Le Secret de Wilhelm Storitz

***Tajna Wilhelma Storitza*** (fr. ***Le Secret de Wilhelm Storitz***) je fantastični roman Julesa Vernea, koji je objavio Louis-Jules Hetzel 1910. godine. Rukopis je napisan oko 1897. godine. Bio je to posljednji koji je Verne poslao Hetzelu.

## Radnja

Željezničkog inženjera Henrija Vidala pozvao je njegov mlađi brat Marc da ga posjeti u (izmišljenom) gradu Ragzu u Mađarskoj. Marc je bio zaručen za Myru Roderich, kćerku visoko cijenjenog dr. Rodericha. Prije odlaska iz Pariza, saznao je da je čovjek po imenu Wilhelm Storitz zaprosio Myru, ali je on odbijen.

Henri opisuje svoje putovanje, obavljeno kopnom i Dunavom na barži *Dorothée*, također spominjući spomenike i gradove koje je vidio usput. Po dolasku u Ragz, dobija srdačan doček od strane Myrine porodice.

Jednog dana, dr. Roderich kaže Henriju i Haralanu (Myrinom bratu) da je Wilhelm Storitz došao da ponovo zaprosi Myru. Kada je ponovo odbijen, zaprijetio je porodici.

Prije vjenčanja, gradski upravitelj mora potpisati ugovor, prema staroj tradiciji iz Ragza. Za taj događaj je organizirana zabava, koju prekida misteriozni glas koji je pjevao njemačku *Pjesmu mržnje*. Da stvar bude gora, ugovor je pronađen pocijepan u komadiće, a mladenkin vijenac se podigao i misteriozno lebdio u zraku, što je izazvalo paniku među ljudima na zabavi.

Nakon što je prijavio te događaje šefu policije Ragza, Heinrichu Steparku, on sumnja da krivac mora biti Wilhelm Storitz, jer je on bio jedina osoba koja je duboko omalovažavala Roderichove. Wilhelmova kuća je pretražena, ali osim Myrinog mladenkinog vijenca i misteriozne žute tekućine u plavoj bočici, nisu pronađeni nikakvi značajni dokazi.

Nekoliko dana kasnije, nakon što dobijanja dozvole od guvernera, Myra Roderich i Marc Vidal spremni su da se vjenčaju sljedećeg dana u katedrali u Ragzu. 1. juna, nekoliko sekundi prije vjenčanja, isti gore spomenuti glas proklinje par. Myra gubi svijest i biva joj pružena posebna njega.

Do tada cijelo stanovništvo grada sumnja da je Wilhelm Storitz krivac. Usljed toga, rulja pali njegovu kuću, uprkos naporima policije.

Kasnije, za vrijeme šetnje, Henri i Stepark čuju razgovor između Wilhelma i njegovog sluge Hermanna, pri čemu su obojica nevidljivi, kao što su bili tokom cijele radnje romana. Stepark pokušava uhvatiti Wilhelma, ali ne uspijeva. Kada se vrate, otkrivaju da je Myra nestala.

Sljedećeg dana, koristeći informacije prikupljene iz razgovora, Haralan se bori s nevidljivim Wilhelmom i pobjeđuje. Wilhelm postaje vidljiv nakon što počne krvariti.

Hermann pristaje da postane vidljiv i bude zatvoren. Biva ispitivan o lokaciji Myre i o misterioznoj supstanci, ali ne može odgovoriti na pitanja jer mu Storitz nikada nije rekao o svojim planovima. Kada stražari uđu u njegovu ćeliju kako bi ga pustili, pronalaze ga mrtvog od embolije.

Kod kuće su iznenađeni kada pronalaze Myru, koja uopće nije napuštala krevet - bila je samo nevidljiva. Kako je Wilhelm umro, a protuotrov uništen, Myra je trebala zauvijek ostati nevidljiva. U Parizu, Henri dolazi na ideju da je Storitz postao vidljiv jer je krvario i da bi se isto moglo postići za Myru operacijom. Međutim, ubrzo je obaviješten da je trudna, tako da se ne može podvrgnuti operaciji. Čudom, Myra postaje vidljiva nakon što rađa sina, poslije čega se sele u Pariz, gdje je Marc nastavlja svoju karijeru slikara.

## Likovi
### Vidal
* Henri Vidal, 33, željeznički inženjer
* Marc Vidal, 28, slikar

### Roderich
* Myra Roderich, 20, vjerenica (kasnije žena) Marca Vidala
* Haralan Roderich, 28, Myrin brat, kapetan broda *l'Infanterie des Confins Militaires* (Pješadija Vojne granice)
* Dr. Roderich, 50, Myrin otac
* Gđa. Roderich, 45, Myrina majka

### Storitz
* Wilhelm Storitz, 35, sin Otta Storitza, glavni antagonist
* Otto Storitz, preminuo, veliki alhemičar

### Ostalo
* Heinrich Stepark, šef policije u Ragzu
* Hermann, sluga Wilhelma Storitza
* Guverner Ragza
* Poručnik Armgard
* Sudija Neumann

## Novo izdanje
Bison Books je 2011. objavio novo izdanje, prvo koje je zasnovano na Verneovom rukopisu. Ranija izdanja sadrže verziju romana koju je u velikoj mjeri prepisao Verneov sin Michel, koji je nevjerovatno pomaknuo datum radnje priče u 18. vijek, uprkos mnogim referencama na otkrića iz 19. vijeka, poput rendgenskih zraka.

## Povezano
* *[[The Invisible Man|Nevidljivi čovjek]]*

## Reference