open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Ključna kost

**Ključna kost** ili **ključnica** (lat. clavicula) je duga kost ramenog obruča, koja ima izgled blago zavojitog slova S. 
Ključna kost se nalazi položena vodoravno, na gornjoj strani prsnog koša. Ključna kost je uzglobljena sa prsnom kosti na medijalnom kraju i ramenim vrhom lopatice na lateralnom kraju.

Ključna kost se obično dijeli na:
* medijalni kraj (medijalna trećina), lat. extremitas sternalis
* srednji dio (srednja trećina) 
* lateralni kraj (lateralna trećina), lat. extremitas acromialis

Polazište i hvatište mišića:
* gornja ploština i prednji rub - polazi deltoidni mišić (lat. musculus deltoideus)
* gornja ploština i stražnji rub - hvata se trapezni mišić (lat. musculus trapezius)
* donja ploština - hvata se potključni mišić (lat. musculus subclavius)
* prednji rub - polazi veliki prsni mišić (lat. musculus pectoralis major)
* stražnji rub - polaze prsnoključnosisasti mišić (lat. musculus sternocleidomastoideus) i prsnopodjezični mišić (lat. musculus sternohyoideus)

## Povezano
Bitka kod Megida (609. pr. n. e.)

U **bici kod [[Megido|Megida]]** 609. pne. je egipatski faraon Neho II teško porazio i ubio judejskog kralja Jošije. Bitka je ostavila snažan dojam na suvremenike, te se spominje u Bibliji i Herodotovoj *Historiji*.

## Pozadina
Godine 612. pne. je babilonski kralj Nabopolasar zajedno sa svojim medijskim saveznicima napao i uništio Ninivu, prijestolnicu Asirskog Carstva. Ostaci asirske vojske su se povukli u Harran, grad u Siriji gdje se princ Ašur-ubalit proglasio kraljem.

Posljednje asirsko uporište se nekoliko godina održalo zahvaljujući podršci egipatskog faraona Psametiha I. Iako su nekoliko decenija ranije Egipat i Asirija bili neprijatelji, Psametih je smatrao da se Asirci moraju podržati odnosno spriječiti da vakuum koji je nastao nestankom njihovog carstva iskoriste Babilonci.

Kada su babilonske snage 610. pne. opsjele Harran, novi egipatski kralj Neho II je prikupio ogromnu vojsku s ciljem da razbije to opsadu. Dio vojske se kretao morem, a dio je morao prijeći kopnom kroz područje Kraljevstva Juda.

Kralj Josija se, s druge strane, odlučio suprotstaviti Egipćanima. Najvjerojatniji motiv je bila procjena da bi njegovo kraljevstvo nakon propasti omrznutih i okrutnih Asiraca moglo uživati slobodu, odnosno tradicionalno savezništvo s Babilonijom.

## Tok bitke
Sam tok bitke je bio prilično nejasan. Historijski izvori, uključujući Bibliju, sugeriraju da Neho II ili nije htio voditi borbu ili je smatrao kako će sama demonstracija veličine egipatske vojske biti dovoljna da se Josija povuče bez otpora. Prije bitke je došlo do pregovora, ali je tokom njih došlo do izdaje, odnosno iznenadnog izbijanja neprijateljstava.

Većina historičara smatra da je Josija, znajući da mu je vojska brojčano slabija, pokušao iznenadnim napadom obezglaviti egipatsku vojsku. Međutim, taj plan se izjalovio i Josijina vojska je uništena. Sam Josije je, prema biblijskim izvorima, pogođen strijelom te nedugo potom umro u Jeruzalemu. Nehova vojska je nakon toga nastavila napredovanje na sjever.

## Posljedice
Nehove snage su uspjele prodrijeti u Siriju, osvojiti Kadeš, prijeći Oront, a konačno i Eufrat, te je Neho II postao prvi egipatski faraon kome je to uspjelo nakon slavnog Thutmosea III. Međutim, egipatska vojska je došla prekasno da bi uspjela spasiti svoje saveznike u Harranu i kralja Ašur-ubalita. Neho se morao zadovoljiti time da ostatke asirske vojske skloni u Karkemiš koji je postao glavno egipatsko uporište u Siriji.

Neho se pri povratku zaustavio kod Jeruzalema i zarobio Josijinog sina Jehoahaza, nametnuo plaćanje danka od 100 talanata srebra i jednog talanat zlata, a za novog kralja postavio Josijinog brata Eliakima, koji je dobio ime Joakim. Smrt Josije, koga židovska tradicija smatra dobrim i pobožnim kraljem, ostavila je snažan dojam na judaizam i stvorila začetke mesijanističkih ideja.
HSKLA

**Hrvatski savez klubova liječenih alkoholičara** (**HSKLA**) je nevladina udruga koja funkcionira kao krovna udruga Klubova liječenih alkoholičara. Savez klubova liječenih alkoholičara Republike Hrvatske osnovan je 14listopada 2000. godine. Sjedište Saveza klubova liječenih alkoholičara Republike Hrvatske je u Zagrebu, Klinika za psihijatriju, alkoholizam i druge ovisnosti Kliničke bolnice "Sestre Milosrdnice". Predsjednik HSKLA je Zoran Zoričić.

Klubovi liječenih alkoholičara sinonim su za rehabilitaciju u alkoholizmu.
U suzbijanju i rješavanju problema vezanih uz pijenje alkoholnih pića i alkoholizam u Hrvatskoj od ranih šezdesetih godina vodeću ulogu ima Zagrebačka alkohološka škola, predvođena psihijatrom Vladimirom Hudolinom. U okvirima sveobuhvatnih socijalno-psihijatrijskih programa osnivaju se i zauzimaju važnu ulogu klubovi liječenih alkoholičara.

## Aktivnosti
Hrvatski savez, udruženja klubova i klubovi organiziraju i niz drugih aktivnosti, sportske igre i večeri poezije, pod motom *sportom protiv ovisnosti*, odnosno *poezijom protiv ovisnosti*.

Klubovi liječenih alkoholičara su otvoreni prema zajednici u kojoj djeluju i da se uz svoju osnovnu djelatnost uključuju i u preventivne aktivnosti na planu suzbijanja problematike vezane uz prekomjerno pijenje, alkoholizam i druge ovisnosti, kao i u programe zaštite i unapređenja duševnog zdravlja i zdravog načina življenja.

HSKLA je pristupio na osnivačkom kongresu 16.-21.10.2007. g. u Udinama (Italija) Svjetskoj organizaciji udruga klubova liječenih alkoholičara (eng. World Association of the Clubs of Alcoholics in Treatment (W.A.C.A.T.)

## Povezano
* Klub liječenih alkoholičara
* Alkoholizam
* Anonimni alkoholičari

Službene stranice:

www.hskla.hr
Joakim

**Joakim** ili **Jehoiakim** ("onaj koga je postavio Jahve", hebrejski: יהוֹיָקִים) bio je kralj Jude. Izvorno se zvao **Eliakim**, a prijestolje je preuzeo u dobi od dvadesetpet godina ([2 Kraljevi] 23:36), te vladao između 609. i 598. pne.. Ponekad se navodi i ime **Jehoikim**. 

Bio je sin kralja Josije i Zebide kćeri Pedaije od Rume. Supruga mu se zvala Nehušta, a sin Jojakin/Joahin. 

Joakimov otac je godine 609. pne. poginuo u bitci kod Megida pokušavajući zaustaviti egipatsku vojsku faraon Nehoa II na njenom pohodu u Siriju. Za novog kralja je izabran Joakimov brat Joahaz. Međutim, nekoliko mjeseci kasnije je Neho II pri povratku iz Sirije došao pod zidine Jeruzalema, zarobio Joahaza, nametnuo danak i za novog kralja imenovao Joakima.

Joakim je poznat po tome što je za vrijeme svoje vladavine dao spaliti jedno od Jeremijinih proročanstava.

Godine 605. pne. su Egipćani poraženi od babilonskog princa Nabukodonosora te je cijeli Levant, uključujući Judu, pao pod babilonsku vlast. Kada Babiloncima 601. pne. nije uspio pokušaj da osvoji Egipat, mnoge države i gradovi u Levantu su se digli protiv Babilonaca.

Tako je i Joakim odlučio da više ne plaća danak Nabukodonosoru. Na to je babilonska vojska 598. pne. došla pod Jeruzalem i započela dugu opsadu. Joakim nije dočekao njen kraj; umro je te ga je naslijedio sin Jojakin.

## Izvori
Bitka kod Hame

**Bitka kod Hame**, koju se ponekad naziva **bitka kod Hamatha**, bila je okršaj koji se oko godine 605. pne. odigrao između babilonske vojske pod princom Nabukodonosorom i ostataka egipatske vojske poražene u prethodnoj bitci kod Karkemiša. Bitka se odigrala u blizini grada Hama na rijeci Oront.

Babilonske kronike navode kako je kralj Nabukodonosor tako iznenadio Egipćane kod Karkemiša da su se oni odmah dali u bijeg. Kod Hame je uspio sustići dio vojske koji je bio najiscrpljeniji od bježanja. Kronike opisuju kako su Babilonci uspjeli ubiti gotovo sve Egipćane, te da se nijedan od njih nije uspio probiti do Egipta.

Historičari vjeruju da Neho nije osobno sudjelovao u bitci, te da je moguće da je riječ bila o zaštitnici njegove vojske, odnosno tek o garnizonu Hame. U svakom slučaju, i ova bitka je dodatno oslabila egipatski položaj na Levantu te učvrstila Babiloniju kao novu svjetsku silu.

## Reference
Indonezijski kalendari

Pod indonezijskim kalendarima se može misliti na:
* Javanski kalendar - složeni kalendarski sistem koji se koristi na ostrvu Java 
* Pawukon - kalendarski ciklus od 210 dana, uglavnom se koristi na ostrvu Baliju 
* Balineski Saka kalendar - lunisolarni kalendar na ostrvu Bali
Nabukodonosor

**Nabukodonosor** ili **Nebukadnezar** je ime nekoliko babilonskih kraljeva:
* Nabukodonosor I;
* Nabukodonosor II, poznat i kao Nabukodonosor Veliki;
* Nabukodonosor III (Niditu-bel), velmoža koji se pobunio protiv perzijskog Darija (522. pne.)
* Nabukodonosor IV (Arakha), koji se također pobunio protiv Darija (521. pne.)

Nabukodonosor se također može odnositi i na:

* Nebuchadnezzar (vino), posebna vrsta boce šampanjca volumena 15 litara
* ''Nebuchadnezzar'' (Matrix) je ime Morpheuisovog broda u science fiction filmovima *The Matrix* i *The Matrix Reloaded*
* Nabuchodonosor (Nab) je ime jednog od likova u Verneovom romanu *[[Tajanstveni otok]]*
* Nebuchadnezzar (Neb) je lik u Brian Jacquesovom ciklusu romana *[[Castaways of the Flying Dutchman]]*
Nabukodonosor II

**Nabukodonosor II** ili **Nebukadnezar II** (rođen oko 630-umro oko 561. pne.) je najveći vladar Novog vavilonskog carstva. Započeo karijeru u vojsci kao činovnik i došao na presto posle smrti svog oca (610). Napao je Judeju i osvojio Jerusalim (587). Obnovio je puteve, hramove u Vavilonu. Po verovanju, za svoju ženu Semiramidu izgradio je viseće vrtove u Vavilonu (vidi i Sedam svetskih čuda), obnovio je Mardukov hram i izgradio Vavilonsku kulu. U svoje vrijeme je bio poznat kao **Nabukodonosor Veliki**, ali je među Jevrejima i hrišćanima stekao negativnu reputaciju zbog uništenja Judeje i vavilonskog ropstva. U 20. veku su ga arapski i irački nacionalisti prigrlili kao svog heroja.

## Biografija
Nabukodonosor je bio prvi po redu sin Nabopolasara, babilonskog kralja koji je Babiloniju osloboditi od asirskog ropstva, a 612. pne. i uništiti Asirsko Carstvo u savezu smedijskim kraljem Kjaksarom. Kako bi se taj savez učvrstio, Nabukodonosor se oženio za medijsku princezu Amitis od Medije.

Nestanak Asirskog Carstva je stvorio vakuum koga je pokušao ispuniti Egipat na čelu s faraonom Nehom II. Nabopolasar je zato bio prisiljen voditi borbe promjenljivog ishoda u Siriji, da bi na kraju komandu nad vojskom prepustio Nabukodonosoru. On je 605. pne. izvojevao odlučujuću pobjedu nad Egipćanima u bitci kod Karkemiša nakon čega je uspostavljena babilonska vlast nad Levantom. Iste je godine Nabopolasar umro, a Nabukodonosor postao novi babilonski kralj.

Prve godine vladavine je Nabukodonosor proveo u uspješnim pohodima protiv Skita i Kimerijaca. S obzirom da mu je brak s medijskom princezom osigurao savezništvo s moćnim susjedom na istoku, Nabukodonosor se uglavnom mogao orijentirati na prijetnje sa zapada. Godine 601. pne. je propao njegov pokušaj osvajanja Egipta, zbog čega je 597. pne. morao ugušiti pobunu u Kraljevstvo Juda|Kraljevstvu Juda, odnosno opsjesti i osvojiti Jeruzalem. Isti se grad ponovno pobunio deset godina kasnije, kada je Nabukodonosor razorio grad i njegove stanovnike odveo u babilonsko ropstvo.

Kasniji pokušaji egipatskih faraona da iskoriste babilonsku slabost, međutim, nisu imali uspjeha. Nabukodonosor se tako umjesto ratovima mogao prepustiti građevinskim projektima. Uz Viseće vrtove je sagradio i obnovio niz hramova u Babilonu, podigao obrambeni zid i luke u Perzijskom zaljevu. 

Godine 567. pne. je poduzeo posljednji pohod na Egipat, koji je završio neuspjehom. Babilonska tradicija tvrdi da je nakon toga pao u melankoliju i počeo proricati propast svog carstva.Posle smrti Nabukodonosora Velikog,Vaviloniju je 539.god. p.n.e.(pre nove ere) osvojio persijski kralj Kir Veliki.

Nabukodonosor je važan lik u Bibliji.
Bitka kod Karkemiša

**Bitka kod Karkemiša** je bio odlučujući sukob koji se godine 605. pne. zbio između savezničke egipatsko-asirske i babilonske vojske te uspostavio babilonsku prevlast nad Bliskim Istokom.

## Pozadina
Godine 612. pne. su združene snage babilonskog kralja Nabopolasara i Medijaca osvojile asirsku prijestolnicu Ninivu. Ostaci asirske vojske su se povukli u grad Harran gdje se princ Ašur-ubalit proglasio kraljem. Iako je bio dugogodišnji neprijatelj Asiraca, egipatski faraon Psametih I im je odlučio priskočiti u pomoć, smatrajući kako će tako spriječiti Babilonce da ispune vakuum nastao propašću Asirskog Carstva, odnosno omogućiti Egiptu da stekne kontrolu nad Levantom i ponovno postane supersila.

Njegovu politiku je nastavio sin Neho, koji je kao faraon 609. pne. poduzeo veliki pohod s ciljem da razbije babilonsku opsadu Harrana. Egipatska vojska je stigla prekasno da spasi grad, ali se zato asirski garnizon sklonio u Karkemiš, koji je postao glavno i strateški izuzetno važno egipatsko uporište.

Babilonci su iste godine osvojili Kumukh, grad koji je nalazio na glavnoj opskrbnoj ruti za Karkemiš. Zbog toga je Neho sljedeće godine pokrenuo novi pohod i osvojio Kumukh te pogubio babilonski garnizon. Nabopolasar je, pak, pokrenuo novi pohod i postavio svoju vojsku kod Qurumatija na Eufratu ali je u januaru 606. pne. bio prisiljen zbog slabog zdravlja vratiti se u Babilon. Njegovu vojsku bez vođe su Egipćani napali i porazili. 

## Tok bitke
Sljedeće godine je Nabopolasar prikupio još jednu veliku vojsku, ali je njeno čelo postavio svog sina Nabukodonosora. Mladi princ se, po svemu sudeći, pokazao daleko uspješnijim vojskovođom od svog oca. Babilonske kronike navode kako je babilonska vojska uspjela prijeći Eufrat i iznenada napasti egipatsku vojsku. Egipćani su bili iznenađeni i dali se u sveopći bijeg. Nabukodonosor se dao u potjeru te je dio te vojske uspio sustići i uništiti u bitci kod Hamatha.

## Posljedice
U bitci kod Karkemiša su nestali posljednji ostaci asirske vojske, a s njima i asirske države. Kolaps egipatske vojske je doveo do kraha Nehovih planova da od Egipta ponovno načini supersilu, a sva područja Levanta su pala pod babilonsku vlast, s time da su Babilonci došli na samu granicu Egipta, a četiri godine kasnije pokušali osvojiti i sam Egipat.

Iako taj pokušaj nije uspio, Babilonija se ovom bitkom nametnula kao najmoćnija država Bliskog Istoka, odnosno na svijetu, a taj će status održati sljedećih pola vijeka.
Pad Harrana

**Pad Harrana** se odnosi na babilonsku opsadu i osvajanje asirskog grada Harrana koje se zbilo 609. pne ili 608. pne. 

## Pozadina

Godine 612. pne. su združene snage babilonskog kralja Nabopolasara i Medijaca osvojile asirsku prijestolnicu Ninivu. Ostaci asirske vojske su se povukli u grad Harran gdje se princ Ašur-ubalit proglasio kraljem. 

Iako je bio dugogodišnji neprijatelj Asiraca, egipatski faraon Psametih I im je odlučio priskočiti u pomoć, smatrajući kako će tako spriječiti Babilonce da ispune vakuum nastao propašću Asirskog Carstva, odnosno omogućiti Egiptu da stekne kontrolu nad Levantom i ponovno postane supersila.

## Tok

Međutim, ta pomoć nije bila u stanju spriječiti novi babilonski pohod, čiji je cilj bilo osvajanje Harrana, a samim tim i konačno uništenje asirske države. Nabopolasar je bio uvjeren da jedino tako može spriječiti buduće prijetnje omrznutih Asiraca  Asirski ljetopisi ne bilježe nijedne događaje iza 610. pne. zbog čega su historičari zaključili da je opsada počela upravo tada. Opsada je potrajala dvije godine i na kraju je grad pao 609. ili 608. pne. . Pretpostavlja se da je na njenom kraju poginuo i sam Ašur-ubalit, iako se dio asirske vojske uspio skloniti u Karkemiš. 

## Posljedice

Egipatski faraon Neho II je pokušao razbiti opsadu, zbog čega je 609. pne. poduzeo veliki pohod. On je doveo do bitke kod Megida i omogućio Egipćanima da preuzmu vlast nad Levantom. Međutim, Egipćani su stigli prekasno da spase Harran, ali su zato uspostavili niz uporišta, uključujući Karkemiš gdje su pružili utočište svojim asirskim saveznicima.

Oko Karkemiša su se sljedećih nekoliko godina vodile borbe s promjenjljivim ishodom. Na kraju su Babilonci pod princom Nabukodonosorom uspjeli u bitci kod Karkemiša odlučno pobijediti Egipćane i uspostaviti vlastitu hegemoniju nad Bliskim Istokom.

## Reference
Marmara Ereğli

**Marmara Ereğli** je gradić i istoimeni distrikt u provinciji Tekirdag u u Marmara u Turskoj. 

Ereğli je udaljen 30 km od grada Tekirdağ, te oko 90 km zapadno od Istanbula na obali Mramornog mora. Naziv Marmara Ereğli se koristi kako bi se razlikovao od druga dva grada po imenu Ereğli (čiji nazivi potječu od grčkog naziva *[[Heraclea]]*) - jednog u provinciji Konya, drugog na obali Crnog mora.

Eregli su oko godine 600. pne. osnovali Grci|grčki kolonisti s otoka Samosa i nazvali **Perinthos**. Kasnije je dobio naziv *Heraclea*. Grad je u historiju ušao po žestokom i tvrdoglavom otporu Filipu II Makedonskom godine 340. pne.

Danas je Marmara poznata kao popularno ljetovalište.
Emain Macha

:*Navan Fort se ne bi smio miješati s [[Navan]]om u [[Okrug Meath|Okrugu Meath]].*

]
**Emain Macha** ili **Emuin Macha** (staroirski, izgovarano ), **Eamhain Mhacha** (suvremeni irski, izgovarano ), ponekad latinizirano/anglicizirano kao **Emania** a na engleskom poznato kao**Navan Fort**, je drevni spomenik u Okrugu Armagh u Sjevernoj Irskoj. Iako se naziva "tvrđavom" ("fort"), smatra se da je prije bila građevina za ritualne i ceremonijalne prigode. Izgleda da je napuštena u 1. vijeku n.e.. Također predstavlja važnu lokaciju u irskoj mitologiji, pogotovo Ulsterskom ciklusu. Navan Fort je Državni historijski spomenik u townlandu Navan, u području Armagha na geografskoj referenci H847 452.

## Reference

* Chris Lynn, *Navan Fort: Archaeology and Myth*, Wordwell Books, 2003
* Ronald Hutton, *Pagan Religions of the Ancient British Isles*, 1991

## Vanjske veze

* visit Armagh 
* Hopes for NI Tourist Centre" (BBC News)
* BBC Timelines
* Environment and Heritage Service page on Navan Fort, with photos 
* Geography in Action: Navan Fort
Fokeja

: *Ovo je članak o drevnom gradu. Za suvremeni grad v. [[Foça]]*

 
**Fokeja** ili **Phokaia** (antgrč. Φώκαια [*Phókaia*], lat. *Phocaea*; suvremena Foça u Turskoj) bio je jonski grčki grad na zapadnoj obali Anadolije. Grčki kolonisti iz Fokeje su osnovali kolonioju Masalija (suvremeni Marseille u Francuskoj) 600. pne., Emporion (suvremeni Empúries u Kataloniji 575. pne. i Eleu (suvremena Velia u regiji Campania u Italiji) 540. pne..

## Reference

## Reference
* Herodotus, *The Persian Wars*, Translated by A. D. Godley, (Loeb Classical Library, Nos. 117-120), Cambridge, MA, Harvard University Press (1920)    &nbsp;
* Pausanias, *Description of Greece*, Books I-II, translated by Horace Leonard Jones; Cambridge, Massachusetts: Harvard University Press; London, William Heinemann Ltd. (1918) .&nbsp;
* Pliny the Elder, ''The Natural History'' (Eds. John Bostock, M.D., F.R.S. H.T. Riley, Esq., B.A.) London. Taylor and Francis, Red Lion Court, Fleet Street. (1855) &nbsp;
* Stillwell, Richard, *The Princeton Encyclopedia of Classical Sites*, (Editors: Richard Stillwell, William L. MacDonald and Marian Holland McAllister) (1976)  &nbsp;
Paprika

**Paprika** je jednogodišnja povrtna kultura uspravne razgranate stabljike, visine 50-80 cm. Listovi su jednostavne građe, sastavljeni su od peteljke i desetak centimetara dugačke uske, jajaste i pri krajevima ušiljene plojke. Pojavljuju se naizmjenično na granama.

Korjenov sistem u odnosu na dobro razvijenu nadzemnu masu, relativno je slabo razvijen. Sastoji se od primarnog korijena koji se najčešće tokom presađivanja ošteti te se horizontalno značajnije razvija bočno korijenje. Večina korijena se razvija plitko u tlu horizontalno se šireći 30 - 50 cm od primarnog korijena te prodirući u dubinu 30 - 60 cm.

Cvijetovi se formiraju nasuprot listovima, najčešće pojedinačno ili rijeđe po nekoliko zajedno. Potpune su građe. Sastoje se od zvonaste čaške svijetlozelene boje koju čini najčešće 5, a ponekad i više lapova i vjenčića sastavljenog od 5 - 8 u donjem dijelu međusobno sraslih latica, najčešće blijede, žučkasto sivkaste ili tamnoljubičaste boje

Prašnika također ima 5, rijeđe do 8, a tučak ima nadraslu peterogradnu plodnicu s puno sjemenih zametaka.

Plod je po botaničkoj klasifikaciji višesjemena boba različitog oblika, veličine i boje koja može biti od blijedožućkaste, svijetlo i tamnozelene, do narandžaste, crvene ili smeđe boje.

## Plodovi paprike
Plod paprike pregradama je podijeljen na više dijelova, a čiji broj uvjetuje i njegov izgled. U unutrašnjosti ploda nalazi se sjemena loža na kojoj se nalazi glavnina sjemenki, dok je manji dio i na stjenkama pregrada. Ovisno o krupnoći ploda i razvijenosti sjemene lože u plodu paprike može se razviti do 500 sjemenki.

## Unutrašnjost ploda paprike
Sjeme paprike je bubrežastog oblika, glatke površine i blijedožućkaste boje. Dužina sjemena je 3 - 4 mm, širina 2 - 3 mm i debljina do 1 mm. U jednom gramu ima 150 - 200 sjemenki.

## Sjeme paprike
Sjemenka se sastoji od sjemene ljuske koja obavija sjemenku, endosperma u kojem se nalazi rezervna hranjiva tvar neophodna za početni razvoj mlade biljke, klica koju čine supke i klicin korjenčić, te pupka kojim je sjeme bilo pričvrščeno za sjemenu ložu.
Sjeme uz povoljne uvjete čuvanja može zadržati klijavost do 5 godina.


Datoteka:Red capsicum and cross section.jpg |Paprika
Datoteka:Cubanelle Peppers.jpg |Čili paprika
Datoteka:Compact orange pepper plants.jpg |Stablo narandžaste paprike
Datoteka:Thai peppers.jpg |Tajlandska paprika
Arhajski period

Naziv **Arhajski period** koriste arheolozi kako bi označili najraniji period neke kulture. Najčešći primjeri su:
* Arhajski period u Amerikama (8000. pne.&ndash;1000. pne.)
* Arhajski period u Grčkoj (750. pne.&ndash;480. pne.)
* Rani dinastijski period Egipta (3100. pne.&ndash;2600. pne.)
Lehi

**Lehi** moze označavati:

U mormonizmu:
* Lehi (prorok Knjige Mormonove), prorok *Knjige Mormonove* iz 7/6. vijeka pne.
* Lehi, sin Helamanov, još jedan prorok *Knjige Mormonove* u kasnom 1. vijeku pne.
* Lehi, nefitski vojni komandant u *Knjizi Mormonovoj*
* Lehi, sin Zoramov u *Knjizi Mormonovoj*

Mjesta:
* Lehi, lokacija u jugoistočnoj Palestini/Izraelu koja se spominje u biblijskoj priči o Samsonu. Mjesto se danas zove *Ramath Lehi* = Brdo čeljustio.
* Lehi (Utah), grad u Utahu
* Lehi, tradicionalno mormonsko poljoprivredno naselje u Mesi u državi Arizona

Ostala značenja:
* Lehi (organizacija), jevrejska cionistička militantna grupa koja je operirala za vrijeme Britanskog mandata Palestine (također poznata kao "Sternova banda")
Krčag

**Krčag** ili **vrč** je keramička posuda s drškom koja služi za čuvanje i lijevanje tekućine.

Izreka "krčag ide na vodu dok se ne razbije" u prenesenom značenju znači bahato ili slično ponašanje koje može trajati neko vrijeme, ali ne zauvijek.

## Povezano
* Krigla
* Aquamanile
Olpe

**Olpe** se može odnositi na:
* vinski vrč
* Olpe (Kansas)
* Olpe (Nemačka)
* Distrikt Olpe u Njemačkoj
Kouros

**Kuros** (, mladić) je tip statue mladića karakterističan za arhajski period grčke skulpture (650. godina p.n.e – 500. godina pne.). Prvi kurosi su izrađivani od drveta i nisu se očuvali do danas. Od sedmog veka pne. Grci su ih vajali u kamenu alatkama od gvožđa. Kurosi od mermera su izrađivani na ostrvima Paros i Samos.

Ovaj termin se od kraja 19. veka koristi da opiše skulpturu nagog čoveka. Tada se smatralo da sve ove statue predstavljaju boga Apolona.

Skulpture kurosa su se pojavile u grčkoj umetnosti pod uticajem drevnog Egipta. To se vidi iz njihovih ukočenih poza koje podsećaju na skulpture egipatskih kraljeva. Grci su videli te statue u Egiptu gde su odlazili radi trgovine. Kurosi uvek zakoračuju desnpm nogom, leva je ležerno u pozadini, dok su ruke u stavu kao da nešto nude.

Kurosi su uvek nagi i predstavljaju mladića adolescenta. Izrazi njihovih lica ukazuju na kulturne uticaje sa Krita: kose su im često upletene na način popularan u Minojskoj civilizaciji, dok su im oči rađene u egipatskom maniru koji je kopija kritskog uzora. Kasniji primerci kurosa su predstavljeni u opuštenijim pozama.

U prvo vreme verovalo se da kurosi imaju magičnu moć. Postoje dokazi iz sedmog veka pne. koji potvrđuju da su kurosi imali ulogu poklona hramovima ili spomenika na grboljima. O njihovoj funkciji obično je svedočio natpis na pijedestalu. Izradu kurosa su mogli da plate samo vrlo bogati aristoktare.

Smatra se da kurosi nikada nisu imali funkciju predstavljanja realne osobe (portreta).

U šestom veku pne. kurosi su vajani u mermeru i u ogromnim dimenzijama, tri do četiri puta većim od prirodnih. Najveći očuvani kurosi su podignuti na Samosu za vreme tiranina Polikrata. Visoki su 5 metara.

Posle šestog veka pne. skulpture kurosa su počele da izlaze iz mode, a zamenile su ih realističnije predstave ljudi. Ovo vreme je obeležio i prelazak društva iz aristokratskog na demokratsko uređenje.

## Galerija

Datoteka:003MA Equestrian Kouros.jpg|*Kouros konjanik*, Muzej Akropole, Atena.
Datoteka:0006MAN-Kouros2.jpg|*Kouros Anavisos* iz oko 539. pne., Arheološki muzej, Atena.
Datoteka:NAMA 16 Kouros Apollo Ptoos 2.JPG|Bočni pogled na arhajsku frizuru Kourosa Apolona, Arheološki muzej, Atena.
Datoteka:007MA Moscophoros.jpg|*Moskoforos ili Nosač teleta*, kouros iz oko 570. pne., Muzej Akropole, Atena.
Datoteka:Thebeskouros.jpg|Kouros u Arheološkom muzeju u Delfima.
Datoteka:Münchner Kouros Glyptothek Munich 169.jpg|*Minhenski Kouros*.
Datoteka:Apollo of Tenea Glyptothek Munich 168.jpg|*Kouros iz Tenea*.
Datoteka:Ephebe (5th cent. B.C.) - Museo Archeologico Regionale - Agrigento - Italy 2015.JPG|*Efeb iz Agrigenta*, oko 5. st. pne., Agrigento, Sicilija.
Lista kraljeva Medije

Ovaj popis navodi **kraljeve [[Medijci|Medijaca]]**, drevnog naroda i države u današnjem sjeverozapadnom Iranu.

## Kraljevi Medije, 728-550. pne.
* Dejok (728-675. pne.).
* Fraort (675-653. pne.).
* Madij Skit (653-625. pne.).
* Kjaksar (625-585. pne.).
* Astijag (585-550. pne.).
Fraort

**Fraort** (perz. *Fravartiš*, vladao od 675. do 653. pne.) je bio drugi vladar Medijske Monarhije. Pripadao je iranskoj dinastiji Medijaca, a na prijestolju je naslijedio svoga oca Dejoka.

## Politički život

Sve historijske informacije o ovom drevnom vladaru dolaze od grčkog historičara Herodota. Prema njemu, Fraort je bio sin Dejoka i plemenski poglavar sela Kar Kaši, no tijekom života ujedinio je brojna medijska plemena te proširio svoj utjecaj i na ostale iranske narode (npr. Perzijance). Time je stvorio anti-asirsku koaliciju, no nakon 22 godine vladanja poginuo je u borbama za asirsku prijestolnicu Ninivu protiv Asurbanipala, vladara Novoasirske Monarhije. Političku slabost Medijske Monarhije nakon Fraortove smrti i odsutnost medijske vojske u osvetničkom pohodu protiv Asiraca koje je predvodio Kijaksar (Fraortov sin) iskoristili su Skiti koji su predvođeni Madijem provalili u Medijsku Monarhiju i prema Herodotu ovladali njome 28 godina. Skitsku dominaciju prekinuo je Kijaksar 625. pne.

## Kronologija
* 675. pne. - Fraort stupa na tron Medijske Monarhije.
* 653. pne. - smrt Fraorta u opsadi asirske prijestolnice Ninive.

## Veze
* Medijska Monarhija
* Dejok
* Madije
* Kijaksar

## Reference

## Vanjske veze
* Fraort (enciklopedija Iranica, I. Medvedskaya)
* Fraort (enciklopedija Britannica)
* Fraort (''Phraortes''), AncientLibrary.com 
* Herodot - „Historija“, I. 102.
Madije

**Madije** (vladao od 653. do 625. pne.) je bio skitski vladar koji je ovladao Medijskom Monarhijom u periodu od 28 godina. Bio je saveznik Novoasirske Monarhije s kojima su Medijci prije i poslije skitske dominacije vodili velike borbe.

## Politički život

Jedini historijski izvor o ovom drevnom vladaru je grčki historičar Herodot. On tvrdi kako je za vrijeme dok je medijska vojska bila u pohodu protiv Novoasirske Monarhije golema vojska Skita predvođena Madijem napala je Medijsku Monarhiju i porazila Medijce koji su im se pokušali suprostaviti. Grčki historičar Herodot tvrdi kako su Skiti tada ovladali većim dijelom (njemu poznate) Azije, a napredovanje prema Egiptu spriječio je faraon Psamtik I. koji im je poklonio pregršt darova. Nakon 28 godina skitske dominacije nad Medijskom Monarhijom koju su obilježili brutalnost i visoki porezi, Kijaksar je podigao ustanak i porazio Skite. Herodot navodi kako je Kijaksar namamio skitske vođe na banket, napio ih a potom pogubio. Preživjeli su pobjegli u maloazijsku Lidiju, što je dovelo do medijsko-lidijskih političkih tenzija.

## Kronologija
* 653. pne. - Madije provaljuje sa Skitima na jug i osvaja Medijsku Monarhiju.
* 625. pne. - Fraortov sin i legitimni nasljednik Kijaksar svrgava Madija nakon 28 godina vladavine.

## Veze
* Medijska Monarhija
* Skiti
* Fraort
* Kijaksar

## Reference

## Vanjske veze
* Herodot - „Historija“, I. 103.
Dejok

**Dejok** (stgrč. Δηιόκης [*Deiókes*], akad. *Daiukku*, elam. *Dayauka*) je bio vladar iz iranske dinastije Medijaca i osnivač Medijske Monarhije. Svoju vladavinu započeo je krajem 8. vijeka pne.

## Historijski izvori

### Herodot

Grčki historičar Herodot tvrdi kako se Dejokov otac zvao Fraort (kao i Dejokov sin), te kako je Dejok bio „mudar čovjek velikih mogućnosti i političkih ambicija“ u doba kada u regiji nije bilo zajedničke vlade. Stanovnici su ga proglasili arbitrom lokalnih plemenskih sporova, a kasnije i medijskim kraljem. U Dejokovo doba izgrađena je i palača, oko koje je podignuta prijestolnica Ekbatana (moderni Hamadan). Herodot opisuje grad:

„*Medijci su sagradili grad [[Ekbatana|Ekbatanu]], sa jakim zidinama velikih dimenizija, koji su u krugovima opasavali grad. Nacrt palače je takav da svaki zid natkriva onaj prethodni pomoću grudobrana. Priroda okolice ima oblik blagog brežuljka što odgovara navedenom razmještaju obrane, no položaj je uglavnom produkt ljudskog umijeća. Broj obrambenih zidina je sedam, a unutar zadnjeg i najmanjeg nalazi se kraljevska palača i riznica. Vanjski opsadni zid bio je podjednakih dimenzija zidina u [[Drevna Atena|Ateni]]. Na tom zidu grudobrani su bijele boje, na sljedećem crne, trećem crvene, četvrtom plave, petom narančaste; zidovi su ličeni bojama. Zadnja dva grudobrana bila su srebrne, odnosno zlatne boje. Sve navedene fortifikacije građene su za Dejoka i za obranu njegove palače.*“

Dejok je također uspostavio pravosudnu mrežu diljem zemlje, a organizirao je i jedinicu špijuna koji su kontrolirali svaki dio Medijske Monarhije. Umro je nakon 53 godine vladavine, a naslijedio ga je sin Fraort, otac Kijaksara. Njegov unuk zbaciti će sa vlasti privremene skitske osvajače i proširio Medijsku Monarhiju od Lidije do Baktrije.

### Asirski zapisi

Ime *Daiukku* spominje se nekoliko puta u zapisima koji datiraju iz doba vladavine asirskog kralja Sargona II. iz 8. vijeka pne. Dejok se spominje kao pokrajinski vladar (*šaknu*) teritorija zvanog Maneja uz granicu sa Asirijom. Njegov sin zarobljen je u kraljevstvu Urartu, a Dejok je podržavao urartuskog kralja Rusa I. protiv manejskog vladara Ullusunua. Sargon II. zarobio je Dejoka i prognao ga zajedno sa njegovom obitelji u sirijski grad Hamu. Ipak, moderni historičari dvoje jesu li *Daiukku* iz asirskih zapisa i *Dejok* iz Herodotovih djela ista osoba.

## Popularna kultura

Američki pjesnik Ezra Pound u svome djelu *Canto* spominje Dejoka i Ekbatanu:
:„*izgraditi Dejokov grad sa terasama zvijezdanih boja*“

## Kronologija
* 728. pne. - Dejok osniva Medijsku Monarhiju.
* 675. pne. - smrt Dejoka.

## Veze
* Medijska Monarhija
* Ekbatana
* Fraort

## Reference

## Vanjske veze
* Dejok (enciklopedija Iranica, Rüdiger Schmitt)
* Dejok (enciklopedija Britannica)
* Dejok (Deioces), AncientLibrary.com
609. pr. n. e.

__NOTOC__

## Događaji
* Bitka kod Megida u kojoj egipatski faraon Neho II ubija kralja Jude Josiju.
* Babilonci pobjeđuju asirsku vojsku Ashur-uballita II i osvajajau Harran. Ashur-uballit, posljednji asirski kralj, nestaje iz historije.

## Rođenja

## Smrti
* Ashur-uballit II, posljednji kralj Asirije
* Josija, kralj Jude
* Jehoahaz, kralj Jude
* Vojvoda Kang od Qina, vladar države Qin
* Vojvoda Yi od Qija, vladar države Qi

## Izvori
606. pr. n. e.

__NOTOC__

## Događaji
* Korintski vladar Perijandar služi kao arbitar u sporu između Atene i Lezbosa.

## Rođenja

## Smrti

## Izvori
605. pr. n. e.

__NOTOC__

## Događaji
* Bitka kod Karkemiša: Krunski princ Nabukodonosor od Babilona pobjeđuje vojsku egipatskog faraona Nehoa II. Time je dovršeno babilonsko osvajanje Asirije. Babilonci nakon toga osvajaju Siriju i Palestinu.
* Nabukodonosor II nasljeđuje svog oca Nabopolasara kao kralj Babilona.

## Rođenja

## Smrti
* Nabopolasar, osnivač Neobabilonskog Carstva.

## Reference
Amitis od Medije

**Amitis** (perz. *Umati*, grč. *Amytis*) je bila medijska princeza iz 6. vijeka pne.

## Historijski izvori

Budući da historičari Ktezije i Beros navode kontradiktorne kronološke podatke, ne može se utvrditi je li postojala jedna ili pak dvije princeze Amitis. Prema jednim izvorima, bila je kćer Kijaksara, vladara Medijske Monarhije, a prema drugima kćer njegovog sina i prijestolonasljednika Astijaga (610-e pne. – 540-e pne.). Babilonijski historičar Beros spominje kako je nakon pada Novoasirske Monarhije 614. pne. sklopljen diplomatski brak između medijske princeze Amitis i babilonskog vladara Nabukodonosora II. (630. – 561. pne.), čime se želio učvrstiti medijsko-babilonski savez. Ipak, Berosova tvrdnja kako je Amitis bila Astijagova kćer postaje vrlo upitna budući kako bi Astijag prema navedenoj kronologiji trebao imati životni vijek od gotovo 100 godina. Historičar Ktezije pak navodi kako se Amitis udala za perzijskog vladara Kira Velikog (576. – 530. pne.), koji je tim političkim brakom želio osnažiti legitimitet svoje vlasti nad Medijom. Ktezije također spominje kako je Amitis rodila Kiru sina Kambiza II., dok Herodot tvrdi kako je Kambizova majka zapravo bila Kasandana.

## Viseći vrtovi

Amitis je navodno jako čeznula za svojom domovinom Medijom (Iran) pa joj je muž, babilonski kralj Nabukodonosor II. dao sagraditi Viseće vrtove u Babilonu, koji su smatrani jednim od sedam svjetskih čuda starog vijeka. Druga teorija pak kaže kako su sagrađeni za mitološku kraljicu Semiramidu koja je vladala na prijelazu iz 9. u 8. vijek pne..

## Veze
* Astijag
* Nabukodonosor II.
* Kir Veliki

## Reference

## Vanjske veze
* Amitis (enciklopedija Iranica)
* Amitis (Amytis), AncientLibrary.com
Kambiz I

**Kambiz I** (staroperz. *Kambūdžija* „Stariji“, grč. *Καμβύσης*, lat. *Cambyses*) bio je kralj Anšana koji je vladao od 580. do 559. pne.. Njegov sin Kir Veliki utemeljio je golemu Ahemenidsku Perzijsku Monarhiju.

## Porodica

Kambiz I je jedan od ranijih pripadnika iranske dinastije Ahemenida. Njegov pradjed Ahemen smatra se utemeljiteljem dinastije po kojem je ista dobila ime. Kambizov djed Teisp od Anšana osvojio je elamski grad Anšan koji se vezuje uz njihova imena, a otac Kir I vladao je kao vazalski kralj pod Babilonijom i Medijom. Teispov unuk, odnosno rođak Kambiza I, bio je Arsam od Perzije.

## Život i značaj

Prema Herodotu, Kambiz I bio je „čovjek iz ugledne obitelji i mirne naravi“. Vladao je kao vazalski kralj medijskog kralja Astijaga. Oženio se princezom Mandanom od Medije, kćeri Astijaga i princeze Arijene od Lidije, odnosno unukom Kijaksara od Medije i Alijata II od Lidije. Njihov brak izrodio je njegova nasljednika Kira Velikog.

## Smrt

Prema sirijskom historičaruu Nikolaju iz Damaska njegovo izvorno ime bilo je *Atradat*, a ranjen je u bitci kod perzijske granice nakon koje je podlijegao ozlijedama. Bitku protiv medijskog kralja Astijaga je vodio zajedno s svojim sinom Kirom Velikim. Datum njegove smrti nije pouzdan, no najčešće se spominju 559. ili 551. pne. Prema drevnim zapisima, pokopan je uz najviše počasti.

## Ostavština

Herodot spominje kako je Astijag odabrao Kambiza za zeta budući da ga nije smatrao prijetnjom za medijski tron. To ipak nije bio slučaj s njegovim sinom Kirom II koji je perzijskim ustankom zbacio djeda Astijaga s prijestolja i osnovao Ahemenidsku Perzijsku Monarhiju.

## Kronologija

* 580. pne. - početak vladavine Kambiza I, sina Kira I
* 559. pne. - Kambiz I umire, a naslijeđuje ga njegov sin Kir Veliki

## Veze
* Perzijska Monarhija
* Kir Veliki
* Medijska Monarhija

## Reference

## Vanjske veze
* Kambiz I od Anšana, livius.org 
* Kambiz I od Anšana, „Enciklopedija Britannica“
* Kambiz I (Bartleby.com) 
* Kambiz I (enciklopedija Iranica, Muhammad A. Dandamayev)
602. pr. n. e.

__NOTOC__

## Događaji

## Rođenja

## Smrti
* Filip I od Makedonije, kralj drevne Makedonije (tradicionalni datum)

## Izvori
600. pr. n. e.

__NOTOC__

## Događaji
* Održana XLV Olimpijada. Započinje izgradnja Zeusovog hrama.
* Na Hiosu izveden demokratski prevrat.
* Atena pod vodstvom Solona započinje rat protiv Megare za kontrolu Salamine.
* Nabukodonsor gradi Viseće vrtove Babilona. 
* Smirna opljačkana i uništena.
* Radiokarbonsko datiranje ukazuje na prvo kružnu građevinu u Emain Macha.
* Osnivanje Kapue.
* Zaratustrina religija stječe popularnost u Perziji (približni datum).
* Etruščani osvajaju rimsko naselje i od njega pravo uspješno trgovačko središte (približni datum).
* Kelti osnivaju Milano (približan datum).
* Osnovani Pompeji (približan datum).
* Doseljenici iz Fokeje osnivaju Marseille (tradicionalni datum).
* Lehi bježi iz Jeruzalema. 
* Orijentalizacijski period vaza završava u Antičkoj Grčkoj (približni datum).
* Arhajski period vajarstva počinje u Antičkoj Grčkoj (približni datum).
* Napravljen vrč (olpe) iz Korinta. Danas se čuva u Britanskom muzeju u Londonu (približni datum).
* Napravljen Kouros. Danas se čuva u Muzeju Metropolitan u New Yorku (približni datum).
* cca. 600. pne. –580. pne. — Sagrađen Artemidin hram na Korkiri (Krf).

## Rođenja
* Kambiz I od Anshana, poglavar dinastije Ahemenida (približan datum)

## Smrti

## Reference
Patologija

**Patologija** (patološka anatomija) je znanost koja se bavi proučavanjem bolesti, odnosno promjenama na stanicama, tkivima i organima nastalim tijekom bolesti. Naziv je izveden od dviju starogrčkih riječi, πάθος - pathos što znači bol ili patnja te λόγος - logos što znači riječ ili znanost. Makroskopska, mikroskopska i elektronskomikroskopska promatranja su važna u razumijevanju patoloških procesa i promjena koje nastaju tijekom bolesti. Patologija se dijeli na opću i specijalnu patologiju.

**Opća patologija** proučava reakcije organizma na oštećenja te daje sveobuhvatni pregled bolesti. Ona proučava etiopatogenetske čimbenike i morfološke promjene stanica, tkiva, organa i cijelog organizma, a to su prilagodbe, oštećenja te smrt stanice, upala i reparacija tkiva, neoplazme ili novotvorine, genetski poremećaji, bolesti imunološkog sustava, poremećaji tjelesnih tekućina i krvi, opće karakteristike infektivnih bolesti, bolesti nastale nedostatkom određenih tvari u organizmu, promjene izazvane djelovanjem okoline, bolesti dječje dobi i bolesti starenja.

**Specijalna patologija** se bavi proučavanjem organa i organskih sustava promijenjenih bolešću ili nekim drugim štetnim čimbenikom. Područja koja su u domeni dijagnostike i proučavanja specijalne patologije su patologija krvnih žila, srca, dišnog sustava, krvotvornog sustava i krvi, probavnog sustava, jetre i bilijarnog sustava, gušterače zatim patologija mokraćnog sustava, muškog i ženskog spolnog sustava, dojke, endokrinog sustava, kože, koštano-zglobnog sustava i mekih tkiva, perifernih živaca i mišičnog sustava te središnjeg živčanog sustava. Patološka histologija proučava promjene tkiva, patološka citologija promjene pojedinih stanica, a teratologija uzroke i mehanizme nastanka malformacija. Proučavajući stanice, tkiva i tjelesne tekućine s pomoću mikrobioloških, imunoloških i biokemijskih metoda, patologija pomaže liječnicima u kliničkoj praksi pri donošenju dijagnoza i prikladnom liječenju bolesti.

## Vanjske veze
* kbc-zagreb: Patologija
590-e pr. n. e.

## Događaji i trendovi

* 599. pne. — Vardhamana Mahavira, posljednji Tirthankar džainizma je rođen.
* 598. pne. — Joahin nasljeđuje Joakima kao kralj Jude.
* 16.3. 597. pne. — Babilonci osvajaju Jeruzalem i na mjestu kralja Joahina zamjenjuju Zedekijom.
* 595. pne. — Psametih II nasljeđuje Nehoa II kao kralj Egipta.
* 595. pne. — U Kini pod dinastija Zhou Država Chu u bitci kod Bija tuče državu Jin.
* 594. pne. — Vođe Atene, suočeni s ekonomskom krizom i narodnim nezadovoljstvom, imenuju pjesnika i državnika Solona za arhonta s ciljem da uvede demokratske reforme i obnovi gradski ustav, proširivši državljanstvo na muškarce u mnogim državnim klasama.
* 593. pne.— Sappho i Alkej iz Mitilene prognani na Siciliju.
* 590. pne. — Egipatska vojska pustoši Napatu, tjerajući kušitski dvor da se premjesti na sigurnije mjesto kod Meroea u blizini Šestog katarakta na Nilu. (Rana historija Sudana) (ili 592. pne.)..

## Značajne osobe

## Rođenja
* Mahavira, 24. Tirthankara džainizma,(599–527. pne.)

## Reference
Mahavira

:*Ovo je članak o [[Tirthankar]]a džainizma. Za džainističkog matematičara Mahaviru Acharyu, v. [[Mahavira (matematičar)]].*

**Mahavira** (महावीर lit. *Veliki junak*) (599 – 527. pne.) je ime koje se najčešće koristi za indijskog mudraca po imenu **Vardhamana** (Sanskrit: वर्धमान "uvećani") koji je osnovao ono što se danas smatra najvažnijim dogmama džainizma. Prema džainističkoj tradiciji, bio je 24.th i posljednji Tirthankara. U tekstovima je također poznat kao *Vira* ili *Viraprabhu*, *...Sanmati*, *Ativira* i *Gnatputra*. U spisima theravada budizma se spominje kao *[[Nirgrantha]] Nathaputta* - 'goli asket klana Jñātr.'

## Vanjske veze

* http://www.cs.colostate.edu/~malaiya/mahavira.html
* http://www.jainguru.com/mahabir.html
Bast

Znacenje Bast
U egipatskoj mitologiji, **Bast** (**Bastet**, **Baset**, **Ubasti** ili **Pasht**) drevna je božica-mačka, štovana od druge dinastije. Središte njenoga kulta bilo je u Per-Bastu (grč. *Bubastis*), koji je imenovan njoj u čast. U grčkoj mitologiji, Bast je također poznata kao *Ailuros*.
## Bast kao mačka

Kasniji zapisi ponekad su je preimenovali u Bastet, varijaciju imena Bast koja je sadržavala dodatan sufiks uz postojeći, za koji se smatralo da je dodan radi naglašenog izgovora. No radi tumačenja njenog imena, koje je u ovom slučaju značilo *žena iz ćupa masti*, Bast je postupno postala i božica parfema, i dobila nadimak "mirisne zaštitnice". Istovremeno, kada je Anubis postao bog balzamiranja, Bast je, kao božica masti, smatrana njegovom ženom, dok je vjerovanje da je Bastet Anubisova majka prekinuto godinama kasnije kada je Anubis postao Nefertitin sin. Ipak, povremeno je prikazivana kako drži masku lavice, koja je navodila na prikrivenu divlju stranu. Zbog činjenice da se domaće mačke ponašaju zaštitnički i nježno prema svojim potomcima, Bast se također smatralo dobrom majkom, i često ju se prikazivalo u društvu mnoštvo mačića. Nadalje, žena koja je željela djecu ponekad je nosila privjesak koji je prikazivao božicu s mačićima (broj mačića na privjesku predstavljao je broj djece koji je žena priželjkivala). Zbog ogromne katastrofe koju su štetočine poput miševa i štakora činile zalihama hrane, i njihove sposobnosti da ubiju zmije, posebno kobre, mačke u Egiptu smatrane su uzvišenima, i ponekad im se davalo da nose nakit, ili da jedu iz jednakih tanjura poput njihovih vlasnika. Kako je Bast postala glavna božica i zaštitnica mačaka, u hram Per-Basta donosile su se mrtve (i mumificirane) mačke radi pokopa. Više od 300 000 mumificiranih mačaka pronađeno je u Per-Bastu tijekom iskapanja Bastinog hrama. Egipćani vjeruju kako, nakon što mačka ugine, obitelj mora "izložiti" tijelo izvan kuće kako bi joj odalo odgovarajuću počast. Kao mačja ili lavlja ratna božica, i zaštitnica zemlje, kada je tijekom Novog kraljevstva divlji lavlji bog Nubije Maahes postao dijelom egipatske mitologije, Bast se, u Donjem Egiptu, smatralo njegovom majkom. Usporedno tome, ratna lavlja božica Sekhmet smatrana je njegovom majkom u Gornjem Egiptu.

## Povezivanje s drugim božanstvima
Spajanje identiteta sličnih božica dovelo je do značajnije zbunjenosti, što je kasnije dovelo do ideje Grka i tumačenja Bast kao lunarne božice. I zbilja, došlo je do veće zbunjenosti u kasnijim generacijama, kada su se identiteti postepeno spajali, kao i kod Grka tijekom njihovog okupiranja, koji su je katkad nazivali *Ailuros* (grč. *mačka*), poistovjetivši Bast s grčkom božicom Artemidom, božicom Mjeseca. Radi prilagođavanja vlastitoj kozmologiji, Grci su Bast smatrali Horusovom sestrom, kojeg su poistovjetili s Apolonom (Artemidinim bratom) te, kasnije, kćerkom uzdižućih božanstava, Ozirisa i Izide.
## Vanjske veze
Xena

*Xena: Warrior Princess* je američka televizijska dramska fantastične tematike koji se originalno prikazivao na *[[USA Network]]* od 1995. do 2001. Glavne zvijezde su bile Lucy Lawless, Renee O'Connor i Ted Raimi. TV Guide je nedavno naveo *Xena: Warrior Princess* kao 30. najbolju TV-seriju svih vremena.

## Vanjske veze
*
Plemeniti osmostruki put

**Plemeniti osmostruki put** (pali: *ariyo aṭṭhaṅgiko maggo*; sanskrit: *āryāṣṭāṅgamārga*) predstavlja temeljni koncept budizma. To je put koji vodi prevazilaženju patnje i dostizanju nirvane.

Naziva se još i srednji put, što naglašava balans i umerenost.

## Koraci

Budistički put ka nirvani tradicionalno podrazumeva osam koraka:  
# ispravno gledište (*diṭṭhi*) 
# ispravna namera (*sankappa*)
# ispravan govor (*vācā*)
# ispravno delanje (*kammanta*)
# ispravno življenje (*ājīva*)
# ispravan napor (*vāyāma*)
# ispravnu svesnost (*sati*) 
# ispravnu sabranost (*samādhi*)

Prva dva koraka spadaju u mudrost, naredna tri u vrlinu, a poslednja tri u sabranost.

### Ispravno gledište

Put počinje ispravnim razumevanjem. Pogrešna gledišta prvo utiču na naš sistem vrednosti, a potom rađaju pogrešne reči i postupke. Otuda je prvi korak na plemenitom osmostrukom putu ka probuđenju baš ispravno gledište. U jednom govoru Buda čitav put poredi sa kočijom, a ispravno gledište s konjima koji je vuku.

### Ispravan govor

U dijalogu Bude i bramana Vassakāre izneta je suština ispravnog govora. Prvo sveštenik Vassakāra iznosi svoje shvatanje, koje se sastoji u tome da je ispravan govor zapravo istinit govor:

Međutim, Buda odgovara da ne bi trebalo o svemu govoriti, niti bi trebalo o svemu ćutati. On, naime, uvodi sledeći kriterij ispravnog govora:

Pali kanon na drugom mestu detaljno opisuje šta podrazumeva ispravan govor:

### Ispravno delanje

Buda ispravnost nekog postupka ocenjuje na osnovu toga da li time nanosimo patnju sebi ili drugima:

### Ispravno življenje

Ispravno življenje neki prevode i kao ispravno zarađivanje za život.

### Ispravan napor

Ispravan napor se pre svega odnosi na analiziranje stanja uma, koja mogu biti nepovoljna (žudnja, zavist, bes, uznemirenost, sumnja i tako dalje) i povoljna (na primer, sabranost pažnje). Kod nepostojećih nepovoljnih stanja zadatak je ispravnog napora da se spreči njihovo nastajanje. Kod već nastalih nepovoljnih stanja zadatak je da se ona odstrane iz uma. Kod povoljnih stanja koja još ne postoje zadatak je da se podstakne njihov nastanak, a kod već nastalih zadatak nam je da se stabilizuju i ojačaju do pune zrelosti.

### Ispravna pažnja

Buddho u Upakkilesa sutti obrazlaže smetnje postojanosti pažnje. To su: dvoumica, nepažnja, ukočenost i tromost, zaprepaštenost, zanos, pohota (smetnje spolnog nagona), presnažan napor, preslab napor, znatiželja, rastresenost, prezaokupljenost zornim pojavama.

## Drugačiji opisi puta

U dijalogu sa Radom, Buda daje nešto drukčiji opis puta ka nirvani:

## Tumačenja

Osam delova funkcionišu kao organska celina, kao proces u kojem jedan element nastaje i jača na osnovu prethodnog. Pogrešna je ideja da svaki od tih delova treba do kraja razviti pre nego što krenemo u vežbanje narednog. Pre je na delu neprekidno kruženje i nadograđivanje svakim novim krugom, slično spirali koja se stalno kreće nagore. Na kraju, kada dostignemo vrhunac puta, svih njegovih osam elemenata istovremeno su prisutni u punoj snazi.

## Literatura
* 

## Izvori

## Povezano
* Srednji put
* Nirvana
Tri dragulja

**Tri dragulja** (sanskrit: त्रिरत्न *tri-ratna*, páli: तिरतन *tiratana*) su tri glavna obeležja budizma, odnosno tri stvari u kojima svaki budista može naći utočište. Stoga su poznate i kao tri utočišta. To su: 
* Buda (probuđeni)
* Dharma (učenje) 
* Sangha (zajednica)