Britanska Kolumbija. Govorili su dijalektom jezika comox a Swanton ih navodi kao jednu njihovu lokalnu skupinu. Navodi ih Boas u MS, B. A. E., 1887. Nestali.

## Izvori

## Vanjske veze
* Comox
Sliammon

**Sliammon**, pleme Salishan Indijanaca, ogranak Comoxa, nastanjeni na Malaspina Inletu u kanadskoj provinciji Britanska Kolumbija. 
Sliammoni su danas jedna od četiri nacija porijeklom od Comoxa (ostale tri su Klahoose, Homalco i Comox) a žive na 6 reezrvata na pacifičkoj obali Britanske Kolumbije oko jezera Powell Lake (Sunshine Coast; vidi) sa plemenskim središtem u Powell Riveru. Rezervati su: Harwood Island 2 (na otoku Harwood), Kahkaykay 6, Paukeanum 3 (na otoku Cortes), Sliammon 1, Tokenatch 5 i Toquana 4. Populacija im iznosi oko 1,000.

Sliammoni su dugo vremena bili zapostavljani sa naučne strane, i tek se sredinom 1930.-tih ozbiljnije počeo njima baviti američki antropolog Homer Barnett, koji se prvenstveno interesira za potlatch. 
Njihova kultura pripada području Sjeverozapadne obale. Ribolov, sakupljanje divljeg voća i bilja i kopanje korijenja osnovni su načini pribavljanja hrane. Njihove kuće, dugout-kanui od cedrovine, totemski stupovi i drvorezbarstvo i košaraštvo ne zaostaju za onima plemena Kwakiutla, Tsimshiana i drugih kulturno srodnih plemena. Cedar je osnovna sirovina na kojoj počiva materijalna kultura plemena Sjeverozapadne obale, i samih Sliammona. Od cedrovine izgrađuju svoje kuće, kanue, rezbarene sanduke, i drugo, a od unutrašnje mekane kore (liko) rogožinu, ogrtače, prekrivače, konopce, kape, trake za povezivanje i drugo. Kanui mogu biti dugi do 50 stopa (15 metara) i široko 6 do 8 stopa (1,8 do 2,5 m). Kanu je glavno prijevozno sredstvo, bez kojega ne bi mogli otići u lov, ribolov i posjete drugi selima. Košaraštvom se bave žene tijekom dugih hladnih zimskih mjeseci.

## Literatura
* *Dorothy M Kennedy and Randy Bouchard*, Sliammon Life, Sliammon Lands.

## Vanjske veze
* sliammon First Nation 
* Sliammon 
* Sliammon First Nation
Tatpoös

**Tatpoös** (Tat'poos), danas nestalo pleme salishan Indijanaca, uže skupine Comox, koji su nastanjivali istočni dio velikog otoka Valdes, pred istočnom obalom Vancouvera u kanadskoj provinciji Britanska Kolumbija. Govorili su dijalektom jezika comox. Spominje ih antropolog Boas u MS, B. A. E., 1887

Drugi autori lociraju ih na sjeveru otoka Quadra, sjeverno od plemena Kaäke
## Izvori
Comiakin

**Comiakin** (Qwum’yiqun’), pleme Salishan Indijanaca u dolini rijeke Cowichan na jugoistoku kanadskog otoka Vancouver. Govorili su jezikom cowichan, a Swanton ih vodi na popisu kao jedno od 15 njihovih podgrupa. Populacija im je 1904. iznosila 57.

## Vanjske veze
* Cowichan Indians of Canada
Lilmalche

**Lilmalche**, jedno od dva Salishan plemena sa otoka Thetis pred jugoistočnom obalom otoka Vancouver u Kanadi. Ovo pleme sastojalo se 1904. od svega 19 pripadnika. Hodge i Swanton vode ih kao dio Cowichana a * 'Canadian Indian Office' * kao dio Penelakuta plemena koje živi na otocima Kuper i Galiano.

## Literatura
* Frederick Webb Hodge, Handbook of American Indians North of Mexico

## Vanjske veze
* Cowichan Indians of Canada
Kelatl

**Kelatl** (Q&lt;small&gt;E&lt;/small&gt;lā'tl), najuzvodnije od plemena iz skupine Cowichan (uža grupa Stalo), porodica salishan, sa rijeke Fraser u kanadskoj provinciji Britanska Kolumbija. Njihovo središte bio je grad Asilao blizu današnjeg Yalea. Spominje ih Boas u *Rep. Brit. A. A. S.* (1894)

## Izvori
Penelakut

**Penelakut**, pleme Cowichan Indijanaca sa otoka Kuper i Galiano pred obalom Vancouvera u kanadskoj provinciji Britanska Kolumbija. Populacija im je 1902 iznosila 181; 145 (1906). Njihovi su ogranci možda Lilmalche i Tsussie ili Yekolaos sa otoka Thetis. Danas, njih oko 300 živi na četiri rezervata u Kanadi: Galiano Island 9, Kuper Island 7, Tent Island 8  i Tsussie 6  i 500 van rezervata . Jezično pripadaju porodici Salishan.

## Izvori

## Vanjske veze
*Penelakut Indians
Yekolaos

**Yekolaos** (Yéqolaos, Tsussie), jedno od dva plemena iz skupine Cowichan, jezična porodica salishan, koja su naseljena na otoku Thetis pred jugoistočnom obalom otoka Vancouver u Britanskoj Kolumbiji, Kanada. Prema Hodgeu, ako su identični sa plemenom Tsussie, onda im je populacije 1904. iznosila 53. 

Na današnjem rezervatu Tsussie 6 žive pripadnici plemena Penelakut, jednog drugog cowichanskog plemena.
## Izvori
Sammamish

**Sammamish** (Samamish, s-tsah-PAHBSH ).- Jedna od lokalnih skupina Duwamish Indijanaca iz doline rijeke Sammamish u zapadnom Washingtonu, porodica Salishan. Ime Sammamish došlo je od indijanskog "*Samena*" u značenju "*hunter*" + sufiks –*mish* u značenju * 'people' *. Sami sebe oni nazivaju *s-tsah-PAHBSH* ili "willow people." Sammamishi pripadaju široj grupi hah-chu-AHBSH ili "*people of the lake*", što se odnosi na jezero Washington, a koji su grana Duwamisha. 'Narod vrbe' (*Willow People*) gradili su sebi stalna naselja koja su se sastojala od 'dugih kuća' izgrađenih od cedrovine. Najveće naselje bilo im je *tlah-WAH-dees* sa ušća Sammamisha. Rijeku i Indijance bijelci su nazvali Sammamish, Squak, Simump, i Squowh. Indijanci su živjeli od rijeke kao i od jezera Washington, gdje su hvatali ribu, divlje ptice i drugu divljač. Također su sakupljali i kopali korijenje wapato i bobice. Tijekom zime ostajali su u svojim 'dugim kućama', dok su se ljeti razbili u skupine koje bi se raspršile duž obale rijeke i jezera.

U prvoj polovici 19 stoljeća Sammamishi su mogli brojati oko 200 duša, na koliko je procijenjeno 1832. dolaskom ljudi kompanije Hudson Bay. Nakon potpisivanja ugovora 1854. i 1855. dolazi do rata između Indijanaca i bijelaca. Indijancima ugovor ne odgovara, pa pokušava pregovarati indijanski agent Doc Maynard. Ne vrijedi. Indijanci su tvrdoglavi a 1856. neki od njih učestvuju u bici *Battle of Seattle*, koja se odigrala 26 siječnja. Nakon bitke Sammamishi su preseljeni na Fort Kitsap i rezervat Port Madison. Potomaka danas imaju na rezervatima Tualalip i Suquamish.

## Vanjske veze
* Bothell -- Thumbnail History 
* Hodge
Thluwi'thalbsh

**Thluwi'thalbsh**, pleme srodno Sammamishima, šire skupine Duwamish, koje je živjelo u području Union Baya u američkoj državi Washington. Godine oni i Sammamishi, nazivani kolektivno Lake Washington, preseljeni su na istočnu obalu otoka Bainbridge a nakon toga na Eliot Bay, te naposljetku na Tulalip School Superintendency .

## Izvori
Musqueam

**Musqueam** (xʷməθkʷəy̓əm), pleme Stalo Indijanaca, šire grupe Cowichan, porodica Salishan, naseljeno na sjevernoj obali delte Fraser Rivera u kanadskoj provinciji Britanska Kolumbija. U ovom kraju žive oko 4.000 godina , a njihova kultura je tipična za plemena Sjeverozapadne obale.

Populacija im je 1906. iznosila 96; 1.196 (2008); 1.236 (2010) . Glavno selo bilo im je Male.

Ostali nazivi za njih su: Miskwiam, Misqueam, Musqueeam, Musqueom, Qm&lt;small&gt;E&lt;/small&gt;'çkoyim
## Rezervati
Pleme Musqueam danas živi na tri malena rezervata, to su Musqueam 2, Musqueam 4 i Sea Island 3

## Izvori

## Vanjske veze
*Musqueam 
*Musqueam
N'quatqua

**N'quatqua** (Anderson Lake Indian Band), jedna od bandi Upper Lillooet Indijanaca sa istoimenog jezera Anderson Lake u Britanskoj Kolumbiji, Kanada. Populacija im je 1902. iznosila 66. Danas žive na 6 rezervata: Anderson Lake 5, Nequatque 1, Nequatque 2, Nequatque 3, Nequatque 3a i Nequatque 4.

## Vanjske veze
* Welcome to N’Quatqua
Koksilah

**Koksilah**, pleme Cowichan Indijanaca u dolini Cowichan na istočnoj obali otoka Vancouver nasuprot otoka Admiral Island u kanadskoj provinciji Britanska Kolumbija. Populacija im je 1904. iznosila svega 12. Potomaka vjerojatno imaju na rezervatu Koksilah Indian Reserve.

## Literatura
* Frederick Webb Hodge, Handbook of American Indians North of Mexico

## Vanjske veze
* Cowichan Tribes 
* Indian Tribeal History
Dothliuk

**Dothliuk**, jedna od četiri glavnih teritorijalnih skupina Muckleshoot Indijanaca koja je obitavala do ranog 20. stoljeća u području kod današnjeg grada South Prairie, u blizini gdje Cole Creek utječe u South Prairie Creek, pritoku rijeke Carbon River.

## Vanjske veze
* The Town of South Prairie: A Brief History
Skopamish

**Skopamish** (Skop-ABSH) /od "skop", "*first big and then little*," odnosno "*the people of the variable stream*"/, jedna od četiri teritorijalne skupine Muckleshoot Indijanaca koje je živjelo duž gornjeg toka Green Rivera u Washingtonu blizu današnjeg Auburna. Populacija im je 1863. iznosila 183. Potomci im danas žive na rezervatu Muckleshoot, gdje su nakon ugovora Point Elliot (1855.), preseljeni zajedno sa skupinama Stkamish i Smulkamish sa White Rivera.

## Vanjske veze
* Muckleshoot Reservation - Puget Sound, Washington
Smulkamish

**Smulkamish**, jedna od 4 teritorijalne skupine Muckleshoot Indijanaca sa gornjeg toka rijeke White River, pritok Puyallupa, u Washingtonu. Sela Smulkamisha nalazila su se na mjestu rezervata Muckleshoot i kod današnjeg Enumclawa. Godine 1870. bilo ih je 183. Potomci im danas žive na rezervatu Muckleshoot.

## Vanjske veze
* White River Journal
Syilalkoabsh

**Syilalkoabsh**, jedna od saliških skupina podređena Skopamishima sa Green Rivera u američkoj državi Washington. Spominje ih Mallet u Ind. Aff. Rep. (188, 1887). U Hodgeovo vrijeme (rano 20. stoljeće) živjeli su sa Muckleshoot Indijancima na agenciji Tulalip, gdje više nisu posebno popisivani, pa im brojno stanje nije poznato.

## Izvori
Snonowas

**Snonowas** (Nanoose; Snaw-naw-as), pleme salishan Indijanaca iz šire skupine Nanaimo, naseljeni nekada oko zaljeva Nanoose na istočnoj obali otoka Vancouver, u kanadskoj provinciji Britanska Kolumbija. Populacija im je 1909. iznosila svega 14.

Danas oni sebe nazivaju Snaw-naw-as, i jedno su od pet Te'mexw plemena u koje uz njih pripadaju i, viz.: Songhees (Lekwungen), Beecher Bay (Scia'new), T'Souke i Malahat. Svako od ovih pet plemena bili su potpisnivi Douglaskog ugovora iz sredine 19. stoljeća. Pleme danas broji 226 pripadnika (Registered Indian Population by Sex and Residence April 2010, Indian and Northern Affairs Canada) od ukupno 1 459 peioadnika Te'mexw-populacije. Locirani su na jednom rezervatu (53.4 hektara) na sitočnoj obali Vancouvera, blizu Lantzvillea, oko 10 km sjeverno od Nanaima.
 
Ostali nazivi za njih su Nanoos, Sno-no-wus, Sno-uo-wus. Hodge klaže da govore jezikom cowichan.
## Izvori
Basha'labsh

**Basha'labsh**, jedna od devet skupina Nisqually Indijanaca, porodica salishan, koji su živjeli na Mashell Creeku i rijeci Nisqually u okrugu Pierce u Washingtonu. 

Glavno selo nalazilo se na Mashell Creeku blizu Eatonvillea .

## Izvori
Sekw’el’wás

**Sekw’el’wás** (Cayoose Creek; Cayoose Creek Band), jedna od bandi ili prvih nacija Lillooet Indijanaca, danas nastanjeni u blizini Lillooeta u Britanskoj Kolumbiji, Kanada, na rezervama Cayoosh Creek 1, Pashilqua 2 i Pashilqua 2a.

Populacija im iznosi oko 160
## Izvori
T'it'q'et

**T'it'q'et** (Lillooet vlastiti), jedna od bandi Upper Lillooet Indijanaca sa Fraser rivera, na mjestu gdje joj se priključuje Cayoosh Creek. Prema kanadskom uredu za Indijanske poslove (1904) sastojali su se od dvije skupine, jedna koja je brojala 57 i druga od svega 6 osoba. Danas pod imenom T'it'q'et First Nation ili Lillooet Indian Band čine dio nacije Stl'atl'imx ili Lillooet. Naseljeni su na rezervatima: Kilchult 3, Lillooet 1, Lillooet 1a, Mccartney's Flat 4, Riley Creek 1b, Seton Lake 5 i Towinock 2.

## Vanjske veze
* T'it'q'et 

## Literatura
* Frederick Webb Hodge, Handbook of American Indians North of Mexico
Yisha'ktcabsh

**Yisha'ktcabsh**, jedno od nekoliko lokalnih skupina Nisqually Indijanaca, porodica salishan, koji su u ranom 19. stoljeću živjeli uz jezero Nisqually, na području današnjeg okruga Pierce u Washingtonu . 

## Izvori
Yokwa'lsshabsh

**Yokwa'lsshabsh**, jedna od devet skupina Nisqually Indijanaca porodice salishan, koji su u 19. stoljeću živjeli u bazenu rijeke Nisqually, na Muck Creeku i susjednom predjelu uz Nisqually , okrug Pierce. Na ušću Mucka u Nisqually nalazilo se njihovo glavno selo. 

## Izvori
Boothroyd

**Boothroyd**, ogranak Thompson ili Ntlakyapamuk Indijanaca, prodica salishan, sa rijeke Fraser u Britanskoj Kolumbiji, Kanada. Ovim nazivom obuhvaćena su sela Spaim, Kimus, Tzaumuk, Suk i Nkattsum. Populacija im je 1902. iznosila 159; 263 (2008). Govore jezikom Nłeʔkepmxcín.

## Izvori
Boston Bar

**Boston Bar** (Boston Bar First Nation), jedna od bandi Ntlakyapamuk (Ntlakapamux) Indijanaca iz Fraser Canyona u kanadskoj provinciji Britanska Kolumbija. Ime dolazi po gradiću Boston Bar prozvanom po zlatonosnom pijesku i sprudima rijeke Fraser iz kojeg su u vrijeme zlatne groznice vadili zlato mnogi tragači što su brodovima dolazili poglavito iz Bostona. Izvorni indijanski naziv grada bio je Quayome.

Danas žive u sljedećim rezervatima: Austin's Flat 3, Boston Bar 1a, Boston Bar 8, Boston Bar 9, Boston Bar 10, Boston Bar 11, Bucktum 4, Kopchitchin 2, Paul's 6, Scaucy 5, Shrypttahooks 7 i Tuckkwiowhum 1.
## Izvori
River of No Return

***River of No Return*** () je američki vestern film snimljen 1954. u režiji Otta Premingera. Protagonist filma je udovac Matt Calder (koga glumi Robert Mitchum) koji nakon izlaska iz zatvora želi započeti novi život na američkom Sjeverozapadu zajedno sa malim sinom (koga tumači Tommy Rettig), a koji je dotada bio pod skrbi barske pjevačice Kay Weston (koju glumi Marilyn Monroe). Radnja prikazuje, kako sticajem okolnosti, sve troje moraju putovati riječnim splavom kroz divljinu, te se suočavati sa raznim nedaćama, uključujući divlje životinje, Indijance, ali i Kayinog nasilnog i pokvarenog zaručnika, kockara Harryja Westona (koga glumi Rory Calhoun). *River of No Return* je predstavljao ambiciozan projekt za studio 20th Century Fox, koji je nastojao iskoristiti novu tehniku Cinemascope, te je u tu svrhu film sniman na netaknutim prirodnim lokacijama u kanadskoj provinciji Alberta. Snimanje su, pak, obilježili brojni problemi, prije svega svađe između Premingera i Monroe, koja je inzistirala na metodskoj glumi, ali i Mitchumov alkoholizam. Nakon premijere je River of No Return dobio uglavnom loše kritike, a i Monroe i Preminger su poslije tvrdili da im je to najlošiji film u karijeri.

## Uloge
*Robert Mitchum ..... Matt Calder
*Marilyn Monroe ..... Kay Weston
*Tommy Rettig ..... Mark Calder
*Rory Calhoun ..... Harry Weston
*Douglas Spencer ..... Sam Benson 
*Murvyn Vye ..... Dave Colby

## Reference

 
## Vanjske veze

*
The Bridges at Toko-Ri

***The Bridges at Toko-Ri*** () je američki ratni film snimljen 1954. u režiji Marka Robsona. Predstavlja adaptaciju istoimenog romana Jamesa Michenera. Protagonist, koga glumi William Holden, je advokat i veteran Drugog svjetskog rata koji je nakon izbijanja rata u Koreji kao mornarički rezervist mobiliziran i poslan da služi kao pilot na nosaču aviona. Radnja prikazuje njegove napore da se prilagodi odvojenosti od porodice i riziku od pogibije, kao i pripreme za veliki zračni napad na strateški važan most u Sjevernoj Koreji.

*The Bridges at Toko-Ri* je snimljen nedugo nakon završetka rata, uz punu suradnju američke mornarice, koja je sineastima na raspolaganje kao lokacije stavila dva nosača aviona (*[[USS Oriskany (CV-34)|USS Oriskany]]* i *[[USS Kearsarge (CV-33)|USS Kearsarge]]*), kao i najsuvremenije avione i helikoptere. Film, koji je, između ostalog, sadržavao neke od prvih scena helikopterskog spašavana ju historiji ratovanja, se odlikovao i dojmljivom završnom scenom zračnog napada, zbog koje je osvojio Oscar za specijalne efekte.

Kritičarima je, međutim, daleko više upao u oči zbog tada iznenađujuće mračnog i pesimističnog tona za takvu vrstu filmova, kao i toga da protagonist otvoreno iskazuje nezadovoljstvo i propituje vlastito sudjelovanje u ratu. Usprkos toga, *The Bridges at Toko-Ri* je doživio uspjeh kino-blagajnama.

## Uloge
* William Holden ... Poručnik Harry Brubaker
* Grace Kelly ... Nancy Brubaker
* Fredric March ... Kontraadmiral George Tarrant
* Mickey Rooney ... Zastavnik Mike Forney
* Robert Strauss ... "Beer Barrel"
* Charles McGraw ... Kapetan fregate Wayne Lee
* Keiko Awaji ... Kimiko
* Earl Holliman ... Nestor Gamidge
* Dennis Weaver ... Obavještajni oficir (van špice)

## Reference

## Vanjske veze

* 
*
A Lesson in Love (razvrstavanje)

***A Lesson in Love*** (na engleskom "Lekcija iz ljubavi") može označavati:

* međunarodni naslov švedskog filma *[[En lektion i kärlek]]* iz 1954. godine, rež. Ingmar Bergman
* ''A Lesson in Love'' (film, 1931), američki igrani film, rež. Casey Robinson
* *[[Emmanuelle 3: A Lesson in Love]]*, francuski erotski TV-film iz 1994. godine, ul. Krista Allen