Evangelista Torricelli

**Evangelista Torricelli** (Rim, 15. listopada 1608. – Firenca, 25. listopada 1647.) je bio talijanski fizičar, tajnik i dobar prijatelj Galilea Galileja.

Evangelista Torricelli rođen je u Rimu 15. listopada 1608. Izumio je barometar 1643. i doprinio eventualnom razvoju integriranog računanja kroz njegov rad u geometriji. Inspiriran Galileovim djelima, napisao je djelo o mehanici i kasnije postao bolji od svog mentora u matematici. Umro je u Firenci 25. listopada 1647.

## Biografija
Torricelli je rođen u malom mjestu Faenza, koje je bilo dio tadašnje Papinske Države. Dok je bio još vrlo mali, ostao je bez oca, tako da je o njemu vodio brigu njegov ujak, koji je bio redovnik kamaldolijanac. On ga je uveo 1624. u jezuitsku školu, da studira matematiku i filozofiju. Od 1626. studirao je matematiku u Pisi.

Nakon što je 1632. Galileo Galilei  napisao djelo *Razgovor o novoj znanosti*, Torricelli je bio oduševljen s novim dostignućima u znanosti i geometriji, tako da je počeo studirati Ptolomeja, Tycho Brahea i Johannesa Keplera, da bi se na kraju zainteresirao za radove Nikole Kopernika.

Nakon što je Galileo Galilei  umro 1642., Torricelli ga nasljeđuje kao profesora matematike na Sveučilistu u Pisi. Od tada je riješio čitav niz matematičkih problema, kao što je određivanje površine cikloide i rješavanje centara gravitacije. Konstruirao je i gradio teleskope i jednostavne mikroskope.

Torricelli je umro od trbušnog tifusa 1647.

## Doprinosi
Torricelli je prvi uspio stvoriti stalni vakuum i izumio je barometar (1643.). Staklenu cijev, zatvorenu na jednom kraju, napunio je živom i pažljivo uronio otvorenim krajem u posudu sa živom. Živa u cijevi se spustila ostavljajući vakuum u cijevi iznad nje. Otkrio je da visina stupca žive varira ovisno o atmosferskom tlaku. Torricelli je staklenu cijev duljine približno jedan metar, zatvorenu na jednome kraju, napunio živom. Zatim je otvoreni kraj cijevi zatvorio prstom i tako ju uronio u širu posudu sa živom. Tada se prst makne, jedan dio žive isteče, ali se brzo uspostavlja ravnoteža kada živin stupac dostigne 760&nbsp;mm.

To znači da zrak atmosferskim tlakom djeluje na površinu žive u široj posudi, prenosi se podjednako u svim smjerovima (**Pascalov zakon**) i uravnotežuje živin stupac od 760&nbsp;mm. Tako je visina živina stupca mjera za tlak zraka. Pod normalnim uvjetima, kada se pokus obavlja na morskoj razini pri 0&nbsp;°C, taj se tlak naziva normalnim atmosferskim tlakom. Atmosferski se tlak smanjuje s nadmorskom visinom, jer se smanjuje sloj zraka iznad te točke, s porastom vlažnosti zraka jer vodena para ima manju gustoću od zraka i porastom temperature jer se zagrijavanjem smanjuje gustoća zraka zbog širenja.

Ostala nam je poznata Torricellijeva izreka: “Živimo na dnu zračnoga oceana, a zrak nas tlači svojom težinom”

U hidraulici je značajan Torricellijev zakon istjecanja, koji kaže da je brzina istjecanja fluida  na dnu neke velike posude (s malim otvorom), jednaka kao da fluid slobodno pada s površine posude do otvora.

Torricelli je prvi znanstveno opisao pojavu vjetra: “... vjetrovi su stvoreni zbog razlike temperatura, a time i gustoća, između dva područja na Zemlji”.

## Izvori
* Aubert André: "Number Theory, Trace Formulas and Discrete Groups", coauthors=Bombieri and Goldfeld, eds., publisher=Academic Press, 1989.}
* de Gandt: "L'oeuvre de Torricelli", publisher=Les Belles Lettres, 1987.
* Shampo M. A., Kyle R. A.: "Italian physicist-mathematician invents the barometer", journal=Mayo Clin. Proc., 1986.
* MacTutor: "Torricelli"

## Vanjske veze

* Article on Torricelli at MacTutor
* University of Florence article