Slovenija

**Slovenija** (službeno **Republika Slovenija**) je primorska i podalpska država na jugu Srednje Europe, koja se na zapadu graniči sa Italijom, na sjeveru s Austrijom, na sjeveroistoku s Mađarskom, na istoku i jugu s Hrvatskom, a na jugozapadu ima izlaz na Jadransko more.

Slovenija je članica Ujedinjenih nacija (1992), Europske Unije (2004), NATO saveza (2004), Schengenskog prostora (2004) i monetarnog sistema eura (2007).

## Historija

Slovenski (*slavenski*) preci današnjih Slovenaca vjerovatno su se doselili na područje Slovenije u 6. veku. 
U 7. veku je nastala Karantanija, prva država Slovenaca i jedna od prvih slovenskih država. 
745. godine Karantanija gubi nezavisnost i pada pod vlast Bavarske, koja opet postaje dio franačke države. 
Stanovništvo se pokrštava.

Oko 1000. godine napisani su *[[Brižinski spomenici]]*, prvi pisani dokument na slovenačkom jeziku. 
U 14. veku veći dio današnje Slovenije pada pod vlast Habzburgovaca, koji kasnije postaju Austro-Ugarska. 
Slovenija se tada deli na tri pokrajine: Kranjsku, Gorišku i Štajersku.

Godine 1848. brojne narode zahvata narodni preporod, pa i Slovenci imaju politički program koji traži ujedinjenu Sloveniju.

Kad se 1918. godine raspala Austro-Ugarska, a Italija zauzela pokrajine Primorsku i Istru, kao i dijelove Dalmacije, 
osnovana je Kraljevina Srba, Hrvata i Slovenaca, koja se 1929. preimenovala u Kraljevinu Jugoslaviju.

Kraljevina Jugoslavija se raspala u 2. svetskom ratu, a Slovenija je potom postala dio socijalističke Jugoslavije, službeno proglašene 29. novembra 1943.

Današnja Slovenija je na temelju plebiscita proglasila nezavisnost od SFRJ 25. juna 1991, a koja je priznata nekoliko mjeseci nakon kratkotrajnog rata. Kao nezavisna država je 29.3. 2004. postala članicom NATO-a, 1.5. 2004. članicom Evropske Unije.

## Politika
*Glavni članak: [[Institucije Republike Slovenije]]

== Administrativna podjela ==
:*V. glavni članak Upravna podjela Slovenije.*
=== Teritorjalna podjela ===



Prema Ustavu Repubike Slovenije, općina ([[slovenski]] *občina*) je samoupravna lokalna zajednica (tj. jedinica lokalne samouprave), koja obuhvaća područje jednog ili više naselja koja su povezana zajedničkim potrebama i interesima stanovnika.
Po slovenskom Zakonu o lokalnoj samoupravi, općina mora imati najmanje 5000 stanovnika, ali ima i onih koje zbog zemljopisnih, pograničnih, nacionalnih, povijesnih ili gospodarskih razloga imaju taj status iako imaju manje od 5000 stanovnika . U djelokrug općine spadaju poslovi lokalnog značaja koje općina može obavljati samostalno i koji se tiču samo stanovnika općine. [[Grad]] može dobiti status [[gradska općina|gradske općine]] ([[slovenski]] *mestna občina*) ako ima više od 10000 stanovnika te predstavlja zemljopisno, gospodarsko i kulturno središte područja koje mu grvitira. Međutim taj status može dobiti i općina zbog povijesnih razloga. Na gradsku općinu država može prenijeti poslove iz svoje nadležnosti, a koji utječu na razvoj grada.

Slovenija je od sredine [[2006.]] godine podijeljena na 210 [[Slovenske općine|općina]], među kojima njih 11 ima [[status]] [[gradska općina (Slovenija)|gradske općine]].

Osim na općine, kao jedinice lokalne samouprave, Slovenija je podjeljena i na 58 upravnih jedinica (koje se mogu usporediti s *uredima državne uprave u županijama* u [[Hrvatska|Hrvatskoj]]) koje obavljaju poslove državne uprave i ne zadiru u samoupravne poslove općina.

=== Statističke regije ===

Iako zakonski nigdje nije regulirano, Slovenija je podjeljena i na pokrajine (u zemljopisnom smislu), odnosno na regije.

Tako je za potrebe državne statistike država podjeljena na [[Statističke regije Slovenije|12 regija]], a one su:

# [[Pomurje (regija)|Pomurje]]
# [[Podravska (regija)|Podravska]] 
# [[Koruška (regija)|Koruška]] 
# [[Savinjska (regija)|Savinjska]]
# [[Zasavlje (regija)|Zasavlje]]
# [[Donjoposavska (regija)|Donjoposavska]] 
# [[Jugoistočna Slovenija (regija)|Jugoistočna Slovenija]]
# [[Središnja Slovenija (regija)|Središnja Slovenija]]
# [[Gorenjska (regija)|Gorenjska]]
# [[Notranjsko-kraška (regija)|Notranjsko-kraška]] 
# [[Goriška (regija)|Goriška]]
# [[Obalno-kraška (regija)|Obalno-kraška]]

Ustav Republike Slovenije dopušta šire samoupravne zajednice, odnosno pokrajine, na koje pak država može prenijeti neke poslove iz svog djelokruga.

=== Povijesne pokrajine ===


# *Primorska*
#: *Slovenska Istra*
# *Kranjska*
#: 2a. *Gorenjska*
#: 2b. *Notranjska*
#: 2c. *Dolenjska* i *Bela krajina* (*Marca vindica*)
# *Koruška*
# *Štajerska*
# *Prekmurje*

== Geografija ==

Slovenija se nalazi Srednjoj Europi na dodiru [[Alpe|Alpa]], [[Dinarsko gorje|Dinarskog gorja]], [[Panonska nizija|Panonske nizije]] i [[Sredozemlje|Sredozemlja]]. Klimu čini mješavina alpskog, sredozemnog i kontinentalnog podneblja. U sjeverozapadnom dijelu države prevladavaju Alpe s najvišim vrhom [[Triglav (vrh)|Triglavom]] (2864 m). U smjeru prema moru se prostire pokrajina [[Kras]]. Njen podzemni svijet skriva najveličanstvenije podzemne galerije u [[Europa|Europi]], a to su [[Postojnska jama]] i [[Škocjanske jame]] koje su isklesale podzemne vode. Potonja se nalaze na [[Unesco]]vom popisu kulturne i prirodne baštine. Više od polovine površine pokrivaju [[šuma|šume]] - 1.163.812 ha (u Europi veći postotak šuma imaju samo [[Finska]] i [[Švedska]]). U Sloveniji je zakonom zaštićeno približno 8 % ozemlja. Najveće područje zauzima [[Triglavski nacionalni park]] (83.807 ha). Geološka prošlost, različitosti u [[reljef]]u (od morske površine do 2864 m nadmorske visine) te činjenica, da se Slovenija rasprostire na četiri biogeografska područja, omogućili su bogatstvo biljnih i životinjskih vrsta. U Sloveniji uspijeva 3000 [[papratnjače|papratnjača]] i [[cvjetnjače|cvjetnjača]] te 50.000 različitih životinjskih vrsta. Brojni su i razni biljni i životinjski [[endem]]i.

===Klima===
Slovenija se nalazi na širinama [[Umjerena klima|umjerene klime]]. Na njezinu klimu utječe i raznolikost reljefa, te utjecaj [[Alpe|Alpa]] i [[Jadransko more|Jadranskog mora]]. Postoje tri tipa klime na području Slovenije: na sjeveru [[Planinska klima|planinska]], na jugozapadu [[Mediteranska klima|sredozemna]], a na sjeveroistoku [[Kontinentalna klima|kontinentalna]]. U Ljubljani se [[temperatura]] može popeti od −5&nbsp;°C zimi do gotovo 30&nbsp;°C ljeti. Vrhunac oborina je u oktobru, a minimum u martu.

Oborine često dolaze iz Genovskog zaljeva i variraju diljem zemlje, s preko 3500&nbsp;mm u nekim zapadnim regijama a padaju do 800&nbsp;mm u Prekmurju. Snijeg je prilično čest zimi, a rekordni snježni pokrivač u Ljubljani zabilježen je [[1952.]] godine sa 146&nbsp;cm.

U usporedbi sa zapadnom Europom, Slovenija nije jako vjetrovita jer leži u zaljevu Alpa. Prosječna brzina vjetra niža je nego u ravnicama obližnjih zemalja. Zbog razvedenog terena prisutni su lokalni vertikalni vjetrovi s dnevnim razdobljima. Osim njih, tri su vjetra od posebne regionalne važnosti: [[bura]], [[Jugo (vjetar)|jugo]] i [[Fen (vjetar)|fen]]. Za Primorje su karakteristični jugo i bura. Dok je jugo vlažno i toplo, bura je obično hladna i na udare. Fen je tipičan za alpske krajeve na sjeveru Slovenije. U Sloveniji su uglavnom prisutni sjeveroistočni vjetar, jugoistočni vjetar i sjeverni vjetar.

Prosječna godišnja temperatura na jadranskoj obali je 13,8&nbsp;°C, s prosjekom od 4,9&nbsp;°C za najhladniji mjesec, siječanj, i 23,3&nbsp;°C za najtopliji mjesec (jul). U Ljubljani (400 metara nadmorske visine u središnjem području) temperature su od 9,3&nbsp;°C za godišnji prosjek, -1,1&nbsp;°C za januarski prosjek i 19,2&nbsp;°C za juliski prosjek.

== Nacionalni parkovi ==


=== Prirodne znamenitosti ===

* [[Triglavski nacionalni park]]
* [[Kraška jama|Kraške jame]]
* [[Robanov kot]]
* [[Topla (dolina)|Topla]]
* [[Notranjski Snežnik]]
* [[Rakov Škocjan]]
* [[Krakovski gozd]]
* [[Donačka gora]]
* [[Kozlerjeva gošča]]
* [[Divje jezero]]
* [[Cerkniško jezero]]
* [[Bledsko jezero]]
* [[Sečoveljske soline]]

=== Ostali podaci ===


* najviši vrh: [[Triglav (vrh)|Triglav]] (2864 m)
* najsjevernija točka: 46° 52' 37,52" [[SGŠ]], 16° 14' 18,14" [[IGD]], naselje Budinci u općini [[Šalovci]],
* najjužnija točka: 45° 25' 18,34" SGŠ, 15° 10' 56,06" IGD, naselje Damelj u općini [[Črnomelj]],
* najistočnija točka: 46° 28' 33,76" SGŠ, 16° 36' 07,69" IGD, naselje Benica u općini [[Lendava]],
* najzapadnija točka: 46° 17' 54,05" SGŠ, 13° 23' 47,81" IGD, u naselju Breginj u općini [[Kobarid]].
* [[geometrijsko središte Slovenije]]: 46°07′11.8″ N 14°48′55.2″ E, u naselju [[Vače]], [[Litija (općina)|općina Litija]];
* najduža rijeka: [[Sava]] (221&nbsp;km u Sloveniji + 4&nbsp;km po granici) - najduža rijeka sasvim u Sloveniji: Krka 111&nbsp;km
* najveće jezero: [[Cerkniško jezero]]
* najveći grad: [[Ljubljana]]

== Demografija ==


U [[2022.]] godini država Slovenija broji 2.106.215 stanovnika sa gustoćom od 103,9 stanovnika/km². Prosječna starina stanovništva je od 43,8 godina a očekivani životni vijek je od 81,3 godina. Stanovništvo od 0 do 14 godina predstavlja 15,1% od cjelokupnog broja, od 15 do 64 godina predstavlja 63,8%, te stariji od 65 godina su 21,1%.<br/>
Procenat tuđih državljana na stanovništvu Slovenije je od 8,3%.<br/>
Na slovenskim izborima u aprilu 2022. broj osoba s pravom na glasanje je bio 1.695.608.<br/>
U 2021. ruralno stanovništvo Slovenije je od 939.156 osoba.

Prema popisu stanovništva iz [[2002.]] Slovenija je imala 1.964.036 stanovnika. Etnički sastav je bio sljedeći: [[Slovenci]] 83.1%, [[Srbi]] 2%, [[Hrvati]] 1.8%, [[Bošnjaci (narod)|Bošnjaci]] 1.1% i drugi. Stoga razvoj etničkog sastava Slovenije je osjetljiva tema i predmet javne polemike.

Sa strane vjerskog sastava, u Sloveniji ima 1.135.626 [[Katoličanstvo|Katolika]] (57,82%), 47.488 [[Islam|Muslimana]] (2,42%), 45.908 [[Pravoslavlje|Pravoslavaca]] (2,34%), 14.736 [[Evangelici|Evangelista]], 1.399 ostalih [[Protestantizam|protestanata]] i 1.877 drugih [[Hrišćanstvo|hrišćanskih]] vjernika.

==Gradovi==
Najstariji grad u Sloveniji je [[Ptuj]], naseljen već u [[Kameno doba|kamenom dobu]] i procvijetao u [[Rimsko Carstvo|Rimskom Carstvu]] pod [[Latinski jezik|latinskim]] imenom *Poetovio*. Kasnije će se na [[Njemački jezik|njemačkom]] zvati *Pettau*. Danas najznačajniji gradovi u Sloveniji (stanovništvo u [[2021.]]):
* [[Ljubljana]] (285.604) (*Laibach*; prvi spomen: [[1161]])
* [[Maribor]] (97.019) (*Marburg*; prvi spomen: [[1164]])
* [[Kranj]] (38.024) (*Krainburg*, prvi spomen: [[1256]])
* [[Celje]] (37.392) (*Cilli*, *Celeia*; prvi spomen: [[45]], [[1122]]/[[1137]])
* [[Koper]] (26.054) (*Capodistria*; postojao za vrijeme [[Rimsko Carstvo|Rimskog Carstva]])
* [[Velenje]] (25.538) ([[1959]])
* [[Novo Mesto]] (23.878) (*Rudolfswerth*, *Neustadtl*; [[1365]])
* [[Ptuj]] (18.004) (*Poetovio*, [[Rimsko Carstvo|rimsko doba]])
* [[Kamnik]] (13.902) (*Stein*; prvi spomen: [[1229]])
* [[Trbovlje]] (13.742) (*Trifail*; [[1220]], ponovo osnovan oko ([[1850]])
* [[Jesenice]] (13.503) (*Aßling*; [[1337]])
* [[Domžale]] (13.102) (*Domschale*; oko [[1230]])
* [[Nova Gorica]] (12.871) ([[1947]])
* [[Izola]] (11.819) (*Haliaetum*, *Isola*; prvi spomen: [[932]])
* [[Škofja Loka]] (11.706) (*Bischoflack*; prvi spomen: [[1293]])
* [[Murska Sobota]] (11.025) (*Olsnitz*, *Muraszombat*; prvi spomen: [[1297]])

== Gospodarstvo ==



Slovenija ima visoko [[razvijena zemlja|razvijeno gospodarstvo]]. [[BDP]] po stanovniku je 2013. godine iznosio €20265. Slovenija se po ekonomskoj razvijenosti nalazi na drugom mjestu među novim članicama EU, iza Cipra. Najrazvijenija je post-komunistička država. Slovenski BDP po stanovniku iznosi 83% prosjeka EU.

Slovenija je prethodno imala relativno visoku inflaciju koja je [[2006.]] pala na 2.3% (prije prihvaćanja eura), ali je u listopadu 2007. ponovno narasla na 5.1%  što jer bilo više od prosjeka [[eurozona|eurozone]]. Slovensko gospodarstvo je iskusilo pojačani rast od 2004. do 2008. godine. [[2003.]] je gospodarski rast iznosio 2.8%. [[2004.]] je skočio na 4.3%, [[2005.]] ponovno 4.3%,  [[2006.]] se rast povećao na 5.9%, a [[2007.]] 6.8%. Prije krize, u prvom tromjesečju [[2008.]] godine gospodarsvo je raslo 5% na godišnjoj razini. BDP Slovenije je nakon 5 godina krize na nižoj razini nego 2008.

Unatoč gospodarskom uspjehu, Slovenija se još uvijek suočava s različitim izazovima. Veliki dio ekonomije je ostalo u rukama države, a direktna strana ulaganja su među najmanjima u EU. Porezi su relativno visoki, tržište rada je nefleksibilno te je industrija manje konkurentna. Tijekom posljednjih 10 godina došlo je do privatizacije banaka, telekomunikacija i javnih usluga te se očekuje da će se strana ulaganja povećati. Slovenija je vodeća među novim članicama [[EU]] i prva je nova članica koja je prihvatila novu europsku valutu [[euro]] 1. siječnja 2007.

Slovensko je gospodarsko vrlo razvijeno, najbolje među [[tranzicijska država|tranzicijskim državama]], sa starom rudarskom, industrijskom i obrtničkom tradicijom. [[Poljpx|oprivreda]] je od manjeg značaja, a obrađeno je samo 12 % površine. U turizmu su značajna primorska ljetovališta ([[Piran]], [[Portorož]], [[Izola]], [[Koper]], [[Ankaran]], [[Debeli rtič]]), skijaška središta ([[Maribor]], [[Kranjska gora]], [[Vogel]], [[Kanin]], [[Rogla]]) i toplice ([[Radenci]], [[Moravske Toplice]], [[Terme Čatež]], [[Terme Dobrna]], [[Lendava]], [[Maribor]], [[Ptuj]], [[Šmarješke Toplice]]).

Glavna poduzeća u Sloveniji su:

<small>
* [[A1 Slovenija]] (dio [[Telekom Austria|Telekom Austrije]] od februara 2001.)
* [[Adria Airways]]
* [[Adria Mobil]] ([[Novo Mesto]])
* [[Akrapovič]]
* [[Alples]]
* [[DARS (Slovenija)|DARS]]
* [[Dewesoft]]
* [[Droga Kolinska]] (dio [[Atlantic Grupa|Atlantic Grupe]] od 2010.)
* [[Elan (firma)|Elan]]
* [[Elektro-Slovenija]]
* [[Gorenje (kompanija)|Gorenje]] ([[Velenje]]; dio [[Hisense Group|Hisense Grupe]] od juna 2018.)
* [[Iskra]]
* [[Istrabenz]]
* [[Jedrska elektrarna Krško]]
* [[Kolektor]]
* [[Krka (firma)|Krka]]
* [[Litostroj]]
* [[Mercator (trgovina)|Mercator]]
* [[NiceHash]]
* [[Nova Ljubljanska banka|Banka NLB]]
* [[Outfit7]] ([[Ljubljana]])
* [[Petrol (firma)|Petrol]]
* [[Pipistrel]] ([[Ajdovščina]], dio američkog [[Textron]] od aprila 2022.)
* [[Pivovarna Laško]] (dio [[Heineken]]a od 2015.)
* [[Pivovarna Union]] (dio [[Heineken]]a od 2015.)
* [[Radenska]]
* [[Slovenske železnice]]
* [[Studio Moderna]]
* [[TAM (Tovarna avtomobilov Maribor)|TAM]]
* [[Telekom Slovenije]]
* [[Tomos (firma)|Tomos]] (*Tovarna Motorjev Sežana*, zatvorila 2019.)
* [[Vipap Videm Krško|Vipap]] ([[Krško]])
* [[Zagožen]]
</small>


== Kultura ==
Prema [[1890-e|1890-im]] je osnovan jedinstveni odbor za osnivanje slovenskog sveučilišta na čijem su čelu bili bankar Ivan Hribar, Henrik Tuma i teolog Aleš Ušeničnik. [[Univerzitet u Ljubljani]] je nastao [[1919.]] uz trud [[Mihajlo Rostohar|M. Rostohara]] i [[Karel Verstovšek|K. Verstovšeka]]. Ostale visoke akademske ustanove će nastati krajem [[20. vijek|20. stoljeća]]: [[Univerzitet u Mariboru]] (1975), [[Univerzitet u Novoj Gorici]] (1995), [[Приморски универзитет у Словенији|Primorski univerzitet]] u [[Koper|Kopru]] (2003). Na izdavačkom tržištu najznačajnije naklade su [[Mladinska knjiga]] (osn. 1945), [[Slovenska matica]] (osn. 1864), [[Cankarjeva založba]] (osn. 1945), [[Državna založba Slovenije]] (osn. 1945), [[Beletrina]] (1996).

Od slovenskih znanstvenika se ističu [[Nobelova nagrada|nobelovac]] [[Fritz Pregl]] (mikroanaliza organskih supstanci, [[testosteron]], sportska fiziologija), fizičar [[Joseph Stefan]] (toplinska vodljivost zraka, *Stefan-Boltzmannov zakon*), inženjer [[Herman Potočnik]] (pionir [[Raketna tehnika|raketne tehnike]], kartograf i planinar [[Alojz Knafelc]], mehaničar i izumitelj [[Janez Puh]], fotografski izumitelj [[Janez Puhar]], pilot [[Edvard Rusjan]], matematičari [[Jurij Vega]] i [[Ivo Lah]], liječnik [[Anton Marko Plenčič]], programer [[Egon Zakrajšek]], šahist [[Milan Vidmar]].

Na strani umanistike i spekulativnih disciplina pamte se psiholog i antropolog [[Anton Trstenjak]], sociolog [[Thomas Luckmann]], teolog [[Anton Strle]]. Na slovenskom kulturnom prostoru je se razvila jedna solidna lingvistička i filološka škola (počev od [[Franc Miklošič|Miklošiča]], [[Anton Trstenjak|Trstenjaka]], [[Urban Jarnik|Jarnika]] i [[Jernej Kopitar|Kopitara]]) pa i tradicija filozofskih studija ([[Milan Komar|M. Komar]], [[Mladen Dolar|M. Dolar]], [[Tine Hribar|T. Hribar]], [[Ivo Urbančič|I. Urbančič]]). U zadnjim godinama najpoznatiji slovenski autor je filozof [[Slavoj Žižek]].

===Književnost===


Oko [[1000.]] godine napisani su [[Brižinski spomenici]], prvi pisani dokument na [[Slovenski jezik|slovenskom jeziku]]. Slovensku prvu knjigu je tiskao protestantski reformator [[Primož Trubar]] (1508-1586). To su u biti bile dvije knjige: *Catechismvs* i *Abecedarivm* koje su izdane [[1550.]] u [[Tübingen]]u. Središnja pokrajina, [[Kranjska]] (koja je postojala kao dio [[Habsburg|habsburških]] carskih zemalja pa zatim [[Austro-Ugarska|Austro-Ugarske]] sve do početka [[20. vijek|20. stoljeća]]), je bila etnografski i povijesno dobro opisana u knjizi *Slava vojvodine Kranjske* (*Die Ehre deß Herzogthums Crain*) koju je izdao [[1689.]] [[Janez Vajkard Valvasor|J. Valvasor]] (1641-1693).

Slovenska kultura je jako ukorijenjena u svojoj [[Slovenska književnost|književnosti]] i u svome [[Slovenski jezik|jeziku]]. Među mnogim valjanim autorima, u [[19. vijek|19. stoljeću]] najznačajniji su [[France Prešeren]], [[Josip Jurčič]], [[Ivan Cankar]], [[Oton Župančič]], [[Anton Aškerc]]; u [[20. vijek|20. stoljeću]] [[Srečko Kosovel]], [[Vladimir Bartol]], [[Prežihov Voranc]], [[Edvard Kocbek]], [[Dane Zajc]], [[Tomaž Šalamun]], [[Alojz Rebula]], dok su [[Drago Jančar]], [[Niko Grafenauer]], [[Svetlana Makarovič]], [[Vinko Möderndorfer]], [[Aleš Debeljak]], [[Feri Lainšček]] i [[Aleš Šteger]] vodeći književnici suvremene slovenske književnosti.

Ako s jedne strane možemo reći da je se slovenski identitet utemeljio između [[1848.]] i [[1914.]] po paradigmi «[[narod]]a» i [[Romantizam|romantične]] teorije «[[Nacija|nacije]]», stvoreći malu i solidnu [[Srednja Evropa|srednjoeuropsku]] državu, s druge strane valja istaknuti da je slovensko društvo oduvijek imalo jednu [[Multikulturalizam|multikulturalnu]] komponentu (slično drugim [[Austro-Ugarska|austrougarskim]] zemljama) koja još uvijek održava suživot i stvara prostore u kojim se prelivaju nijanse identiteta. Stoga mnogi primjeri [[Slovenci|Slovenaca]] koji su živjeli i djelovali u drugim državama, pa i «stranaca» koji su sudjelovali i gradili slovensko društvo ili sačuvali čvrste odnose sa Slovenijom: glumac [[Stevo Žigon]], filmski režiser [[František Čap]], književnici [[Stanko Vraz]], [[Peter Handke]], [[Ivan Tomšić]], [[Maja Haderlap]], [[Florjan Lipuš]], [[Dušan Jovanović]], [[Boris Pahor]], [[Miroslav Košuta]], političari [[Zoran Janković]] i [[Mitja Ribičič]]. Pisac [[Louis Adamič]] je jedan primjer autora iz slovenske emigracije. Potom kroz historiju mnogi su se Slovenci školovali i zaposlili u austrijskim ([[Beč]], [[Klagenfurt]], [[Graz]]) ili talijanskim gradovima ([[Trst]], [[Gorica]], [[Venecija]]).

===Arhitektura===
Sa strane [[Arhitektura u Sloveniji|arhitekture]], građevine u Sloveniji su kroz stoljeća dobile znatan utjecaj od austrijskih uzora. U prvoj polovici [[20. vijek|20. stoljeća]] imamo dva sjajna arhitekta: primorac [[Maks Fabiani]] i ljubljančanin [[Jože Plečnik]], obadva obrazovana u [[Beč]]u pod [[Otto Wagner|Ottom Wagnerom]], primijenit će stil [[Bečka secesija|Bečke secesije]] i njima dugujemo neke od najljepše objekte u Sloveniji. Njihovim mitteleuropskim stazama će se kretati [[Ivan Vurnik]] koji će kroz vrijeme utemeljiti pravac modernističke slovenske arhitekture. Sa [[Edvard Ravnikar|Edvardom Ravnikarom]] ulazimo duboko u arhitekturu *Doba ekstrema* dakle u građevinskoj estetici [[Socijalistička Federativna Republika Jugoslavija|Republike Jugoslavije]] sa naglim procesom [[Urbanizacija|urbanizacije]] i mitom «Novog društva». Među brojnim projektima, Ravnikar je autor i [[Urbanističko planiranje|urbanističkog plana]] za [[Nova Gorica|Novu Goricu]], jedan od najpoznatijih primjera [[Planirani grad|planiranog grada]] u Jugoslaviji.

===Likovne umjetnosti===
Najvažniji slovenski slikari su [[Jurij Šubic]] i [[Anton Ažbe]] koji su djelovali krajem 19. stoljeća. [[Ivana Kobilca]], [[Rihard Jakopič]], [[Ivan Grohar]] su djelovali početkom 20. stoljeća, a [[Avgust Černigoj]], [[Lojze Spacal]], [[Anton Gojmir Kos]], [[Riko Debenjak]], [[Marij Pregelj]], a posebno [[Gabrijel Stupica]] i [[Janez Bernik]] obilježili su drugu polovicu 20. stoljeća. Suvremeni slikari su [[Emerik Bernard]], [[Metka Krašovec]], [[Ivo Prančič]], [[Gustav Gnamuš]], [[grupa IRWIN]] i [[Marko Peljhan]]. [[Zoran Mušič]], koji je radio u Parizu i Veneciji, postao je slavan i diljem svijeta. Neki od važnjijih slovenskih kipara su [[Fran Berneker]], [[Lojze Dolinar]], [[Zdenko Kalin]], [[Slavko Tihec]], [[Janez Boljka]] i danas [[Jakov Brdar]] i [[Mirsad Begić]]. Poznati slovenski arhitekti su [[Jože Plečnik]] i [[Max Fabiani]], [[Edo Ravnikar]], [[Milan Mihelič]].

===Dramske umjetnosti===

Kazalište je jedna manje poznata strana slovenske kulture, mada ona postoji i ima svoju tradiciju. Ako izuzmemo *Škofjeloški pasijon* ([[Romuald Štandreški]], oko [[1715]]/[[1727]]), onda prvog slovenskog dramaturga naći ćemo kod [[Anton Tomaž Linhart|Antona Tomaža Linharta]] (1756–1795) a prvo kazalište nastaje [[1785.]] u [[Maribor]]u i dobit će svoju stalnu zgradu [[1851.]] Stoga slovenska književnost će privilegirati oblike narativne proze i lirske pjesme, ali od [[Josip Stritar|J. Stritara]], [[Ivan Cankar|Iv. Cankara]] i [[Oton Župančič|O. Župančiča]] kazalište počinje se bolje razvijati. [[Ljubljanska opera]] je inaugurirana 29. septembra [[1892.]] zajedno sa [[Slovenska filharmonija|Slovenskom filharmonijom]]. Godine [[1911.]] svečano otvara [[Ljubljanska Drama]], odnosno Slovensko narodno kazalište u Ljubljani, a istovremeno ([[1910]]) je inauguriran i [[Stadttheater Klagenfurt|Stadttheater]] u [[Klagenfurt]]u. U doba vrhunca svoga razvića, grad [[Trst]] je imao krepku i živahnu slovensku zajednicu koja je između [[1902.]] i [[1907.]] osnovala svoje stalno pozorište. Predstave su se igrale u [[Narodni dom (Trst)|Narodnom domu]], sve do talijanskog pogroma (13. juli [[1920.]]) kada je zgrada spaljena. Kazalište je jedno vrijeme nastavilo svoj rad ali je [[1927.]] zatvoreno po izravnom naredbom fašističkih gradskih vlasti. U međuvremenu je otvorilo kazalište u [[Koper|Kopru]] ([[1930]]). Najplodniji dramaturg 20. stoljeća je [[Bratko Kreft]] (*Celjski grofje*, 1932; *Velika puntarija*, 1937) a pored njega imamo nekoliko značajnih autora iz prve polovice vijeka: [[Slavko Grum]], [[Ferdo Kozak]], [[F. Bevk]], [[Jože Babič (režiser)|Jože Babič]], [[Fran Saleški Finžgar|F. S. Finžgar]], [[Pavel Lužan]]. Poslije rata ([[1945]]), Tršćansko kazalište je ponovno otvorilo i dobilo nove ustanove ([[1977]]), nastavljajući svoj rad u sklopu slovenske zajednice s druge strane željezne zavjese. U socialističkoj [[Socijalistička Federativna Republika Jugoslavija|Jugoslaviji]] dramske prestave su uživale u državnom [[mecena]]tizmu (i [[Savez komunista Slovenije|partijskoj]] [[Cenzura|cenzuri]]) tako da imamo više dobrih autora: [[Dominik Smole]] (*Antigona*, 1960), [[Gregor Strniša]] (*Žabe ali prilika o ubogem in bogatem Lazarju*, 1969), [[Jože Javoršek]], [[Rudi Šeligo]], [[Dušan Jovanović]], [[Dane Zajc]]. Novih mah slovenskog kazališta pojavlja se pri kraju [[1980-e|1980-ih]] i poslije [[Rat u Sloveniji|rata za osamostaljenje]]. Među ostalim ističe se [[Vinko Möderndorfer]] (*Limonada slovenica*, 1999; *Mrtve duše*, 2005) pa i [[Boris A. Novak]], [[Ivo Svetina]], [[Tone Partljič]], [[Drago Jančar]], [[Alen Jelen]], [[Matjaž Berger]], [[Tomaž Toporišič]], [[Alojz Rebula]], [[Nejc Gazvoda]].

[[Slovenska kinematografija]] počinje sredinom [[1950-e|1950-ih]]. [[France Štiglic]] (*Na svoji zemlji*, *Dolina miru*) i [[František Čap]] (*Vesna*, *Ne čakaj na maj*) su pioniri cijelovečernjeg igranog filma na slovenskom jeziku, no ovdje će se deseta umjetnost razviti polako ali stabilno, ponekad sa vrlo dobrim proizvodnjama cijenjenim tako kod publike koliko kod kritike. Značajni režiseri su [[Karol Grossmann]], [[Janko Ravnik]], [[Ferdo Delak]], [[France Štiglic]], [[Mirko Grobler]], [[Igor Pretnar]], [[France Kosmač]], [[Jože Pogačnik]], [[Matjaž Klopčič]], [[Jane Kavčič]], [[Jože Gale]], [[Boštjan Hladnik]] i [[Karpo Godina]]. Suvremeni filmski redatelji [[Janez Burger]], [[Jan Cvitkovič]], [[Damjan Kozole]], [[Janez Lapajne]] i [[Maja Weiss]] su najznačajniji predstavnici renesanse slovenske kinematografije.

===Muzika===
U Sloveniji su djelovali brojni glazbenici i skladatelji kao što je renesansni skladatelj [[Jacobus Gallus]] (1550-1591), koji je utjecao na tadašnju europsku glazbu, i violinski *virtuoso* [[Giuseppe Tartini]] (1692-1770). Potom među čuvenim skladateljima europske klasične glazbe koji su djelovali tijekom 20. stoljeća naći ćemo [[Ivo Petrić|Iva Petrića]] i [[Lojze Bratuž|Lojza Bratuža]], muža [[Ljubka Šorli|Ljubke Šorli]], izmučenog i ubijenog od talijanskih fašista u decembru [[1936.]]; [[Blaž Arnič|Blaža Arniča]], zatočenog u logoru [[Koncentracijski logor Dachau|Dachau]], kasnije autor klasičnih komada u stilu *neo-romantičnog realizma*; [[Božidar Kantušer|Božidara Kantušera]], [[Ciril Cvetko|Cirila Cvetka]] i [[Marijan Lipovšek|Marijana Lipovšeka]], čija je kćer [[Marjana Lipovšek|Marjana]] [[mezzosopran]] i međunarodno poznata pjevačica. Također poznata klasična pjevačica je [[Alenka Gotar]] a među skladateljima mlađe generacije spominje se [[Nina Šenk]]. Poznati filmski skladatelj je bio [[Bojan Adamič]], nadahnut [[jazz]] muzikom.

[[Tradicijska muzika]] ovdje vuče duge korijene, pa narodna pjesma, igra i zvuk još se gaje i miluju u nekim krajevima. Za «folk» muziku najpoznatiji su [[Lojze Slak]] i [[Slavko Avsenik]].

Prvi [[Rock muzika|rock and roll]] dolazi između [[1966.]] i [[1971.]] sa grupama [[Bele Vrane]] i [[Oko (grupa|Oko]] mada nešto blaže nego u drugim krajevima Jugoslavije. Znatno dublji trag je ocrtao talas muzike [[Punk rock|punk]] i [[Novi val]]: [[Pankrti]] i [[Pero Lovšin]], [[Zoran Predin]] i [[Lačni Franz]], [[Niet]], potom [[Videosex]], [[Dejan Knez]], [[Anja Rupel]], [[Buldožer (grupa)|Buldožer]], [[Borghesia]], [[Avtomobili]]. Bitnu ulogu je u toj muzičkoj atmosferi odigrao [[Igor Vidmar]] a uz pankere, pojavili su se i drugi pravci, na primjer [[heavy metal|teškogvožđaši]] ([[Pomaranča (grupa)|Pomaranča]]). Slučaj za sebe predstavlja sastav [[Laibach (grupa)|Laibach]], povezan uz pokret [[Neue Slowenische Kunst]] i ličnosti pored [[Dejan Knez|Dejana Kneza]] i [[Peter Mlakar|Petra Mlakara]]. Od [[1970-e|1970-ih]] imamo i suvremene slovenske [[kantautor]]e ([[Vlado Kreslin]] i dr.).

Na današnjoj [[pop]] sceni popularni glazbenici su [[Darja Švajger]], [[Katalena]], [[New Swing Quartet]], [[Neisha]], [[zalagasper]], [[Lea Sirk]] ili na rock strani [[Big Foot Mama]] i [[Siddharta (grupa)|Siddharta]]. Na liniji regresivne pop-folk eksperimentacije, prema [[klezmer]]u ide grupa [[Terrafolk]], dok kod [[Magnifico|Magnifica]] nalazimo [[Goran Bregović|bregovićev]] [[turbofolk]] kolorizam. Vrlo popularna su [[Electro|tekno]] glazba ([[DJ Umek]], [[Valentino Kanzyani]]) i [[hip-hop]] ([[N'toko]], [[Klemen Klemen]], [[Trkaj]]).

== Obrazovanje ==




Slovenski obrazovni sustav se sastoji od predškolskog obrazovanja, osnovnog obrazovanja (9 godina), srednjoškolskog obrazovanja (stručno i opće obrazovanje), višeg stručnog obrazovanja te visokog obrazovanja. Posebni dijelovi sustava su obrazovanje odraslih, glazbeno i plesno obrazovanje, obrazovanje za ljude sa posebnim potrebama i razni programi u etničkim i jezičnim izmješanim područjima.

Trenutno se u Sloveniji nalaze tri javna i jedno privatno sveučilište, a oni su:

* javna sveučilišta:

:* [[Univerzitet u Ljubljani|Sveučilište u Ljubljani]]
:* [[Univerzitet u Mariboru|Sveučilište u Mariboru]]
:* [[Приморски универзитет у Словенији|Sveučilište u Primorskoj]]

* privatno sveučilište je:

:* [[Univerzitet u Novoj Gorici|Sveučilište u Novoj Gorici]]

Slovesko se obrazovanje na [[PISA]]-inoj rang ljestvici trenutačno nalazi na 12. mjestu i jedno je od najboljih na svijetu.

== Državni praznici (neradni dani) ==


== Galerija slika ==
<gallery>
Ljubljana-sever.JPG|thumb|Glavni grad Ljubljana, pogled s [[Ljubljanski grad|Ljubljanskog grada]] nasuprot sjeveru. U pozadini su [[Kamniško-Savinjske Alpe]]
Reka Krka v Dvoru, občina Žužemberk, julij 2012, 03.JPG|Rijeka [[Krka (pritoka Save)|Krka]]
Mursko Središće Mur river 226.jpg|Rijeka [[Mura]]
Maribor Lent.jpg|Rijeka [[Drava]] u [[Maribor]]u
View of Koper from Zusterna.JPG|Grad [[Koper]]
Kranj Mesto.jpg|Grad [[Kranj]]
</gallery>


== Napomene ==


== Reference ==


== Bibliografija ==

== Vanjske veze ==
* [http://www.slovenia.info *'Uradni turistički portal Slovenije www.slovenija.info''']
* Radio Televizija Slovenije
* Slovenske novice
* Siol.net
* Delo
* Adriatic Slovenica d.d.
* Žurnal24
* 24ur
* Dnevnik
* Šport TV 
* Ekipa 
* 24 Kitchen Slovenija  
* Kulinarka Slovenija 
* Halo Hrana Slovenija