1795.

Godina **1795** (**[[rimski brojevi|MDCCXCV]]**) bila je redovna godina koja počinje u četvrtak po gregorijanskom kalendaru odn. redovna godina koja počinje u ponedjeljak po julijanskom kalendaru. 
__NOTOC__



## Događaji
### Januar/Siječanj
* 2. 1. (kalendar?) - U Beču izlazi poslednji broj lista "Slavenoserpskije vjedomosti".
* 3. 1. - U tajnom sporazumu sa Rusijom, predviđajući kraj Mletačke Republike, Austrija rezervisala Dalmaciju i Istru za sebe.
* januar - Najhladniji mesec u zbirci podataka Temperatura centralne Engleske (od 1659 do danas).
* 16. 1. (27 Nivôse III godine po revolucionarnom kalendaru) - Rat Prve koalicije, Flandrijska kampanja: Pichegrujevi Francuzi zauzeli Utrecht - napredovanje je olakšano time što su vodene površine zaleđene usled oštre zime.
* 18. 1. - Batavska revolucija u Amsterdamu: Pro-francuski raspoloženi građani tjeraju princa Willema V Oranskog, stadtholdera Nizozemske Republike da napusti grad pod zaštitom britanskih trupa.
* 19. 1. -  U Amsterdamu proglašena Batavijska Republika, koja će stupiti u savez sa revolucionarnom Francuskom (traje do 1806). Sutradan u grad stiže francuski general Jean-Charles Pichegru.
* 23. 1. (4 Pluviôse an III) - Koristeći zamrznutost mora, francuski husari na juriš zarobljavaju nizozemsku ratnu mornaricu.

### Februar/Veljača
* 1. 2.? - Antijakobinska reakcija u Francuskoj: radikal François-Noël Babeuf je uhapšen, antijakobinska "zlatna mladež" spaljuje njegove novine *Le tribun du peuple* - njegov uticaj ipak raste zbog ekonomske krize.
* 4. 2. (16 Pluviôse) - Pirinejski rat: Francuzi zauzeli utvrđenje Roses u Kataloniji.
* 7. 2. - Jedanaesti amandman na ustav SAD: savezne države imaju suvereni imunitet.
* 8. 2. (20 Pluviôse) - Jean-Paul Marat uklonjen iz Panteona, njegove spomenike uništavaju.
* 9. 2. - Ferdinand III, veliki vojvoda Toskane sklopio mir sa Francuskom.
* 15. 2. (27 Pluviôse) - Jaunayeski mir sa vandejskim pobunjenicima na čelu sa de Charetteom: sloboda religije, izuzeće od regrutacije - ali rojalisti se uz pomoć Engleza ponovo dižu u junu.
* 18. 2. - Rusko-engleska alijansa u slučaju rata, izuzimajući tekući rat sa Francuskom.
*  februar - Kamehameha osvaja havajska ostrva Maui i Molokai.
* 21. 2. (3 Ventôse) - Zvanično razdvajanje Crkve i Države i sloboda religije u Francuskoj.

### Mart/Ožujak
* 8. 3. (18 Ventôse) - Preživeli žirondinci vraćeni u Konvent.
* 8. 3. - Akcija od 8. marta 1795: zarobljen jedan britanski brod - francuska flota je ponovo aktivna u Ligurskom moru, demonstrira prema Đenovi i Korzici.
* 14. 3. (24 Ventôse) - Bitka kod Đenove: britansko-napuljska flota porazila francusku.
* mart - Drugi karipski rat: Crni Karibi (→ Garifuna) se uz pomoć Francuza pobunili protiv Britanaca na Svetom Vincentu - vladaju unutrašnjošću do 1797.
* 21. 3. (1 Germinal) - Određena komisija za sastavljanje novog ustava Francuske.
* 27. 3. (16. 3. po j.k.) - Crnogorski mitropolit Petar I obaveštava da je odlučio od crkve stanovnika Mokrinja koji su učestvovali u kamenovanju navodne veštice.
* 28. 3. - U kontekstu završne Podjele Poljske, Vojvodstvo Kurlandija i Semigalija priključeno Rusiji.
* 29. 3. - Ludwig van Beethoven prvi put nastupio javno u Beču, svira svoj 2. klavirski koncert.

### April/Travanj
* 1. 4. - Ustanak 12. žerminala III godine usled nestašice hrane u Parizu: sankiloti traže hleb i Ustav iz '93.
* 5. 4. (16 Germinal) - Sklopljen prvi Baselski mir kojim Pruska priznaje francusko osvajanje lijeve obale Rajne i izlazi iz Prve koalicije. Habsburzi nastavljaju rat u nemačkim zemljama - uspešno vode Rajnsku kampanju (Clerfayt i Wurmser). 
* 7. 4. - Dekreti od 18. žerminala: uvedena definicija metričkog sistema, predviđen franak sa decimalnom podelom.
* 10. 4. (21 Germinal) - Beli teror: Dekret za razoružanje "terorista" (jakobinaca).
* 10. 4. - Zavera u Pointe Coupeu, Španska Lujzijana: razotkriveni planovi za veliku pobunu robova.
* april - Nakon neuspeha u Nizozemskoj, većina britanskih snaga napustila Kontinent.
* 23. 4. - Warren Hastings, bivši guverner u Indiji, posle dugog suđenja oslobođen optužbi za korupciju i zloupravu.
* 23. 4. (4 Floréal) - Francuska i Švedska uspostavile diplomatske odnose - prva monarhija koja je priznala Francusku republiku.

### Maj/Svibanj
* 8 i 10. 5. - Jérôme Lalande video Neptun, ali misli da se radi o zvezdi.
* maj, sredinom - Beogradski vezir Hadži Mustafa-paša poslao odred vojske protiv porečkog zapovednika Ćosa-Mustafe koji se priključio vidinskom odmetniku Pazvanogluu - Ćosa je proteran, na obe strane je bilo Srba.
* maj - Bitka u prolazu Nuʻuanu na ostrvu Oahu je odlučujuća Kamehamehina pobeda, čime postaje vladar ujedinjenog Havajskog kraljevstva.
* 16. 5. (27 Floréal) - Haški ugovor: mir Francuske sa mladom Batavijskom Republikom, potvrđen francuski posed Maastrichta, Venloa i Zelandske Flandrije. Britanci nakon ovoga napadaju holandske posede širom sveta.
* 20. 5. - Ustanak 1. prerijala III godine: ugušene pobune gladnih sankilota u Parizu, krajem meseca ukinut tamošnji Revolucionarni tribunal.
* 20. 5. - Ignjat Martinović i skupina jakobinaca (→ spomen-ploča) pogubljeni u Pešti.
* 31. 5. (12 Prairial) - Ponovno otvaranje crkava u Francuskoj - prema zakonu od 11. prerijala dele se između dekadnog i refraktornog bogoštovlja (tj. onih koji su prihvatili dekadni dan odmora po revolucionarnom kalendaru i onih koji se protive revolucionarnim zakonima).

### Jun/Juni/Lipanj
* 5 - 7. 6. - Kopenhagenski požar, izgorilo preko 900 kuća.
* 7. 6. (19 Prairial) - Sedmomesečna francuska Opsada Luksemburga okončana habsburškom kapitulacijom - kraj Flandrijske kampanje, Francuska osvojila Nizozemlje, neće biti ugrožena sve do 1814.
* 8. 6. (20 Prairial) - Francuski prijestonasljednik, 10-godišnji princ Louis umire u zatočeništvu; posthumno će od rojalista dobiti kraljevsku titulu "Louis XVII"; titularnim kraljem postaje njegov stric Louis XVIII koji se nalazi u egzilu (na prijestolju 1814-24).
* 10. 6. - Britanska invazija holandske Kolonije Rta dobre nade - osvajaju je do septembra, ostaju do Amijenskog mira 1802.
* 11. 6. - Nakon kratkog perioda direktne osmanske vlasti u Tripoliju, vlast ponovo uzima jedan Karamanid, Jusuf Karamanli (do 1832).
* 14. 6. (26 Prairial) - Bitka kod Bascare: francuski poraz u Kataloniji.
* 15. 6. - Nakon što je porazila Hadži-Mustafinu vojsku kod Jagodine i Boleča, vojska janičarskih vođa Hadži-Hasana, Hadži-Bišća i Kara-Ismaila zauzela beogradsku Varoš i opsela Hadži-Mustafu u tvrđavi; hrišćani stradaju i od njih i od varoških Turaka.
* jun - Rusija mobilizovala snage na poljskoj i pruskoj granici, u slučaju rata sa Pruskom.
* 16 - 17. 6. - Cornwallisovo povlačenje: britanski eskadron se odbranio od nadmoćnije francuske mornarice pored Bretanje.
* 19. 6. (1 Messidor) - Britanci poraženi na Santa Luciji od francuskih vojnika (Victor Hugues), republikanaca i oslobođenih robova - beže zajedno sa rojalističkim plantažerima.
* 23. 6. (5 Messidor) - Quiberonska ekspedicija: Englezi iskrcali 4.000 emigranata u Bretanji, gde se pridružuju šuanima. Istog dana Britanci odneli pobedu u pomorskoj Bitci kod Groixa, pored biskajske obale Bretanje.
* 24. 6. - Senat SAD ratifikovao Jayov ugovor o prijateljstvu i trgovini sa V. Britanijom; džefersonovci su bili protiv a Hamiltonovi federalisti za. 
* jun, krajem - Hadži-Mustafa rasterao janičarsku opsadu beogradske tvrđave. Varoš je dosta razorena, paša pomaže Srbima, koji takođe hvataju i ubijaju buntovnike za novčanu nagradu.
* 30. 6. - Turske vojske iz Nikšića i Kolašina napadaju Moraču, zapaljena neka sela, ali snažan otpor ih prisiljava na povlačenje

### Jul/Juli/Srpanj

* 9. 7. - 8. 8. - Muhamed-han Kadžar neuspešno opseda Šušu, glavni grad Karabaškog kanata - vladar ipak pristaje na danak i taoce.
* 13. 7. (25 Messidor) - Bitka kod Hyèreskih otoka: britansko-napuljska flota porazila francusku nadomak južne obale, ali propuštena prilika da se ova uništi. 
* 14. 7. (26 Messidor) - *[[La Marseillaise]]* ozvaničena kao francuska nacionalna himna (definitivno od 1879).
* 19. 7. (1 Thermidor) - Pirinejski rat, zapadni deo: Francuzi zauzeli Bilbao, do početka avgusta prelaze Ebro i približavaju se Pamploni.
* 21. 7. (3 Thermidor) - Gen. Lazare Hoche porazio rojaliste kod Quiberona.
* 22. 7. (4 Thermidor) - Drugi Bazelski mir okončava Pirinejski rat: Španija izlazi iz Prve koalicije, predaje Francuskoj istočni dio Hispaniole (današnja Dominikanska Republika, do 1809); Portugal ostaje u ratu. U Prvoj koaliciji od velikih kontinentalnih sila ostala samo Austrija.
* 25. 7. (14. 7. po j.k.) - Iriška kuga: zvanični početak epidemije koja se prenela iz Turske u Srem, traje do februara/marta.
* 28. 7. (10 Thermidor) - Treći Baselski mir završava neprijateljstva između revolucionarne Francuske i Zemaljske Grofovije Hessen-Kassel, koja je izašla iz Prve koalicije.
* leto-jesen - Pošto je Porta odlučila da eliminiše Pazvanoglua, i Hadži Mustafa-paša okuplja vojsku, uključujući Srbe.

### Avgust/August/Kolovoz

* 3. 8. - Invazija Cejlona: počinje britansko iskrcavanje na holandsko ostrvo, koje do februara zauzimaju u potpunosti.
* 3. 8. - Greenvillskim ugovorom okončan Severozapadni indijanski rat u SAD, Indijanci predaju veliki deo današnjeg Ohaja.
* avgust - U vreme kada je Karabah prinuđen na danak, snage Muhamed-han Kadžara su prinudile kanate Gandža i Jerevan na savezništvo, kao i Širvan i Dagestan. Glavni cilj je Gruzija, nekada deo Persije, a sada u savezu sa Rusijom.
* avgust - Ruski eskadron stiže u Severno more, pomaže Britancima u blokadi holandskih luka
* 17. 8. - Pobuna robova na holandskom ostrvu Curaçao, na čelu s Tulom, ugušena 19. septembra.
* 17. 9. - Britanci zauzimaju holandsku Malaku na Malajskom poluostrvu (do 1818).
* 22. 8. (5 Fructidor) - **[[Ustav III godine]]**: uvedeni petočlani Direktorijum i dvodomna legislatura (Savjet drevnih i Savjet pet stotina), pravo glasa ograničeno na poreske obveznike. Donet Dekret dve trećine kako bi većina članova konventa prešla u novu legislaturu.
* 22. 8. (kalendar?) - Počinje obnova manastira Rače.
* 26. 8. - Britanci zauzimaju Trincomalee na Cejlonu.

### Septembar/Rujan
* 5. 9. - SAD sklopile prvi od "Berberskih ugovora", sa Osmanskim Alžirom.
* 8 - 11. 9. - Bitka kod Krcanisija: gruzijske snage potučene, Persijanci opustošili Tbilisi. 
* septembar - Pravoslavni Srbi Dalmacije i Boke Kotorske traže od mletačkog Senata da im se odobri izbor episkopa - dozvola nije stizala, sledeće godine Gerasim Zelić izabran za generalnog vikara.
* 16. 9. - Rat Prve koalicije: britanske trupe zauzimaju nizozemski  Kaapstadt (današnji Capetown u Južnoj Africi). 
* 20. 9. (4 Jour Complémentaire) - Bavarci predali Mannheim Pichegrujevim Francuzima, sutradan se isto dešava u Düsseldorfu.
* 21. 9. - Bitka na Diamondu, dogovoreni okršaj u Severnoj Irskoj u kome je protestantska družina krvavo potukla katoličku - osnovan protestantski Oranski red.
* 22. 9. - Osnovano Londonsko misionarsko društvo.
* 24. 9. (2 Vendémiaire an IV) - Bitka kod Handschuhsheima: Gvozdanovićeve habsburške snage porazile brojnije Francuze i odbile ih od Heidelberga.
* 28. 9. - Rat Prve koalicije: Sporazumom u Sankt Peterburgu, Rusija se priključuje Velikoj Britaniji i Austriji protiv Francuske.

### Oktobar/Listopad
* 1. 10. - (9 Vendémiaire) - Francuska anektirala Belgiju (Austrijska Nizozemska) i Luksemburg (devet novih departmana).

* 5. 10. - 13 Vendémiaire - Rojalistički ustanak u Parizu ugušen intervencijom artiljerije kojom je komandirao mladi Napoleon Bonaparte. 
* 7. 10. (15 Vendémiaire) - Bitka Levantskog konvoja: Francuzi zarobili pored Portugala 30 britanskih trgovačkih brodova iz Levanta. Britanci će držati pod blokadom francuski eskadron koji se sklonio u Kadiz.
* 11. 10. (19 Vendémiaire) - Pariz podeljen na 12 arondismana.
* 11 - 12. 10. - Bitka kod Höchsta, nadomak Frankfurta: Habsburzi porazili Francuze, Jourdanova armija se mora povući na zapadnu obalu Rajne.
* oktobar, sredinom - Sultanovi komandanti poraženi pod Vidinom, tako da se privremeno miri sa Pazvanogluom. Srbi će za vernost dogodine biti nagrađeni proširivanjem povlastica.
* oktobar - Pasquale Paoli se uklonio sa Korzike u Britaniju, gde ostaje do kraja života.
* 20. 10. - George Vancouver se vratio u Englesku nakon 4,5-godišnje ekspedicije.

* 24. 10. - Treća Podjela Poljske kojom prestaje postojati Poljsko-Litavska Unija, čije posljednje ostatke teritorija preuzimaju Rusija, Pruska i Austrija (suverenitet Poljske i Litve obnovljen 1918). Poslednji kralj, Stanislav II (abdicira 25. 11.), provodi poslednje godine kao "trofej" u Rusiji.
* 25. 10. (3 Brumaire) - Osnovan *[[Institut de France]]*, zamena za ranije ukinute kraljevske akademije.
* 26. 10. (4 Brumaire) - Raspušten Konvent.
* 27. 10. - Potpisan Pinckneyev ugovor između SAD i Španije o prijateljstvu i razgraničenju: španska Zapadna Florida sužena do 31. paralele.
* 29. 10. (7 Brumaire) - Bitka kod Mainza: Habsburzi su potisnuli Francuze od grada. Gen. Jean-Charles Pichegru kontaktira u ovo vreme sa rojalistima.
* 29. 10. - U Londonu napadnuta kočija sa kraljem Georgem III, koji je išao na otvaranje parlamenta. Povici: "Dole Pitt", "Nećemo rat", "Hoćemo hleba", "Nećemo Džordža" - usled loše žetve i rata, Britanija skoro gladuje.
* jesen - Tek sada se pristupa razgraničenju Austrije i Turske na Uni, turske vlasti su pod pritiskom morale upotrebiti silu. Oslobođeno Ličko Pounje podjeljeno između Ličke i Otočke pukovnije.

### Novembar/Studeni

* 2. 11. (11 Brumaire) - U Francuskoj na vlast dolazi Direktorij. Od petorice članova najuticajniji je Paul Barras. Državna kasa je prazna, vrednost inflatornih asignata brzo opada.
* 10. 11. (19 Brumaire) - Bitka kod Pfeddersheima je još jedna austrijska pobeda na Rajni, Francuzi u Mannheimu su izolovani.
* 14. 11. (23 Brumaire) - Okršaj kod Lambsheima je habsburški uspeh.
* 22. 11. (1 Frimaire) - Okončana petosedmična opsada Mannheima, Dagobert Sigmund von Wurmser je zauzeo grad (učestvovao i general Pavle Davidović) - faktički kraj ovogodišnje kampanje.
* 23-24. 11. - Bitka kod Loana je francuska pobeda nad Austrijancima i Sardincima u Liguriji - sledećeg proleća u Italiju stiže Napoleon.
* novembar-decembar - Nakon napada na kraljevu kočiju, a u strahu od francuskog uticaja, u Britaniji doneseni zakoni kojima je napad na kralja označen kao veleizdaja (*Treason Act*), odn. ograničena veličina okupljanja i zabranjene neke teme (*Seditious Meetings Act*).

### Decembar/Prosinac
* 2. 12. - Škotski istraživač Mungo Park kreće iz današnje Gambije u istraživanje unutrašnjosti, prema reci Niger.
* 13. 12. - U selu Wold Newton u Jorkširu pao meteor od 25&nbsp;kg.
* 19. 12. (28 Frimaire) - Princeza Marie-Thérèse, posljednja članica francuske kraljevske obitelji, odlazi u Beč nakon što je puštena iz zatočenja po dogovoru sa Austrijom.

### Kroz godinu
* 1794-95 - Rajićeva "Istorija raznih slavenskih narodov, naipače Bolgar, Horvatov i Serbov". Rajić je 1795. prvi put štampao tekst Dušanovog zakonika, po Tekelijinom prepisu.
* Franjo Gracić, kreševski franjevac i ljekar, štampao u Padovi djelce na latinskom o utjecaju grozničnog, kužnog i zmijskog otrova i o drugim bolestima.
* Pop Sava iz Prizrena beleži: "Na 1795 goda plenen bist Prizren od Mahmut-paše [Bušatlije]", uključujući crkvu sv. Nikole (Rajkovu).
* Grupa muslimanskih vojnika iz Srbije i Bosne, korišćena u austrijskoj službi, predala se Francuzima.
* Britanska kraljevska mornarica propisuje kako njeni pripadnici moraju piti limunov sok kako ne bi oboljeli od skorbuta - kontraadmiral Alan Gardner je ove godine stigao u Indiju brodom *HMS Suffolk* bez ijednog slučaja.
* Nastanak Luganska: Charles Gascoigne osnovao železaru.
* Osnovan Fort Edmonton u današnjoj Kanadi.
* Pronađen rukopis "Slova o Igorovom pohodu".
* Kantov esej "Prema vječnom miru".
* Nauka i tehnika:
** Joseph Bramah dobio patent za hidrauličku prešu.
** Friedrich August Wolf objavljuje *Prolegomena ad Homerum*, čime otvara modernu debatu o Homerskom pitanju.
** Nicolas Appert počinje eksperimente koji vode konzerviranju hrane.
** Étienne Geoffroy Saint-Hilaire iznosi stav o jedinstvu organske kompozicije a Georges Cuvier proučava fosile i dokazuje da vrsta može izumreti.

## Rođenja

* 18. 1. - Ana Pavlovna Ruska, kraljica-supružnica Holandije († 1865)
* 3. 2. - Antonio José de Sucre, predsednik Perua i Bolivije († 1830)
* 13. 5. - Pavel Jozef Šafarik, slovački filolog i istoričar († 1861)
* 19. 5. - Johns Hopkins, abolicionista, filantrop († 1873)
* 22. 5. - Lazar Mamula, baron, austrijski general, namesnik Dalmacije († 1878)
* 30. 8. - Ignjat Alojzije Brlić, književnik i jezikoslovac († 1855)
* 29. 9. - Kondratij Rilejev, lider Dekabrističke pobune († 1826)
* 1. 10. - Pantelejmon Živković, episkop SPC († 1851)
* 15. 10. - Fridrik Vilim IV., kralj Pruske († 1861)
* 31. 10. - John Keats, romantičarski pjesnik († 1821)
* 2. 11. - James K. Polk, predsednik SAD († 1849)
* 4. 12. - Thomas Carlyle, filozof, historičar († 1881)
* 21. 12. - Leopold von Ranke, historičar († 1886)
* Antun Čorić de Monte Creto, austrijski general († 1864)
*  - Čučuk Stana, supruga Hajduk Veljka († 1849)

## Smrti

* 3. 1. - Josiah Wedgwood, lončarski poduzetnik (* 1730)
* 19. 1. - Maria Teresa Agnesi Pinottini, skladateljica, harpsikordistica (* 1720)
* 4. 2. - Josip Kralj, hrvatski jakobinac (* 1750)
* 27. 2. - Tanikaze Kajinosuke, sumo rvač, yokozuna (* 1750)
* 21. 3. - Giovanni Arduino, geolog (* 1714)
* 21. 3. - Honoré III, bivši knez Monaka (* 1720)
* 7. 5. - Antoine Quentin Fouquier-Tinville, tužitelj tokom Terora (* 1746)
* 19. 5. - James Boswell, biograf, dnevničar (* 1740)
* 20. 5. - Ignjat Martinović, franjevac, znanstvenik, jakobinac (* 1755)
* 1. 6. - Pierre Joseph Desault, anatom, hirurg (* 1738)
* 8. 6. - Luj XVII, titularni kralj Francuske (* 1785)
* 17. 6. - Gilbert Romme, francuski matematičar i političar (* 1750)
* 24. 6. - William Smellie, enciklopedist (* 1740)
* 3. 7. - Antonio de Ulloa, španski general, istraživač, naučnik (* 1716)
* 10. 7. - Omar Ali Saifuddin I, sultan Bruneja (* 1711)
* 12. 7. - Alexander Leopold, palatin Ugarske (* 1772)
* 27. 7. - Louis Grégoire Deschamps Destournelles, francuski političar (* 1744)
* 31. 7. - Grigorij Šelihov, ruski pomorac i trgovac (* 1747)
* 26. 8. - Alessandro Cagliostro, avanturista, nadriokultista (* 1743)
* 31. 8. - François-André Danican Philidor, kompozitor, šahista (* 1726)
* 24. 10. - Zlata Meglenska, bugarska i grčka svetiteljka 
* 22. 11. - Sajat-Nova, jermenski pesnik (* 1712)
* Marie Marguerite Bihéron, anatom, modelarka voštanih figura (* 1719)
* Hadži Ali Haseki, brutalni upravnik Atine

## Reference

; Literatura
* *Historija naroda Jugoslavije II*, Školska knjiga Zagreb, 1959
* *Istorija srpskog naroda*, Četvrta knjiga, prvi tom, Srbi u XVIII veku, SKZ Beograd 1986 (IV-I) i drugi tom (IV-2)