Hronologija Francuske revolucije

**Hronologija Francuske revolucije** je popis događaja koji su stvorili uslove za njenu pojavu i zbivanja tokom nje.

Događaji spoljne politike, odn. ono što se događalo van francuske metropole je napisano uvučeno.

## Predistorija

; XVIII stoleće, doba Prosvetiteljstva dovodi u pitanje postojeće političko stanje

; 1756-63
::* Sedmogodišnji rat pogoršava zaduženost Francuske.

; 1775-83	
::* Američki rat za nezavisnost

; 1778
::* Francuska ulazi u Američki rat na strani kolonija

; 1781

* februar - Izveštaj ministra finansija Jacquesa Neckera (*[[Compte rendu]]*) pogrešno predstavlja finansijsku situaciju stabilnom, što podstiče novo zaduživanje.
* 22. 5. - Ségurov edikt određuje da kandidati za oficire moraju imati bar četiri generacije plemstva - nezadovoljstvo buržoazije i novijeg plemstva.

; 1783
::* 8. 6. - Erupcije na planini Laki na Islandu - osmomesečna emisija sumpor dioksida utiče na vreme i žetve u Francuskoj.
::* 3. 9. - Potpisan Pariski ugovor - pobeda SAD i njenih saveznika - u Francuskoj iscrpljene finansije i povećane ambicije zastupnika reforme.

; 1784
* 27. 4. - Premijera izuzetno gledanog Beaumarchaisovog komada *[[Le Mariage de Figaro]]* koji osuđuje aristokratsku privilegiju.

; 1785
* Afera dijamantske ogrlice (neopravdano) diskredituje kraljicu Mariju Antoanetu.

## Finansijska kriza i Skupština uglednika
; 1786
* 20. 8. - Ministar finansija de Calonne predstavlja kralju Luju XVI plan finansijske reforme.

; 1787
* 22. 2. - Okupila se Skupština uglednika, ne prihvata Calonnov plan reforme.
* 8. 4. - Luj XVI smenio Callonna.
* 1. 5. - De Brienne je novi ministar finansija, navodi *[[parlement]]*-e da prihvate neke mere.
* 6. 8. - Pariski *parlement* prinuđen (*[[lit de justice]]*) da registruje nove poreske zakone; nakon što on to proglasi nelegalnim, kralj ga raspusti i pošalje u Troyes.
::* septembar - Neredi u Holandskoj Republici (Pobuna Patriota) dovode do pruske intervencije i napetosti u Parizu.
* 20. 11. - Vojvoda od Orleana privremeno proteran zbog glasne opozicije.

; 1788

* 5. 5. - Naređeno hapšenje d'Eprémesnila i de Monsaberta ali pariski parlaman izražava solidarnost s njima (uhapšeni sutradan).
* 8. 5. - Putem *lit de justice* delimično ukinuta ovlašćenja parlamana da utiču na zakonodavstvo.
* 7. 6. - Dan crepova u Grenoblu - vojska sprečila pokušaj parlamana da se okupi uprkos vladi.
* jul - Katastrofalna žetva, velika oluja 13. 7. uništava žitarice između Rajne i Loare.
* 21. 7. - Vizillska skupština (Jean Joseph Mounier), traži Skupštinu staleža sa pojedinačnim umesto staleškog glasanja.
* 8. 8. - Brienne zakazuje Skupštinu staleža za 1. maj 1789.
* 16. 8. - Francuska vlada prekida otplatu državnih zajmova - bankrot.
* 25. 8. - Jacques Necker preuzima finansije nakon Briennove ostavke.
* 6. 11. - 12. 12. - Druga skupština uglednika odbija udvostručenje broja predstavnika Trećeg staleža.
* 27. 12. - Podstaknut javnom kontroverzom, Necker ipak udvostručuje Treći stalež.

; 1789
* januar - Pamflet "Šta je treći stalež?" Abbé Sieyesa.
* 24. 1. - *Lettre de convocation* otvara izbornu kampanju za Skupštinu staleža.
* 27. 1. - Sukob plemića i studenata u Rennesu.
* 7. 2. - Naredba da staleži sastave spiskove žalbi (*[[Cahier de doléances]]*) - odrađeno tokom marta i aprila, kada teku i izbori za Skupštinu.
* 10. 4. - Brissot-ov *[[Le Patriote français]]* (do juna '93).
* 26 - 29. 4. - Afera Réveillon u Parizu - krvavi neredi izazvani glasinama o sniženju plata.
* 30. 4. - U Versaju osnovan Bretonski klub, u oktobru će u Parizu iz njega proizaći Jakobinci.

* 2. 5. - Predstavljanje "1200" članova Staleža kralju: zapravo ih ima 1139 - 291 iz sveštenstva (od čega 47 biskupa i 36 opata), 270 plemića i 578 iz Trećeg staleža.
* 5. 5. - Otvaranje Skupštine staleža, prve od 1614.
* 28. 5. - Treći stalež počinje izdvojene sastanke.
* 1. 6. - Plemstvo i sveštenstvo odbijaju zajedničku verifikaciju mandata i pojedinačno glasanje.
* 4. 6. - Umro sedmogodišnji prestolonaslednik Louis-Joseph.
* 17. 6. - Treći stalež i deo sveštenstva i plemića se proglašavaju Nacionalnom skupštinom.
* 19. 6. - Kralj zatvara salu u kojoj se održava Skupština, pod izgovorom radova.
* 20. 6. - Zakletva na teniskom terenu (*Serment du jeu de paume*).
* 22. 6. - Kralj stavlja 40.000 vojnika oko Pariza pod komandu maršala de Broglie-ja.
* 23. 6. - Kraljevska sednica: naređeno odvojeno zasedanje staleža, poništene odluke Trećeg, predložene reforme u skladu sa konsultativnom monarhijom. Treći stalež odbija napustiti prostoriju.
* 27. 6. - Kralj popušta i naređuje Prvom i Drugom staležu da se pridruži Nacionalnoj skupštini.
* 30. 6. - Gomila napada zatvor i oslobađa gardiste koji su se pobunili 23. 6.

* 1. 7. - Kralj regrutuje nove vojnike, uključujući plaćenike.
* 9. 7. - N. s. postaje Nacionalna ustavotvorna skupština.
* 11. 7. - Smenjen Jacques Necker.
* 12. 7. - Camille Desmoulins poziva Parižane na otpor; Charles Eugene of Lorraine isteruje gomilu iz Vrta Tiljerija.
* 13. 7. - Formiranje pariske opštine i Nacionalne garde.
* 14. 7. - **[[Pad Bastilje]]**.
*   14. 7. - Guverner Bastilje Bernard-René de Launay je linčovan nakon predaje, pariski provost trgovaca (nešto nalik gradonačelniku) Jacques de Flesselles je ubijen na stepenicama gradske većnice. 
* 15. 7. - La Fayette na čelu novoosnovane Nacionalne garde.
* 16. 7. - Necker vraćen, trupe povučene iz Pariza.
* 17. 7. - Kralju predstavljena plavo-crvena kokarda, od 27. 7. trobojna.
* 18. 7. - Demulenova *La France Libre* poziva na republiku.
* 19. 7. - Počinje Veliki strah, niz seljačkih pobuna protiv feudalaca, ovih dana počinje i emigracija mnogih plemića.
* 22. 7. - *[[À la lanterne]]* ("Na banderu!"): prvi koji su vešani na banderu u Parizu su Joseph François Foullon, generalni kontrolor finansija i njegov zet Louis Bénigne François Bertier de Sauvigny, intendant Pariza.

* 4. 8. - Avgustovski dekreti koji (naizgled) ukidaju feudalizam.
* 19. 8. - Afera de la Tourette: građanska garda u Marseju pucala na masu, zatim redovna vojska ugušila nerede.
* 26. 8. - ***[[Deklaracija o pravima čovjeka i građanina]]***.
* 11. 9. - Ustavotvorna skupština daje Kralju pravo veta.
* 16. 9. - Marat izdaje *[[L'Ami du peuple]]*.
* 5 - 6. 10. - Ženski Marš na Versailles - kralj i skupština prelaze u Pariz.
* 19. 10. - Osnovan Klub Jakobinaca.
* 21. 10. - Uvedeno ratno stanje.
* 2. 11. - Nacionalizovana i eksproprisana crkvena imovina (*[[Biens nationaux]]*).
* 30. 11. - Dekret o priključenju Korzike Francuskoj (zauzeta još 1768).
* decembar - Nacionalna skupština pravi na osnovu bogatstva razliku između "aktivnih" i "pasivnih" građana u političkom smislu.
* 14. 12. - Zakon o opštinama.
* 19. 12. - Uvode se asignati kao certifikati za vrednost crkvene imovine.
* 22. 12. - Dekret o podeli Francuske na departmane (stupa na snagu 4. 3. '90).
* 23. 12. - Parizom kruži letak koji optužuje markiza de Favrasa da ga je grof od Provanse unajmio da organizuje bekstvo kraljevske porodice i napad na Revoluciju - sutradan je uhapšen. 
* 24. 12. - Protestanti dobijaju pravo građanstva.

; 1790

* 13. 2. - Ukinuti redovnički zavjeti i redovi.
* 4. 3. - Stare francuske provincije zamenjene departmanima - u početku ih ima 83.
* 5. 3. - Tzv. Feudalni komitet podnosi izveštaj skupštini - odlaže se ukidanje feudalizma.
* 27. 4. - Osnovan klub Kordeljera (Danton, Desmoulins, Hébert, Marat...).
* 19. 6. - Ukinute nasledne plemićke titule.
* 27. 6. - Potvrđen dekret Skupštine kojim je Pariz podeljen u 48 sekcija umesto 60 distrikata.
* 12. 7. - Izglasan Građanski ustav sveštenstva - crkva podređena vladi.
* 14. 7. - Festival federacije.
* septembar - Prvo izdanje radikalnih novina *[[Le Pere Duchesne]]* Jacques Héberta.
* 1. 12. - Ukinut nepopularan porez na sol (*Gabelle du sel*).

; 1791
* 30. 1. - De Mirabeau izabran za predsednika Skupštine (umro već 2. aprila, prva osoba sahranjena u Panteonu).
* 4. 2. - Deo sveštenstva položio zakletvu Građanskom ustavu.
* 13. 2. - Sukob kod Vannesa, razbijeni seljaci koji su podržavali refraktorno sveštenstvo.
* 28. 2. - Dan bodeža, de Lafayette uhapsio 400 naoružanih aristokrata u Tiljerijama.
* 2. i 17. 3. - D'Allardov dekret - ukinuti cehovi tj. korporacije, proklamovana sloboda rada, trgovine i industrije.
* 10. 3. - Papa Pije VI osudio Deklaraciju prava i Građanski ustav sveštenstva, doći će do prekida diplomatskih odnosa Francuske i Svete stolice.

* 18. 4. - Luj i Marija Antoaneta sprečeni da otputuju u Saint-Cloud za Uskrs.
* 14. 6. - Le Chapelierov zakon zabranjuje sindikate i štrajkove.
* 20 - 25. 6. - Neuspješno Bjekstvo u Varennes kraljevske obitelji.
::* 6. 7. - Padovski cirkular cara Leopolda II poziva krunisane glave Evrope da pomognu francuskom monarhu.
* 16. 7. - Umereni jakobinci se izdvojili u *[[Feuillants]]* ili "Prijatelje Ustava" (Barnave, Duport, de Lameth).
* 17. 7. - Masakr na Marsovom polju - Lafajetova Nacionalna garda ubila nekoliko desetina republikanskih demonstranata.
::* 14. 8. - Haićanska revolucija: pobuna robova na Saint Domingue-u.
::* 27. 8. - Pilnička deklaracija - car Leopold II i pruski kralj Friedrich Wilhelm II. podržavaju Luja XVI protiv Revolucije.
* 3. 9. - Skupština usvaja *[[Francuski ustav 1791.|Ustav]]* (kralj ga nerado usvaja deset dana kasnije nakon čega je vraćen na presto kao *Kralj Francuza*).
* 14. 9. - Avignon i Comtat Venaissin priključeni Francuskoj nakon duge papske vlasti.
* 28. 9. - Jevreji dobili građanstvo.
* 30. 9. - Raspuštena Ustavotvorna skupština.

## Legislativna skupština
* 1. 10. - Uspostavljena Zakonodavna skupština - sledećih pola godine vodi se debata o objavi rata zemljama protivnicama revolucije.
* 16/17. 10. - Glacièrski masakr u Avignonu.
* 9. 11. - Skupština naređuje povratak emigrantima pod pretnjom smrti ali kralj stavlja veto na odluku dva dana kasnije.
* 25. 11. - Osnovan Komitet opšte bezbednosti.
* 29. 11. - Dekret protiv refraktornih sveštenika.
* 3. 12. - Prekid diplomatskih odnosa Francuske i Austrije (sporan je položaj nemačkih vladara koji imaju feude na francuskoj teritoriji).

; 1792
* januar - mart - Ozbiljna inflacija i neredi zbog hrane u Parizu.
* 10. 3. - Nakon što je smenjen ministar rata Louis Marie de Narbonne-Lara i svi ministri dali ostavke, kralj sastavio novu vladu, uglavnom od jakobinaca.
* 20. 4. - Francuska objavljuje rat Austriji, čime počinje Rat Prve koalicije.
* 25. 4. - Rouget de Lisle sastavio "Ratnu pesmu za Rajnsku armiju"; istog dana prvo pogubljenje giljotinom.
* 28. 4. - Francuzi ulaze u Austrijsku Nizozemsku (Belgiju), ali vojska je rastrojena.
* 13. 6. - Kralj zamenio brisotinske(?) ministre fejanskim (*[[Feuillant]]*).
* 20. 6. - Upad naroda u Palaču Tuileries, traži se povratak smenjenih ministara.
* 11. 7. - Objava Skupštine: *[[La patrie en danger]]* (Braunšvajgova armija se okuplja kod Koblenca).

* 25. 7. - Braunšvajgov manifest preti Parizu da će biti sravnjen sa zemljom ako se nešto desi kraljevskoj porodici.
* 30. 7. - Početak austro-prusko-emigrantske invazije na Francusku; dobrovoljci iz Marseja ulaze u Pariz pevajući pesmu - "Marseljezu".
* 1. 8. - U Parizu se čulo za Braunšvajgov manifest - dočekan sa strahom i gnevom, tumači se kao dokaz Lujeve saradnje sa agresorom.
* 9. 8. - Pariska komuna (Danton, Demulen, Eber) zauzela Gradsku većnicu.
* 10. 8. - Ustanak 10. augusta - zauzeta Palača Tuileries , Švicarska garda masakrirana, kralj pobegao u Skupštinu koja ga pod pritiskom Komune lišava ovlašćenja, odlučeno da se izabere Konvent za izradu novog ustava. Skupština istog dana bira privremeno Izvršno veće (Danton pravda, Monge mornarica itd.).
* 13. 8. - Kraljevska porodica zatvorena u *Temple*.
* 19. 8. - Lafajet napušta revolucionarnu vojsku.
* 23. 8. - Braunšvajg zauzeo Longwy.
* avgust - Pobune Šuana i drugih rojalista.
* 2. 9. - Bitka kod Verdena, grad se predao Braunšvajgu posle opsade.
* 2 - 7. 9. - Septembarski masakri: glasine o invaziji i zaverama izazivaju strah i ubistvo preko 1000 zatvorenika u Parizu

## Konvent
* 20. 9. - Nacionalni konvent drži prvo zasedanje; istog dana Bitka kod Valmyja, zaustavljene trupe Koalicije.
* 21 - 22. 9. - Konvent ukida monarhiju, proglašena **[[Prva Francuska Republika]]**.
::* 29. 9. - Gen. d'Anselme zauzeo Nicu.

::* oktobar - General de Custine zauzima više gradova u Nemačkoj, uključujući Frankfurt.

::* 6. 11. - Bitka kod Jemappesa, Dumouriez pobedio Austrijance u Belgiji (Brisel pao 14. 11.).
* 19. 11. - Konvent izražava svoju spremnost da pomogne svim potčinjenim narodima da dobiju slobodu.
* 20. 11. - *[[Armoire de fer]]* - otkrivena tajna prepiska Luja XVI.
:: * 27. 11. - Dekret o priključenju Savoje Francuskoj, postaje departman *Mont-Blanc*.

* 11. 12. - Luju Kapetu u Konventu pročitana optužnica za veleizdaju i zločine protiv države.
::* 15. 12. - Dekret o francuskoj revolucionarnoj administraciji osvojenih zemalja.

; 1793 (I - II godina Republike)

* 21. 1. - Građanin Louis Capet giljotiniran.
::* 31. 1. - Nica anektirana Francuskoj.
::* 1. 2. - Objavljen rat Velikoj Britaniji i Holandiji.
* februar-mart - Napadi na radnje i neredi za hranu
* 24. 2. - Proglašena regrutacija (*la levée en masse*), poziva se 300.000 ljudi pod oružje.
* mart - Izbija trogodišnja rojalistička Pobuna u Vandeji protiv regrutacije.
::* 7. 3. - Objavljen rat Španiji (Pirinejski rat, traje do 1795).
* 10. 3. - Ustanovljen Vanredni krivični tribunal, kasniji Revolucionarni tribunal.
::* 18. 3. - Bitka kod Neerwindena: Austrijanci porazili Dumourieza u Belgiji.
* 21. 3. - U svim komunama osnovani revolucionarni komiteti nadzora (*Comité de surveillance révolutionnaire*) nad osumnjičenim neprijateljima nacije.
* 5. 4. - Gen. Charles François Dumouriez prebegao Austrijancima što baca senku na njegove saveznike Žirondince.
* 6. 4. - Osnovan Komitet javnog spasa (*Comité de salut public*) kao naslednik Komiteta opšte odbrane iz januara.
* 13. 4. - Jean-Paul Marat uhapšen po inicijativi Žirondinaca, Revolucionarni tribunal ga oslobađa 11 dana kasnije.
* 4. 5. - Ograničena cena žita (*[[Loi du maximum]]*).
* 18. 5. - Žirondinci osnovali Komisiju Dvanaestorice, biće uhapšeni Hébert i dr.
::* 23. 5. - Bitka kod Famarsa: pobeda Koalicije na severu Francuske.
* 31. 5. i 2. 6. - Dani 31. maja i 2. juna - pad Žirondinaca, Jakobinci preuzimaju vlast, uhapšen 31 žirondinski poslanik.

* 20. 6. - Pogubljeno 12 članova zavereničkog Bretonskog udruženja.
* 24. 6. - Ratifikovan *[[Francuski ustav 1793.|Ustav godine I]]*, kasnije potvrđen referendumom.
* 29. 6. - Bitka za Nantes: poraženi vandejski kontrarevolucionari.
* 3. 7. - Mali Louis XVII oduzet od majke.
* 13. 7. - Jean-Paul Marat ubijen od žirondinke Charlotte Corday (giljotinirana posle četiri dana).
::* 23. 7. - Opsada Mainza se okončava francuskom predajom.
* 27. 7. - Maximilien Robespierre ulazi u Komitet javnog spasa.
* 28. 7. - Konvent proskribovao 21 žirondinca kao izdajnike i neprijatelje zemlje.
* 23. 8. - *[[Levée en masse]]*: opšta mobilizacija.
* 24. 8. - Komitet javne sigurnosti zabranio deoničarska društva.
::* 28. 8. - Toulon pao u ruke Koalicije i rojalista.

* 5. 9. - *Počinje [[Teror (Francuska revolucija)|Teror]]* u kome je pogubljeno nekoliko desetina hiljada osumnjičenih "neprijatelja revolucije".
::* 8. 9. - Bitka kod Hondschootea je francuska pobeda nad Koalicijom.
* 17. 9. - Donesen Zakon o osumnjičenima (*Loi des suspects*).
::* 18. 9. - 18. 12. - Opsada Tulona
* 29. 9. - Zakonom uveden Generalni maksimum za cene.
* 9. 10. - Pobuna Liona protiv Konventa okončana zauzećem grada - ime mu promenjeno u *Ville-Affranchie* ("Oslobođeni grad").
* 10. 10. - Suspendovan ustav od 24. 6., proglašena revolucionarna vlada do povratka mira.
* 16. 10. - Marija Antoaneta giljotinirana.
* 21. 10. - Stavljeni van zakona svi sveštenici nelojalni novom poretku, kao i svi koji ih štite. (v. Dehristijanizacija).
* 24. 10. - Uveden novi kalendar, s početkom 22. 9. 1792.
* 31. 10. (10 Brumaire an II) - Giljotiniran 21 žirondinski poslanik (sledećih dana stradali i Olympe de Gouges, Madame Roland, Philippe d'Orléans, Jean Sylvain Bailly...).
* 10. 11. (20 Brumaire) - U Notrdamu proslavljena "Boginja razuma".
* 17. 11. (27 Brumaire) - Počinju Nantska davljenja (*Noyades de Nantes*) - do februara ubijeno nekoliko hiljada osumnjičenih rojalista u Nantu.
* 4. 12. (14 Frimaire) - Zakon od 14. frimera - privremeni ustavni poredak, vlast centralizovana u Komitetu javnog spasa.
* 5. 12. (15 Frimaire) - Prvi broj Desmoulins-ovog *[[Le Vieux Cordelier]]*-a.
* 13. 12. (23 Frimaire) - Bitka kod Le Mansa je velika pobeda nad vandejskim pobunjenicima.
::* 19. 12. (29 Frimaire) - Republikanske trupe ušle u Tulon, zahvaljujući komandantu artiljerije Napoleonu Bonaparti - unapređen u brigadnog generala.
* 23. 12. (3 Nivôse) - Bitka kod Savenaya, odlučujuća pobeda nad vandejskim pobunjenicima - slede krvave represalije i politika spaljene zemlje.

; 1794 (II - III godina Republike)
* 12. 1. (23 Nivôse) - Izbija skandal u vezi sa likvidacijom Francuske istočnoindijske kompanije, biće uhapšeni montanjarski poslanici Fabre d'Églantine, Joseph Delaunay i dr.
::* 19. 1. (30 Nivôse) - Britanci se iskrcavaju na Korzici (→ Anglo-korzikanska kraljevina).
* januar - maj - "Paklene kolone" generala Turreaua protiv vandejskih pobunjenika.

::* 4. 2. (16 Pluviôse) - Konvent ratifikovao oslobođenje robova u Haitiju (→ L-F. Sonthonax) i proširio emancipaciju i na ostale kolonije.
* 26. 2. i 3. 3. (8 i 13 ventôse an II) - Vantoski dekreti - konfiskacija imovine neprijatelja revolucije i raspodela siromašnim patriotama (nisu stupili na snagu).
* 24. 3. (4 Germinal) - Pogubljeni Jacques Hébert i neki drugi kordeljeri.
* 5. 4. (16 Germinal) - Pogubljeni Georges Danton i Camille Desmoulins.
* 8. 5. (19 Floréal) - Pogubljen Antoine Lavoisier.

* 8. 6. (20 prairial) - Festival Vrhovnog bića.
* 10. 6. (22 prairial) - Zakon od 22. prerijala, poznat kao Zakon Velikog terora.
::* 26. 6. (8 Messidor) - Bitka kod Fleurusa - revolucionarna pobeda u Austrijskoj Nizozemskoj i prekretnica rata.

* 27. 7. (9 Thermidor) - Termidorska reakcija: Robespierre napadnut u Konventu, sutradan pogubljen sa 21-im saradnikom - sledi Beli teror (Šuani, Muscadini i dr.).
* 9. 8. (22 Thermidor) - Bonaparta uhapšen u Nici kao osumnjičeni robespjerista, pušten posle 11 dana.
* 3. 9. (17 Fructidor) - François-Noël Babeuf izdaje list *Journal de la Liberté de la Presse* (od 5. 10. *Le Tribun du Peuple*).
* 18. 9. (2 J. C.) - Dekret Konventa obustavlja plate i troškove Crkvi - razdvajanje od države.
* 28. 9. (7 Vendémiaire an III) - Osnivanje Centralne škole javnih radova, od sledeće godine *[[École polytechnique]]*.
* 12. 11. (22 Brumaire) - Zatvoren Jakobinski klub.
::* 19. 11. (29 Brumaire) - Jayov ugovor između SAD i Velike Britanije - SAD pristaje na britansku blokadu Francuske, uprkos Franko-američkoj alijansi iz 1778.

* 24. 12. (4 Nivôse) - Uklonjene kontrole plata i cena.

; 1795 (III - IV godina Republike)

::* 20. 1. - Pichegru stigao u Amsterdam dan nakon proglašenja Batavijske republike (traje do 1806).
* 15. 2. (27 Pluviôse) - Mir sa Vandejcima (François de Charette) u Jaunaye-u: sloboda religije, izuzeće od regrutacije - ali rojalisti se uz pomoć Engleza ponovo dižu u junu.
* 21. 2. (3 Ventôse) - Zvanično razdvajanje Crkve i Države i sloboda religije.
* 21. 3. (1 Germinal) - Određena komisija za sastavljanje novog ustava.
* 1. 4. (12 Germinal) - Nestašice hrane i neredi u Parizu - Ustanak 12. žerminala III godine: sankiloti traže hleb i Ustav iz '93.
::* 5. 4. (16 Germinal) - Prvi bazelski mir - sa Pruskom.
* 7. 4. - (18 Germinal) - Dekreti od 18. žerminala: uvedena definicija metričkog sistema, ustanovljen franak sa decimalnom podelom.
* 10. 4. (21 Germinal) - Dekret za razoružanje "terorista" (jakobinaca) - Beli teror.
::* 16. 5. (27 Floréal) - Haški ugovor: mir sa Batavijskom republikom, potvrđen francuski posed Maastrichta, Venloa i Zelandske Flandrije.
* 20. 5. - Ustanak 1. prerijala III godine: ugušene pobune sankilota u Parizu, krajem meseca ukinut tamošnji Revolucionarni tribunal.
* 31. 5. (12 Prairial) - Ponovno otvaranje crkava - prema zakonu od 11. prerijala dele se između dekadnog i refraktornog bogoštovlja.
* 8. 6. (20 Prairial) - Umro Luj XVII - nastaju mnoge legende o njegovom preživljavanju, za naslednika se proglašava Luj XVIII.
* 23. 6. (5 Messidor) - Quiberonska ekspedicija: Englezi iskrcali 4.000 emigranata u Bretanji, gde se pridružuju šuanima.

* 21. 7. (3 Thermidor) - Gen. Lazare Hoche porazio rojaliste kod Quiberona.
::* 22. 7. (4 Thermidor) - Drugi bazelski mir - sa Španijom, Francuska dobija drugu polovinu Hispaniole.
* 22. 8. (5 Fructidor) - **[[Ustav III godine]]**: uvedeni Direktorijum i dvodomna legislatura, pravo glasa ograničeno na poreske obveznike. Donet Dekret dve trećine kako bi većina članova konventa prešla u novu legislaturu.
::* 1. 10. - (9 Vendémiaire an IV) - Francuska anektirala Belgiju i Luksemburg (devet novih departmana).
* 5. 10. - Rojalistička pobuna 13. vandemijera IV godine: general Bonaparta rasterao rojaliste u Parizu.
* 26. 10. (4 Brumaire) - Raspušten Konvent.

## Direktorijum
* 2. 11. (11 Brumaire) - Direktorijum preuzima izvršnu vlast. (najznačajniji član Paul Barras).
* 19. 12. (28 Frimaire) - Princeza Marie-Thérèse puštena iz zatočenja po dogovoru sa Austrijom.

; 1796 (IV - V godina Republike)

* Tri dobre žetve 1796-98 donose niže cene ali i poljoprivredne prihode.
* 18. 3. (28 Ventôse) - Obezvređeni asignati zamenjeni sa *Promesses de mandats territoriaux*.
* 26. 3. (6 Germinal) - Streljan vođa vandejskih ustanika François de Charette.
* 27. 3. (7 Germinal) - Napoleon u Nici preuzima Armiju Italije; Italijanska kampanja počinje u aprilu.
::* 28. 4. (9 Floréal) - Primirje iz Cherasca: Pijemont-Sardinija napušta Prvu koaliciju.
::* 10. 5. (21 Floréal) - Bitka kod Lodija - francuski uspeh u Italiji.
* 10. 5. - Uhapšen François-Noël Babeuf, koji je spremao Zaveru jednakih.
::* 15. 5. (26 Floréal) - Pariski ugovor: pijemontski kralj priznao francuski posed Savoje i Nice, slobodan prolaz francuskoj vojsci.
::* 4. 7. (16 Messidor) - Počinje francuska Opsada Mantove (1796–1797).
* 15. 7. (27 Messidor) - Direktorijum objavljuje da su "umirene nevolje na zapadu" (kraj Drugog Vandejskog rata).
::* 18. 8. (1 Fructidor) - Drugi ugovor iz San Ildefonsa: vojni savez Francuske i Španije protiv Britanije.
::* 29. 12. (9 Nivôse an V) - Propast Irske ekspedicije, pokušaja pomoći pobunjenicima u Irskoj.

; 1797 (V - VI godina Republike)
::* 2. 2. (14 Pluviôse) - Wurmser predao Mantovu Francuzima.
* 4. 2. (16 Pluviôse) - Direktorijum vraća metalni novac umesto *mandats territoriaux*.
::* 15. 2. (27 Pluviôse) - Bitka kod Rivolija je odlučujuća francuska pobeda u severnoj Italiji.
::* 17. 2. (29 Pluviôse) - Tolentinski ugovor: mir između Francuske i Papinske Države - papa daje odštetu, ozvaničen Avignon i Comtat Venaissin kao francuska teritorija, predata i Romagna koja je upravo invadirana, formalizovana konfiskacija umetničkih dela.
::* 24. 2. (6 Ventôse) - Bitka kod Fishguarda: poražen William Tate i francuska "Crna legija" u verovatno poslednjoj invaziji Britanije.
::* 16. 3. (26 Ventôse) - Francuska pobeda kod Valvasonea, nakon koje Napoleon ulazi u Austriju.
* april (Germinal) - Republikanci na izborima gube 250 mandata u korist monarhista, na leto dolazi do paralize sistema; ponovo se javlja Beli teror, usmeren protiv kupaca "nacionalnih dobara".
::* 17. 4. (28 Germinal) - Veronski uskrs: pobuna protiv Francuza, ugušena posle osam dana.

::* 18. 4. (29 Germinal) - Leobenski preliminarni mir: tajne klauzule određuju da Austrija gubi Austrijsku Nizozemsku i Lombardiju a dobija Istru i Dalmaciju. Leobenski mir zaustavio i uspešne francuske operacije u Nemačkoj.
::* 12. 5. (23 Floréal) - Abdicirao Ludovico Manin, poslednji mletački dužd - Francuzi preuzeli grad četiri dana kasnije.
* 27. 5. (8 Prairial) - Giljotiniran François-Noël Babeuf.
::* 14. 6. (26 Prairial) - Kreirana Ligurijska Republika (ukinuta 1805).
::* 29. 6. (11 Messidor) - Transpadanska i Cispadanska Republika spojene Napoleonovim dekretom u Cisalpinsku Republiku - kasnije Italijanska Republika (1802-1805), Kraljevstvo Italija (1805-1814).
* 4. 9. - Puč od 18. fruktidora: Direktori uz pomoć vojske protiv monarhista i umerenih republikanaca.
::* 18. 10. (27 Vendémiaire an VI) - Mir u Campo Formiju: kraj Rata Prve koalicije (Britanija ostaje sama); između ostalog Austrija dobila Veneciju, Istru i Dalmaciju.
::* 19. 11. (29 Brumaire an VI) -  Proglašena Ankonska Republika, mada su Francuzi trebali vratiti grad Papinskoj Državi (traje samo do sledećeg marta).
::* 28. 12. (8 Nivôse) - U Rimu ubijen francuski general Léonard Duphot - povod za intervenciju.

; 1798 (VI - VII godina Republike)

::* 15. 2. (27 Pluviôse) - Proglašena Rimska Republika (1798-99), papa Pio VI. napušta grad 20-tog.
::* 5. 3. (15 Ventôse) - Francuzi pregazili Staru Švajcarsku Konfederaciju.
::* 12. 4. (23 Germinal) - Proglašena Helvetska Republika.
* 26. 4. (7 Floréal) - Ženeva priključena Francuskoj.
* 11. 5. - Zakon 22. floreala VI godine (*loi du 22 floréal an VI*) - praktično državni udar kojim su iz Veća 500 izbačeni levičarski deputati.
::* 11. 6. (23 Prairial) - Na putu za Egipat, Napoleon osvaja Maltu.
::* 7. 7. (19 Messidor) - Kongres SAD poništio ugovore sa Francuskom što se smatra početkom Kvazi-rata sa tom zemljom (do 1800).
::* 21. 7. (3 Thermidor) - Napoleonov egipatski pohod: Bitka kod Piramida, francuske snage odlučujuće porazile mameluke u osmanskom Egiptu.
::* 3. 8. (16 Thermidor) - Abukirska bitka (Bitka na Nilu) - Horatio Nelson odsekao francuske snage u Egiptu.
::* 22. 8. (5 Fructidor) - General Jean Joseph Amable Humbert se iskrcao u Irskoj, u podršku tamošnjem ustanku; pet dana kasnije saveznici porazili britanske snage kod Castlebara, proglašena kratkotrajna Republika Connacht.
::* 2. 9. (16 Fructidor) - Pobuna Maltežana protiv francuske okupacije, ubrzo im se pridružuju saveznici - Opsada Malte (1798-1800).
* 5. 9. (19 Fructidor) - Jourdanov zakon institucionalizuje regrutaciju u Francuskoj, 24. septembra/3 vandemijera poziva 200.000 ljudi.
* 9. 9. (24 Fructidor) - Zakonom se propisuje pojačano poštovanje dekadnog dana revolucionarnog kalendara (→ dekadni kult, zakon ostaje na snazi manje od dve godine).
* 12. 10. (21 Vendémiaire an VII) - Počinje Seljački rat, pobuna protiv francuske vlasti u južnoj Nizozemskoj - krvavo ugušen 5. decembra/15. frimera.
::* 21. 10. (30 Vendémiaire) - Pobuna u Kairu, brzo ugušena.
::* 4. 11. (14 Brumaire) - Rat Druge koalicije: počinje rusko-osmanska Opsada Krfa.
::* novembar-decembar - Napuljska invazija Rimske Republike i kratkotrajno zauzeće grada.

; 1799 (VII - VIII godina Republike)
::* 12. 1. (23 Nivôse) - Napuljska kraljevina se predaje nakon francuske protivofanzive gen. Championneta, u Napulju dolazi do građanskog rata između republikanaca i lazzarona.
::* 21. 1. (2 Pluviôse) - U Napulju proglašena Partenopejska Republika (traje do juna).
::* 3. 3. (13 Ventôse) - Opsada Krfa okončana predajom francuskog garnizona.
::* 20. 3. - 21. 5. (30 Vent. - 2 Prair.) - Neuspela Napoleonova Opsada Akre.
::* 20-25. 3. (30 Ventôse - 5 Germinal) - Francuzi poraženi od habsburške vojske u jugozapadnoj Nemačkoj, u bitkama kod Ostracha i kod Stockacha.
* 18. 4. (29 Germinal) - Izbori u klimi nesigurnosti (rat i regrutacija, deflacija i fiskalna reorganizacija) daju rezultat nepovoljan za vodeće Direktore.
* 18. 6. - Puč 30. prerijala VII godine, Sieyes dominantna figura u vladi.
::* 20. 6. (2 Messidor) - Bitka na Trebiji: Suvorov porazio Francuze u severnoj Italiji.
* 12. 7. (24 Messidor) - Zakon o taocima - plemići i roditelji emigranata će biti uzeti kao taoci u departmanima kojima prete neredi.

::* 25. 7. (7 Thermidor) - Kopnena Abukirska bitka - poraženi Turci, ali Bonaparta napušta Egipat 23. 8., ostavljajući komandu Kléberu.
* 27. 7. (9 Thermidor) - Obavezni zajam od bogatih.
::* 15. 8. (28 Thermidor) - Bitka kod Novija: austro-ruska pobeda nad Francuzima u Pijemontu.
* avgust-septembar - Neuspešni rojalistički Tuluski ustanak.
::* 27. 8. - 19. 11. - Neuspela Anglo-ruska invazija Holandije.
::* 26. 9. (4 Vendémiaire an VIII) - Druga bitka kod Züricha: Rusi potučeni u Švajcarskoj, Rusija se povlači iz Druge koalicije.
* 9. 10. (17 Vendémiaire) - Napoleon stigao u Francusku, u Parizu je 16. 10.
* 15. 10. (23 Vendémiaire) - Počinje treća Šuanerija, rojalistička pobuna na zapadu zemlje.
* 9. 11. - Puč 18. brumairea - Kraj Direktorijuma, sutradan ustanovljen Konzulat na čelu sa Bonapartom.
* 24. 12. (3 Nivôse) - Usvojen Ustav VIII godine - ozakonjena Napoleonova diktatorska ovlašćenja; ovo se smatra *krajem revolucije*.

## Vanjske veze
*   French Revolution chronology, University of Nevada, Las Vegas
*  Principal Dates and Time Line of the French Revolution, marxists.org