Théodore Géricault

**Teodor Žeriko ** (; 26. septembar 1791 — 26. januar 1824) je bio značajan francuski slikar i litograf, poznat po slici *Splav Meduza*. Ta slika je označila početak romantizma u likovnoj umetnosti. Jedan je od osnivača romantizma.

## Obrazovanje
Rođen je u Ruanu u Francuskoj i obrazovan je u tradiciji engleske umetnosti Karla Vernea i klasične kompozicije Pjera Narsisa Žerena, koji je bio rigorozni klasicista. Žeriko je brzo napustio školovanje i odlučio je da proučava dela u Luvru, gde je kopirao dela Peter Paul Rubensa, Ticijana, Dijega Velaskeza i Rembranta. To je radio od 1810. do 1815. 

## Uspeh
Prvi veliki rad *Konjanik carske garde* izlagao je u pariškom salonu 1812. i primetio se uticaj Rubensa i interes za tekuće teme. Sa tim uspehom i sa ambicijom promenio je smer. Sledećih nekoliko godina Žeriko je izradio male serije konja i konjanika. 

Izlagao je *Ranjenog konjanika* u pariškom salonu 1814. na tome radu je mnogo više radio, ali slabije je bio primljen. Dve godine nakon toga proučavao je konstrukciju i kompoziciju likova, a to je proizlazilo iz njegove predodređenosti za dramu i ekspresiju.

Odlazio je u Firencu i Rim (1816-1817), gde je bio fasciniran Mikelanđelom. Sam Rim inspirisao ga je za veliko platno Trka berberskih konja, rad epske kompozicije i apstrahtne teme. Žerko to platno nikad nije završio i vratio se u Francusku.

## Splav Meduza

Žeriko se stalno vraćao vojnim temama, pa je napravio i seriju litografija sa vojnim temama. Njegov najznačajniji rad je *Splav Meduza* (1819). Oslikao ga je prema stvarnom događaju, kada je kapetan ostavio posadu i putnike da umru. Taj incident je postao nacionalni skandal, a Žeriko je dramatičkom interpretacijom predstavio tragediju na monumentalnu skalu. Slika sa jedne strane optužuje korumpiranost, a sa druge strane dramatizira večnu temu čovekove borbe sa prirodom. Mladi Ežen Delakroa je pozirao za jednog od likova, koji su umirali. Ta slika je kod nas poznata i pod nazivom *Brodolomci fregate Meduza*.

Klasično oslikavanje likova i struktura kompozicije su u kontrastu sa turbulentnošću teme i slika predstavlja jedan most između neoklasicizma i romantizma. Na sliku su uticale mnoge slike koje je Žeriko izučavao.
Slika je jako delila umetnike na pariškom salonu 1819, kada je prvi put bila prikazana. U Engleskoj je slika 1820. bila vrlo dobro primljena. Jedno vreme je Žeriko slikao u Londonu.

## Kasniji rad
Nakon povratka u Francusku naslikao je seriju slika psihijatarskih pacijenata. Na tim slikama je uspevao da dokumentuje psihološke pojedince.
Poslednje što je radio bilo je proučavanje epskih kompozicija uključujući *Otvaranje vrata španske inkvizicije* i *Afrička trgovina robovima*. Žerikovo zdravlje je bilo narušeno i zbog pada sa konja i zbog tuberkoloze. Umro je 1824. u Parizu.

## Slike

Datoteka:GericaultHorseman.jpg|Oficir carske garde na konju, *Officier de chasseurs à cheval de la garde impériale chargeant* (ou *[[Chasseur de la Garde]]*, 1812)
Datoteka:GericaultWoundedCavalry.jpg|*Cuirassier blessé quittant le feu* (1814)
Datoteka:Jean Louis Théodore Géricault 001.jpg|Derbi u Epsomu, *Le Derby d'Epsom* (1821) 
Datoteka:Théodore Géricault - L'Aliéné.jpg|*[[L'Aliéné]]* (1822)
Datoteka:GericaultMonomaniacOfGame.jpg|*La Monomane du jeu* (1819-1822)
Datoteka:Théodore Géricault hiena de Salpêtrière.jpg|Monomanija zavisti ili Hijena iz Salpetrijera,'La Monomane de l'envie* (ou *La Hyène de la Salpêtrière*, 1822)
Datoteka:GericaultMonomaniacOfMilitaryCommander.jpg|Portret ludaka (Čovek koji pati od paranoidne ideje o vojnoj časti) *Le Monomane du commandement militaire'' (1819-1822)