open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Brno

**Brno** za Austro-Ugarske znan kao **Brünn** je drugi po veličini grad u Češkoj od 366 680 stanovnika.
U *Brnu* se od 1993. (nakon raspada Čehoslovačke) nalaze svi najviši češki sudovi; Ustavni sud (Ústavní soud), Vrhovni sud (Nejvyšší soud) i Najviši upravni sud (Nejvyšší správní soud).

## Geografija
Brno se nalazi na jugoistoku zemlje, na ušću rijeka Svitave i Svratke na istočnim obroncima Češko-moravske visoravni. Grad je administrativni i kulturni centar Pokrajine Južne Moravske od 1,125.000 stanovnika.

## Historija
Kraj oko današnjeg grada nastanjivala su brojna keltska i slavenska plemena još od 5. vijeka. Početkom 13. vijeka počinje povećana kolonizacija njemačkog stanovništva.

Brno je dobilo status grada 1243., od 14. vijeka potpalo je pod vlast markgrofova moravskih koji su vladali gradom iz utvrde Špilberk na brdu iznad grada. Ona je služila kao utvrda za brojnih opsada grada 1428. (Husiti), 1464. (Jirži Podjebradski), 1645. (Šveđani) i posljednji put za Šleskih ratova (1744.1745.)
Tvrđavu su zauzele Napoleonove trupe 1805. nešto prije velike pobjede u Bitci kod Austerlitza koji se nalazi 11&nbsp;km jugoistočno od Brna.

Za Habsburgške vladavine utvrda Špilberk pretvorena je u zatvor i vojnu bolnicu, u kojoj su odrobijali mnogi buntovnici, tako da je stekla status jednog od najgorih zatvora Austrijskog carsta.

Nakon starta industrijske revolucije, Brno se razvio u industrijski centar Moravske. Zbog brojnih tekstilnih tvornica zvali su ga "češki Manchester". Viša tehnička škola osnovana 1899., iz koje je 1919., izrastao Masarikov univezitet. Zidine oko Špilberka stajale su sve do polovice 19. vijeka, tad su porušene i po uzoru na bečki Ringstrasse zamijenjene parkovima i zgradama.

## Atrakcije
Unatoč brojnim opsadama i ratovima Brno ima puno vrijednih građevina i spomenika minulih vremena, poput crkvi sv.Tome i sv. Augustina. Ipak je najpoznatiji spomenik Vila Tugendhat, rad Mies van der Rohea iz 1930. koja je 1992. uvrštena na UNESCO-vu Listu mjesta svjetske baštine u Evropi.

## Privreda
Brno je važan industrijski centar, sa puno tekstilnih tvornica, i jakom metalnom industrijom; traktori Zetor, oružje Zbrojovka. Brno je i poznati sajamski grad, u kom se međunarodni sajmovi održavaju od 1928.

## Značajne osobe
* Kurt Gödel - matematičar
* Leoš Janáček - kompozitor
* Viktor Kaplan - izumitelj
* Milan Kundera - pisac
* Magdalena Kožená - pjevačica mezzosopran
* Adolf Loos - arhitekt
* Ernst Mach - fizičar
* Jiří Mahen - pisac
* Gregor Mendel - osnivač genetike
* Robert Musil - austro-ugarski pisac
* Arne Novák - teoretičar književnosti
* Jana Novotna - tenisačica
* Jan Skácel - pjesnik

## Reference

## Vanjske veze

* Službene stranice
* ''Brno'' (na portalu Encyclopædia Britannica Online)
Optimist

**Optimist** je ličnost koju karakterizira optimistički pogled na svijet. Također može označavati:

* optimist (jedrilica);
* JK Optimist, jedriličarski klub u Opatiji;
* ''Optimist'' (časopis), LGBT časopis u Srbiji

## Povezano
* Optimisti
Optimist (jedrenje)

**Klasa optimist** je veoma popularna mala jedrilica za jednu osobu, namenjena deci do 15 godina. U svetu je registrovano oko 132.000 primeraka ove jedrilice. Gradi se od plastike ojačane fiberglasom, mada su još u upotrebi drvene jedrilice ove klase. Jedrilicu klase optimist je dizajnirao Klark Mils 1947, a ona je standardizovana 1960. i 1995. 

Jedrilice klase optimist su najčešći tip jedrilice koji se koristi za trening početnika u jedrenju, u uzrastu 7-15 godina. Oko 60% budućih jedriličara je započelo da trenira upravo na optimistu. 
 
## Vanjske veze

* Međunarodno udruženje jedriličara klase optimist
* Australijsko udruženje jedriličara klase optimist
* Bermudsko udruženje jedriličara klase optimist
* Kanadsko udruženje jedriličara klase optimist
Optimist (časopis)

**Optimist** je magazin koji izlazi u Srbiji i u vlasništvu je udruženja građana Gej lezbejskog info centra. Prvi broj objavljen je u junu 2011. godine.

Magazin je posvećen LGBT populaciji i izlazi svakog drugog meseca i besplatno se distribuira po gej kafićima i klubovima, nevladinim organizacijama i kulturnim centrima u Beogradu, Novom Sadu, Nišu, Kragujevcu, Šapcu, Valjevu, Vranju, Leskovcu i Zrenjaninu.

Ceo sadržaj aktuelnog i prethodnih brojeva dostupna je u celokupnosti na internetu. Čitanost internet izdanja prelazi cifru od deset hiljada čitanja.

Glavni i odgovorni urednik je Predrag Azdejković

Od septembra 2015. godine magazin ima i crnogorsko izdanje, koje izdaje organizacija Queer Montenegro, a glavni i odgovorni urednik je Danijel Kalezić.

## Povezano
* Spisak novina u Srbiji

## Izvori

## Vanjske veze
* Internet sajt magazina ''Optimist''
* Internet arhiva svih brojeva 
* Fejsbuk strana magazina
2. saziv Hrvatskog sabora

**Drugi saziv [[Hrvatski sabor|Hrvatskog sabora]]**, odnosno prema tadašnjim ustavnim odredbama saziv **Zastupničkog doma [[Hrvatski sabor|Sabora Republike Hrvatske]]** konstituiran je 1992., a raspušten 20. rujna 1995. godine.

## Predsjednik, potpredsjednici, tajnik
Dužnost predsjednika Zastupničkog doma obnašali su Stjepan Mesić (HDZ) (7. rujna 1992. - 24. svibnja 1994.) i Nedjeljko Mihanović (HDZ) (24. svibnja 1994. - 28. studenog 1995.).

## Zastupnici Zastupničkog doma

## Reference
Akademija dramske umjetnosti u Zagrebu

**Akademija dramske umjetnosti u Zagrebu** dio je Sveučilišta u Zagrebu.

## Povijest ustanove
Hrvatski sabor je 1861. godine donio odluku *"O kazalištu jugoslavenskom trojedne kraljevine" - ...kako Kazališni odbor ima utemeljiti u Zagrebu učilište za osoblje kazališno, zatim imenovati i plaćati vješta učitelja.*

Prvo glumačko učilište u Hrvata ute­meljio je 35 godina kasnije, 1896. intendanta zagrebačkoga kazališta dr. Stjepan Miletić. *Među brojnim Miletićevim reformatorskim zahvatima kojima je obilježio svoju povijesnu, prekretničku i nadasve uspješnu intendanturu (1894. - 1898.), ističe se osnutak Hrvatske dramatske škole koja je djelovala u suradnji s Glazbenim zavodom.* 
Navedena se 1896. godina računa kao početak službenoga rada ADU, prvobitno Hrvatske dramatske škole, koja kasnije više puta mijenja svoj naziv te nadopunjava svoj program i odsjeke kako bi naposlijetku postala Akademija dramske umjetnosti.

Akademija kazališne umjetnosti slijednik je svih glumačkih škola koje su do 1950. godine djelovale. Akademija kazališne umjetnosti je utemeljena kao visokoškolska ustanova 1950. godine, a tijekom svog razvoja mijenjala je naziv u Akademija kazališne i filmske umjetnosti, Akademija za kazalište, film i televiziju i Akademija dramske umjetnosti.

Dan škole obilježava se 3. svibnja, na datum kada je 1995. u raketnom napadu na Zagreb pogođena ADU, pri čemu je zgrada bitno oštećena, 5 djelatnika i studenata Akademije je ozlijeđeno, a student prve godine filmske režije Luka Skračić je umro.

Zanimljiv je podatak da je ADU više od 80 godina bila posve samostalna institucije, te je tek 1979. godine postala dijelom Sveučilišta u Zagrebu.
Institucija posjeduje i "nadimak", pošto je njeni studenti i profesori rijetko nazivaju "faksom", kako je to običaj u Hrvatskoj, oni ju jednostavno nazivaju "školom".

## Uprava Akademije
### Rektori

### Dekani

## Odsjeci ADU
Odsjeci akademije su: 
# Dramaturgija
# Filmska i televizijska režija
# Kazališna režija
# Montaža
# Produkcija
# Snimanje
# Gluma

## Reference

## Vanjske veze

* http://www.adu.hr/ - službene stranice Akademije
Stipe u gostima

**"Stipe u gostima"** je hrvatska humoristična serija koja je s emitiranjem krenula 9. ožujka 2008. godine. Serija je nastala prema ideji Jasmine Božinovske Živalj i Ognjena Sviličića. 25. svibnja 2012. na predstavljanju dijela jesenske sheme, glavni urednik HRT-a Bruno Kovačević potvrdio je da će se serija vratiti i petu sezonu. Međutim, na tome nije stalo, nego je serija potvrđena za šestu i sedmu sezonu čime je postala najdugovječnija hrvatska serija. Premijera 7. sezone zakazana je za 16. veljače 2014. u 21:05h na prvog programu HRT-a. Serija je završila 29. lipnja 2014. godine.

## Radnja
Radnja serije započinje dolaskom Stipe u Zagreb na liječničke pretrage. Stipe je udovac, iz Zagore. Usprkos najavljenom kraćem dolasku, Stipe se udomaćuje u stanu sina Ive, diplomiranog veterinara koji nikako ne može naći posao, niti se pretrgava ga naći. U braku je s Lanom, pravom Zagrepčankom, vlasnicom frizerskog salona i sinom Dinom.

Stipin mentalitet, razmišljanje i neshvaćanje navika gradske obitelji dovodi do niza smiješnih, komičnih situacija.

## Pregled serije

## Zanimljivosti
* U dvije epizode serije *(1x15 i 2x10)* gostovali su likovi iz "Odmori se, zaslužio si", točnije Ruža i Marko Kosmički (Vera Zima i Ivo Gregurević), kao i njihov sin Neno (Igor Mešin).
* Prve tri sezone lik Uršule, Lanine majke igrala je glumačka veteranka Lela Margitić. U 4. sezoni glumica je zatražila kratki predah od snimanja, pa ju je u toj ulozi zamijenila glumica Nada Rocco.

## Glumačka postava
### Glavna glumačka postava

### Sporedna glumačka postava

### Bivši članovi glumačke postave

### Gostujuće uloge

## Reference

## Vanjske veze
*
Mate Matišić

**Mate Matišić** (17. siječanj 1965 - ) je hrvatski književnik, filmski scenarist i glazbenik. Iako je tri puta dobio Zlatnu arenu za najbolju filmsku glazbu, najpoznatiji je kao autor kazališnih komada i filmskih scenarija, među kojima se ističu *[[Život sa stricem]]*, ''Maršal'' i *[[Svećenikova djeca]]*. Iako je posljednji izazvao veliku pažnju i kontroverze svojim odnosom prema Katoličkoj crkvi, sam Matišić se deklarira kao katolički vjernik.

## Nepotpun popis djela

### Drame

* "Anđeli Babilona", Hrvatska sveučilišna naklada, Zagreb, 1996.
* "Bljesak zlatnog zuba", Hrvatska sveučilišna naklada, Zagreb, 1996., 
* "Sinovi umiru prvi; Legenda o svetom Muhli", Gradsko dramsko kazalište "Gavella", Zagreb, 2005., 
* "Posmrtna trilogija", Hrvatski centar ITI - UNESCO, Zagreb, 2006., 

### Scenariji filmova

* Život sa stricem (1988.)
* Kad mrtvi zapjevaju (1998.)
* Fine mrtve djevojke (2002.)
* Nije kraj (2008.)
* Svećenikova djeca (2013.)

### Filmska glazba

* Kako je počeo rat na mom otoku (1996.)
* Maršal (1999.)
* Ta divna splitska noć (2004.)
* Svećenikova djeca (2013.)

## Izvori

*
Smogovci

"**Smogovci**" su hrvatska humoristično-dramska TV serija koja se osvrće na život obitelji Vragec u Naselku, četvrti grada Zagreba. Prvi put se emitirala na TV postaji RTV Zagreb. Veliko finale serije bilo je 1997. godine. Serija je stvorena po istoimenom romanu Hrvoja Hitreca. Smatra se jednom od najpopularnijh TV-serija za djecu i omladinu u historiji hrvatske i jugoslavenske televizije.

## Sinopsis
### Premisa
"Smogovci" je priča o mladim članovima hrvatske obitelji Vragec koji žive u Naselku, dijelu grada Zagreba kod Svetica. Za šestero braće život nije bio lak. Odrasli su bez očeve prisutnosti, a majka Melita je morala nekako prehraniti svoju obitelj, te je prihvatila posao u dalekoj Njemačkoj.

Obitelj Vragec, poredanu po starosti, čine:
* *Dragec Vragec*, najstariji brat, glava obitelji.
* *Pero Vragec*, drugi brat po starosti, nogometaš.
* *Mazalo Vragec*, treći brat po starosti, slikar u nastajanju, zaljubljenik u umjetnost.
* *Cobra Vragec*, četvrti brat po starosti, ljubitelj kemije, fizike i biologije, sanja da će jednog dana postati Nobelovac.
* *Štefek Vragec*, peti brat po starosti, učenik koji nikad ništa ne uči, a uvijek sve zna.
* *Buco Vragec*, proždrljivac, ujedno i najmlađi brat Vragec. Poznat po višku kilograma i ljubavi prema kobasicama.

Osim avantura obitelji Vragec, pratimo i živote njihovih prijatelja, neprijatelja, ljubavnih interesa i susjeda.

### Zanimljivosti
* Avanture "Smogovaca" u pet je knjiga opisao književnik Hrvoje Hitrec, koji je i autor scenarija za seriju. Na ideju da se napravi serija prema Hitrecovoj knjizi došao je 1981. godine tadašnji urednik Programa za djecu i mladež Pajo Kanižaj. Ukupno je, u razmacima od nekoliko godina, snimljeno 38 epizoda u šest sezona. Epizode od prve do 31 snimljene su između 1981. i 1991. godine, dok je zadnjih sedam, napravljenih također prema Hitrecovoj knjizi "Smogovci u Domovinskom ratu" snimano do sredine 90-ih.
* Uvodna špica prikazuje snimku Zagreba iz zraka preko Kaptola (područje oko zagrebačke katedrale) do III. gimnazije i Naselka malo prema istoku u kvartu Pešćenica. Glazba iz uvodne špice pripada slavnom vesternu "Sedmorica veličanstvenih" Johna Sturgesa.
* U seriji su se kao oni sami pojavili voditelj tadašnje "Kviskoteke" Oliver Mlakar, Branimir Štulić, pjevač kultne grupe "Azra", redateljica Snježana Tribuson, pjevačica Josipa Lisac, trener Miroslav Ćiro Blažević, te predsjednik Republike Hrvatske Franjo Tuđman.
* Iako su u seriji glumili prijatelje Dadu i Cobru, u stvarnom životu Boris Mirković i Mario Mirković su braća. Boris se glumačkoj postavi pridružio tek u 4. sezoni s obzirom da se originalni Dado, tj. Omer Alin, preselio u Austriju.

### Sezone serije
* Smogovci 1. (1982.) epizode 01-05
* Smogovci 2. (1983.) epizode 06-10
* Smogovci 3. (1987.) epizode 11-16
* Smogovci 4. (1989.) epizode 17-23
* Smogovci 5. (1992.) epizode 24-31
* Smogovci 6. (1997.) epizode 32-38 - *"Smogovci u Domovinskom ratu"*

## Glumačka postava

### Glavne uloge

### Sporedne uloge

## Vanjske veze
* 
* Uvodna špica serije
* Fan blog
Dražen Ferenčina

**Dražen Ferenčina** (Zagreb, 10. veljače 1967.), hrvatski kazališni redatelj.

Studirao je komparativnu književnost i filozofiju na Filozofskom fakultetu, a diplomirao kazališnu režiju na Akademiji dramske umjetnosti u Zagrebu. Režirao je oko stotinjak predstava u Hrvatskoj, Sloveniji i Bosni i Hercegovini.
Za svoje predstave dobio je niz nagrada, među kojima Rektorovu nagradu za režiju predstave *Romanca o tri ljubavi* Antuna Šoljana, Lapsus teatra (1995) i Nagradu hrvatskog glumišta za najbolju režiju i najbolju predstavu *Brak iz računa* Anton Čehova, Kazališta Kerempuh (2007). 

Često režira u kazalištima za djecu i mlade. Za režiju predstave *E, moj Pinokio* Kazališta Virovitica dobio je 2002. godine nagradu na Naj, naj, naj festivalu.

Bio je umjetnički ravnatelj Gradskog kazališta Zorin dom u Karlovcu, te umjetnički savjetnik i redatelj Kazališta Virovitica.
Saša Božić

**Saša Božić** (Vinkovci, 17. veljače 1979.), hrvatski kazališni redatelj i dramaturg. 

Diplomirao je kazališnu režiju i radiofoniju na Akademiji dramske umjetnosti u Zagrebu. Već za vrijeme studije kao dramaturg počinje surađivati sa brojnim priznatim koreografima u polju suvremenog plesa kao što su Isabele Schaad (Njemačka), Simone Aughterloney (Njemačka), Francesca Scavette (Norveška), Martine Pisani (Francuska) i Dalija Aćin (Srbija). Potpisuje dramaturgiju za nagrađivane predstave poput *Ogoljeno* (Zagrebački plesni ansambl, koreografija: Snježana Abramović Milković), a koja je 2008. godine dobila prestižnu Nagradu hrvatskog glumišta u kategoriji najbolje plesne predstave, *Nos Vamos a ver* (Kazalište Novi život, koreografija: Ksenija Zec), *Isto* (*Zagrebački plesni ansambl*, nagrađena Nagradom hrvatskog glumišta za najbolju koreografiju Kseniji Zec). Za zajednički projekt s beogradskom umjetnicom Dalijom Aćin *Handle with a great care* nagrađen je prvom nagradom *Jardin d' Europe*, jednog od najprestižnijeg europskog plesnog festivala *[[Impulstanz]]a* u Beču 2008. 

Njegovi projekti predstavljeni su na Eurokazu, BITEF-u, *Transeuropa festivalu*; a surađuje s europskim kazališnim kućama poput *Hebbel am Ufer* (Njemačka), *Kaaitheatre* (Belgija), *Pact Zollverein* (Švicarska), *Gessnerale* (Švicarska), *The National Dance Centre* (Finska), *Beogradsko dramsko pozorište* (Srbija). S Barbarom Matijević vodi nezavisnu kazališnu skupinu *de facto*.

Vrlo uspješno surađuje sa Ksenijom Zec na brojnim kazališnim predstavama u Kazalištu Trešnji kao što su: *Šeherezada, Tijelo, Vis Životinje* i brojne druge. 

Kao kazališni redatelj zapažena je njegove postavka drame Ranka Marinkovića *Glorija* u Teatru &TD sa Natašom Dangubić u naslovnoj ulozi i predstava *Nosferatu* u produkciji skupine *de facto*, *dance_lab collective* i Teatra &TD.

Godine 2012. prvi put surađuje sa prestižnim Dubrovačkim ljetnim igrama gdje postavlja autorski rad *Skup: igre*, koji se bavio sjećanjima gledatelja na kultnu predstavu *Skup* u režiji Koste Spaića, praizvedenu na Igrama 1958. godine, a koja se igrala 14 sezona.
Periferija city

***Periferija city*** je hrvatska humoristična serija u čija se pilot epizoda emitirala 7. lipnja 2009. godine na Novoj TV. Serija je dobila narudžbu za 14 epizoda čije je emitiranje počelo u rujnu 2010. i završilo u prosincu 2010. godine.

## Glumačka postava
### Glavna glumačka postava

### Gostujuće uloge

## Epizode

## Izvori

## Vanjske veze
*
Dome, slatki dome (2010)

**"Dome slatki dome"** je hrvatska humoristična serija koja je s emitiranjem krenula 18. ožujka 2010. godine na HRT 1.

## Glumačka postava
### Glavna glumačka postava

### Gostujuće uloge

## Vanjske veze
*
Lista gostujućih uloga u seriji Dome, slatki dome (2010)

U hrvatskoj humorističnoj seriji **"[[Dome slatki dome]]"**, gostovali su brojni glumci, pjevači, sportaši i ostali umjetnici. Njihovo pojavljivanje u seriji je najčešće limitirano na jednu-dvije epizode.

## Gostujuće uloge
Dome, slatki dome

**Dome, slatki dome** je jugoslovenska humoristička serija u 10 epizoda, originalno emitovana 1988. godinena programu Radio televizija Beograd u okviru mreže JRT.

## Kratak opis
Cikota dolazi kod Super Hika da iznajmi stan već data dolazi do raznih komičnih situacija.
Kiza i Komina sa Ciletom švercuju i preprodaju raznu robu kako bi došli do novca...

## Uloge

## Ekipa
* Scenario: Milutin Petrović
* Režija: Nenad Opalić
* Kompozitor: Rade Bulatović, Milutin Petrović
* Snimatelj: Predrag Bambić
* Producent: Nenad Romano
* Montažer: Nataša Nikolić

## Vanjske veze
* 
* Dome, slatki dome na Port. rs
Nedjeljom ujutro, subotom navečer

**"Nedjeljom ujutro, subotom navečer"** je hrvatska humoristična TV-serija redatelja Predraga Ličine, originalno emitirana na programu HRT 2012. godine.

## Radnja

Kao što sam naslov nagovještava, serija donosi priču o skupini mladića i djevojaka čiji subotnji provodi završavaju nevjerojatnim avanturama. Svaka od priča počinje u nedjeljno jutro, u kojem zateknemo naše junake u neobičnim situacijama, da bi se nakon toga vratili u subotnje kasno poslijepodne, večer i noć te otkrili koji je slijed događaja doveo do takve nedjeljne posljedice. Na samom kraju svake epizode vraćamo se u nedjeljno jutro da bismo vidjeli rasplet priče.

## Glumačka postava

## Reference

## Vanjske veze
* 
* Službena Facebook stranica
Ah, taj Ivo!

**Ah, taj Ivo!** je hrvatska humoristična TV serija, čija je pilot epizoda emitirana 27. svibnja 2012. godine na programu Nova TV. Doživjela je loše kritike  nakon čega njeno snimanje nije nastavljeno.

## Radnja

Splićanin Pero (Vedran Mlikota), studirao je u Zagrebu, a kada se oženio Zagrepčankom u njegov novi dom došli su i njegova majka Marija (Marija Kohn), udovica i umirovljenica, i brat Ivo (Duško Modrinić), roker i barmen kultnog lokala koji živi u stanu preko puta. Ivo samo što nije stao pred oltar, a u pripremama će mu najviše od pomoći biti njegov stariji brat.

## Glumačka postava
* Duško Modrinić - Ivo
* Vedran Mlikota - Pero 
* Marija Kohn - Marija
* Nataša Dangubić - Ines 
* Linda Begonja - Marta
* Mirela Videk - Bojana
* Silvio Vovk - Bruno

## Reference

## Vanjske veze
*
Oscar za najbolju šminku

**[[Oscar]] za najbolju šminku** (eng. *Academy Award for Makeup*) dodjeljuje se redovito od 1981. Za razliku od drugih kategorija, za šminku se nominiraju samo tri, a ne pet filmova.

## Dobitnici i nominirani

### 1980-e

### 1990-e

### 2000-e

### 2010-e
Lista gostujućih uloga u seriji Novo doba

U hrvatskoj dramskoj seriji "Novo doba", gostovali su brojni glumci, pjevači i ostali umjetnici. Njihovo pojavljivanje u seriji je najčešće limitirano na jednu-dvije epizode.

## Gostujući likovi
po abecednom redu
* Alen Šalinović - Zenko
* Andrijana Vicković - Željana
* Ante Jonić - Stipan
* Ante Popović - Čularev sin #1
* Ante Šućur - susjed
* Ante Tomić - prodavač noževa 
* Ante Vican - fra Stanko 
* Barbara Vicković - tajnica u "NK Gusar"
* Beti Lucić - učiteljica klavira
* Bobo Davidović - inspektor Matijanić
* Božo Linić - budist 
* Chen Xun - orijentalni turist #2 
* Damir Janaček - Kozar 
* Dario Marković - Kučinić
* Davor Kovačević-Medo - tjelohranitelj #1 
* Dejan Aćimović - Zec
* Dina Barać - Čulareva kći #1
* Dorian Vranješ - Sandrin sin
* Dragan Sekulić - Bepo
* Duje Šević - Čularev sin #2
* Ecija Ojdanić - Renči
* Franko Strmotić - primarijus 
* Galiano Pahor - Cvitan 
* Goran Zloić - vozač autobusa
* Helena Buljan - gospođa Strukan 
* Hrvoje Barić-Grop - glavni tjelohranitelj
* Hrvoje Hribar - purger #2 
* Inge Appelt - šjora Tonka
* Ivana Parić - djevojka u bijelom
* Ivana Župa - djevojka kraj jukeboxa
* Ivan Brkić - Barić
* Ivan Labetić - predsjednik 
* Ivan Šević - Čularev sin #3
* Ivan Tokić - glasnik iz birtije
* Ivica Ivanišević - prodavač glačala 
* Ivica Pucar - udvarač u disku 
* Ivica Vidović - Gudić
* Ivo Gregurević - Jure Čular
* Ivo Kadić - pacijent #2
* Jadranka Pruže - gostioničarka
* Josip Popovac - specijalac 
* Joško Jerončić - ljubitelj piva 
* Jozo Zovko - portir 
* Junko Takexama - orijentalni turist #1 
* Jure Cvitković - Filip
* Juroslav Buljubašić - kolporter
* Karmen Šore-Nađvinski - bolničarka Luce 
* Keno Hadžiabdić - vođa patrole 
* Ksenija Dominović - glavna bolničarka 
* Kosta Plavšić - policijski tehničar 
* Lela Margitić - doktorica
* Ljubomir Kapor - Božo 
* Ljubo Zečević - redakcijski vozač
* Magda Matošić - gospođa sa psom 
* Marcela Jelić - mlada novinarka 
* Marija Borić - Merlinka 
* Marija Slanac - Čulareva kći #2
* Marija Škaričić - voditeljica komune 
* Marinko Prga - Kovač
* Mario Kuzmić - uposlenik #1 
* Mario Orešković - dostavljač 
* Marko Svaguša - purger #1 
* Mate Gulin - svećenik
* Matko Bonačić - tjelohranitelj #2 
* Mija Božić - Lindina kći 
* Mirjana Rogina - Anđa Gudić 
* Nada Gačešić-Livaković - Milka Čular
* Nikša Bašić - uposlenik #2 
* Nora Krstulović Rumbolt - plavuša 
* Olga Pakalović - Maja 
* Petra Albrecht - djevojka u kolicima
* Predrag Vušović - Barić
* Ratko Glavina - direktor kluba
* Richard Simonelli - dr. Tecilazić
* Roko Labetić - Barić Jr.
* Silvio Jesenković - purger #3 
* Slavica Živaljić - Smilja
* Snježana Gorup - novinarka
* Stojan Matavulj - Šimleša 
* Tamara Garbajs - Goga 
* Tonči Pažanin - konobar
* Vera Andonovska - muzikalna opatica
* Vesna Majić - bolničarka na porti 
* Vlado Krstulović - pacijent #1
* Yan Lei - orijentalni turist #3

## Vanjske veze
*
Tvrdoća vode

**Tvrdoća vode** je uzrokovana prisutnošću rastvorenih soli kalcija i magnezija (nekada i željeza). Najveća je koncentracija kalcija, zbog prisutnosti u Zemljinoj kori kao ključnog počela u mineralima kalcitu, dolomitu, i t. d. Najočigledniji prikaz tvrdoće vode je taloženje sapuna u tvrdoj vodi.
Prolazna (privremena) tvrdoća potječe od kalcija i hidrogenkarbonata i eliminira se kuhanjem:
:Ca2+ + 2HCO3- &rarr; CaCO3 (s) + CO2 (g) + H2O

Stalna tvrdoća se odnosi na sulfate i kloride kalcija i magnezija.
Tvrdoća vode se određuje titracijom sa EDTA (etilendiamin-tetraacetatna kiselina) uz indikator (eriokrom crno T). Izražava se u mgCaCO3/dm3 ili u stupnjevima - u Hrvatskoj najčešće u njemačkim stupnjevima - °dH (njem. *Deutsche Härte*):

### Kvaliteta vode prema ukupnoj tvrdoći

## Izvori
M(j)ešoviti brak

***M(j)ešoviti brak*** je srpska televizijska serija emitovana od 2003. do 2007. na televiziji Pink.

## Radnja
"M(j)ešoviti brak" je topla, komična i emotivna priča o porodici Čađenović, koja se suočava s izazovima povratka u domovinu posle decenija života u Švajcarskoj. Osnovna radnja prati prilagođavanje ove porodice na Beograd u turbulentno vreme političkih, ekonomskih i društvenih promena, kroz niz urnebesnih situacija i dubokih emotivnih trenutaka.

Porodicu čine:

* **Vojin Čađenović** ponosni Crnogorac i glava porodice, nekadašnji vojnik, sada pokušava da vodi porodični život dok balansira tradicionalne vrednosti sa modernim svetom.
* **Snežana Čađenović** supruga i majka, racionalna, brižna i često glas razuma u porodici. Ima poseban talenat da balansira nesuglasice.
* **Jelena Čađenović**  ćerka, ambiciozna i radoznala, sa izraženim kosmopolitskim pogledima, često izaziva nesuglasice s ocem.
* **Aleksandar Čađenović**  sin, u potrazi za sopstvenim identitetom, koji se teško prilagođava životu u Beogradu.

### Zaplet:
Kada Čađenovići dolaze u Beograd, suočavaju se sa svetom koji im je istovremeno poznat i stran. Beograd je daleko od idealnog: tranzicija, inflacija, i svakodnevni problemi običnih ljudi čine njihov povratak mnogo izazovnijim nego što su očekivali. Vojin i Snežana pokušavaju da pokrenu porodični biznis, dok se Jelena i Aleksandar bore da pronađu svoje mesto u ovom haotičnom okruženju.

Kroz niz komičnih situacija, sukoba generacija i kulturnih razlika, porodica Čađenović suočava se s pitanjima identiteta, porodice i ljubavi, uz neizbežno pitanje: šta znači "domovina"?

### Teme:

* Kulturne razlike između dijaspore i lokalnog stanovništva.
* Porodične vrednosti i sukobi generacija.
* Tranzicija i političke promene u Srbiji 1990-ih godina.
* Pitanje identiteta i pripadnosti.

### Ton i stil:
Serija balansira između humora i drame, s toplim tonom koji istražuje duboke ljudske emocije uz dozu satire i društvene kritike. Karakterističan duh Beograda i nostalgija za "starim dobrim vremenima" čine okosnicu atmosfere.

## Uloge

## Vanjske veze
*
Prosjaci i sinovi

***Prosjaci i sinovi*** je jugoslavenska dramska serija snimljena 1971. u režiji Antuna Vrdoljaka i originalno emitirana 1984. na programu Radiotelevizije Zagreb u okviru mreže JRT. Temelji se na istoimenom romanu Ivana Raosa i prikazuje zgode i nezgode nekoliko generacija obitelji prosjaka, galantara i torbara rodom iz Imotske krajine. Režiju je potpisao Antun Vrdoljak. Njeno emitiranje - originalno predviđeno za 1972. godinu - je spriječeno nakon sloma Hrvatskog proljeća, kada se držalo da je sadržaj previše blagonaklon prema tada službeno proskribiranom hrvatskom nacionalizmu. Serija je zbog toga završila u "bunkeru" te je prvi put prikazana tek dvanaest godina kasnije, kada je stekla ogromnu popularnost, a s vremenom i kult-status. Uloga Matana Potrke je postala jedna od najpoznatijih i najpopularnijih u karijeri Rade Šerbedžije.

## Radnja

Potomstvo divendide Prpe predvodi na početku serije Kikaš (Fabijan Šovagović), koji i nakon sloma Austro-Ugarske monarhije nastavlja tradicionalni prosjački zanat svoga roda, zarađujući kruh svagdašnji ne lopatom i rukama nego sa svoga ramena. Dok je Kikaš bio *stara garda*, koja je obilazila sela svog kraja, njegov unuk Matan odlazi u Zagreb i širi svoju "struku" po srednjoj Europi. Arhineprijatelj djeda Kikaša bio je Škiljo iz Zagvozda, Matan ima svoju *dektivu* odnosno *puliciju*.

## Uloge

* did Kikaš - Fabijan Šovagović, tvrd ali pravedan
* unuk Matan Špalatrin - Rade Šerbedžija (kao odrasli) Stjepan Puljić (kao mladi, Potrka)
* Zlatka Vrtirepka - Vlasta Knezović
* Jokaš - Milan Srdoč
* Nuša - Iva Marjanović
* Doktor - Antun Kujavec
* Poprda - Biserka Alibegović
* Podlivoguz - Zlatko Madunić
* Livoguza - Zdenka Trach
* Divac - Špiro Guberina
* Copac - Zvonko Lepetić
* Šunje - Ilija Ivezić
* Dektiva - Uglješa Kojadinović
* baba Anđuka - Tana Mascarelli
* don Pava - Miloš Kandić
* don Petar - Nikola Car
* Antiša - Mladen Crnobrnja
* Iviša, Matanov brat - Mustafa Nadarević
* Šalom - Ivo Fici

Kao statist (glumi seosko dijete) se u seriji pojavljuje kasniji poznati hrvatski nogometaš i državni reprezentativac, Ivan Gudelj.

## Povezano
**[[Žuti, žuti kanarinac]]*, TV-komedija emitirana 1969. godine koja je poslužila kao ispočetka neuspjeli pilot za *Prosjake i sinove*

## Vanjske veze
*
Paja i Jare

***Paja i Jare*** je crno-bela jugoslovenska filmska komedija snimljena 1973. godine. Režirao ju je Milo Đukanović a scenario su napisali Gordan Mihić i Milo Đukanović. Predstavlja skraćenu verziju popularne TV-serije *[[Kamiondžije]]* koja se emitovala na programu JRT početkom iste godine.

Godine 1984. je snimljen nastavak serije pod serije pod nazivom *[[Kamiondžije 2]]*, koji je takođe dobio svoju filmsku verziju pod nazivom *[[Kamiondžije ponovo voze]]*.

## Radnja

Paja i Jare napuštaju svoju radnu organizaciju, jer neće da se doškoluju kako bi stekli potrebne kvalifikacije, i postaju privatni autoprevoznici. Posle mnogih peripetija ipak shvataju da im je najbolje bilo u njihovom bivšem preduzeću, zajedno uče i završavaju školu i ponovo se vraćaju u preduzeće i nastavljaju da voze.

## Uloge

## Reference

## Vanjske veze
*
Kamiondžije

**Kamiondžije** je jugoslovenska humoristička TV serija originalno emitovana od 13. januara do 17. marta 1973. godine. Scenario je napisao Gordan Mihić, a naslovne uloge tumačili Miodrag Petrović Čkalja i Pavle Vuisić. Radnja je pratila zgode i nezgode dvojice prijatelja koji za život zarađuju vozeći kamion. Iako je bila jedna od poslednjih jugoslovenskih TV-serija snimljenih u crno-beloj tehnici, doživela je veliku popularnost te se iste godine u skraćenom obliku pojavila kao celovečernji film *[[Paja i Jare]]*.

Godine 1983. je snimljen nastavak *[[Kamiondžije 2]]*.

## Uloge

## Vanjske veze
*
Lista gostujućih uloga u seriji Provodi i sprovodi

U hrvatskoj humorističnoj seriji "Provodima i sprovodima", gostovali su brojni glumci, pjevači i ostali umjetnici. Njihovo pojavljivanje u seriji je najčešće limitirano na jednu-dvije epizode.

## Gostujući likovi
po abecednom redu
* Areta Ćurković - Anđela Paraćin
* Ana Begić - Tanja
* Biserka Ipša - Dunja Ćalasan
* Boris Miholjević - Starina
* Branka Cvitković - sudska tajnica
* Boško Salomon - poslovođa/plesač
* Barbara Prpić - Ljerka
* Damir Lončar - ginekolog
* Dean Krivačić - Stjepan
* Dora Polić - Barbara Premijum
* Daria Knez - Žana
* Dražen Bratulić - Nenad
* Danko Ljuština - sudac Drago Gervais
* Filip Križan - Zlatan
* Franjo Kuhar - svirač Džo
* Goran Lukačević - Gorila #2
* Hrvoje Klobučar - prolaznik
* Igor Šeregi - ožalošćeni/plesač 
* Iva Visković - snobuša 
* Ivo Gregurević - Vlado Deronja
* Ivan Đuričić - Sven Milošević
* Ines Bojanić - Ines
* Karmen Sunčana Lovrić - Zvjezdica
* Lana Gojak - gospođica
* Luka Dragić - papučar 
* Luka Petrušić - Damir
* Ljiljana Bogojević - Dobričina udovica
* Martina Stjepanović - sponza tajnica
* Mirna Medaković - Tatjana
* Mario Kovač - neodlučni
* Mario Galović - pogrebnik
* Nika Burđelez - TV novinarka
* Nina Violić - zgodna udovica
* Nenad Cvetko - sin
* Rado Radolović - mladi muškarac
* Robert Ugrina - Briški 
* Renne Gjoni - Mortician
* Ružica Selak - baba
* Ranko Zidarić - Pjer Plavinšak
* Slaven Knezović - Gorila #1
* Sven Jakir - Borna
* Vinko Brešan - susjed
* Vinko Kraljević - ožalošćeni čovjek 
* Vibor Kreković - konobar
* Zoran Čubrilo - Kraljević 
* Zvonimir Zoričić - ožalošćeni čovjek 
* Žarko Savić - general Divjak

## Vanjske veze
*
Monte Cavo

**Planina Cavo** (talijanski: **Monte Cavo**) je planina u Italiji jugoistočno od Rima.

*Planina Cavo* se za Antičkog Rima zvala *Mons Albanus*, tada je na njoj postojao Jupiterov hram do kojeg je vodila Via Sacra (sveta cesta) iz Rima, hram je za srednjeg vijeka srušen, ali dijelovi popločene - Via Sacra postoje još i danas, pa je koriste planinari.
## Geografija
*Monte Cavo* je planina od 949 m, stožastog oblika u gorju Colli Albani u Laziu.
To je ugasli vulkan, nastao prije 10 000 godina.
## Izvori

## Vanjske veze

* ''VIA SACRA al MONTE CAVO''
Provodi i sprovodi

**"Provodi i sprovodi"** je hrvatska humoristična TV-serija serija autora Vinka Brešana i Gorana Kulenovića koja se originalno emitirala na programu HRT od 2011. do 2012. Scenaristi serije su Goran Kulenović i Branko Ružić, dok je producent Ivan Maloča. Serija je sa snimanjem krenula u 5. srpnja 2011. u studiju 5 Jadran Filma. *Provodi i sprovodi* je s emitiranjem krenula 19. rujna 2011. na HRT-u u večernjem terminu.

## Glumačka postava
### Glavna glumačka postava

### Gostujuće uloge

## Reference

## Vanjske veze
*
Castelli Romani

**Castelli Romani** (ili samo **Castelli** kako iz zovu Rimljani) je naziv za 16 gradića u Laziu, pored Rima. Oni se protežu udaljeni 20 do 53 km od Rima po gorju Colli Albani. *Castelli Romani* znače rimske utvrde jer su pve još Rimljani počeli graditi. Danas se na tom području nalazi Park prirode Castelli Romani (*Parco Regionale dei Castelli Romani*) velik 12.000 hektara sa sjedištem u mjestu Rocca di Papa.

## Historija
Nakon pada Rimskog Carstva, moćni rimski aristokrati počeli su graditi po gorju Colli Albani utvrde. Uz njih su tokom srednjeg vijeka izrasla stalna naselja. Naziv "Castelli Romani" počeo se upotrebljavati tek početkom 19. vijeka, a odnosio se na četrnaest ili šesnaest gradića komuna iz Gorja Colli Albani. Naziv se ustalio u 20. vijeku.

## Naselja
Danas se naziv *Castelli Romani* odnosi na slijedeća naselja;

* Albano Laziale 
* Ariccia 
* Castel Gandolfo 
* Colonna 
* Frascati
* Genzano di Roma
* Grottaferrata 
* Lanuvio 
* Lariano 
* Marino 
* Monte Compatri 
* Monte Porzio Catone 
* Nemi 
* Rocca di Papa 
* Rocca Priora 
* Velletri


## Izvori

## Vanjske veze

* Portal ''Castelli Romani''
Kuda idu divlje svinje

**Kuda idu divlje svinje** je jugoslavenska dramska serija serija originalno prikazana 1971. na programu RTV Zagreb u okviru mreže JRT. Radnjom je smještena u drugog svjetskog rata te predstavlja jedno od prvih ostvarenja koja je prikazivala te događaje iz perspektive apolitičnih protagonista, odnosno kriminalaca koji u ratnom kaosu vide priliku za brzu zaradu. Ljubiši Samardžiću, koji je tumačio lik živopisnog krijumčarskog vođe Crnog roka, je to bila jedna od najuspješnijih uloga. Kada je JRT reprizirala seriju 1980-ih, popularnost serije je pretočena u strip pod naslovom *Crni Roko*.

## Sadržaj

Radnja se zbiva u okolici Zagreba, od 1941. do kraja 1943. godine. U središtu radnje su dvije suparničke grupe krijumčara: jednu, slabiju, čine braća Gavran-Crni Rok, koji je među braćom neosporni vođa, Šarac i Plik, a drugu, jaču, čine arogantni vođa Veriga, nespretni potrčko Moljac te razbijači Romel i Grizl. Osim s Verigom, braća Gavran se sukobljavaju i s Nijemcima i s ustaškim redarstvom. Na čelu redarstva nalaze se šef Kamilo Lisac i njegov najbolji agent Šojka. U sklopu redarstva se nalazi i oružnički podnarednik Mile Vrbica, koji je blizak prijatelj braće Gavran te drži stražu njihovom kriminalu u zamjenu za pola zarade. U pozadini radnje nalaze se komunistički ilegalci na čelu s neuhvatljivim Čapljom, čiji je blizak suradnik Veno, stariji brat Gavranovih...

## Uloge
* Ljubiša Samardžić &ndash; Crni Roko
* Fabijan Šovagović &ndash; Mile Vrbica
* Ivo Serdar &ndash; Šojka
* Mladen Crnobrnja &ndash; Plik
* Miodrag Lončar &ndash; Lujo
* Gordan Pičuljan &ndash; Šarac
* Jovan Ličina &ndash; Veriga
* Svetlana Bojković &ndash; Vera
* Ilija Džuvalekovski &ndash; Profesor
* Mirko Kraljev &ndash; Romel
* Vesna Malohodzić &ndash; Jelena
* Branislav Petrović &ndash; Grizl
* Zvonimir Torjanac &ndash; Kamilo Lisac
* Sabrija Biser &ndash; Moljac
* Drago Mitrović &ndash; Prota
* Izet Hajdarhodžić &ndash; Paganini
* Tihomir Polanec &ndash; Grof
* Zlatko Crnković &ndash; Veno
* Adem Ćejvan &ndash; Čaplja
* Emil Glad &ndash; gost u kafiću
* Dragan Milivojević &ndash; Obersturmbannfuhrer
* Martin Sagner &ndash; Prevoditelj
* Demeter Bitenc &ndash; Untersturmfuhrer
* Boris Miholjević &ndash; Legionar Boris
* Božidar Smiljanić &ndash;
* Edo Peročević &ndash; skelar
* Kruno Valentić &ndash; željezničar
* Krešimir Zidarić &ndash; Krvavi Stipe
* Duško Valentić &ndash; Tomahavka
* Tatjana Beljakova &ndash; Lokmarka
* Zvonko Lepetić &ndash; Ljubo šofer
* Zlatko Madunić &ndash; Kinez
* Semka Sokolović &ndash; logorašica krojačica
* Ljudevit Galic &ndash; Gašpar mlinar
* Mira Župan &ndash; Marta Gorjanski
* Ivo Pajić &ndash; Jakša
* Jelica Lovrić &ndash; Gavranova majka
* Pavle Bogdanović &ndash; Pop Ivan
* Adam Vedernjak &ndash; Domobran
* Zvonimir Jurić &ndash; Bartol Fijačko

## Reference

## Vanjske veze
*
Supertalent

**Supertalent** je hrvatski talent show koji se prikazivao krajem 2009., 2010., 2011., 2016., 2017., 2018., 2019., 2021., 2022. i 2023. godine, od rujna do prosinca (osim 2016.). Dio je međunarodno poznatog ''Got talent'' serijala. Emisiju su vodili glumci Rene Bitorajac i Igor Mešin, a žiri su činili glazbenici Nina Badrić i Dubravko Merlić te bosanskohercegovački glumac Enis Bešlagić. Prvu sezonu pobijedio je mladi Tihomir Bendelja, a drugu Viktorija Novosel, a treću Promenada klub, a četvrtu Petar Bruno Basić, a petu Emil i Mateja, a šestu Denis Barta, a sedmu plesna skupina Transform Crew, a osmu Anatacha Filimone, a devetu Magic Leon. Radi se o emisiji koja preko audicija traži talente, ali ne samo za pjevanje i sl., nego za sve vrste talenata.

Deseta sezona (2023.) je ujedno i posljednja sezona prikazivanja Supertalenta u Hrvatskoj.

## Sezone
### Prva sezona (2009.)
Sudionici završnice (finala) prve sezone *Supertalenta*.

### Druga sezona (2010.)
Druga sezona je počela s emitiranjem 17. rujna 2010. Pobjednica 2. sezone *Supertalenta* je Viktorija Novosel.

Sudionici završnice (finala) druge sezone *Supertalenta*.

### Treća sezona (2011.)
Nova TV započela je treću sezonu 18. rujna 2011., a završila je 18. prosinca 2011. godine sa prikazivanjem audicija. Pobjednik 3. sezone *Supertalenta* je skupina Promenada klub.

Sudionici završnice (finala) treće sezone *Supertalenta*.

### Četvrta sezona (2016.)

### Peta sezona (2017.)

### Šesta sezona (2018.)

### Sedma sezona (2019.)

### Osma sezona (2021.)

### Deveta sezona (2022.)

### Deseta sezona (2023.)

## Vanjske veze
* Službena stranica
Kad zvoni?

"**Kad zvoni?**" je hrvatska tinejdžerska TV serija koja se 2005. godine emitirala na programu HRT-u. Emitirala se jednom tjedno, nedjeljom u poslijepodnevnom terminu.

## Sinopsis

Serija obrađuje neobične, komične i ponekad tužne dogodovštine iz života glavnih likova. U središtu su tri dečka - Denis, Igor i Žac - koji pohađaju treći razred, te četiri prvašice - Ira, Sanja, Klara i Julijana. Njihovi međusobni odnosi - svađe, prijateljstva, simpatije i ljubavi - glavni su pokretač radnje.

Ira je djevojka oštra na jeziku, ali ipak spremna svima priskočiti u pomoć, osim Denisu kojeg mrzi. Naime, njezin otac Luka napustio je obitelj i oženio se Denisovom majkom Dunjom. Irina majka Lela razvedena je profesorica matematike koja još uvijek gaji osjećaje prema bivšem suprugu, poznatom rock kritičaru, vrlo šarmantnom i vrlo neodgovornom Irinom ocu Luki.

Osim Ire, pratimo i živote njenih prijatelja iz školskih klupa.

## Pregled serije

## Glumačka postava
### Glavna glumačka postava

### Sporedna glumačka postava

## Vanjske veze
*
Orkestracija

**Orkestracija** ili **instrumentacija** (, , , , ) ima tri značenja:
:1. ***Kompozicioni postupak*** u kome muzičar - *orkestrator* (najčešće je to kompozitor) orkestrira neku kompoziciju, "oblačeći" je u najlepše koloritne haljine bogatih zvukova muzičkih instrumenata. On to čini po zakonima orkestracije. Svaki kompozitor mora dobro da poznaje orkestraciju.

* Muzičar koji aranžira neku kompoziciju za manji muzički sastav zove se *[[aranžer]]*, a postupak uređivanja - *[[aranžiranje]]*.

:2. ***Muzički predmet*** koji se izučava na muzičkom fakultetu ili muzičkoj akademiji.

:3. ***[[Nauka]]*** o rasporedu, udvajanju i upotrebi muzičkih instrumenata za potrebe orkestracije.

## Praksa orkestratora
Orkestrator unutarnjim sluhom i vizijom "čuje i vidi" kako će ono što orkestrira zvučati. Da bi to postigao, orkestrator mora dobro da poznaje:
# *Zvučne karakteristike* i osobine muzičkih instrumenata.
# *Zvučni raspon* svakog muzičkog instrumenta.
# *Boje* svih muzičkih instrumenata *i registre* u kojima najbolje zvuče.
# *Tehničke i koloritne mogućnosti* svakog muzičkog instrumenta.
# Koji instrumenti su pogodni za *međusobno udvajanje*.
# ''Transpoziciju''.

## Najpoznatiji orkestratori
Najčuveniji orkestratori su ujedno i poznati kompozitori u istoriji muzike, kao što su:

Rihard Štraus, Moris Ravel. Hektor Berlioz i Rimski-Korsakov su bili brilijantni orkestratori. Obojica su napisali sjajne knjige za orkestraciju koje su i danas u upotrebi.

## Povezano
* Spisak muzičkih instrumenata
* Transpozicija
* Čitanje s lista
* Muzičar
* Opus

## Reference
Neil Tennant

**Neil Francis Tennant** (Newcastle upon Tyne, 10. srpnja 1954.) engleski je glazbenik, pjevač elektro pop dua Pet Shop Boys. Tennant je 1970-ih započeo novinarsku karijeru, da bi početkom 1980-ih zajedno s arhitektom Chrisom Loweom osnovao Pet Shop Boyse.

## Vanjske veze
* Stranica Pet Shop Boysa
Pet Shop Boys

**Pet šop bojs** () su britanski elektropop-duet, koga čine Nil Tenant (vokali, klavijature, povremeno gitara) i Kris Lov (klavijature i povremeno vokali).

Pored svoje muzike, pišu i produciraju muziku drugih umetnika i pišu filmsku muziku. Do danas su u svetu prodali oko 100 miliona nosača zvuka.. Od 1986. imali su 22 hita među 10 najpopularnijih u UK, uključujući četiri prva mesta: *West End Girls*, *It's a Sin*, *Always on My Mind* i *Heart*. Od sredine 80ih postali su popularni u svetu.

Primili su nagradu BRIT 2009. za izuzetan doprinos muzici. Njihov najnoviji album, pod imenom *Yes*, pušten je u prodaju 23. marta 2009.

## Diskografija

## Reference

## Vanjske veze

* Zvanična internet prezentacija
* Diskografija
Gao Xingjian

**Gao Xingjian** (kineski: **高行健**; Ganzhou, 4. siječnja 1940.) je kineski emigrantski pisac, prevoditelj i kritičar te dobitnik Nobelove negrade za književnost 2000. godine zbog "djela univerzalne vrijednosti, boljih uvida i jezične inovativnosti". Gao je poznat prevoditelj, posebice autora kao što su Samuel Beckett i Eugène Ionesco, a osim pisanja, bavi se redateljskim i scenarističkim radom te slikanjem. Do 1998. godine imao je kinasko državljanstvo, a od 1998. posjeduje francusko državljanstvo.

Gaova drama spada u teatar apsurda te se u njegovoj rodnoj Kini smatra avangardnom. Njegov prozni rad manje je slavljen u Kini, dok u Europi i Zapadu postiže veliku popularnosti.
Dvorci i parkovi u Berlinu

**Palače i parkovi u Potsdamu i Berlinu** su dvorski kompleksi i pejzažni vrtovi u Potsdamu i glavnom gradu Njemačke, Berlinu. Ovaj pojem prvi put se spominje u ovom obliku prilikom njihova upisa na UNESCOv popis mjesta svjetske baštine u Europi 1990. god. Oni su jedinstven primjer pejzažnog dizajna monarhističkih ideja pruskih vladara i njihove težnje emancipaciji. Zaštićeno područje je nadalje prošireno 1992. i 1999. god. tako da danas pokrivaju preko 500 hektara, te uključuju 150 građevinskih projekata od 1760. do 1916. god. 

## Spomenici zaštićeni 1990.
* Palača Sanssouci s parkom, Potsdam
* Novi vrt (*Neuer Garten*), Mramorna palača i dvorac Cecilienhof, sjeveroistočno od Sanssoucija, Potsdam
* Palača Babelsberg s parkom, Potsdam 
* Palača Glienicke i park Klein-Glienicke (Volkspark Klein Glienicke), Berlin
* Lovačka kuća Nikolskoe, Berlin
* Pfaueninsel (*Ile-aux-Paons*), Berlin
* Böttcherberg (*Mont Böttcher*), Berlin
* Lovački paviljon u Glienickeu (*Jagdschloß Glienicke*), Berlin

## Spomenici dodani 1992.
* Otkupiteljeva crkva u Sacrowu (*Heilandskirche*), Potsdam
* Palača Sacrow s parkom, Potsdam

## Spomenici dodani 1999.

* Lindenallee 
* Bivša škola Gardener u Kaiserbahnhofu
* Palača i park u Lindstedtu
* Selo Bornstedt s crkvom, grobljem i okolicom na sjeveru od parka Sanssouci
* Pejzaž Seekoppela sjeverno od planine Ruins 
* Voltaireweg (Zeleni pojas i put između parka Sanssouci i Novog vrta) 
* Područje ulaza u park Sanssouci 
* Naselje Alexandrowka 
* Pfingstberg s područjem do Novog vrta
* Južna obala Jungfernseea 
* Kraljevska šuma (s obje strane palače i parka u Sacrowu) 
* Prilazi parku Babelsberg
* Opservatorij u Babelsbergu

## Vanjske veze

* Spomenici na službenim stranicama UNESCOa
Stambena naselja berlinske moderne

**Stambena naselja berlinske moderne** se sastoje od šest subvencioniranih stanbenih kompleksa (*Siedlungen*) koji svjedoče o inovativnoj stambenoj politici za vrijeme Weimarske Republike (1910. - 1933.) kada je grad Berlin postao napredno socijalno, političko i kulturno središte Europe. Oni imaju odlike novih reformi koje su pridonijele poboljšanju stambenih i životnih uvjeta za ljude s niskim prihodima, novim pristupom u urbanizmu, arhitekturi i vrtnom dizajnu. Kompleksi su također izuzetni primjeri novih urbanih i arhitektonskih oblika, svježih dizajnerskih rješenja, ali i tehničke i estetske inovacije. Postali su stilski definišuća karakteristika socijalnog stanovanja u periodu nakon Prvog svjetskog rata, koji je obilježio nedostatak stambenog prostora.

Projektovali su ih vodeći arhitekti, kao što su Bruno Taut, Martin Wagner i Walter Gropius, koji su imali značajan utjecaj na razvoj stambene gradnje širom svijeta.

Ti stambeni kompleksi su:


Datoteka:Berlin GS Siemensstadt Panzerkreuzer.jpg|Hans Scharoun i Martin Wagner, *Großsiedlung Siemensstadt*, Charlottenburg-Nord, 1929.–1934.
Datoteka:Tuschkastensiedlung-029.jpg|Bruno Taut, *Gartenstadt Falkenberg*, Bohnsdorf, 1913.-16.
Datoteka:20080715 14995 DSC01769 Siedlung Schillerpark Bristolstraße 5 bis 1.JPG|Bruno Taut, *Siedlung Schillerpark*, Wedding, 1924.-30.
Datoteka:Hufeisensiedlung.jpg|Bruno Taut, *Großsiedlung Britz*, Britz, 1925.-30.
Datoteka:Berlin C Legien Trachtenbrodtstr 20.jpg|Bruno Taut, *Wohnstadt Carl Legien*, Prenzlauer Berg, 1928.-30.
Datoteka:2009-09-22-luftbild-berlin-by-RalfR-18.jpg|Otto Rudolf Salvisberg i Martin Wagner, *Weiße Stadt*, Reinickendorf, 1929.-31.


## Povezano
* Bijeli grad Tel Aviva
* Vila Tugendhat, Brno
* Bauhaus, Dessau

## Vanjske veze

* Berlinska stambena naselja na UNESCOvim službenim stranicama
Gradska vijećnica u Bremenu

**Gradska vijećnica u Bremenu** je sjedište predsjednika Senata i gradonačelnika Slobodnog hanzeatskog grada Bremena. To je jedan od najznačajnijih primjera gotičke arhitekture od opeke u Europi. U srpnju 2004. god., uz Bremenskog Rolanda, zgrada je upisana na UNESCO-v popis mjesta svjetske baštine u Europi. U zgradi, i ispred nje, održava se anualni gradski banket - *Bremer Schaffermahl*.

## Historija

Stara gradska vijećnica izgrađena je između 1405. i 1409. god. Od 1595. do 1612. god., arhitekt Luder von Bentheim je obnovio njenu strukturu i stvorio novu fasadu koja gleda na trg. Izgrađena u stilu *Weserske renesanse* (lokalna varijacija), fasada ima značajke arhitekture nizozemske renesanse, kao u djelima Hansa Vredemana de Vriesa, Hendrika Goltziusa i Jacoba Florisa. Između 1909. i 1913. god., Münchenski arhitekt Gabriel von Seidla izgradio je produžetak na stražnjem dijelu zgrade u stilu neo-renesanse. Prekrivajući daskama vanjske zidine, građani Bremena su uglavnom uspijeli zaštiti zgradu od bombardiranja u Drugom svjetskom ratu koji je uništio više od 60% od grada.

Gradska vijećnica je nekoliko puta obnovljena, a posljednja rekonstrukcija bila je 2003. god.

## Odlike

Gradska vijećnica stoji na tržišnom trgu povijesnog centra grada, aispred nje nalazi se slavna skulptura Rolanda. Nasuprot trga nalazi se *Gospodarska komora*, a na desno je *[[Bremenska katerdala]]* i moderne zgrade *[[parlament]]a*, dok se lijevo nalazi *Gospina crkva*. Na zapadnoj strani trga nalazi se skulptura *„Bremenski glazbenici“* Gerharda Marcksa (prema basni braće Grimm).

*Bremer Ratskeller* je kuća u podrumu zgrade u kojoj se nalazi jedna od najstarijih bačvi vina u Njemačkoj, izrađena 1653. god. U zgradi se također nalaze znamenite prostorije kao što su: *Gornja vijećnica, Zlatna komora* (ovu malu sobu, ugrađenu u gornju sobu 1595. god., je preuredio 1905. god. Heinrich Vogeler u čistom stilu secesije. Sve pojedinosti i elementi, uključujući i kvaku na vratima, rešetku za žar, pozlaćeni luster i kožna pozadina su odabrane u tom stilu.), *Bankena dvorana, Kamin soba, soba goblena*, i *Senatska dvorana* u donjem dijelu vijećnice. Ova soba je zadržala svoj neokićen izvoran oblik za razliku od gornjih soba. Ona ima ravan strop, kameni pod, vidljive drvene grede, i krečasto bijele zidove. U ranijim vremenima, ona je služila kao tržnica za skupu robu poput začina i finih tkanina.

## Vanjske veze
* Službene stranice gradske vijećnice u Bremenu (engl.) (njem.)
* UNESCOve službene stranice
;Ostali projekti