Záparo

**Záparo** (Zápara) je neveliko Zaparoan pleme ili grupa plemena američkih Indijanaca nastanjenih u ekvadorskom dijelu bazena Amazone, te u susjednim predjelima Perua. Naziv Záparo označava jednu vrstu košare, i nije u srodstvu sa njihovim vlastitim nazivom "Zápara" koji označava 'čovjeka iz šume' ("person of the forest"), odnosno značilo bi 'šumski narod'. 
Zaparo Indijanci bijahu u vrijeme dodira sa zapadnom civilizacijom moćan narod, od kojih 200,000 duša i 39 raznih plemena, da bi im broj danas spao na oko 200 osoba u Ekvadoru i susjednom Peruu. Također oko 100-200 pripadnika njihovih plemena Arabelas i Iquitos raspršeno je u susjednom Peruu.

Jezik zaparo pripada porodici Zaparoan ili Zaparan kojoj je i dao svoje ime.

*Plemena:*

* 1. **[[Coronadoan]]**: 
** Coronado (Peru; Ecuador ?), río Bobonaza, Peru. Služe se sa više dijalekata:
*** Chudavina 
*** Miscuara 
*** Tarokeo 
** Oa río Bobonaza, (Peru)
* 2. **[[Andoan]]**. Peruanski departman Loreto. : 
** Andoa (Peru; Ecuador ?), río Pastaza i río Morona,
*** Guallpayo,
*** Guasaga,
*** Murato
** **Gae** (Gaye, Siaviri). río Tigre i río Bobonaza,
** **[[Semigae]] (Shimigae)** Curaray. Govore dijalektima
*** Aracohor
*** Comacor 
*** Ichocomohor
*** Itoromohor
*** Maithiore
*** Mocosiohor
*** Usicohor
** **Iquito** (Ikito, Amacarora, Kiturran, Puca-uma)
*** Iquito. -Peruanski departman Loreto, u provinciji Maynas, río Pintoyacu. Sebe zovu Jakenomi, Akenóini ili Paratacay. Od Shimigaye zvani Amacacore, i Quiturra, Quituranos od Yameo Indijanaca. 
*** Maracana (Cahuarana, Moracano, ¿cahuarano?). Potomci su starih Moracano Indijanaca sa rijeke río Nanay. 1,000 (1925)
*** Auwe (Auve)
** Asaruntoa (¿?)
* 3 **Zápara**: 
** Zápara. Zovu se i Sapara, Kayapwe, Záparo. U ekvadorskoj provinciji Pastaza, na ríos Curaray, i Bobonaza.
*** Curaray
*** Manta
*** Matagen
*** Muegano
*** Nushino
*** Rotuno
*** Supinu
*** Yasuni
** Konambo.- río Conambo
* 4 **[[Arabela]]** (Tapweyokwaka, Chiripuno). Peruanski departman Loreto. Etnički 300 (1989)
** Arabela
* 5. **Omurano**: Pinche, Roamaina, Zapa (Peru) ← s rezervom. Moguće samostalna porodica Omurano ili Mayna.
* 6 Abijira. Neklasificirani.

## Kultura

Zaparosi naseljavaju kraj uz rijeke Curacay i Napo te na donjem toku Aguarica. Oni su visoki i robustni, svjetle puti, prominentnog nosa, a ponekad mogu imati i plave oči. Odjeća muškaraca sastojala se od ogrtača nalik ponču a kod žena rojta koja sakriva spolovilo. Kuće im bijahu natkrite krovinjare bez zidova. Od oružja služili su se lukom i strijelom, kopljima i puhaljkama sa otrovnim strelicama. Življahu od lova i sakupljanja hrane, te uzgoja slatkog krumpira i banana.

Prema njihovom vjerovanju svaki čovjek ima četiri duše, od kojih tsawanu nuki (u jeziku sapara) ili aya (u kichwa) nakon smrti može otići na drugi svijet, ali i ostati na zemlji gdje može praviti buku ili izazvati kakvu štetu i plašiti ljude. Ostale tri duše su yanukua nuki (Sapara) ili indi rikuna (Kichwa), sjena od sunca; 2. kashihua nuki (Sapara) ili killa kuichik (u Kichwa) duga od mjesec; i 3. kaushina nuki (Sapara) mangata ricurina (Kichwa) ili odraz u loncu.

## Izvori

## Vanjske veze

* Ecuador Zaparos 
* Indigene Gemeinschaften im Amazonasgebiet Ecuadors 
* Equateur: le dernier chaman zapara
* The Zapara People of the Ecuadorian Amazon 
* La Nacionalidad Zápara