Radivoj Koparec

**Radivoje Koparec** (1919-1943) je bio srpski i jugoslovenski pjesnik i revolucionar. Poginuo je kao partizan 1943. godine.

Koparec je pisao pesme socijalne tematike stavljajući se, dosledno, na stranu onih koji su patili.

## Biografija

Radivoj Koparec je rođen u Zaječaru 1919. godine. Po završetku osnovne škole, pohađa IV mušku gimnaziju u Beogradu, gde je zatim studirao slavistiku na Filozofskom fakultetu. Živeo je u dosta teškim materijalnim prilikama. Pripadao je naprednom studentskom pokretu na Beogradskom univerzitetu.

U nizu naprednih pesnika koji su se javili među studentima Beogradskog univerziteta u međuratnom razdoblju, njegovo poetsko stvaralaštvo je bilo zapaženo. U tom periodu, Koparec ulazi u pesničke krugove i polemiku s Draincem. Aktivno je sarađivao u većem broju anprednih časopisa i publikacija, kao što su "Mlada kultura" i "Mlada literatura" - studentskim časopisima za književnost i kulturu, zatim u zagrebačkom "Izrazu", sarajevskom "Pregledu", itd.

### Drugi svetski rat

Tokom Aprilskog rata, po napadu Nemačke pokušao je da se priključi nekoj jedinici kraljevske Jugoslovenske vojske radi odbrane zemlje, ali nakon pet dana lutanja konačno mu saopštavaju da je sad i on zarobljenik, zajedno s ostatkom vojske, što je opisao u pesmi "Vojnik skitnica".

Odman po izbijanju ustanka u Srbiji 1941. priključio se narodnooslobodilačkom pokretu. Jedno vreme je živeo u okupiranom Beogradu, pišući oko 1942. godine kako "pesnici kriju pesme
u mračnim podzemljima". Sestra mu je kao saradnik pokreta otpora uhapšena i umrla pod batinama u Specijalnoj policiji u Beogradu. 

Nakon sestrine smrti, Koparec je iz okupiranog Beograda prešao u rodni Zaječar, gde se priključio partizanima kao borac Zaječarskog partizanskog odreda. Prema sećanju svojih saboraca, "bio je u četi retko skroman, jedva zapažen". U partizanima je nastavio da piše pesme.

Tokom 1943. godine, partizani su u istočnoj Srbiji jačali u teškim uslovima, vodeći borbe protiv Nemaca, Bugara, nedićevaca i četnika. 25. 12. 1943. sklopljen je Sporazum između nemačkih vlasti u Zaječaru i komandanta Timočkog korpusa JVuO od 25. decembra 1943. o saradnji u borbama protiv partizana, što je uključivalo i "isporuku municije u skladu sa vojnim potrebama". Istog dana, partizani su opkolili četnike u selu Popšici, kod Svrljiga, u Nišavskom okrugu, i nakon puta 3 časa borbe, razbili njihove snage i zarobili oko 120 četnika. Na pragu jedne kuće pogođen je smrtno u toku borbe mladi pesnik Radivoje Koparec. Prema rečima njegovih drugova, "umro je junački, bez jauka, iako se dugo mučio".

## Poezija

U njegovoj posmrtnoj zaostavštini našao se niz rukopisa pesama iz perioda rata, okupacije i ustanka. Pesme koje je pisao kao borac Zaječarskog partizanskog odreda zauvek su izgubljene. Posthumno je izdata njegova jedina zbirka pesama, koju je priredio njegov drug pesnik Slobodan Galogaža:

* Radivoj Koparec, *Pesme*, Novo pokoljenje, Beograd 1949.

Neke njegove pesme objavljene su i u antologiji Jugoslovenske revolucionarne poezija:
* Jugoslovenska revolucionarna poezija (antologija), Zagreb 1959.

## Ocene i kritike

Radomir Konstantinović ocenjuje da njegova poezija, posebno predratna, otkriva njegovu ličnu udvojenost između želje i svesti, odnosno između žudnje za nežnošću (bezbrižnošću) i revolucionarne volje. On zaključuje da je Koparec "*nežnost nemoćno pobunjena protiv sebe*". Konstantinović smatra da je najznačajnija Koparčeva pesma "Mladost", u kojoj on iskazuje neku vrstu gordosti što živi u revolucionarnim vremenima. Ono što čini jedinstvenom ovu pesmu je upravo "nesporazum" njenog vedrog toga i samog sadržaja koji opisuje razoreni svet i mrtve na drumu.

Prema Jeleni Lalatović, poezija Radivoja Kopareca je „važna karika u razumevanju književnoistorijskog procesa u kome su socijalni motivi u našoj književnosti prošli put od pukog imenovanja nepravde do tragične uzvišenosti i negovanja originalnog duha pobune".

## Izvori