Čečenski jezik

**Čečenski jezik** (*нохчийн мотт*; ISO 639-3: che) jezik kojim na Kavkazu, u Čečeniji govori oko 1.2 milijuna ljudi. Zajedno s još nekim jezicima, spada u sjeveroistočnokavkaske jezike, u žu nahsku skupinu.

## Osobine

### Pismo

Povijesno se koristilo arapsko pismo, ćirilica i latinica. Zbog velikog broja glasova koje ima čečenski, sva su ta pisma relativno neodgovarajuća.

U posljednje vrijeme se pokušava standardizirati čečenska latinica, i postoji nekoliko različitih verzija zapisivanja. Službeno pismo u Čečenskoj republici je ćirilica.

### Glasovi

Čečenski je poznat po izrazito velikom broju suglasnika (preko 30, što je karakteristika mnogih jezika na Kavkazu), ali i po velikom broju samoglasnika i dvoglasa (27). Broj varira prema narječju i načinu analize.

Plozivi (kao u gruzijskom, npr.) imaju tri tipa: bezvučni, glotalizirani (označeni s apostrofom *ʼ*) i zvučni; shema suglasnika:

### Gramatika

#### Imenice, zamjenice i pridjevi

Čečenski posjeduje sustav sljedećih padeža: nominativ, ergativ, genitiv, dativ, alativ (koristi se za neke indirektne objekte), instrumental, lativ, i komparativ (u izrazima "X je bolji od Y", umjesto "od-Y" koristi se ovaj padež).

Imenice imaju 6 rodova (u nekim opisima 4). Od toga su dva za ljudska bića (muški, ženski), a ostali su za životinje i neživa bića. Različiti rodovi koriste različite *markere* po sljedećem sustavu:

Imenice muškog i ženskog roda počinju s *v*-, odnosno *j*- u jednini i množini; neke imenice mogu biti i muškog i ženskog roda, ovisno o tome koga predstavljaju (npr. nazivi zanimanja, općenito "osoba" i sl.). Nekoliko imenica za ljude pripada ostalim rodovima.

Postoji 10 deklinacijskih klasa, koje se razlikuju po različitim umecima u padežima različitim od nominativa, i po promjeni osnove (prijeglasu). Primjer promjene imenice (*ča* "medvjed"):

Tvorba množine je obično nepravilna.

Čečenski razlikuje *inkluzivne* ("mi, uključujući i tebe") i *ekskluzivne* ("mi, bez tebe") zamjenice u prvom licu množine. Markeri roda u jednini ovise o spolu osobe na koju se odnosi zamjenica.

Pridjevi se slažu s imenicama po padežu, ali imaju samo dva različita oblika (npr. *dikan* "dobar"):

* *dikan* - nominativ jednine i množine
* *dikaču* - svi ostali padeži u jednini i množini

Pridjevi nemaju promjenu po rodu. Ako se pridjev koristi kao imenica, tada ima punu promjenu po padežima i broju.

#### Glagoli

Glagoli se ne mijenjaju po glagolskim licima, ali oko 30% glagola se mijenja po rodu, uz pomoć prefiksiranih markera roda (npr. *uoža*- "pasti"):

: *Beer xi ču d-uožna.*
: dijete voda-NOM u MARKER-pasti.PERFEKT
: "Dijete je palo u vodu."

Glagol u čečenskom ima 4 osnovna oblika (ako zanemarimo promjenu po rodu):

* prezent
* infinitiv
* posvjedočeni prošli oblik
* perfekt

Uz pomoć tih oblika i različitih oblika pomoćnog glagola "biti" se tvore sljedeća vremena (primjeri za glagol -*aax*- "živjeti"; *v*- je oznaka roda):

* neprogresivni prezent (*v-eexa*)
* nedavna prošlost (*v-eexin*)
* posvjedočena prošlost (*v-eexira*)
* perfekt (*v-axna*)
* davna prošlost (*v-axniera*)
* imperfekt (*v-eexara*)
* futur (*v-eexar*)
* progresivni prezent (*v-eexaš vu*)
* progresivna prošlost (*v-eexaš vara*)
* neposredna budućnost (*v-eexar vu*)

#### Ostale riječi

#### Sintaksa

Čečenski je ergativan jezik, tj. subjekt neprijelaznog glagola je u nominativu:

: (primjer)

Ako je glagol prijelazan:

: *Muusaa vieza suuna.*
: Musa.NOM PREFIKS-voljeti.PREZENT ja.DAT
: "Ja volim Musu."

Osnovni red riječi je subjekt-objekt-glagol (SOV).

### Rječnik

Čečenski ima tek oko 3000 izvornih riječi; ostatak su posuđenice iz brojnih jezika: arapskog, perzijskog, turskog i, od ruskog osvajanja Kavkaza, naročito ruskog. Čečenski dijeli osnovni rječnik (u smislu usporednica) sa srodnim jezicima:

* 84% s inguškim
* 30% s avarskim
* 20% s lezginskim

Usporednice su nađene (ipak, o ovom ne postoji slaganje svih stručnjaka) s hurijskim i urartskim jezikom, izumrlim jezicima koji su se govorili prije par tisuća godina.

Nekoliko riječi, prikazane s različitim usporednicama:

* *cha´* "1" 
* *ši´* "2" 
* *qo´* "3" 
* *di´* "4" 
* *pxi´* "5" 
* *yalx* "6" 
* *worh* "7" 
* *barh* "8"
* *iss* "9" 
* *itt* "10"
* *maalx* "sunce"

## Povezano
* sjeveroistočni kavkaski jezici
* hurijski jezik
* urartski jezik
* inguški jezik
* Čečenija
* Kavkaz
* Rusija

### Literatura
* Uglavnom postoji literatura na ruskom. Na srpskohrvatskom nije ništa objavljeno. Korisna je gramatika Johanne Nichols i džepni rječnik, koji se scannirani (GIF) mogu naći tražeći na internetu.

### Vanjske veze

* Ethnologue (14th)
* Ethnologue (15th)
* Ethnologue (16th)
* Indigenous Language of the Caucasus (Chechen)  gramatički opis čečenskog (engleski)
* The Chechen language | Noxchiin mott mnogo podataka (engleski)
* Korpus čečenskog jezika