Bombardiranje Singapura (1941)

**Bombardiranje Singapura** koje se dogodilo 8. prosinca 1941. godine bio je strateški napad Japana na britanske položaje u Singapuru, koji je tada bio dio Tjesnačkih naselja. Ukupno 17 japanskih bombardera Mitsubishi G3M iz *[[kōkūtai]]ja Mihoro*, koji su doletjeli iz Thủ Dầu Mộta, bombardiralo je Singapur oko 4:30 ujutro, nedugo nakon japanskog iskrcavanja u Maleziji u sklopu Malajske kampanje. Do ovoga napada, populacija Singapura nije znala da se Drugi svjetski rat proširio i na Daleki istok.

Izvorni planovi za zračni napad uključivali su 34 aviona iz *[[kōkūtai]]ja Genzan* te 31 iz *[[kōkūtai]]ja Mihoro*, a mete su bile britanske vojne baze te Keppelova luka. Šest eskadrila iz obaju grupa poletjele su iz Vijetnama u noći 7. prosinca 1941. godine, međutim avioni su upali u loše vrijeme te su se razdvojili; nakon nekoliko propalih pokušaja regrupiranja, poručnik Nīchi Nakanishi naredio je povlačenje i tako umanjio potencijalno puno veće bombardiranje. Na kraju je samo 17 aviona iz *[[kōkūtai]]ja Mihoro* uspjelo doći do Singapura neometano i na vrijeme.

Britanski su radari detektirali japanske avione oko sat vremena prije dolaska; britanski su borbeni avioni bili spremni, međutim zahtjev poručnika Tima Vigorsa za ometanjem japanskih aviona je odbijen jer se maršal Robert Brooke-Popham bojao da bi protuzračna obrana mogla pucati na britanske avione, iako je Vigors bio izrazito sposoban pilot s iskustvom noćnih letova još od Bitke za Britaniju. Također, Brooke-Popham je vjerovao da su britanski avioni prikladniji za dnevne letove, a ne noćne; ironično, Britanci su imali 12 Bristol Blenheim Mark IF noćnih aviona, ali koje su koristili u druge svrhe. 

Iako su se sirene oglasile u 4:00 ujutro, ulice su i dalje bile osvijetljene, tako da su Japanci lako pronalazili svoje mete. Sjedište službe koja je bila zadužena za sigurnost u slučaju zračnih napada bilo je prazno, a struja nije isključena jer ni policija ni djelatnici elektrane nisu mogli pronaći djelatnika koji je imao ključ za isključivanje struje (prije napada, održane su samo dvije vježbe isključivanja struje). Kada su japanski avioni napali u 4:30 ujutro, protuzračna obrana odmah je odgovorila, kao i brodice, ali nisu uspjeli oboriti nijedan japanski avion. Izvorna skupina od devet aviona preletjela je Singapur bez ispuštanja bombi kako bi odvukla pažnju britanskih obrambenih snaga od glavne skupine. Napad je službeno završio u 5:00 ujutro, a japanski su se avioni sigurno vratili u bazu u Vijetnamu.

Britanska su postrojenja pretrpjela određenu štetu, a uništen je i određen broj aviona. Ukupno je 61 osoba poginula, a nekoliko je stotina ozlijeđeno. Međutim, iako japansko bombardiranje Singapura nije prouzročilo značajne štete, iznenadilo je Britance, ali i singapursku populaciju, koja do tog trenutka nije znala da je rat došao na Daleki istok. Singapur će u narednom periodu biti meta još nekoliko manjih zračnih napada, međutim uglavnom je bio pošteđen većih bombardiranja dok su se Japanci borili u Malaji. 

## Reference

## Literatura

*Lee, G. B. (1992). Syonan: Singapore under the Japanese 1942–1945 (pp.&nbsp;18, 24). Singapore: Singapore Heritage Society.
*Singapore: An illustrated history 1941 – 1984 (p.&nbsp;16). (1984). Singapore: Information Division, Ministry of Culture
*Tan, B. L. (1996). The Japanese Occupation 1942 – 1945: A pictorial record of Singapore during the war (pp.&nbsp;16, 26–27). Singapore: Times Editions
*Stenman, Kari and Andrew Thomas. *Brewster F2A Buffalo Aces of World War 2* (Aircraft of the Aces). Oxford, UK: Osprey Publishing, 2010. .
*Owen, Frank. *The Fall of Singapore*. Penguin Books, 2001. 
*Burton, John. *Fortnight of infamy: the collapse of Allied airpower west of Pearl Harbor*. Naval Institute Press, 2006. 

## Vanjske veze
*Imperial Japanese Navy Air Assault on Singapore, by Mike Yeo