open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Gallus Anonymus

**Gallus Anonymus**, ili (na poljskom) **Gall Anonim** () bio je benediktinski redovnik i historičar poznat kao autor teksta *[[Gesta principum Polonorum]]* ("Djela kneževa Poljske"), u kome je opisao vladavinu poljskog kneza Boleslava III Krivoustog. S obzirom da se knjiga također bavi i Boleslavovim rodoslovom, odnosno opisuje njegove prethodnike, smatra se izuzetno vrijednim izvorom za ranu historiju Poljske. O samom Galu nema skoro nikakvih podataka, iako postoje razne teorije o porijeklu, uglavnom vezane uz Francusku. 

## Vanjske veze
* Edmund Kotarski: ''Gall Anonim''   
* [''[Gazeta Wyborcza]* article about Gallus Anonymus' Venetian origins]  
* [http://wiadomosci.wp.pl/kat,28434,wid,8198996,wiadomosc.html?P%5Bpage%5D=4 *Kim naprawdę był Gall Anonim?'' (Who Actually Was Gallus Anonymus?)]
Pip, Squeak and Wilfred

***Pip, Squeak and Wilfred*** () je bio britanski humoristički strip serijal autora Bertranda Lamba, koji je originalno izlazio od 1919. do 1956. godine. Naslovni protagonisti su bili tri antropomorfne životinje - pas po imenu Pip, pingvinka po imenu Squeak i zec po imenu Wilfred - koji su doživljavali niz šaljivih pustolovina. Strip, koji se od 1921. objavljivao u novinama *[[Daily Mirror]]* je doživio izuzetnu popularnost,. Godine 1927. je preko Mirrora organiziran i klub obožavatelja sa preko 100.000 članova, koji je organizirao nacionalne konvencije i dobrotvorne akcije. Lamb je strip crtao do 1937. kada ga je preuzeo Austin Payne.

Na početku drugog svjetskog rata je Winston Churchill, tada Prvi lord admiraliteta u vladi Nevillea Chamberlaina, nazvao je plan za miniranje norveške obale upravo po stripu - Operacija Wilfred. 

## Izvori
;Napomene

;Literatura
* Daily Mirror Newspaper Saturday Editions 15 October 1921 - 8 September 1923
* Pip, Squeak & Wilfred, Their "Luvly" Adventures (1921) Stanley Paul & Co, London
* Pip and Squeak Annuals 1923-1939
* Wilfred's Annual 1924-1938
* Uncle Dick's (Competition) Annual 1930-1932
* Cartoons Details
Daily Mirror

***Daily Mirror*** (neformalno ***The Mirror*** ) su britanske dnevne novine koje redovno izlaze od 1903. godine. Osnovao ga je novinski magnat Alred Harmsworth kao "časopis za žene koji rade žene"; slaba prodaja je nagnala na preorijentaciju za novine temeljene na ilustracijama i namijenjen čitateljima oba spola. S vremenom je tiraža rasla da bi 1919. postao najprodavanijim britanskim novinama. Pod vodstvom Cecila Kinga 1930-ih se list, koji je dotada uglavnom odražavao konzervativne vrijednosti srednje klase, preorijentirao na čitatelje iz radničke klase te uspostavio tradiciju podržavanja lijeve Laburističke stranke koja se održala do današnjih dana. Sklonost senzacionalističkim naslovnicama je *Mirror* učinila čestom metom kritičara koji ga proglašavaju jednim od oličenja žutila i negativnih stereotipa vezanih uz britanske tabloide, ali je u periodu od kasnih 1940-ih pa sve do 1970-ih bio najtiražnija britanska novina, sve dok ga s prvog mjesta nije svrgnuo Murdochov ''Sun''.

## Značajne osobe
### Urednici
:1903 - 1904: Mary Howarth
:1904 - 1907: Hamilton Fyfe
:1907 - 1915: Alexander Kenealy
:1915 - 1916: Ed Flynn
:1916 - 1931: Alexander Campbell
:1931 - 1934: Leigh Brownlee
:1934 - 1948: Cecil Thomas
:1948 - 1953: Silvester Bolam
:1953 - 1961: Jack Nener
:1961 - 1971: Lee Howard
:1971 - 1974: Tony Miles
:1974 - 1975: Michael Christiansen
:1975 - 1985: Mike Molloy
:1985 - 1990: Richard Stott
:1990 - 1991: Roy Greenslade
:1991 - 1992: Richard Stott
:1992 - 1994: David Banks
:1994 - 1995: Colin Myler
:1995 - 2004: Piers Morgan
:2004 - 2012: Richard Wallace
:2012 - danas: Lloyd Embley

Izvor: *Tabloid Nation*

### Znameniti kolumnisti
Znameniti kolumnisti *Daily Mirrora* (bivši i sadašnji) uključuju:
* The 3AM Girls (trač kolumnisti);
* William Connor (pod pseudonimom *Cassandra* (1935–1967));
* Richard Hammond (automoto i subotnje kolumne);
* Oliver Holt (sportske kolumne);
* Kevin Maguire (britanska politika);
* Tony Parsons (kolumna ponedjeljkom);
* Penman & Greenwood (istraživački novinari);
* Fiona Phillips (subotnja kolumna);
* Brian Reade (kolumna četvrtkom; sportska kolumna subotom); i
* Keith Waterhouse (uglavnom humor (1993–2009)).

## Izvori

## Literatura
* 
* 

## Vanjske veze

*
Piers Morgan

**Piers Stefan Pughe-Morgan** (rođen kao **Piers Stefan O'Meara**; 30. mart 1965 -), poznatiji pod profesionalnim imenom **Piers Morgan**, je britanski novinar i televizijski voditelj koji trenutno radi u SAD. Karijeru je započeo kao novinar i urednik nekoliko tabloida, među kojima su *[[The Sun (UK)|The Sun]]*, *[[News of the World]]* i *[[Daily Mirror]]*, gdje je od 1995. do 2004. radio kao glavni urednik. U *Daily Mirroru* je izazvao niz kontroverzi zbog senzacionalističkih i šovinističkih naslovnica, ali i zbog objavljivanja lažne priče o tome kako britanski vojnici muče i zlostavljaju zarobljenike u Iraku, zbog koje je na kraju i bio otpušten. Od 2011. godine na CNNu vodi redovni talk show Piers Morgan Tonight, gdje se istakao gorljivim zalaganjem za ukidanje Drugog amandmana američkog Ustava, odnosno potpunu zabranu posjedovanja vatrenog oružja od strane američkih građana.

## Izvori

## Vanjske veze

* 
* Profile: Piers Morgan BBC News, 14 May 2004
* 
* 
*
Adamson

**Adamson** može označavati:
* Adamson (automobil), britanski automobil koji se proizvodio od 1912. do 1925.
* Adamson (strip), švedski strip koji se izdavao od 1920. do 1964.
** Nagrada Adamson, švedska godišnja nagrada za strip koja se dodjeljuje od 1965. i koja je po njemu dobila ime
Adamson (strip)

***Adamson*** je bila švedska humoristička strip serija autora Oscara Jacobssona koja je izlazila od 1920. do 1964. Prvi put se pojavila u humorističkom časopisu *[[Söndags-Nisse]]*. Naslovni protagonist je bio stariji gospodin koji je ulazio u nevolje zbog zaboravljivosti ili nespretnosti. S obzirom da nije imao tekst, strip je publiku našao i izvan Švedske. Nakon Jacobssonove smrti 1945. godine ga je počeo crtati Viggo Ludvinssen.

Po *Adamsonu* je dobila nagrada Adamson, godišnja švedska nagrada za strip koja se redovno dodjeljuje od 1965. godine.

## Vanjske veze
* Presentation av "Adamson" på Weirdspace 
* Lite om "Adamson's Adventures"
Barney Google and Snuffy Smith

***Barney Google and Snuffy Smith***, originalno nastao pod naslovom ***Barney Google***, je američki humoristčki strip serijal autora Billyja DeBecka koji kontinuirano izlazi od 1919. do danas. Uživa reputaciju jednog od najdugovječnijih i najpopularnijih stripova na svijetu, koji se redovno izdaje ili se izdavao u preko 900 publikacija u 21 zemlji svijeta. Nastao je u sportskoj rubrici listova *[[Chicago Herald]]* i *[[Chicago Examiner]]* u obliku karikatura čiji je naslovni protagonist bio poklonik sportskog klađenja. Godine 1922. je kao stalni lik uveden ostarjeli trkaći konj po imenu "Spark Plug", da bi 1934. stalni protagonist postao Snuffy Smith, seljak iz planina Sjeverne Karoline, a s vremenom postao i najpopularniji od svih likova. 

Na temelju stripa su 1920-e komponirane novelty pjesme kao i kratki nijemi filmovi; od 1930-ih u 1940-ih su snimani animirani filmovi, a 1963. je snimljena i animirana TV serija.

## Izvori

## Vanjske veze
* ''Snuffy Smith'' entry at Toonopedia
* ''Private Snuffy Smith'' movie 
* ''Barney Google and Snuffy Smith''  at King Features Syndicate
* ''Bunky'' entry at Toonopedia
* NCS Awards 
* I Love Comix Archive: ''Barney Google'' 
* Snuffy Smith and Barney Google at IMDB
Krsto Papić

**Krsto Papić** (Vučji Do, Crna Gora, 7. prosinca 1933. - Zagreb, 7. veljače 2013. ) bio je hrvatski filmski redatelj, najpoznatiji po igranim i dokumentarnim filmovima 1960-ih i 1970-ih koji su prikazivali tamnu stranu života u socijalističkoj Jugoslaviji, kao i kultnom SF-horor filmu ''Izbavitelj'' iz 1976.

## Biografija

Papić je diplomirao na Filozofskom fakultetu u Zagrebu. 
1965. režira prvi film, zapravo epizodu omnibusa ''Ključ''. 1967. režira i svoj prvi cjelovečernji film ''Iluzija''.

## Izvod iz filmografije

* ''Ključ'' (1965.) - druga epizoda *Čekati*
* ''Iluzija'' (1967.)
* *Halo München* (1968.)
* ''Lisice'' (1969.)
* *Kad te moja čakija ubode* (1969.)
* *Čvor* (1969.)
* *Nek se čuje i naš glas* (1971.)
* *Mala seoska priredba* (1972.)
* *Specijalni vlakovi* (1972.)
* ''Predstava Hamleta u Mrduši Donjoj'' (1973.)
* *Charter let br...* (1975.)
* ''Izbavitelj'' (1976.)
* *Jedno malo putovanje* (1976.)
* ''Tajna Nikole Tesle'' (1980.)
* *Nezaposlena žena s djecom* (1986.)
* ''Život sa stricem'' (1988.)
* ''Priča iz Hrvatske'' (1991.)
* ''Kad mrtvi zapjevaju'' (1999.)
* ''Infekcija'' (2003., distribuirana 2005.)
* ''Cvjetni trg'' (2012.)

## Reference

## Vanjske veze
*
Rupert Bear

**Rupert Bear** () je britanski dječji strip autorice Mary Tourtel koji od novembra 1920. kao serija izlazi u listu *[[Daily Express]]*. Naslovni protagonist je antropomorfni medvjed odjeven u crveni džemper, koji živi u Nutwoodu, fiktivnom idiličnom engleskom selu i doživljava niz pustolovina obično vezanih za putovanja u idilične zemlje. Originalno zamišljen kako bi Expressu pomogao u borbi protiv suparničkih listova *[[Daily Mail]]* i *[[Daily Mirror]]*, strip čiji je glavni junak plišani medo, je stekao izuzetnu popularnost, ali i ugled nakon što je godine 1935. rad na njemu preuzeo Alfred Bestall. Od 1936. su se počeli svake godine izdavati knjige, a poslije je stvoreno i niz TV serija. Rupert se smatra jednim od najpoznatijih ikona britanske popularne kulture.

Rupert se pojavljuje kao jedan od likova u video-spotu za pjesmu "We All Stand Together" Paula McCartneya iz 1984. godine. 1980-ih je kompanija za video-igre Quicksilva izdala dvije igre za Commodore 64 i ZX Spectrum - *[[Rupert and the Toymaker's Party]]* (1985) i *[[Rupert and The Ice Castle]]* (1986).

## Vanjske veze
* 
* The Followers of Rupert 
* Rupert And The Frog Song 
* Rupert Little Bear Library 
* Rupert Bear Museum – Canterbury 
* Rupert and the Toymaker's Party – Mobygames.com
* Rupert and the Ice Castle – Gamespot.com
Mary Tourtel

**Mary Tourtel** (28. januar 1874 &ndash; 15. mart 1948) je bila engleska likovna umjetnica, najpoznatija kao tvorac popularnog stripa *[[Rupert Bear]]*. Rođena je kao Mary Caldwell u umjetničkoj porodici, a nakon školovanja u Sidney Cooper School of Art se specijalizirala za ilustracije dječjih knjiga. Od 1920. je Ruperta počela crtati u novinama *[[Daily Express]]* za čijeg se urednika Herberta Tourtela udala. Godine 1935. je prestala raditi strip zbog oslabljenog vida, a njega je preuzeo Alfred Bestall.

## Izvori

* Mary Tourtel bio 

## Vanjske veze
* Mary Tourtel biography on Lambiek Comiclopedia
* Mary Tourtel at Project Gutenberg
Daily Express

***Daily Express*** su britanske dnevne novine koje predstavljaju glavno izdanje Express Newspapers, medijske kuće Northern & Shell. Osnovane su 1900. godine od strane Sir Arthura Pearsona, kada su postale poznate kao prve engleske novine koje su redovno objavljivale križaljku. Nakon što ih je 1916. preuzeo Lord Beaverbrook, postale su jedne od najprodavanijih novina, i sve do pojave televizije najuticajnijih novina u Britaniji. Urednička politika (s izuzetkom izbora 2001. godine kada je list podržavao laburiste) tradicionalno podržava Konzervativnu stranku, a od početka 2011. list također vodi propagandnu kampanju s ciljem da se ishodi referendum o eventualnom izlasku UK iz Evropske unije.

## Urednici
### ''Daily Express''
* Arthur Pearson (april 1900–1901)
* Bertram Fletcher Robinson (jul 1900 – maj 1904)
* R. D. Blumenfeld (1909–1929)
* Beverley Baxter (1929 – oktobar 1933)
* Arthur Christiansen (1933 – August 1957)
* Edward Pickering (1957–1961)
* Robert Edwards (v.d.) (novembar 1961 – februar 1962)
* Roger Wood (1962 – maj 1963)
* Robert Edwards (1963 – jul 1965)
* Derek Marks (1965 – april 1971)
* Ian McColl (1971 – oktobar 1974)
* Alastair Burnet (1974 – mart 1976)
* Roy Wright (1976 – august 1977)
* Derek Jameson (1977 – jun 1980)
* Arthur Firth (1980 – oktobar 1981)
* Christopher Ward (1981 – april 1983)
* Sir Larry Lamb (1983 – april 1986)
* Sir Nicholas Lloyd (1986 – novembar 1995)
* Richard Addis (novembar 1995 – maj 1998)
* Rosie Boycott (May 1998 – januar 2001)
* Chris Williams (januar 2001 – decembar 2003)
* Peter Hill (decembar 2003 – februar 2011)
* Hugh Whittow (februar 2011–)

### ''Sunday Express''
:1920: James Douglas
:1928: James Douglas i John Gordon
:1931: John Gordon
:1952: Harold Keeble
:1954: John Junor
:1986: Robin Esser
:1989: Robin Morgan
:1991: Eve Pollard
:1994: Brian Hitchen
:1995: Sue Douglas
:1996: Richard Addis
:1998: Amanda Platell
:1999: Michael Pilgrim
:2001: Martin Townsend

## Reference

## Vanjske veze

* 
* Online e:edition
Winnie Winkle

***Winnie Winkle*** je američki strip autora Martina Brannera koji se kao serija objavljivao u *[[Chicago Tribune]]u* od 1920. do 1996. Originalni naslov je bio ***Winnie Winkle the Breadwiner*** (), a naslovna protagonistica je bila mlada neudata žena koja je morala zarađivati novac kako bi prehranila stare roditelje. Započet godinu dana nakon što su žene dobile pravo glasa u SAD, *Winnie Winkle* je svojim sadržajem značajno odražavao promjene u odnosu prema spolovima u tadašnjem društvu. Godine 1922. su Winkleovi usvojili dječaka s ulice po imenu Perry. Strip je doživio ogroman uspjeh i niz međunarodnih izdanja, uključujući tadašnju Jugoslaviju gdje ga je u Zagrebu od 1923. pa sve do travanjskog rata 1941. izdavao ''Jutarnji list'' pod naslovom ***Pustolovni Ivica***. Godine 1937. se lik Winnie udao za inženjera Willa Wrighta. Kada je lik Winnie zatrudnio - i to neposredno pred Willov odlazak u drugi svjetski rat - to je predstavljao presedan za likove u stripu, i zbog toga ga neke konzervativne novine nisu htjele objavljivati. Branner je radio strip sve do moždanog udara 1962. godine, kada ga je zamijenio Max van Bibber. Posljednji autor je bio Frank Bolle.

## Izvori

## Vanjske veze
* Barnacle Press: ''Winnie Winkle the Breadwinner'' 
* Frank Bolle: ''Winnie Winkle''
Martin Branner

**Martin Michael Bramer** (1888 - 19. maj 1970) bio je američki karikaturist najpoznatiji kao autor popularnog stripa *[[Winnie Winkle]]*. Odrastao je u porodici jevrejskog imigranta u New Yorku, a 1905. započeo karijeru plesača u vodviljima, gdje je upoznao suprugu Edith Fabbrini. Nakon služenja u prvom svjetskom ratu je započeo raditi ilustracije, a potom i stripove 1919. godine. Crtanjem se bavio sve do moždanog udara 1962.

Imao je dva sina - Bernarda Donalda i Roberta Brannera, od kojih je potonji postao poznati historičar umjetnosti.

## Vanjske veze
* National Cartoonists Society: Martin Branner 
* Lambiek: Martin Branner
Billy DeBeck

**William Morgan DeBeck** (15. april 1890 – 11. novembar 1942), poznatiji kao **Billy DeBeck**, bio je američki karikaturist najpoznatiji kao autor stripa *Barney Google* (kasnije poznatog kao *[[Barney Google and Snuffy Smith]]*). De Beckova je bio sklon likove crta s ogromnim stopalima i nosevima (što je postalo poznato kao "bigfoot style"). Stripovi su također odražavali njegovu ljubav prema sportu.

## Popis stripova
* *Finn an' Haddie* (1916)
* *Married Life* (1916)
* *Olie Moses and Mara, Inc*
* *Take Barney Google, F'rinstance* (1919), later *Barney Google*, then *[[Barney Google and Snuffy Smith]]*
* *Bughouse Fables*, soon taken over by DeBeck's assistant, Paul Fung
* *Parlor, Bedroom & Sink* (1926), later *Bunky*

## Izvori

## Literatura

* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 

## Vanjske veze

* "Barney Google and the Bigfoot Style" by Richard Thompson
* Barnacle Press: DeBeck, Billy 
* Heebie jeebies
* Hotsy totsy
Oscar Jacobsson

**Oscar Jacobsson** (7. novembar 1889. – 25. decembar 1945) bio je švedski karikaturist najpoznatiji kao autor popularnog stripa ''Adamson''. 

## Vanjske veze

* 
* Angaben bei lambiek.net (engl.)
* Kurzinfo und Beispiele zu „Adamson“ (engl.)
Villa Romana del Casale

**[[Antički Rim|Starorimska]] [[vila]] u Casaleu** (*Villa Romana del Casale* ili *Villa Rumana dû Casali*) koja se nalazi oko 3&nbsp;km jugozapadno od središta grada Piazza Armerina. Na tom lokalitetu se nalaze slojevi povijesnih građevina od 4. do 18. stoljeća. Rimska vila sadrži najbogatije i najkompleksnije rimske mozaike. Ogromna vila je izgrađena u prvoj polovici 4. stoljeća kao središte velikog *[[latifundium]]a* (poljoprivredni posjed) oko kojega je niknulo selo *Platia* (izvedenica od *palatium*, "palača"). Vjerojatno je pripadala bogatom rimskom senatoru, a možda i članu carske obitelji. Imala je stambene, službene i tajanstvene sobe organizirane oko velikog atrija s peristilom i vjerojatno je bila povremenom rezidencijom vlasnika. Terme su otkrivene na jugozapadnom kraju, gostinjske sobe na sjeveru, te privatne sobe i velika bazilika na jugu ispod kojih, pomalo odvojena, je stajao eliptični peristil, sobe za sluge i veliki *tricilinium* (trpezarija).

Vilu su vjerojatno oštetili Vandali i Vizigoti, te se tijekom bizantske i arapske vlasti postupno napuštala sve do 12. stoljeća kada je klizište skoro potpuno prekrilo. Otkrivena je slučajno u 19. stoljeću prilikom obrađivanja polja, a prva službena arheološka iskapanja su izvedena od 1929.-39. godine.

Gino Vinicio Gentili je 1959.-60. otkrio mozaik "Djevojke u bikinijima" u "Sobi deset dama" (*Sala delle Dieci Ragazze*) koji prikazuje djevojke koje se bave sportom (dizanje utega, bacanje diska, trčanje, loptanje) u rimskom ritualu "Krunidbe zime".


Datoteka:Thermes Casale.jpg|Terme u Casaleu
Datoteka:Mosaic in Villa Romana del Casale, by Jerzy Strzelecki, 13.jpg|"Utrka kočija" iz frigidariuma termi
Datoteka:Great Hunt mosaics, Villa del Casale, by Jerzy Strzelecki, with tourists.jpg|Mozaik "Veliki lov" u velikom peristilu
Datoteka:Mosaic in Villa Romana del Casale, by Jerzy Strzelecki, 06.jpg|Mozaik "Mali lov"
Datoteka:Casale Bikini.jpg|"Djevojke u bikinijima"


## Reference

## Vanjske veze

* Villa del Casale 3D virtualni obilazak  
* Službena stranica
Crespi d'Adda

**Crespi d'Adda** je povijesno naselje u gradu Capriate San Gervasio, Lombardija, sjeverna Italija, koje je izvanredan primjer "tvorničkog naselja" iz 19. stoljećs koje su industrijalci podizali u Europi i Sjevernoj Americi u želji da izađu u susret radničkim potrebama. Zbog nedirnute i iznimne arhitekture, koja je dijelom još u uporabi, lokalitet je 1995. godine upisan na UNESCO-v popis mjesta svjetske baštine u Europi.

## Povijest i odlike

God. 1875., proizvođač tekstila, Cristoforo Benigo Crespi je kupio 1&nbsp;km doline između rijeka Brembo i Adda, južno od Capriate, želeći osnovati vodenicu za predenje pamuka na rijeci Adda. Crespi je uveo najmoderniju tehnologiju u predenju pamuka, a naselje koje je podigao za radnike imalo je mnoge javne zgrade kojima su poboljšani uvjeti života radnika, kao što su: klinika, škola, kazalište, groblje, praonica i crkva. Stambene zgrade su, po uzoru na one u engleskim radničkim naseljima, poredane u paralelnim nizovima, istočno od tvornice. Avenija s drvoredom dijeli industrijsku zonu od stambene u obliku šahovnice. Inženjer Angelo Cola je bio zadužen za urbanistički plan naselja, a za arhitekturu njegovih zgrada arhitekt Ernesto Pirovano koji je tu radio slijedećih 50 godina.

God. 1906. je samo nekoliko km sjeverno od naselja, u Trezzou, izgrađena hidroelektrana koja je snabdjevala energijom tvornicu, ali i naselje koje je imalo prvu javnu rasvjetu u Italiji.

God. 1889. ravnateljem tvornice postao je Cristoforov sin Silvio Crespi, koji je jedno vrijeme proveo u Oldhamu u Engleskoj odakle je donio promjenu u organiziranju naselja. Napustio je duge nizove stambenih zgrada i 1892. godine započeo je graditi manje zgrade za jednu obitelj koje su imale osobni vrt. Na taj način je obitelj Crespi uspjela stvoriti radničko okružje s oko 3.200 radnika u kojemu u 50 godina rada nikada nezadovoljni radnici nisu organizirali niti jedan štrajk.

Nakon velike ekonomske krize 1929. godine i fađističke fiskalne politike, obitelj Crespi je bila primorana prodati naselje Talijanskom tekstilnom poduzeću STI koje ga je prepustilo tvrtki Rossart e Varzi 1970. godine, te tvrtki Legler koja je prodala većinu kuća. Naposljetku je Industrijska grupa Polli obnovila tvornicu koja dnas ima oko 600 uposlenika, većinom potomaka izvornih radnika.


file:Crespi d'Adda fabbrica.JPG|Tvornica Crespi 
file:Crespi d’Adda (Ian Spackman 2007-007-32).jpg|Uredi i dvorana iz 1924. god.
file:Crespi chiesa.jpg|Crespi d'Adda crkva
file:Crespi d’Adda, a worker’s house (Ian Spackman 2007-007-37).jpg|Radnička kuća s vrtom
file:Crespi d’Adda, the Workers’ Cooperative (Ian Spackman 2007-007-36).jpg|Radnički dom


## Reference

## Poveznice

* Saltaire
* New Lanark
* Mlinovi doline Derwent

## Vanjske veze

* Villaggio Crespi  (Crespijevo radničko naselje)
* Crespi d'Adda
Nuraghi

**Nuraghe** (izgovor: [nu'rage]) (množina talijanski: *nuraghi*; sardinski: *nuraghes*) je glavni oblik megalitskih građevina na Sardiniji koje datiraju od prije 1000. pr. Kr., a danas se smatraju simbolom autohtone sardinijske kulture. Naziv joj vjerojatno potječe od sardinskog naziva za brojna mjesta: *Nurra, Nurri, Nurru,* što ima korijene u izrazu za gomilu kamenja ili otvor u zemlji - *nurra*

Nuraghi su građeni na mjestu odakle se pruža pogled daleko na sve strane i obično su imali oblik valjkastog tornja koji podjseća na košnicu; neki su viši od 20 metara i bili su izrazito vješto građeni od slaganog kamena bez veziva (suhozid) jer nisu imali temelje, a znali su biti teški nekoliko tona.

Njihova funkcija nikada nije sa sigurnošću utvrđena, te se pretpostavljalo kako su služili kao hramovi, nastambe, vladarske rezidencije, vojna uporišta, svečane dvorane, ili, najvjerojatnije, kombinacija nekoliko funkcija. No, svima im je zajednički smještaj na strateškim mjestima s kojih se lako upravljalo okolicom.

Najnovija teorija je da su sardinijski nuraghi bili neovisna mjesta, gradovi-države (poput grčkih polisa), koji su tvorili federaciju, a gradnjom ovih citadela dijelili su teritorij između sebe.

## Važniji Nuraghi

Danas je ostalo oko 8,000 nuraghija na sjeverozapadnom i središnjem južnom dijelu Sardinije, iako se pretpostavlja da ih je nekada bilo preko 30,000.. Najpoznatiji su: *[[Su Nuraxi]]* u Baruminiju, Serra Orrios, Alghero, Torralba, Tiscali Macomer, *Losa* u Abasanti, Orroli, Villanovaforru, Sarroch, Olbia, itd. Od 8,000 postojećih nuraghija, samo je nekoliko znanstveno istraženo. Interes za arheologiju na Sardiniji je minimalan, osim težnje crnog tržišta za njihovim brončanim skulpturama.


Datoteka:Central tower of the Nuraghe at Saint Antine of Torralba.jpg|Središnji toranj nuraghija u Saint Antine od Torralba.
file:Nuraghe Losa.jpg|*Nuraghe* u Losi.
file:Silanus santa sabina2.jpg|Nuraghe Silanus i crkva Santa Sabina
file:Nuraghe Su Naraxi.jpg|*[[Su Nuraxi]]*
file:Inside su nurraxi 1.png|Su Nuraxi, unutrašnjost središnjeg tornja


## Historija

Nuraghi su građeni u neodređenoj epohi (ne prije 6. milenij pr. Kr.), i iako neki do njih datiraju iz oko 3500. pr. Kr., najveći broj je podignut od sredine do kraja brončanog doba (18.-15. stoljeća pr. Kr.). Većina se kontinuirano koristila dok Sardinija nija ušla u sastav Rima (2. stoljeće pr. Kr.).

Prema Massimu Pallottinu, strućnjaku za etrursku i sardinsku prapovijest, arhitektura nuraghi civilizacije je bila najnaprednija od svih u zapadnom Sredozemlju, uključujući i one u Magna Greciji.

## Napomene


## Vanjske veze

* Foto galerija Su Nuraxi
* Nuraghi 
* Virtuala rekonstrukcija
Plymouth (razvrstavanje)

**[[Plymouth]]** grad na jugozapadu Engleske

**Plymouth** se također može odnositi:
* **[[Kolonija Plymouth]]**, iz Sjeverne Amerike koju su osnovali hodočasnici (pilgrimi) 1620.
* **[[Plymouth, Massachusetts]]**, grad iz Sjedinjenih Američkih Država sjedište Kolonije Plymouth
* Plymouth (automobil), američki automobil kompanije Chrysler
** Lista automobila Plymouth
## Naselja
### [[Kanada]]
* Okrug Plymouth, Pictou u Novoj Škotskoj
* Okrug Plymouth, Yarmouth u Novoj Škotskoj
### [[Montserrat]]
* Plymouth (Montserrat), nekadašnji glavni grad
### [[Trinidad i Tobago]]
* Plymouth, Trinidad
### [[SAD|Sjedinjene Američke Države]]
* Plymouth (Kalifornija)
* Plymouth, Connecticut
* Plymouth, Florida
* Plymouth (Illinois)
* Plymouth, Indiana
* Okrug Plymouth u Iowi
* Plymouth, Iowa
* Plymouth, Maine
* Okrug Plymouth u Massachusettsu
* Plymouth, Michigan
* Plymouth, Minnesota
* Plymouth, Mississippi
* Plymouth, Missouri
* Plymouth, Nebraska
* Plymouth, New Hampshire
* Plymouth, New York
* Plymouth, Sjeverna Karolina
* Plymouth, Ohio
* Plymouth, Pennsylvania
* Plymouth, Utah
* Plymouth, Vermont
* Plymouth, Zapadna Virginia
* Plymouth Juneau grad u Wisconsinu
* Plymouth Rock grad u Wisconsinu
* Plymouth Sheboygan grad u Wisconsinu
## Sportski klubovi i poduzeća
* Plymouth Albion R.F.C., engleski ragbi klub iz Plymoutha
* Plymouth Argyle F.C., engleski nogometni klub iz Plymoutha
* Plymouth Company, nekadašnje dioničko društvo iz 1606.
* Plymouth State University, iz Plymouth New Hampshire
## Automobili i brodovi
* Plymouth Locomotive Works nekadašnja tvornica lokomotiva iz Ohia
* HMS Plymouth, lista britanskih brodova tog imena
* USS Plymouth, lista američkih brodova tog imena
## Ostala značenja
* Plymouth Gin, alkoholno piće Plymouth
* Plymouth (software), softer za podizanje Linuxa
Kartuzijanski samostan u Paduli

**Samostan Svetog Lovre u Paduli** (talijanski: *Certosa di San Lorenzo di Padula*) je veliki kartuzijanski samostan koji se nalazi u mjestu Padula, u nacionalnom parku Cilento i Vallo di Diano (u blizini Salerna) u južnoj Italiji. 
Samostan je, nakon samostana u Parmi, drugi po veličini u Italiji, a proteže se na 51.500 m² (12,7 hektara), s 320 soba i dvorana. Njegova povijest traje već 450 godina, ali glavni dijelovi građevine su izvedeni u baroknom stilu. Od 1998. god. upisan je na UNESCOv popis mjesta svjetske baštine u Europi.

## Povijest i odlike
Samostan u Paduli osnovao je Tommaso di San Severino dana 27. travnja 1306. god. na mjestu ranijeg samostana. Posvećen je Svetom Lovri, a njegova arhitektonska struktura navodno podsjeća na rešetke na kojima je svetac bio mučenički ubijen. Samostan ima najveći klaustar na svijetu, koja pokriva 12.000 m² (2,97 jutara), a okružen je s 84 stupa. Poznato spiralno stubište od bijelog mramora, unutar dodatka, vodi u veliku knjižnicu.

Prema strogim kartuzijanskim pravilima odvajanja razmišljanja i rada, postoje dva različita mjesta za takve prakse: s jedne strane, mirni klaustri, knjižnica popločana Vietri keramikom na katu, kapelom ukrašenoj inkrustriranim mramorom i klaustarskim voćnjacima: a s druge strane velika kuhinja, podrum sa svojim ogromnim bačvama vina, praonice i veliko vanjsko dvorište sa stajama, pećima, mlinom za maslinovo ulje i prodavaonicama. Dvorište su monasi koristili za proizvodne djelatnosti, ali i za trgovinu između Samostana i vanjskog svijeta.

Samostanska kuća je danas "Arheološki muzej zapadne Lucanije", koji čuva sve nalaze prikupljene iskapanjima na nekropoli *Sala Consilina* i *Padula*. Ovaj muzej predstavlja povijest u rasponu od pretpovijesti do helenističkog doba.


Datoteka:Certosa di Padula (XVI secolo - 1723).jpg|Panorama Padule iznad samostanskog klaustra
Datoteka:Certosa padula celle.JPG|Peristil klaustra
Datoteka:Scala della Certosa di Padula.jpg|Stubište samostana
Datoteka:Museo Lucania occidentale.jpg|Unutrašnjost samostanskog muzeja


## Vanjske veze
* Villaprato
* Fotografije i informacije  
;Ostali projekti
Santa Maria delle Grazie

**Crkva Svete Marije Milostive** (talijanski: *Santa Maria delle Grazie*) je slavna crkva dominikanskog samostana u Milanu, koja je upisana na UNESCO-v popis mjesta svjetske baštine u Europi. Crkva je slavna zbog murala (zidne slike) ''Posljednje večere'' Leonarda da Vincija, koja se nalazi na zidu samostanskog refektorija.

## Historija

Milanski vojvoda Francesco I. Sforza je naručio izgradnju dominikanskog konvikta i crkve na mjestu malene kapele posvećene sv. Mariji Milostivoj. Guiniforte Solari je bio glavni arhitekt i samostan je završen 1469. godine, dok je gradnja crkve još potrajala. Novi vojvoda, Ludovico Sforza, je odlučio da će crkva biti grobno mjesto obitelji Sforza, te je za tu svrhu dao da se obnovi klaustar i apsida koji su bili dovršeni 1490. godine. Njegova žena, Beatrice, bila je prva koja je sahranjena u crkvi, 1497. godine.

Apsida je djelo D. Bramantea, no ne postoje čvrsti dokazi za to, iako je Bramante u vrijeme njezine gradnje doista živio u Milanu i na jednoj crkvenoj narudžbi mramora iz 1494. godine navodi se njegovo ime. Ona je građena najprije u gotičkom stilu, a potom u miješovito gotičko-renesansnom, a njena iznimna visina je bila kritizirana tijekom renesanse

U noći na 15. kolovoza 1943. godine, Savezničke bombe su pogodile samostan i crkvu "Santa Maria delle Grazie", prilikom čega je većina refektorija bila uništena, a slučajem je preživio zid sa slavnom Leonardovom slikom, zaštićen vrećama s pijeskom.

## Povezano
* Posljednja večera (Leonardo) 
* Dominikanski red
* Marijanske crkve

## Literatura
* Milano, Italian Touring Club, 2003., 
* Guido Lòpez, I Signori di Milano, Newton & Compton, Rim, 2002., 

## Vanjske veze
* Službene stranice  (engl.)
* Leonardova Posljednja večera
* Interijer crkve 360º
;Ostali projekti
Plymouth (zaljev)

**Zaljev Plymouth** (engleski: *Plymouth Bay*) je mali zaljev na sjeveroistočnoj obali Sjedinjenih Američkih Država dio Atlanskog oceana, u američkoj saveznoj državi Massachusetts, kod grada Plymoutha.

## Geografija
Plimutski zaljev je samo dio puno većeg zaljeva Massachusetts, a leži nekih 50 km jugoistočno od Bostona. Najveće naselje u zaljevu je grad Plymouth. Plimutski zaljev je mjesto od velikog historijskog značaja za Sjedinjene Američke Države i velika turistička meka jer su se tu u jesen 1620. iskrcali hodočasnici (pilgrimi) s broda Mayflower i izgradili naselje *Plymouth Plantation* iz kog se razvila Kolonija Plymouth i kasnije sam grad Plymouth.

## Izvori

## Vanjske veze
* ''Plymouth Harbor USGS Plymouth Quad, Massachusetts, Topographic Map'' na portalu Topozone
Oliver Cromwell

**Oliver Cromwell** (Huntingdon, 25. april 1599. - London, 3. septembar 1658.), bio je engleski državnik i vojskovođa, prvi premijer preuranjene engleske republike od 1653. do 1658.

*Cromwell* je bio jedan od najmarkantijih državnika novije evropske historije, čovjek velikih mogućnosti i snažnog karaktera, uvjereni kalvinist, koji je pored toga vjerovao u vjersku toleranciju.
## Biografija
*Oliver Cromwell* rođen je kao jedini sin, aristokrata i veleposjednika Roberta Cromwella i njegove žene Elizabethe Steward. Otac mu je samim svojom statusom bio član engleskog parlamenta za vrijeme vladavine kraljice Elizabethe I. Nakon relativno solidnog školovanja, oženio se 1620. sa Elizabeth Bourchier, kćerkom londonskog trgovca. Po nasljedstvu je postao član parlamenta, u kojem se ispočetka po ničim nije isticao, osim po simpatijama za puritance sa kojima je održavao veze.

Kad je 1642. dugotrajni sukob između kralja Charlesa I. i parlamenta prerastao u građanski rat došle su do izražaja njegove sposobnosti kao sjajnog organizatora i vojskovođe. *Cromwellovi* konjanici odigrali su odlučnu ulogu u velikoj pobjedi vojske parlamenta nad rojalističkom vojskom kod Marston Moora 1644., u kojoj je zarobljen i sam kralj. *Cromwell* pa je postao zamjenik vrhovnog komandanta parlamentarne vojske i njen heroj.

Tri godine kasnije, dok je parlament odlučivao o kraljevoj sudbini, ponovno je izbila rojalistička pobuna, to je iskoristila vojska, pa je 
da spriječi eventualnu nagodbu kralja i crkvenog vrha zarobljenog Charlesa I. osudila na smrt i smaknula u januaru 1649. Tako je monarhija ukinuta, a Engleska je postala republika pod nazivom Commonwealth Engleske, Škotske i Irske ili Free State sa *Oliverom Cromwellom* kao predsjednikom državnog vijeća. Nakon što je kraljev sin Charles II. potaknuo rojalističke pobune u Irskoj i Škotskoj *Cromwell* je na čelu vojske krenuo u pokoravanje tih zemalja. što je napravio do kraja 1650. Od 1653. postao je premijer (doživotni lord-protektor države). 
Nakon tog je uspješno završio pomorski rat sa Holandijom 1654. Kad se nakon tog postavilo pitanje kako zaposliti vojsku i mornaricu, došlo je do raskola u parlamentu oko tog problema. *Cromwell* je nakon tog odlučio sklopiti mir sa Francuskom na račun Španjolske i poslao jednu pomorsku ekspediciju na španjolske Karibe koja je u maju 1655. zauzela Jamajku.

I pored svih svojih pobjeda, i povratka povjerenja u englesku vojsku i puritanski moral i svjetonazor *Cromwell* ipak nije uspio učvrstiti englesku republiku. Nakon njegove iznenadne smrti, naslijedio ga je sin Richard Cromwell, koji je svrgnut nakon samo devet mjeseci vladanja. nakon tog je u Engleskoj obnovljena monarhija godinu i pol nakon *Cromwellove* smrti, ustoličenjem Charlesa II. sina ubijenog kralja, koji se vratio iz progonstva.

## Reference

## Vanjske veze
* ''Oliver Cromwell'' na portalu Encyclopædia Britannica
Commonwealth (republika)

**Commonwealth** (prevedeno Zajednica) je bio naziv za kratkotrajnu englesku republiku, nastalu nakon engleskog građanskog rata, koja je egzistirala od 1649. do 1660.

## Historija
Nakon engleskog građanskog rata i pogubljenja zarobljenog kralja Charlesa I. u januaru 1649. proglašena je republika deklaracijom poznatom kao *An Act declaring England to be a Commonwealth*.

Izvršna vlast u republici je bila u rukama *Državnog savjeta*, kojem na čelu bio lider vojske Oliver Cromwell, a zakonodavnu vlast vršio je jednodomni pročišćeni parlament (Rump Parliament) iz kog su protjerani svi protivnici vojske.

Republika je prvo uspjela učvrstiti vlast u Engleskoj a nakon tog i u Škotskoj i Irskoj kad je vojska Olivera Cromwella uspjela do kraja 1650. ugušiti rojalističke pobune.

Republika se između 1653. - 1659. službeno se zvala *Commonwealth Engleske, Škotske i Irske*, a Državni savjet **Protektorat**, kojem je na čelu bio prvi *lord protektor* Oliver Cromwell.

Nakon njegove smrti 1658. naslijedio ga je sin Richard Cromwell, koji je svrgnut nakon samo devet mjeseci vladanja 1659. nakon tog je vlast ponovno bila u rukama Državnog savjeta do 1660., tad je obnovljena monarhija, ustoličenjem Charlesa II. sina ubijenog kralja, koji se vratio iz progonstva.
## Reference

## Vanjske veze

* ''First chairman of the Council'' na portalu Encyclopædia Britannica
A Perfect Circle

**A Perfect Circle** je američki altrock bend iz Kalifornija.

## Članovi
Članovi benda su Maynard James Keenan, Billy Howerdel, James Iha, Matt McJunkins i Jeff Friedl.

## Diskografija

* 2000 - *[[Mer de Noms]]*
* 2003 - *[[Thirteenth Step]]*
* 2004 - *[[eMOTIVe]]*

## Vanjske veze

* Službena stranica
Koha Ditore

**Koha Ditore** (srpskohrvatski: *Dnevno vreme*) kosovski je dnevnik na albanskom jeziku. Najvažniji je dnevni list na Kosovu po tiražu i uticaju. Izlazi u sklopu medijskog koncerna Koha grupa, čiji vlasnik je političar Veton Surroi.

## Do kraja rata 1999. godine
Prvi primerak lista *Koha Ditore* izašao je 31. marta 1997. U to vreme bio je prvi nezavisni dnevni list na Kosovu.

Nakon početka NATO-bombardovanja, srpske su snage zabranili dalje štampnaje lista (24-25. mart 1999). Mesec dana kasnije, 26. aprila 1999, *Koha Ditore* nastavlja objavljivanje u Makedoniji, gde je bio besplatno distribuiran mnogobrojnim kosovskim izbeglicama.

## ''Koha Ditore'' danas
Prema istraživanjima "Strategic Puls Research", *Koha Ditore* je list s najvećim tiražom i distribucijom na Kosovu.

Međunarodno izdanje uglavnom je namenjena čitaocima u zapadnoevropskim zemljama.

## Povezano
* Koha grupa

## Vanjske veze
* Službena stranica

## Reference
Koha grupa

**Koha Grupa** je najveća medijska kuća na Kosovu. Njegov osnivač i vlasnik je poznati kosovski političar Veton Surroi. Direktor grupe je Flaka Surroi.

Grupa je registrovana u Hrvatskoj 17. jula 1990. godine pod nazivom *Arta*. Preregistrovan u Prištini 1994. godine pod nazivom NGTB VREME.

## Koha, nedeljnik
List *Koha* je osnovao u Hrvatskoj mladi novinar Veton Surroi. Prvi broj se pojavio 26. septembra 1990. Bio je prvi nezavisni list na albanskom jeziku u bivšoj Jugoslaviji.

12. juna 1991 časopis je bio primoran da se zaustavi izlaženje zbog činjenice da je Hrvatska proglasila nezavisnost i u SFRJ automatski otkazana valjanost registracije časopisa u Zagrebu.

Krajem marta 1994. Koha je nastavio rad u Prištini. Poslednji broj kao nedeljnik (157) se pojavio 13. avgusta 1997.

Među članovima prve redakcije nedeljnika su se nalazili Ylber Hysa, Baton Haxhiu, Dukagjin Gorani, Eqrem Basha, Shkëlzen Maliqi, etc.

## Koha grupa, danas
U sastav Koha grupe trenutno ulaze:
* *[[Koha Ditore]]*, dnevni list.
* *[[Kohavision]]*, nacionalna televizija. Program je počeo sa emitovanjem 21. septembra 2001, a trenutno emituje 24 sata dnevno. 
* *KOHA Print*, štamparija. *KOHA Print* je počeo sa radom 1996. godine. Štamparija je bila uništena od strane srpske policije 24. marta 1999. godine. Reaktivirana je posle rata. 
* *ARTA*, kablovska TV. Kosovski prvi informativni kanal 24 sata dnevno, sa motom: "Çdo minutë, një ecje me kohën" (Svaki minut, hodanje vreme).
* *KOHA.net*, internet portal lansiran 2009. godine. Koha.net zamenjue portal kohaditore.com.

## Izdavačka aktivnost
* Knjige. Prva knjiga objavljena je *Kratka istorija Kosova* od Noela Malcolma, 1998. Do sada ima preko 70 naslova objavljenih književnih dela za odrasle i za decu. 
* Muzička produkcija. Počevši od januara 2005., *Koha grupa* je pomogao veliki broj internacionalnih umetnika sa svojim uređivanja albuma.

## Ugašeni mediji
* *Koha Radio*. Od maja 1998 do 24. marta 1999.
* *Arta*, internet servis na albanskom i engleskom jeziku, lansiran 1. marta 1998.

## Povezano
* Koha Ditorë

## Vanjske veze
* 

## Reference
Izgubljene godine

**Izgubljene godine** se mogu odnositi na:
* Izgubljene godine Isusa, period Isusovog života od djetinjstva do početka službe

## ''Lost Years'' (engleski)
* *[[Lost Years: A People's Struggle for Justice]]*, kanadski dokumentarni film iz 2011. godine
* ''Lost Years'', kratki film iz 1911. godine
* *[[The Lost Years]]*, dokumentarni film iz 1977. godine

## ''Kaybolan Yıllar'' (turski)

* ''Kaybolan Yıllar'' (TV serija), turska TV-serija koja se emituje od 2006. godine
* ''Kaybolan Yıllar'' (film, 1954), turski igrani film iz 1954. godine
* ''Kaybolan Yıllar'' (film, 1977), turski igrani film iz 1977. godine
* ''Kaybolan Yıllar'' (album), album turske pevačice Eksen Ahzu iz 1977. godine

## Ostalo

* *[[Verloren jaren]]*, nizozemski igrani film iz 2010. godine

## Povezano
* Izgubljena decenija
Rexhai Surroi

**Redžaj Suroj** (; 8. jun 1929 - 22. decembar 1988) bio je jugoslovenski novinar, političar i diplomat rodom sa Kosova.

Godine 1947/48. je bio u prvoj generaciji kosovskih srednjoškolaca koja je u tadašnjoj Jugoslaviji završila gimnaziju na albanskom jeziku. Potom je diplomirao na Pravnom fakultetu Univerziteta u Beogradu. U mladosti se aktivno bavio fudbalom, a potom postao i urednik tjednog časopisa Zani i Rinis. Potom se zaposlio na Radio-Prištini, gdje je 1960-ih postao jedan od urednika.

Godine 1969/70. je služio kao potpredsjednik Izvršnog vijeća (vicepremijer) SAP Kosovo. Na tom se mjestu zdušno zalagao za osnivanje Prištinskog univerziteta kao vodeće obrazovne institucije na albanskom jeziku. Godine 1971. je imenovan ambasadorom SFRJ u Boliviji, a od 1974. do 1977. bio je zamjenik saveznog sekretara za vanjske poslove. Od 1977. do 1981. je služio kao ambasador u SFRJ u Meksiku, Hondurasu i Kostariki, a od 1981. do 1983. ponovno bio zamjenik saveznog sekretara za vanjske poslove. Od 1983. do 1985. je bio direktor prištinske izdavačke kuće *[[Rilindja]]*. Godine 1985. je imenovan za ambasadora SFRJ u Španiji, gdje ga je i zatekla smrt.

Njegov sin Veton Surroi je istaknuti kosovski novinar i političar, a kćer Flaka Surroi se također bavi izdavaštvom.
8va

U muzičkim partiturama često možemo naići na **oznaku za** '''oktavnu''' '''transpoziciju''' (, , , ) u višu ili nižu oktavu koja se piše: ***8*** ili ***8<sup>va</sup>***.

## Pravila pri pisanju oznake ''8<sup>va</sup>''
:1. Ako se oznaka ***8***, ***8<sup>va</sup>*** ili ***8<sup>va</sup>*** *sopra* nalazi *iznad* nota, onda ih treba transponovati za oktavu više:

* ***Piše se:***  &nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;***Izvodi se:*** 

:2. Ako se oznaka ***8***, ***8<sup>va</sup>*** ili ***8<sup>va</sup>*** *bassa* ( = duboka, niska) nalazi *ispod* nota, onda ih treba transponovati za oktavu niže:

* ***Piše se:***  &nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;***Izvodi se:*** 



**Napomena.**
Deo predviđen za oktavnu transpoziciju označava se prvo brojem ***8*** ili ***8<sup>va</sup>***, pa crticama i uglastom zagradom.


:3. Nekada se završetak važenja znaka za oktavnu transpoziciju obeležava rečju *loco* (,  = na mestu), što znači da treba izvesti *kako je napisano*:

* ***Piše se:***  &nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;***Izvodi se:*** 

## Oznaka ''coll''' ''8<sup>va</sup>''
Oznaka ***coll***' ***8<sup>va</sup>*** (***colla'' <big>''8<sup>va</sup>*** ) znači da notni materijal treba transponovati *sa udvojenom oktavom* (gornjom ili donjom, u zavisnosti gde se oznaka postavi, iznad ili ispod nota):

* ***Piše se:***  &nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;***Izvodi se:*** 

## Oznake ''15<sup>ma</sup>'' i ''15<sup>mb</sup>''
Broj ***15*** ili ***15<sup>ma</sup>*** i crtice sa uglastim graničnikom je muzička skraćenica (''abrevijatura'') koja se piše *iznad* notnog sistema i znači da napisane tonove treba izvesti *dve oktave više*:

***Piše se:***  &nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;***Izvodi se:*** 

Ako je pak broj ***15*** ili ***15<sup>mb</sup>*** smešten *ispod* notnog sistema, to govori da tonove treba izvoditi *dve oktave niže*:

***Piše se:***  &nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;***Izvodi se:*** 

## Povezano
* Abrevijatura (muzika)
* Pomoćne linije

## Reference
Charles I od Engleske

**Charles I Stuart** (Dunfermline, 19. novembar 1600. - London, 30. januar 1649.), bio je kralj Engleske, Škotske i Irske od 1625. do 1649. godine.

## Biografija
Charles I. je ostao upamćen po svojim stanim sukobima sa parlamentom, kao zagovornik vladarskog apsolutizma. Zbog svojih stavova i postupaka, navukao je na sebe širok krug neprijatelja.

Njegova vladavina ostala je obilježena vjerskim sukobima i previranjima o budućnosti anglikanske crkve, njega su osobno optuživali da je sklon Katoličkoj crkvi, što je sve u konačnici dovelo do građanskog rata u kojem je zbačen i smaknut 1649.

## Reference

## Vanjske veze

* ''Biography of King Charles the First'' na portalu British Civil Wars and Commonwealth website
Reformistička partija ORA

**Reformistička partija ORA** () je bila socijaldemokratska politička stranka lijevog centra koja je djelovala na Kosovu od 2004. do 2010. Nastala je pred izbore 2004. za Skupštinu Kosova pod nazivom *Građanska lista ORA* (), a među osnivačima je bio ugledni novinar i izdavač Veton Surroi. U svom programu se ORA zalagala za "nezavisno, slobodno i demokratsko Kosovo". Na izborima je osvojila 6,2 % glasova i 7 od 120 mjesta u Skupštini, gdje se kao opozicija priključila Demokratskoj partiji Kosova. Na izborima 2007. je ORA osvojila 4,2 % i nije prešla izborni cenzus, zbog čega su Surroi i vodstvo stranke podnijeli ostavke. U februaru 2010. je novo vodstvo odlučilo raspustiti stranku i prijeći u Demokratski savez Kosova.

## Vanjske veze
* Reformist Party ORA  The official website
Flaka Surroi

**Flaka Surroi** (1964 - ) je kosovska novinarka i urednica, poznata kao direktor izdavačke i medijske kuće Koha grupa. Rodila se kao kćer kosovskog političara i jugoslavenskog diplomata Rexhaija Surroija, a brat joj je istaknuti novinar i političar Veton Surroi. Srednju školu je završila u Meksiku, a fakultetsku diplomu stekla na Prištinskom univerzitetu. 1990-ih je prije izbijanja kosovskog rata radila u međunarodnim nevladinim organizacijama, a nakon završetka rata neko vrijeme i u kabinetu premijera Kosova. Nakon bratovog ulaska u politiku je preuzela njegovu izdavačku kuću.
John Millar Watt

**John Millar Watt** (14. oktobar 1895 – 13. decembar 1975) bio je britanski slikar, ilustrator i strip crtač, najpoznatiji kao autor stripa *Pop*.

Odrastao je u porodici inženjera, a nakon službe u prvom svjetskom ratu i školovanja se zaposlio kao ilustrator za londonske novine. Godine je u časopisu *[[Daily Sketch]]* započeo objavljivati humoristički strip o gojaznom biznismenu pod naslovom *Reggie Breaks It Gently*, ali je on ubrzo dobio nadimak *Pop*. Poznat kao jedan od prvih britanskih stripova koji je koristio oblačiće, doživio je i međunarodni uspjeh. *Pop* je crtao sve do 1949. kada se preorijentirao na reklame i ilustracije.

## Reference
Jimmy Bancks

***Jimmy Bancks*** (1889 - 1952) bio je australski ilustrator, strip crtač i književnik, najpoznatiji kao tvorac popularnog stripa *[[Ginger Meggs]]*.

## Izabrana bibliografija
* *[[Ginger Meggs]]* (1922 - 1952) - strip
* *Impressions of the Artists' Ball : In Line and in Rhythm* (1922) - poezija
* *The Sunshine Family : A Book of Nonsense for Girls and Boys* (1923) - knjiga za djecu
* *Party Impressions* (1929) - novela
* *The Man Who Knew Mailey* (1930) - novela
* *[[Blue Mountains Melody]]* (1934) - mjuzikl

## Reference

## Vanjske veze
* Bancks, James Charles. *The Golden Years of Ginger Meggs, 1921-1952,* edited by J. Horgan. Medindie, S.A.: Souvenir in association with Brolga, 1978.
* Ryan, John. *Panel by panel: a history of Australian comics.* Stanmore, N.S.W: Cassell Australia, 1979. 
* Strickler, Dave. *Syndicated Comic Strips and Artists, 1924-1995: The Complete Index.* Cambria, CA: Comics Access, 1995. .
Ed Wheelan

**Ed Wheelan** (1886 - 1966) bio je američki karikaturist i crtač stripa, najpoznatiji kao autor *Minute Movies*, strip-serije koja je parodirala tada još mladu filmsku industriju.

Wheelan se rodio u San Franciscu kao sin lokalnog reformatorskog političara Fairfaxa H. Wheelana i kostimografkinje Albertine Randall. Sklonost likovnoj umjetnosti je stekao od majke, koja je za novine bila izrađivala strip po naslovom *Dunbunnies*. Whelan se nakon završetka školovanja zaposlio u *[[The San Francisco Examiner|San Francisco Examineru]]*, a potom prešao u *[[New York American]]*. Tamo je 1918. otpočeo rad na stripu *Midget Movies* (); on je prekinut nakon spora sa izdavačem Williama Randolpha Hearsta. Wheelan je prešao u pres-agenciju George Matthew Adams Service koja je distribuirala novi strip pod naslovom *Minute Movies*. On se izrađivao sve do 1935. godine.

## Vanjske veze
* Hairy Green Eyeball 2: ''Minute Movies'': "Serpent of the City"
* Michael E. Grost's critical survey of ''Minute Movies''
* Pappy's Golden Age: ''Minute Movies''
Peter og Ping

**Peter og Ping** () je bio danski strip autora Storma P, koji je kao serija, od 1922. do 1949. godine, izlazio u listu *[[Berlingske Tidende]]*. Protagonisti su bili Peter, obični građanin Kopenhagena i njegovo usvojeno dijete, pingvin koji govori po imenu Ping. Serija, u kojoj je Storm P iskazivao za sebe karakteristični smisao za humor, doživjela je veliki uspjeh, te je objavljivana i izvan Danske. 

Godine 1927. je Berlingske Tidende osnovao dječji klub za djecu po imenu *Ping*.

## Izvori
Robert Storm Petersen

**Robert Storm Petersen** (19. septembar 1882 - 6. mart 1949), poznatiji po svom umjetničkom pseudonimu **Storm P**, bio je danski likovni umjetnik, karikaturist, humorist, književnik i crtač stripa. 

Odrastao je u porodici kopenhagenskog mesara, gdje je stekao veliku naklonost prema ljudima iz radničke klase, te je "mali čovjek" bio česti motiv njegovog djela. Djelo mu je uglavnom bilo nadahnuto radovima Edvarda Muncha i Toulouse-Lautreca. Osim slika i ilustracija, pisao je i novele u kojima je kroz često fantastične "monologe" davao glas ljudima sa ulice. Godine 1920. je snimio prvi danski animirani film *Tre små mænd*. Dugo vremena je surađivao s novinama *[[Berlingske Tidende]]* gdje je od 1922. do smrti objavljivao popularni strip *[[Peter og Ping]]*.

## Galleri

Robert Storm Petersen.jpg|Robert Storm Petersen ca 1913.
File:Peter og Ping (1922, "Ingenting").jpg|*Peter & Ping* 1922.
File:Pan Buldalski i Kaczorek (1930, nr 11).jpg|*Peter & Ping* 1930.
Tilbage til naturen - Storm P.jpg|*Back to nature*.
Peter og Ping by Storm P.jpg|thumb|*Peter & Ping*
File:Storm P. Museet.jpg||thumb|Muzej Storma P u Kopenhagenu.


## Vanjske veze
* Home page  
*  (filmska karijera)