10. hercegovačka udarna brigada

**Deseta hercegovačka narodno-oslobodilačka udarna brigada** bila je brigada Narodnooslobodilačke vojske Jugoslavije formirana od partizanskih ustanika i boraca sa područja Hercegovine.

Deseta hercegovačka brigada je imala veliki značaj za razvoj narodnooslobodilačke borbe u Hercegovini, stvaranje 29. hercegovačke divizije, stvaranje narodne vlasti, razvoj organizacija narodnooslobodilačkog pokreta i učvršćenje bratstva i jedinstva u Hercegovini. Bila je jedina brigada NOVJ koja je narasla na 11 bataljona. U njenim redovima borili su se, pored Srba, Hrvata i Muslimana iz Bosne i Hercegovine i Dalmatinci, Crnogorci i drugi.

## Formiranje

Deseta hercegovačka narodno-oslobodilačka brigada je formirana odlukom Vrhovnog štaba NOP i DVJ 10. avgusta 1942. u Šujici kod Duvna, od Hercegovačkog partizanskog odreda i Mostarskog partizanskog bataljona. Na dan formiranja imala je tri bataljona sa oko 620 boraca. Prvi komandant brigade bio je Vlado Šegrt, a politički komesar Čedo Kapor.

Do stupanja u sastav Treće udarne divizije, 9. novembra 1942. bila je pod neposrednom komandom Vrhovnog štaba NOV i DVJ.

## Borbeni put brigade

### 1942

Avgusta 1942. godine učestvovala je u borbama za Kupres, zatim u borbama oko Duvna i Posušja, pa u Prozorskoj operaciji. Posle toga delovala je oko Travnika i na sektoru Livno-Glamoč. Od ulaska u sastav Treće udarne divizije do početka bitke na Neretvi vodila je više borbi u dolini reka Vrbasa, Lašve i Bosne. U novembru je učestvovala u oslobođenju Jajca, a u decembru u njegovoj odbrani.

### 1943

Do 17. januara 1943. godine brigada je delovala u zahvatu komunikacije Jajce-Travnik i na Vlašić planini; 17. januara 1943. godine učestvovala je u oslobođenju Žepča; potom je desetak dana delovala u zahvatu komunikacije Brod-Sarajevo. U bici na Neretvi 15/16. i 16/17. februara učestvovala je u oslobođenju Prozora; potom je oslobodila Ramu i Ostrožac, pa je učestvovala u borbama na Neretvi i napadima na Konjic.

U protivofanzivi Glavne operativne grupe Vrhovnog štaba NOV i POJ sa Neretve na istok učestvovala je u brojnim poduhvatima: u razbijanju četnika u severnoj Hercegovini (od 14. do 22. marta), oslobođenju Nevesinja (u martu), u oslobođenju i odbrani Gacka (april-maj) i Ljubinja i Stoca (u aprilu). U maju je vodila borbe na pravcima Mostar-Nevesinje-Ulog i Bileća-Gacko, što je imalo veliki značaj za oživljavanje Narodnooslobodilačkog pokreta u Hercegovini i za stvaranje slobodne teritorije.

Za vreme bitke na Sutjesci, do 6. juna 1943. godine, vodila je teške borbe na pravcima Nikšić-Piva i Gacko-Piva i u dolini Pive. Potom je bila angažovana na Volujku, pa u presudnim operacijama u dolini reke Sutjeske i na Zelengori. U ovoj operaciji imala je ogromne gubitke - oko 400 poginulih, ranjenih i nestalih. Vrhovni komandant NOV i POJ Josip Broz Tito je 14. juna uputio brigadu u Hercegovinu sa zadatkom da snažnije utiče na razvoj NOP-a, izgradnju narodne vlasti i dr. Već 19. juna brigada je kod Uloga uništila Četnički štab za istočnu Bosnu i Hercegovinu.

U avgustu je oslobodila Ljubinje, a kasnije Kalinovik, Avtovac, Gacko i dr. U oktobru je ponovo oslobodila Ljubinje i Bileću, a u novembru Kulu Fazlagića. Oslobodila je i deo teritorije u zapadnoj Crnoj Gori. U zimskim operacijama 1943/44. godine vodila je žestoke borbe sa nemačkom Sedmom SS divizijom Princ Eugen.

### 1944

U borbama do kraja proleća 1944. godine težila je da prodre prema Bokokotorskom zalivu i vodila borbe u istočnoj i južnoj Hercegovini (Bileća, Gacko, Trebinje, Nevesinje, Korita, Trusina i Popovo polje). U julu i avgustu vodila je borbe oko Bileće i ometala prodor nemačkih snaga iz istočne Hercegovine u zapadnu Crnu Goru.

Od oktobra 1944. do početka marta 1945. godine vodila je više borbi za konačno oslobođenje Hercegovine, dela Boke Kotorske i južne Dalmacije: u oktobru je oslobodila Bileću, Dubrovnik i Hercegovinu.

### 1945

Brigada je do početka 1945. učestvovala je u borbama oko Širokog brijega i Nevesinja; u Mostarskoj operaciji oslobodila je Nevesinje i Jablanicu, a učestvovala je i u oslobođenju Ostrošca i Konjica. Naročito je bitna njena uloga u razbijanju četničke grupe „nacionalnog otpora“ u mostarskoj operaciji. Posle ovoga vodila je jednomesečne borbe na Ivan-planini. Učestvovala je i u Sarajevskoj operaciji. Posle marša od Sarajeva do Postojne, dugog 610 kilometara, učestvovala je u Tršćanskoj operaciji i u oslobođenju Gorenjskog i Ljubljane, gde je završila svoj ratni put.

## Narodni heroji brigade

* **[[Miloš Bajović]]**, zamenik političkog komesara Prvog (gatačkog) bataljona
* **[[Mladen Balorda]]**, komandant Trećeg (mostarskog) bataljona
* **[[Karlo Batko]]**, političkog komesara čete u Petom bataljonu
* **[[Kosta Bjelogrlić]]**, komandant Prvog (gatačkog) bataljona 
* **[[Risto Vreća]]**, politički komesar bataljona 
* **[[Pavle Vukoje]]**, komandant Petog bataljona
* **[[Hasan Zahirović Laca]]**, borac-mitraljezac u Trećem (mostarskom) bataljonu
* **[[Asim Zupčević]]**, politički komesar čete u Trećem (mostarskom) bataljonu
* **[[Miloš Kovačević (narodni heroj)|Miloš Kovačević]]**, komandant Trećeg (mostarskog) bataljona
* **[[Vaso Miskin Crni]]**, partijski rukovodilac brigade
* **[[Šefik Obad]]**, politički komesar Treće čete Trećeg (mostarskog) bataljona
* **[[Mileta Okiljević]]**, borac Prve čete Prvog (gatačkog) bataljona
* **[[Dušan Pajić-Dašić]]**, komandir artiljerije brigade
* **[[Žarko Papić]]**, komandir Prve čete Prvog (gatačkog) bataljona
* **[[Ahmed Pintul]]**, komandir Druge čete Trećeg (mostarskog) bataljona
* **[[Srećko Reić]]**, komandant bataljona 
* **[[Vlado Tomanović]]**, zamenik komandanta brigade
* **[[Radovan Šakotić]]**, komandant Trećeg (mostarskog) bataljona
* **[[Danilo Šarenac]]**, komandant Četvrtog bataljona 
* **[[Ante Šarić Rade Španac]]**, komandir čete u bataljonu Vojin Zirojević 
* **[[Vlado Šegrt]]**, prvi komandant brigade
* **[[Obren Šupić]]**, komandir čete u Prvom (gatačkom) bataljonu
* **[[Boriša Kovačević]]**, rukovodilac politodjela brigade

## Komandni sastav brigade

* **Komandanti brigade:**
** Vlado Šegrt – od formiranja brigade do septembra 1943.
** Rade Hamović – od septembra do novembra 1943.
** Nikola Ljubibratić – od novembra 1943. do decembar 1944.
** Radomir Mirković Rako – od decembra 1944. do kraja rata
* **Politički komesari brigade:**
** Čedo Kapor – od formiranja brigade do aprila 1944. 
** Živko Jošilo – od aprila do avgusta 1944. 
** Neđo Ilić – od avgusta do decembra 1944.
** Sveto Kovačević – od decembra 1944. do kraja rata
* **Načelnici Štaba brigade:**
** Rade Hamović – od formiranja brigade do septembra 1943.
** Mustafa Dizdarević – od septembra 1943. do septembra 1944.
** Antun Mratovič – od septembra do novembra 1944.
** Hrvoje Tičinović – od novembra 1944. do kraja rata
* **Zamenici komandanta brigade:**
** Vlado Tomanović – od formiranja brigade do juna 1943. (poginuo na dužnosti)
** Vojin Popović – od juna 1943. do oktobra 1943.
** Peko Bogdan – od oktobra 1943. do aprila 1944.
** Nikola Radošević – od aprila do septembra 1944.
** Radomir Mirković Rako – od septembra do decembra 1944.
** Milan Papić – od decembra 1944. do kraja rata
* **Zamenici političkog komesara:**
** Vaso Miskin Crni – od formiranja brigade do jula 1943.
** Slobodan Šakota – od jula 1943. do avgusta 1944.
** Savo Mitrović – od avgusta 1944. do marta 1945.
** Miljo Milatović – od marta 1945. do kraja rata

## Priznanja

U toku Narodnooslobodilačke borbe, više puta je pohvaljivana od strane Vrhovnog štaba NOV i POJ i drugih pretpostavljenih štabova. Za ratne zasluge, brigada je odlikovana Ordenom narodnog oslobođenja i Ordenom bratstva i jedinstva, a povodom petnaestogodišnjice bitke na Sutjesci 3. jula 1958. odlikovana je Ordenom narodnog heroja. Brigada je 11. jula 1952. proglašena proleterskom i preimenovana u 17. proletersku.

## Literatura

* *[[Vojna enciklopedija]]* (knjiga sedma). Beograd 1974. godina
* *[[Narodni heroji Jugoslavije (knjiga)|Narodni heroji Jugoslavije]]*. „Mladost“ Beograd, 1975. godina
* 
* 
* 

## Reference

## Vanjske veze
* 10. hercegovačka udarna brigada (znaci.org)