Vodopad Plive

**Plivski vodopad** se nalazi u Jajcu, centralni dio Bosne i Hercrgovine, na mjestu gdje se Pliva ulijeva u Vrbas. Vodopad je velika sedra, poznata i kao sedrena barijera, koja čini kaskadu visoku 22 metra. Prema količini sedre smatra se da je vodopad nastao prije 50.000 godina.
## Ugroženost
Korito i vodopad rijeke Plive usječeni su u sedrene naslage debljine 70 m, dok je dubina korita koje je usječeno u sedru, približno 43 m. Uzdužni je pad rijeke Plive relativno velik, a najveći je od Velikog jezera do vodopada, gdje mjestimično prelazi i 2 %. S ovakvim padom prirodni tok rijeke Plive je hidraulički u silovitom režimu. Takav režim karakteriziraju povećane brzine, osobito pri većim vodama.

Geomorfološki razvoj korita i vodopada, kao i svih drugih prirodnih vodotoka, ovisan je o brojnim faktorima od kojih su tri najvažnija:  
* Katastrofalni događaji (tektonski poremećaji, klizišta, poplave, suše). Rijeku Plivu kroz grad Jajce karakteriziraju redovne proljetne i jesenje poplave. 
* Otpornost tla na eroziju i vegetacija slivnog područja. Sedra u koritu Plive je sa slabom otpornošću na eroziju, zbog visokog erozijskog potencijala korita, velikog nagiba dna, što u području vodopada dovodi do degradacije sedre, odnošenja materijala i vrlo izraženih erozijskih pojava. 
* Ljudska djelatnost (promjene namjene zemljišta, urbanizacija, uređenje vodotoka, hidroenergetsko iskorištavanje voda i dr.). Ovaj faktor je jako izražen zbog zahvata na Velikom jezeru za potrebe HE Jajce I koji su u mnogome izmijenili prirodni režim voda.

Navedeni faktori doveli su do znatnog usporavanja ili gotovo zaustavljenog procesa stvaranja sedre, odnosno taloženja kalcij-karbonata na samom slapu te na području iznad i ispod slapa. Makrofiti, kao mahovine koje u znatnoj mjeri pridonose rastu sedre, slabo su razvijeni 
u riječnom toku i na sedrenim naslagama iznad i ispod slapa.

## Sanacije
Raspadanje sedre se uočava već skoro 100 godina, i obično se javlja kada korito iz nekih razloga presuši (ljetne suše u kombinaciji sa odvodom vode za potrebe HE Jajce I i Elektrobosne), ili pri proticaju vrlo visokih voda, kada se razvijaju velike brzine vode u koritu (preko 4–5 m/s). Osim toga tu je i ljudska nepažnja, neuređena kanalizacija i smeće. Sve to dovodi do smanjenja rada sedrotvoraca, a do povećanja erozije.

Nekad su se vode rijeke Plive preko sedrene barijere prelijevale direktno u Vrbas. Sadašnji položaj vodopada posljedica je uzastopnih urušavanja i progresivne erozije. Time je vodopad izgubio svoju prvobitnu ulogu, a to je da predstavlja ušće rijeke Plive u Vrbas, po ĉemu je bio jedinstven u širem okruţenju. Postojala je mogućnost da dođe do potpunog obrušavanja vodopada. Na osnovu urađenog projekta sanacije, izvedeni su radovi, te je danas vodopad siguran za posjetioce. 

### Sanacijski radovi iz 1959. godine
Radovi su izvedeni prema rješenju Energoinvesta iz 1957. godine (radove je izvela Hidrogradnja iz Sarajeva 1959. godine). Obuhvatali su uređivanje korita i vodopada. Na mjestima preljeva izvedene su armiranobetonske olakšane brane, osigurane od prevrtanja čeličnom užadi. Projektna su rješenja za maksimalni protok od 178 m3/s i minimalni od 3 m3/s. Vodopad je u tom obliku "izdržao" 37 godina. Većina građana ga je prihvatila i ne znajući da to nije „prirodni“ oblik vodopada. Osnovno obilježje vodopada  bilo je prelijevanje preko triju pragova, čime su formirana tri slapa.

### Sanacijski radovi iz 1997. godine
Vodni valovi 1996. god. sa količinom vode više od 350 kubika u sekundi, u potpunosti su razorili korito Plive i produbili ga za šest metara, te prijetili urušavanju vodopada. Stvorena je kaverna prije vodopada koja je gutala svu vodu te je vodopad bio gotovo suh. Došlo je do potkopavanja i rušenja pojedinih prije izgrađenih građevina za reguliranje toka rijeke, od Okruglog jezera do utoka u rijeku Vrbas. Iste godine izvršena je sanacije i osiguranje slapa na lijevoj strani vodopada (pragovi 1 i 2). Radove sanacije izveo je Conex iz Mostara. Izvedeni  radovi su imali isključivo za cilj privremeno osiguranje vodopada za protoke od oko 56 m3/s. 

### Sanacijski radovi iz 2004-2005. godine
U periodu od 2004. do 2005, sanirano je područje vodopada i izgrađena je stabiliziraju korito u duljini od oko 300 m, između pragova 7 i 8, od planiranih 13 pragova. Radove je izvela Hidrogradnja iz Sarajeva. Tih godina, paralelno sa sanacijom, pojavili su se poplavni valovi i uzrokovali znatne promjene u morfologiji korita, kao i odnošenje prirodnih obala korita na svim mjestima gdje ono nije bilo zaštićeno regulacijskim radovima.

### Sanacijski radovi iz 2012. godine
U ovoj, završnoj, četvrtoj fazi, za koju je Vlada Federacije Bosne i Hercegovine odobrila iznos od 400.000 konvertibilnih maraka, izgrađen je prilaz vodopadu, postavljena turistička signalizacija, klupe, vidikovac i uređen park kroz koji se dolazi do vodopada. Do ove godine je u sanaciju korita rijeke Plive i vodopada u Jajcu utrošeno oko sedam milijuna konvertibilnih maraka.- Saopćenje o sanacionim radovima na koritu rijeke Plive, 2012. - Agencija za vodno područje rijeke Save - Pristupljeno 12.2.2024.

Ciljevi i zadaci pred nastavak radova na sanaciji korita i vodopada rijeke Plive su - zaustaviti daljnju degradaciju korita i vodopada, a da se pritom u što većoj mjeri zadrže prirodne morfološke forme i materijali odnosno sedra. 

Turistička zajednica grada Jajca sa svojim partnerima svake godine organizuje manifestaciju pod nazivom - Skokovi u Plivski vodopad.

## Izvori