Josip Horvat Međimurec

**Josip Horvat** zvan **Međimurec** (Čakovec, 18. veljače 1904. - Zagreb 2. lipnja 1945.), bio je hrvatski slikar iz međuradnog i predratnog razdoblja. Horvat je nacionalnu slavu stekao slikom *Kralj Tomislav na prijestolju* iz 1941. godine, ali i kontroverznim asocijacijama s ustaškim režimom. U periodu NDH, radio je slike koje su promovirale ustaški režim i njegovo zajedništvo s nacističkim režimom, za što biva nagrađen položajem voditelja ratnog slikarstva i činom satnika. Nakon rata, optužen je za kolaboracionizam i strijeljan. 

## Biografija
Josip Horvat, rođen je 18. veljače 1904. od oca Dragutina Horvata i majke Marije r. Kos u Čakovcu. Pučku školu je završio u Čakovcu, gimnaziju VIII. razreda u Velikoj Kanjiži (Nagykanizsa) i Budimpešti. Završio je Akademiju likovnih umjetnosti u Beču (neku od visokih škola u Beču; postojale su u to vrijeme tri) počevši od 1917.

Svoje djelovanje je počeo u Zagrebu 1924. godine. Kako je Antun Ullrich bio mecena mnogih umjetnika u Zagrebu, tako je i Josip Horvat imao atelje u Mesničkoj ulici br. 25 zahvaljujući Ullrichu. 

U razdoblju od 1931. godine obolijeva od tuberkuloze kostiju (desne bedrene kosti), kao posljedice zatvaranja u Kraljevini Jugoslaviji, i nakon desetak operacija mu je u prosincu 1942. godine amputirana desna noga. Od tada hoda uz pomoć drvene proteze. Od 1931. do 1941. godine stanuje u ulici Mošinskog br. 31, a od 1941 do 1945. godine u Deželićevoj 55.

Zagrebački industrijalac Antun Res, pripadnik Družbe "Braća Hrvatskog Zmaja" naručuje za svečanu dvoranu na Ozlju ulja na platnu velikih dimenzija s temama iz povijesti Hrvata kao što su "Krunjenje kralja Tomislava", "Smrt Petra Svačića - bitka pod Gvozdom" i sl., a trebao je uraditi i sliku prikaza bitke kod Siska 1593. te sliku prikaza ustanka u Rakovici. Od 5. veljače 1930. godine služi se i nadimkom "Međimurec", kako bi ga razlikovali od novinara i publiciste Josipa Horvata koji je rođen u Čepinu. 

Josip Horvat Međimurec stupa u hrvatsku kopnenu vojsku dana 1. kolovoza 1941. Prvi dani u domobranstvu su vezani za pukovnika Peru Blaškovića, koji je također bio član Družbe "Braća Hrvatskog Zmaja", a radno mjesto je dobio zahvaljujući preporukama Emilija Laszowskog. Od 14. ožujka 1942. je u novinarskom odjelu MinOrS-a. Tako i nastaje 8 promidžbenih crteža u "Hrvatskom domobranu" i pet ulja na platnu: "Drugarstvo" (scena gdje domobran nosi preko ramena drugog ranjenog domobrana), "Nijemci u zasjedi", "Straža na Trebeviću" te dva portreta vojnika u odori. Od 1. siječnja 1943. je u odgojnom odjelu MinOrS-a za ratno slikarstvo pri Akademiji likovnih umjetnosti. U odjelu ratnog slikarstva – prosvjetnička bojna bili su i Ivan Kožarić (sada akademik HAZU-a), Stevan Binički, Antun Župan, Dragan Sax, Alfred Petričić, Valerije Michieli, Milan Vulpe, Ivan Švertasek i Matko Peić, a Josip Horvat je bio voditelj ratnog slikarstva u činu satnika (tri trolista u domobranstvu – VII činovnički razred). 

Tijekom 1944. godine je započeo rad na izradi slike "Bitka kod Siska 1593." za koju za sada postoje dvije studije i to:
Stari grad Sisak  - ulje na platnu, 
Studija prostora - pejzaž - suhi pastel. 
Slika nikad nije urađena.

Do 1945. godine djeluje u Međimurskom prosvjetnom društvu u Zagrebu.

## Smrt
Po ulasku u Zagreb, partizani ga odvode iz Deželićeve 55 i hapse kao kolaboracionista.  Pod spomenutim optužnicama, osuđen je na smrt i strijeljan 2. lipnja 1945. godine. Presuda je napisana naknadno, 7. rujna 1945. (160/45.II.), ali izvorni tekst nikada nije pronađen. Mjesto pokopa je nepoznato.
## Djela
### Ulja na platnu
Dvoboj Jurja Zrinskog s turskim begom, (1936., Hrvatski povijesni muzej); 
Smrt Nikole Zrinskog u Kuršanečkom lugu kod Čakovca (1928.); 
Smrt Zrinskog i Frankopana; 
Jutro; 
Kralj Tomislav na prijestolju (veljača 1941., Hrvatski povijesni muzej); 
Baka (portret Elizabete Kluković bake Josipa Horvata); 
Dama u žutoj haljini; 
Grički krovovi; 
Čempresi; 
Tušakanac; 
Mošinskog ulica (Današnja Nazorova ulica u Zagrebu, na br. 31); 
Stara jabuka; 
Barun Zdenko Turković Kutjevski (1928., privatno vlasništvo)
Motiv iz Štrigove; Motiv iz Čakovca;
Obala u Trpnju; 
Ulica u Trpnju; 
Bura; 
Nijemci u zasjedi (1942., Hrvatski povijesni muzej); 
U predvečerje; Ždrilo; 
Majka; 
Ulaz u Trpanjsku luku; 
„Deva“ Trpanj; 
Južni vjetar; 
Srpanjsko jutro; 
„Maještral“; 
Pred burom; 
Glava M.D.; 
Ozalj; 
Motiv sa Sljemena; 
Boxi (pas generala Pere Blaškovića); 
Kosci; 
Portret A.M.; 
Iz Trpnja; 
Rolf (glava psa); 
Na izvoru; 
Portret M.H. (Marije Horvat r. Perčec, Josipova žena); 
Glasnik; 
Portret M.T.; 
Na ulici; 
Studija za kralja Tomislava; 
Rekvijem posljednjih Zrinskih (1929.) ; 
Studija za smrt Petra Svačića 1; 
Studija za Smrt Petra Svačića 2; 
Pogibija Petra Svačića-bitka na Gvozdu(za svečanu dvoranu u Ozlju); 
Pećine; 
Dolazak Hrvata na Kosovo (1930. Hrvatski povijesni muzej); 
Časna majka Marija Terezija Scherer (1930.); 
Smrt kneza Zdeslava (Sedeslava, dimenzije ≈167•300 cm, 1928.); 
Sv. Vid (kapelica u Petruševcu – Zagreb, 1934., Danas župa Sv. Vida, Petruševec-Zagreb); 
Presveto Srce Marijino (zastava za Samobor, 1934.); 
Svečanost žetve (Narodni običaji koji izumiru); 
Kupačice; 
Portret Antuna Urllicha (1936., u privatnom vlasništvu); 
Trpanj; 
Krunjenje kralja Tomislava (za svečanu dvoranu u Ozlju dimenzije 297•434 cm, 1938., Hrvatski povijesni muzej); 
Straža na Trebeviću (1942., privatno vlasništvo); 
Glava 1 (1942.); 
General Matasić (1942.); 
Glava 2 (1942.); 
Jesen (1944.); 
Autoportret (1940.-1943.); 
Pejzaž s pastirom; 
Stari grad Sisak (1944., studija za bitku kod Siska 1593.); 
Pejzaž s vojnikom; 
Fra Grga Martić (1929. privatno vlasništvo); 
Portret g-đe Branke Krsnik (1940. Galerija Stari grad, Đurđevac, pod nazivom "Žena u crvenoj košulji"); 
Portret djevojčice Jelene Matošić s lutkom (1940., privatno vlasništvo);
Lov sa sokolom; 
Pejzaž (suhi pastel, studija prostora za sliku bitka kod Siska 1593.);
Večernji pozdrav.
### Crteži i ilustracije
* Crteži za knjigu "Knez Zoran" od Dragutina Nemeta (1929.)
Pripovijesti iz prošlosti prije doseljavanja na Balkan – staroslavenska mitologija. Za tu je knjigu Josip Horvat uradio tri ulja na platnu koja su reproducirana u boji i 71 crtež. Sve vezano za tematiku knjige.
* Ilustracije za romane Marije Jurić Zagorke
Od studenog 1929. godine Josip Horvat Međimurec radi slike u tehnici lavirani tuš i bijela tempera na papiru za romane Marije Jurić Zagorke koji u nastavcima izlaze u Jutarnjem listu. Za IV dio Gričke vještice pod nazivom "Suparnica Marije Terezije" i roman "Proročanstvo sa kamenitih vrati". za ta dva romana urađeno je preko 70 slika istog formata 265x 180 mm. U to vrijeme je urednik Jutarnjeg lista bio Josip Horvat (novinar i publicista iz Čepina). Iz razloga razlikovanja od 5. veljače 1930. godine Josip Horvat Međimurec se potpisuje i s dodatnim slovom M kod potpisivanja svojih slika.
* Crteži tušem za knjigu „Hrvatska povijest djedova unuku“ od Marka Šeparovića (1936., 1938.)==
Portret prof. Marka Šeparovića (olovka); Crkvica sv. Donata na Krku; Solin: Manastirine; Tomislav, prvi hrvatski kralj; Peristel Dioklecijanove palače i spomenik Grguru ninskom; Baščanska ploča; Knin; Pogibija Petra Svačića; Trogir; Trogirka Katedrala, portal; Medvedgrad; Ban Pavao Šubić; Jajce; Split u XVII. stoljeću; Bihać u XV. stoljeću; Knez Krsto Frankopan; Marko Marulić; Klis; Cetingrad; Varaždinski grad; Nikola Jurišić; Knez Nikola Šubić Zrinski Sigetski; Mehmed paša Sokolović; Korćula; Matija Gubec; Pogibija Matije Gubca; Šibenska katedrala svetog Jakova; Kneževa palača u Dubrovniku; Grad Sisak; Ban Tomo Bakač Erdedi; Senj; Silvije Strahimir Kranjčević; August Šenoa; Ban Nikola Zrinski; Knez Fran Krsto Frankopan; spomen stup banu Nikoli Zrinskom u Kuršanečkom lugu; Ban Petar Zrinski; Grad Čakovec u doba Zrinskih; Grad Ozalj; Jelena kneginja Zrinska; Dubrovnik; Crkva sv. Katarine u Zagrebu; Serežanin; Zagreb (Kaptol i Grič); Matija Antun pl. Reljković; Andrija Kačić Miošić; Spomenstup hrvatske himne; Antun pl. Mihanović; Dr. Ljudevit Gaj; Ivan pl. Kukuljević Sakcinski; Ban Josip Jelačić; Zagrebačka katedrala s biskupskim dvorom; Kardinal nadbiskup Haulik; Biskup Josip Juraj Štrosmajer; Dr. Franjo Rački; Eugen Kvaternik; Dr. Ante Starčević; Dr. Iso Kršnjavi; Stjepan Radić; Dr. Vladko Maček; Stjepan Radić (olovka) 
* Crteži tušem za knjigu „Tatari u Hrvatskoj“ Milutina Mayera (1941.)*
Za ovu knjigu je Josip Horvat uradio sedam crteža tušem:
Otmičar vraća djevojku Stjepku; 
Katarina i Stjepko; 
U crkvi; 
Predah vojnika; 
Katarinina molitva; 
Obrana tvrđave; 
Bitka s Tatarima.
### Ostala djela
U Nacionalnoj i sveučilišnoj knjižnici nalazi se 56 crteža u tehnici grafitna olovka, tuš, gvaš. Ti crteži su došli u Nacionalnu i sveučilišnu knjižnicu konfiskacijom iz Mesničke 25 zajedno s oko 200 knjiga. Ti crteži predstavljaju jedan dio opusa koji je rađen tokom kratkog života Josipa Horvata.

Na Ozlju se nalaze crteži - portreti Velimira Deželića, Širole i Emilija Laszowkog

**Ciklus 1918-1941.** 

Ciklus od 14 crteža predstavlja sve ono što su Hrvati preživljavali za vrijeme diktature u vrijeme Kraljevine Jugoslavije. Tako jedan crtež predstavlja zatvorenika s obješenim ciglama za spolovilo.
## Izložbe
*Umjetnički paviljon 16.-30. XI. 1928.; 
*Salon Ullrich 25. XI. – 4. XII. 1936.; 
*Salon Ullrich 16.-28. II. 1941.; 
*Strossmayerova galerija 22. VII. – 11. VIII. 1942 „Slikarski dojmovi sa ratišta“; 
*Umjetnički paviljon 22. XI. – 13. XII. 1942.  „II izložba hrvatskih umjetnika u Nezavisnoj državi Hrvatskoj“; 
*Umjetnički paviljon 10. – 31. X. 1943. „III izložba hrvatskih umjetnika u Nezavisnoj državi Hrvatskoj“; 
*Umjetnički paviljon 17. VI. – 9. VII. 1944. „IV izložba hrvatskih umjetnika u Nezavisnoj državi Hrvatskoj“.
### Izložbe poslije smrti
*„Historijsko slikarstvo u Hrvatskoj“, Zagreb 1969.  (Slika "Krunjenje kralja Tomislava", 1938., Hrvatski povijesni muzej)
*„Gradovi i krajevi na slikama i crtežima od 1800. do 1940“, Zagreb 1977. (Slika "Stari grad Sisak", 1944. studija za sliku prikaza bitke kod Siska, Hrvatski povijesni muzej)
## Galerija radova

## Izvori
* Obzor, broj 309 (1928) od 16. studeni 1928.
* Jutarnji list, subota 17. studeni 1928., str. 9
* Hrvatsko pravo, 17. studeni 1928., str. 4
* Večer, 29. studeni 1928., str. 4
* Svijet, 1. 12. 1928., str. 480-481.
* Obzor, 77(1936.)285
* Večer, 28. XI 1936.
* Danica, nedjelja 25. listopada 1936., str. 9
* Morgenblatt, 29. XI 1936.
* Jutarnji list, 1.12.1936.
* Hrvatska prosvjeta br.1-2 1937
* Novosti, 1. VII 1939.
* Jutarnji list, 28(1939.)9812 (E. Laszowski)
* Hrvatski narod, 3(1941)161 
* Hrvatska gruda, 2(1941)35, str. 7
* Novosti, 20. II 1941.
* Večer, 23. II 1941.
* Jutarnji list, 30(1941) 10450
* Novi list 13. VII 1941.
* Hrvatski domobran polovica listopada 1941.
* Nova Hrvatska, br. 281; 29. 11. 1942. str. 11
* Nova Hrvatska,broj 288;  8. 12. 1942. str. 12
* Hrvatski narod, broj 615; Božić 1942.
* HR-HR-HDA-806: Emilij Laszowski, kutija 7-8; Dnevnik Emilija Laszowskog
* HR-HR-HDA-306: ZKRZ Anketna komisija, kutija 688
## Vanjske veze
* Josip Horvat Međimurec, autor monumentalnih prizora iz hrvatske prošlosti, zatajeni je i zaboravljeni akademski slikar (video)
* Prikaz nekih od Horvatovih slika
* Župa Sv. Vida Petruševec Zagreb
* Slika "Kralj Tomislav na prijestolju" od Josipa Horvata Međimurca