open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Funkcionalni stilovi jezika

**Funkcionalni stilovi jezika** nastaju zbog specifičnih potreba izražavanja unutar pojedinih jezičnih žanrova. Postojanje razlika između funkcionalnih stilova je neminovno jer su posebnosti upotrebe svakog od stilova uzrokovale da je svaki stil razvio i razvija svoje osobine-odlike, koje su nužno povezane s korištenjem određenih jezičnih sredstava.

Svaki standardni jezik se ostvaruje u funkcionalnim stilovima. Najčešće se kao funkcionalni stilovi navode:

*znanstveni stil
*književni stil
*novinski stil
*administrativno-pravni stil
*razgovorni stil

## Povezano
*Stilistika
*Standardni jezik
*Korpusna lingvistika
*Kvantitativna lingvistika
**[[Relativna rečenica]]*
**[[Riječi na granici punoznačnosti]]*

## Literatura
*

## Izvori
For Ever Mozart

**For Ever Mozart** () je francusko-švicarski igrani film snimljen 1996. godine u režiji Jean-Luca Godarda. Po žanru je mješavina drame i komedije, a radnja, prikazana u četiri poglavlja, prikazuje napore ostarjelog režisera da postavi teatarsku predstavu u Sarajevu pod opsadom bosanskih Srba. Film u kome je Godard žestoko kritizirao Evropsku uniju i njenu politiku je dobio uglavnom loše kritike.

## Uloge
* Madeleine Assas : Camille
* Ghalia Lacroix : Rosette
* Bérangère Allaux : Actrice
* Vicky Messica : Metteur en scène
* Frédéric Pierrot : Jérôme
* Harry Cleven : Grand écrivain
* Michel Francini : Baron
* Sabine Bail : Amie du Baron
* Max André : Conseiller
* Xavier Boulanger
* Sarah Bensoussan
* Sylvie Herbert : Maman
* Cécile Reigher : Assistante opérateur
* Dominique Pozzetto : Stagiaire
* Yasna Zivanovic : Yougoslave
* Nathalie Dorval : Journaliste
* Dan Thorens : Serbe
* Juliette Subira : Infirmière Croix Rouge
* Euryale Wynter (Florian Lebrun) : Mozart
* Karine Belly : Amie
* Claire Laroche
* Salvatore Orlando : le voyageur arabe
* Daniel Krellenstein, Jean Grécault, Béatrice Avoine, Marc Faure, Valerio Popesco, Gérard Baume, Norbert Krief, Cécile Caillaud, Nedeljko Grujic, Hervé Langlois, Alain Moussay, Stéphanie Lagarde, Zbigniew Horoks, Stanislas Gaczol

## Izvori
### Napomene

### Fusnote

## Vanjske veze
*
Nouvelle Vague (film)

***Nouvelle Vague*** () je francusko-švicarski igrani film snimljen 1990. godine u režiji Jean-Luc Godarda. Po žanru je ljubavni film, a protagonist, čiji lik tumači Alain Delon je tajanstveni autostoper koji upozna industrijalku (čiji lik tumači Domiziana Giordano. Film u kome se dijalozi sastoje od citata iz poznatih filmova i književnih djela, je od dijela kritike shvaćen kao svojevrsna alegorija na historiju filma.

## Uloge
*Alain Delon ... Richard Lennox/Roger Lennox ("Lui")
*Domiziana Giordano ... Elena Torlato-Favrini ("Elle")
*Jacques Dacqmine ... PDG
*Christophe Odent ... Raoul Dorfman, advokat
*Roland Amstutz ... Jules, vrtlar

## Reference

## Vanjske veze
*
Showdown (film, 1973)

***Showdown*** () je američki vestern film snimljen 1973. godine u režiji Georgea Seatona kome je to bilo posljednje ostvarenje u filmografiji. Protagonist, koga tumači Rock Hudson, je šerif koji nastoji uhvatiti pljačkaša vlaka (čiji lik tumači Dean Martin) koji je njegov najbolji prijatelj iz djetinjstva.

Paralelno sa snimanjem filma se snimala i kriminalistička TV-serija *[[McMillan & Wife]]* u kojoj Hudson tumači naslovnu ulogu detektiva; u jednoj od epizoda emitiranih prethodne godine njegov lik dolazi na set vestern-filma pod naslovom *Showdown* i, između ostalih, sreće režisera Seatona koji tumači samog sebe.

## Uloge
* Rock Hudson ... Chuck Jarvis 
* Dean Martin ... Billy Massey
* Susan Clark ... Kate Jarvis 
* Donald Moffat ... Art Williams
* John McLiam ... F.J. Wilson
* Charles Baca ... Martinez
* Jackson D. Kane ... Clem (kao Jackson Kane)
* Ben Zeller ... Perry Williams
* John Gill ... Earl Cole (kao John Richard Gill)
* Philip L. Mead ... Jack Bonney
* Rita Rogers ... Djevojka
* Victor Mohica ... Big Eye (kao Vic Mohica)
* Raleigh Gardenhire ... Joe Williams 
* Ed Begley Jr. ... Pook
* Dan Boydston ... Rawls

## Izvori

## Vanjske veze
*
*
A Personal History of British Cinema by Stephen Frears

***A Personal History of British Cinema by Stephen Frears*** () je britanski dokumentarni film snimljen 1995. godine u režiji Stephena Frearsa i Michaela Dibba. Posvećen historiji britanske kinematografije, a predstavlja dio ciklusa *[[Century of Cinema]]* posvećenog stotoj obljetnici filma.

## Vanjske veze
*
Die Nacht der Regisseure

***Die Nacht der Regisseure*** () je njemačko-britansko-francuski dokumentarni film snimljen 1995. godine u režiji Edgara Reitza. U njemu se prikazuje kako jedne noći najpoznatiji njemački filmski režiseri dolaze u filmsku palaču gdje će raspravljati o historiji njemačke kinematografije sa posebnim naglaskom na doba  Nove njemačke kinematografije.

## Vanjske veze
*
Trofej (film)

***Trofej*** je jugoslovenski igrani film snnimljen 1979. godine u režiji Karolja Vičeka, koji je pisao i scenario sa Verencom Deakom. Film, koji se bavio temom socijalnih razlika i korupcije u tadašnjem socijalističkom društvu je dobio nagradu Zlatna arena.

## Kratak sadržaj

Kada su socijalne razlike u jugoslovenskom društvu dostigle tačku koja se više nije mogla tolerisati, osnovane su komisije za ispitivanje porekla imovine. Za predsednika jedne takve komisije imenovan je stari borac, inače čuvar u lovištu za visoku divljač, u čemu ima i izvesne simbolike. Kroz rad ove komisije, prikazani su i neki autentični slučajevi koji su bili predmet interesovanja šire javnosti. Posao komisije je složen, odgovoran, vrlo često delikatan, protkan dramatikom i tragikom. Da li će čuvar lovišta „uloviti“ trofej?

## Uloge

## Vanjske veze
* 
* ''Trofej'' na www.filmovi.com
Ansambl Dukat

**Ansambl DUKAT** je akustični vokalno-instrumentalni ansambl, koji je izvodio starogradsku, narodnu i zabavnu muziku. Za vrlo kratko vreme postao je jedan od vodećih ansambala bivše SFR Jugoslavije.

## Osnivanje ansambla DUKAT
Ansambl DUKAT je stvoren 1. avgusta 1981. po ideji Radivoja Lazića, prof. klarineta i Branimira Vulića, studenta Filološkog fakulteta u Beogradu.

Bilo je to vreme žestoke konkurencije, brojnih popularnih i izuzetno kvalitetnih ansambala poput: *Seksteta skadarlija*, *Narakorda*, *Đerdana*, *Tamburice 5*, *Svilenog konaca* i mnogih drugih. Ovaj najmljđi starogradski ansambl toga vremena, veoma brzo uspeva da ispliva na površinu muzičke scene svojom aranžmanskom originalnošću, osobenim stilom, ukusom i kvalitetom.

## Početni koraci ansambla
Početni koraci ansambla vezani su za Etnografski muzej u Beogradu. Svakodnevne duge i naporne popodnevne probe, a potom večernje svirke u boemskoj četvrti Beograda, Skadarliji; po restoranima ili koncertom za prolaznike, ispred spomen kuće Đure Jakšića.
  
Ansambl je vodio i uvežbavao klarinetista Radivoj Lazić, tragajući za starim vrednim, do tada neizvođenim kompozicijama. Komponovao je i pisao mnoge pesme za svoj ansambl.

Već posle prvog meseca rada, ansambl DUKAT je imao uspešan solistički koncert na Kolarcu koji je vodio pokojni Mirko Alvirović.

## Dalji rad i uspesi

Odmah po snimanju prve LP ploče, **OD NOĆAS**(PGP RTB 1982.), ansambl DUKAT dobija brojne angažmane u zemlji (Srbija, Slovenija, Hrvatska, Crna Gora, Bosna, Makedonija) i predstavljali svoju zemlju u zemljama Evrope Nemačka (Berlin),  Švajcarska (Cirih), Severne i Južne Amerike (Njujork i Santijago de Čile)...

Snima brojne radio  i najudarnije TV emisije (*Folk parada*, *Stara kočija*, *Nedeljno popodne*, *Spomenar*, * Tiho noći* …). Svira mnogim poznatim ličnostima naših i stranih prostora i nastupa na značajnim koncertima, proslavama i svečanostima.

## Nagrade na festivalima
Ansambl DUKAT je godinama nastupao na mnogim domaćim festivalima: Niška jesen – Veče gradskih pesama i romansi, Beogradsko proleće… i osvajao i nagrade.

Na Beogradskom proleću 1992, osvojio je II nagradu publike kompozicijom NEK’ ZASVIRA TAMBURA, za koju je muziku i tekst napisao Toma Križmanić, a aranžman Radivoj Lazić.

Na istom tom festivalu 10. maja 1993, ansambl DUKAT je osvojio I nagradu publike kompozicijom U BAŠTI BEOGRADA, za koju je muziku, tekst napisao Radivoj Lazić, a aranžman uradio Mirko Šouc.

## Bivši članovi ansambla DUKAT
* Ranko Jovanov
* Milan Đukić
* Goran Pitić
* Darkо Stefanović
* Žarkо Bulaić
* Dušan Simović
* Jovicа Milić
* Joca Španović
* Ljubiša Srećković
* Siniša Zlatić
* Duško Jovanović
* Ilija Nikolić
* Dragan Živković
* Aleksandar Šarović

## Reference

## Vanjske veze
* Zvanični sajt ansambla DUKAT
* Youtube kanal - Ansambl DUKAT
* II LP Ploča ansambla DUKAT - NEK' TIHO SVIRA...
Petrijin venac (film)

***Petrijin venac*** je jugoslovenski film snimljen 1980. godine u režiji Srđana Karanovića. Film je snimljen po motivima preuzetim iz istoimene knjige Dragoslava Mihailovića.

Film je sniman u Senjskom Rudniku. U ovom filmu Petriju je glumila Mirjana Karanović kojoj je to bila prva uloga. Ulogu stare Petrije i naratora imala je Darinka Živković (1928-2013), naturščik.

Inspiracija za lik Petrije bila je Milena Stefanović iz rudarskog naselja Ravna reka kod Ćuprije.

Jugoslovenska kinoteka u saradnji sa VIP mobajlom i Centar filmom je restaurisala ovaj filmski klasik.
Pretpremijerno film je prikazan u Čačku 12 novembra a premijerno u svečanoj sali Jugoslovenske kinoteke 15 novembra 2018.

## Radnja

Radnja se odvija u malom rudarskom mestu u Srbiji i obuhvata prederatni, ratni i posleratni period. Priča o tragičnom životnom putu nepismene žene sa sela, o njenom životu sa trojicom ljudi koje je volela. Njen životni put pun trpljenja, samoće, razočaranja, nadanja i ljubavi, prerasta u simbol čovekove pobede.

## Uloge

## Reference

## Vanjske veze
* 
* Petrijin venac - Centar film
* Petrijin venac - filmska banka
* „Petrijin venac" premijerno prikazan u Čačku (Politika, G. Otašević, 12. novembar 2018.)
* Karanović: Hteo sam da napravim drugačiji film o selu (B92, 16. novembar 2018)
Slatka voda

**Slatka voda** je voda čiji je mineralni sastav ispod praga neprijatnosti za osjetilo okusa.

Slatka voda je prirodna voda na Zemljinoj površini u ledenom pokrovu, ledenim kapama, ledenjacima, cretovima, barama, jezerima, rijekama i potocima, kao i u podzemnim vodama i podzemnim izvorima.

Slatka voda općenito ima niske koncentracije otopljene soli i drugih ukupnih otopljenih tvari. Pojam isključuje morsku vodu i slane vode. Izraz ***slatka voda*** koristi se za vodu koja se razlikuje od slane vode.

## Povezano
* Pitka voda
Jadranski most

**Jadranski most** izgrađen je 1981. godine po projektu Zvonimira Lončarića. Sagrađen je s namjerom da zamijeni Savski most koji se svojom širinom više nije mogao nositi s prometnim potrebama. Most ima po tri trake za svaki smjer, tramvajsku prugu po sredini i trake za pješake. Most je u osnovnom dijelu kontinuirana konstrukcija sa sedam raspona, ukupne duljine 313,7 m. S jedne i druge strane su prilazni vijadukti: sjeverni s jednim rasponom 18,55 m i južni s četiri raspona ukupne duljine 78,40 m.

## Povezano
* Zagrebački savski mostovi

## Literatura

* Crnobrnja, Neven (2005): "Zagrebački savski mostovi", *Građevinar*, 57 (12), str. 977-985.
Most slobode (Zagreb)

**Most slobode** je središnji zagrebački most na Savi i važna komunikacijska veza Novog Zagreba s ostatkom grada. Pušten je u promet 2. 9. 1959. godine. Prije njega postojao je Savski most, no on je smješten na zapadu, zbog čega je putovanje od Novog Zagreba do centra zahtijevalo znatan obilazak. Projektant Mosta slobode bio je Krunoslav Tonković. Most se gradio s relativno malo strojeva, a prilikom gradnje poginuo je jedan radnik. Stradao je kad je pao s uske cijevi kojom su za vrijeme gradnje inženjeri prelazili s jedne obale na drugu. Nesreća je bila u tome što je pao upravo na jedan kamen uz savsku obalu. Za Most slobode utrošeno je oko 1600 tona čelika. Konstrukcija mosta ima oblik plitkog luka. Po nacrtima istog projektanta, Krunoslava Tonkovića, godinu dana ranije (1958) izgrađen je i Jankomirski most. Zanimljivo je da su dijelovi Mosta slobode izrađeni i od kamena koji se klesao na Braču i to tako da je svaki komad kamena zasebno crtan i klesan.

## Povezano
* Zagrebački savski mostovi

## Literatura

* Crnobrnja, Neven (2005): "Zagrebački savski mostovi", *Građevinar*, 57 (12), str. 977-985.
Most mladosti

**Most mladosti** je jedan od savskih mostova u Zagrebu, sagrađen 1974. prema projektu Vojislava Draganića. Konstrukcija grednog mosta je čelična s prilazima od prednapetih betonskih nosača. Svojom širinom od 36 m i predviđenim prostorom za tramvajsku prugu, novi most je mogao zadovoljiti sve prometne zahtjeve brzog i gustog automobilskog prometa. Ipak, to ga je uz njegovu duljinu od 300 m učinilo i pomalo neprivlačnim za pješački promet. Nakon izgradnje rasteretio je Most slobode i kao takav ispunio svoju zadaću. Tramvajska pruga preko mosta je otvorena 25. studenog 1979.

## Povezano
* Zagrebački savski mostovi

## Literatura

* Crnobrnja, Neven (2005): "Zagrebački savski mostovi", *Građevinar*, 57 (12), str. 977-985.
Dubrovnik Airline

**Dubrovnik Airline** je bila čarter aviokompanija sa sjedištem u Dubrovniku. Sa svojim letovima povezivala je evropske gradove s turističkim odredištima Hrvatske. Glavna baza tvrtke bila je Zračna luka Dubrovnik.

## Historija
Atlantska Plovidba osnovala je Dubrovnik Airline 15. prosinca 2004. godine, a s letovima se krenulo u 2005. godini. Od 2009. kompanija počinje poslovati s gubitkom. Stečaj i otkazivanje svih letova proglašen je 23. listopada 2011. godine.

## Bivša flota




U listopadu 2009. godine prosječna starost aviona bila je 26,1 godina.

## Izvori
Novi željeznički most (Zagreb)

**Novi željeznički most**, poznat i kao **Zeleni most** ili **Hendrixov most**, jedan je od savskih mostova u Zagrebu. Sagrađen je 1939. pokraj Starog željezničkog mosta i konstrukcija mu se sastoji od kontinuiranih punostijenih nosača s rasponima 58 + 135 + 58 + 55 m (ukupno 306 m), ojačanih s lukom nad velikim otvorom (Langerova greda). Gornji ustroj je širine 9 m i otvorenog tipa, projektiran za dvokolosiječnu prugu. Most je izrađen od visokovrijednog čelika (St52), te u mješovitoj izvedbi zavaren i zakivan. U neposrednoj blizini Novog željezničkog mosta nalaze se Savski (1938) i Jadranski most (1981).

## Povezano
* Zagrebački savski mostovi

## Literatura

* Crnobrnja, Neven (2005): "Zagrebački savski mostovi", *Građevinar*, 57 (12), str. 977-985.
Lingvistika teksta

**Lingvistika teksta** je grana lingvistike koja analizira tekstove jer tekst ima svoju strukturu koja se ne može promatrati kao jednostavna suma rečenica.
To je relativno mlada disciplina razvijena od šezdesetih godina 20. stoljeća, a uključuje funkcionalne stilove, žanrove, retoriku i stilistiku.

## Fokus i zadaci
Lingvistika teksta promatra npr. razlike izmedu pojedinih jezičnih elemenata u tome koliko izgrađuju odnose unutar teksta, a koliko povezuju tekst s izvanjezičnom situacijom; koliko su specijalizirani za upućivanje na prethodne dijelove teksta, a koliko na dijelove koji u tekstu tek slijede itd.
Lingvistika teksta polazi od dva lingvistička pristupa tekstu:
* sistemski model teksta temeljen na generativnoj gramatici ;
* komunikacijski model teksta temeljen na pragmatičnoj lingvistici .

Zadaci lingvistike teksta su analiza i klasifikacija tekstova, proučavanje tekstovnih funkcija i percepcije teksta.
Tekstualna kompetencija pojedinca je sposobnost da segmentira, sažme ili preformulira tekst, bilo usmeni bilo pisani.

Svojstva koja razlikuju tekst od "ne-teksta" nazivaju se tekstualnošću. Najvažnija svojstva su koherencija i kohezija , a to su sve pojave koje pokazuju logičke i formalne odnose između dijelova teksta (dok prvi aspekt označava logičke, drugi se usredotočuje na formalne).

## Kohezija teksta
Pri definiranju teksta ističe se kao jedno od njegovih osnovnih svojstava postojanje kohezivnih odnosa. Lingvisti koji proučavaju tekst podrazumijevaju pod kohezijom način na koji su površinske komponente teksta (riječi koje čujemo ili vidimo) uzajamno povezane. Detaljniji opis kohezivnih odnosa razlikuje gramatičku koheziju (grammatical cohesion) i leksičku koheziju (lexical cohesion). U gramatičku koheziju ubraja se npr. upućivanje (reference), zamjenjivanje (substitution), elipsa (ellipsis), a u leksičku koheziju ubrajaju se opće imenice (general nouns), ponavljanje imenice bilo upotrebom iste riječi bilo upotrebom sinonima i dr.
Uključuje pojave kao što su anafora i katafora, deiksa, tema i rema.

## Povezano
*Korpusna lingvistika
*Kvantitativna lingvistika
*Funkcionalni stilovi jezika
**[[Riječi na granici punoznačnosti]]*

## Reference

## Literatura
*
*
*  . . (COBISS-BH). .
*

## Vanjske veze
Dubrovnik (časopis)

**Dubrovnik** može značiti:
* Dubrovnik (časopis Matice hrvatske)
* Dubrovnik (turistička ilustrirana revija), mjesečnik, uređivao Jorjo Tadić
* Dubrovnik, zabavni list narodne štionice dubrovačke
* Dubrovnik (tjednik) (1892–1914, 1937–1941)
The Man Who Loved Cat Dancing

***The Man Who Loved Cat Dancing*** () je američki vestern film snimljen 1973. godine u režiji Richarda C. Sarafiana. Predstavlja adaptaciju istoimenog romana Marylin Durnham. Protagonist, čiji lik tumači Burt Reynolds, je odmetnik koga je na drugu stranu zakona otjeralo brutalno ubistvo voljene indijanske supruge i koji slučajno naleti na ženu (čiji lik tumači Sarah Miles) koja je odlučila pobjeći od svoga bogatog muža. Radnja prikazuje kako se između njih dvoje razvije ljubavna veza, ali i kako im je za petama lovac na ucjene (čiji lik tumači Lee J. Cobb).

*The Man Who Loved the Cat Dancing* se smatrao jednim od ambicioznijih hollywoodskih projekata svog vremena, a studio MGM, koji se tada nalazio u financijskim problemima, je u njega investirao najviše novaca. Razlog je bio u popularnosti romana, ali i tome da je zaplet žanr vesterna kombinirao sa ljubavnim filmom, ali i motivima srodnim tada aktualnm feminističkim trendovima na kojima je inzistirala scenaristica Eleanor Perry, koja će zbog toga na setu često svađati sa producentima. Casting je bio prilično kompetitivan, i za dvije glavne uloge su se natjecale tada najveće zvijezde; na kraju je pobjednik bio Burt Reynolds kome je to bila prva romantična uloga. Snimanje je, međutim, obilježio incident prilikom koga je smrtno stradao David A. Whiting, pomoćnik Sarah Miles; zbog njega je Miles nakratko bila osumnjičena za ubistvo. Istraga je pokazala da je nedužna, ali je prilikom nje otkriveno da je sa Whitingom održavala ljubavnu vezu, pa je taj događaj doveo do kolapsa njenog braka sa Robertom Boltom. Kritika nakon premijere nije bila oduševljena, a Reynolds je kasnije tvrdio da film "nije dobar" te da o njemu ne voli govoriti.

## Glavne uloge

## Reference

## Vanjske veze
* 
*
Jankomirski most

**Jankomirski most** je cestovni most na Savi u Jankomiru, gradskom naselju na zapadu Zagreba. Stari Jankomirski most izgrađen je 1958. godine po projektu Krunoslava Tonkovića, dug je 330 m i širok 12 metara. Most ima sedam otvora veličine 40 + 5 x 50 + 40 m. Glavni nosivi sklop mosta su dva čelična kontinuirana nosača konstantne visine od 2 m na međusobnom razmaku 7 m, poprečno povezana poprečnim čeličnim nosačima na razmaku 5 m. Stari Jankomirski most obnovljen je 2006. godine te je dobio novu ogradu i rasvjetu, a obnovilo se i dio njegove čelične konstrukcije. S obzirom na izgrađene pristupne ceste (četverokolosječne) i intenzitet prometa, stari dvokolosječni Jankomirski most postao je usko grlo. Zbog toga je 2006. prema projektu Mate Pezere izgrađen novi Jankomirski most, paralelno uz stari. Most je projektiran kao zrcalni starom Jankomirskom mostu i širine je 11,55 m. Duljina je zadana koritom rijeke Save i savskim nasipom te iznosi 330 m. Rasponska konstrukcija sastoji se od dva glavna čelična I-nosača visine 225 cm.

## Povezano
* Zagrebački savski mostovi

## Literatura

* Crnobrnja, Neven (2005): "Zagrebački savski mostovi", *Građevinar*, 57 (12), str. 977-985.
Most Sava-Ivanja Reka

**Most Sava-Ivanja Reka** je cestovni most na Savi u Ivanjoj Reci, gradskom naselju na istoku Zagreba. Sagrađen je 1981. po projektu Zvonimira Lončarića, inženjera prema čijem je projektu iste godine sagrađen i Jadranski most. Most Sava-Ivanja Reka dio je obilaznice autoceste A3 oko Zagreba. Prelazi rijeku Savu pod kutom 76°, a os pod ovim kutom paralelna je s nasipima jedne i druge obale. Zbog kosine prijelaza korito se povećava i iznosi otprilike 230 m od ruba do ruba korita. Konstrukcija mosta sastoji se od slobodno polegnutih montažnih nosača duljine 39 m, na neoprenskim ležajevima iznad naglavnica stupova. Ukupna je duljina od osi do osi ležaja na upornjacima mosta je 1064,5 m. Stupovi su tanki i vitki, kako bi što manje remetili protjecajni profil rijeke Save, a temeljenje je duboko na benoto-pilotima.

## Povezano
* Zagrebački savski mostovi

## Literatura
* Crnobrnja, Neven (2005): "Zagrebački savski mostovi", *Građevinar*, 57 (12), str. 977-985.
Savski most

**Savski most** može značiti:
* Savski most (Beograd), poznat i kao Stari savski most, Most princa Eugena ili Njemački most
* Savski most (Zagreb), poznat i kao Novi savski kolni most ili Savski pješački most
* za ostale savske mostove, v. kategoriju
Oklahoma Crude

***Oklahoma Crude*** () je američki igrani film snimljen 1973. godine u režiji Stanleya Kramera. Po žanru je drama sa elementima vesterna, a radnja se događa 1913. godine u Oklahomi. Protagonistica, čiji lik tumači Faye Dunaway je usamljena žena koja je postala vlasnicom naftnog polja koga odbija prodati velikim kompanijama, te, u nastojanju da se zaštiti od moguće prinude, unajmljuje revolveraša (čiji lik tumači George C. Scott. U filmu se koristi pjesma *[[Send a Little Love My Way]]* u izvođenju Anne Murray, a koja je bila nominirana za Zlatni globus za najbolju originalnu pjesmu.

## Uloge
* George C. Scott ... Noble Mason
* Faye Dunaway ... Lena Doyle
* John Mills ... Cleon Doyle
* Jack Palance ... Hellman
* William Lucking ... Marion
* Harvey Jason ... Wilcox
* Ted Gehring ... Wobbly
* Cliff Osmond ... Massive Man
* Rafael Campos ... Jimmy
* Woodrow Parfrey ... Lawyer
* John Hudkins ... Bloom
* Harvey Parry ... Bliss
* Bob Herron ... Dulling
* Jerry Brown ... Rucker
* Jim Burk ... Moody

## Reference

## Vanjske veze
* 
* 
*
The Old Place

***The Old Place*** () je francusko-američki dokumentarni film snimljen u režiji Jean-Luca Godarda i Anne-Marie Miéville i premijerno prikazan 2000. godine. Nastao u produkciji njujorškog Muzeja moderne umjetnosti, predstavlja filmski esej posvećen historiji 20. vijeka.

## Vanjske veze
*
Éloge de l'amour

***Éloge de l'amour*** () je francusko-švicarski igrani film snimljen 2001. godine u režiji Jean-Luca Godarda. Po žanru je drama, a protagonist, koga tumači Bruno Putzulu, je sineast koji namjerava snimiti film i angažirati glumicu (čiji lik tumači Cecile Camp) za koju se naknandno ispostavi da je umrla. Film u kome je Godard kombinirao stilove, uključujući ne-linearnu naraciju i korištenje crno-bijelog filma i moderne video-tehnologije, duboko je podijelio kritiku, a posebno je loše prošao u SAD gdje su ga zbog scena u kojima se kritizira Steven Spielberg optužili za antiamerikanizam.

## Uloge
* Bruno Putzulu : Edgar
* Cécile Camp : Elle
* Jean Davy : le grand-père
* Philippe Loyrette : Philippe
* Françoise Verny : la grand-mère
* Audrey Klebaner : Églantine
* Jérémie Lippmann : Perceval
* Claude Baignères (naveden kao Claude Baignières) : M. Rosenthal
* Rémo Forlani : le maire Forlani
* Mark Hunter : le journaliste américain
* Jean Lacouture : l'historien
* Bruno Mesrine : le magicien
* Violeta Ferrer : femme adulte
* Noël Simsolo
* Vincent Pannetier : l'employé Emmaüs
* Jean d'Ormesson

## Vanjske veze
* 
* Allociné
Liberté et Patrie

***Liberté et Patrie*** () je švicarski kratki dokumentarni film snimljen 2002. godine u režiji Jean-Luca Godarda i Anne-Marie Miéville. Predstavlja filmski esej inspiriran djelom švicarskog književnika Charles-Ferdinanda Ramuza, a produciran je za potrebe Nacionalne švicarske izložbe.

## Vanjske veze
*
Prière pour refusniks

***Prière pour refusniks*** () je francuski kratki film snimljen 2004. godine u režiji Jean-Luca Godarda. Radnja, inspirirana pjesmom *[[L'Oppression]]* Léoa Ferréa prikazuje pripadnike Izraelskih obrambenih snaga koji odbijaju služiti na okupiranim teritorijama.

## Vanjske veze
* 
* Présentation du film par Judith Revault d’Allonnes sur ''Encyclopédie Nouveaux Médias''
George Stevens Hamilton

**George Stevens Hamilton** (12. august 1939 - ) je američki glumac, poznat po plodnoj filmskoj i televizijskoj karijeri, u kojoj se ističe uloga grofa Drakule u komediji *[[Love at First Bite]]*. Hamilton je poznat i po živopisnom privatnom životu, ali i po izuzetno brizi za ten, zbog koje je postao jednom od ikona hollywoodske kulture.

## Vanjske veze

* 
* 
* Encyclopedia of Arkansas History & Culture
Notre musique

***Notre Musique*** () je francusko-švicarski igrani film snimljen 2004. godine. Po žanru je politički angažirana drama, inspirirana aktualnim zbivanjima na Bliskom Istoku, uključujući eskalaciju izraelsko-palestinskog sukoba. Sastoji se od tri dijela, nazvana po dijelovima Danteove *[[Božanstvena komedija|Božanstvene komedije]]* - prvi dio ("Pakao") kroz dokumentarne snimke prikazuje ratna razaranja i strahote; drugi dio ("Čištilište") prikazuje simpozij u Sarajevu, a treći dio ("Raj") prikazuje idilično ljetovalište koje čuvaju američki marinci.

## Uloge
* Sarah Adler : Judith Lerner 
* Nade Dieu : Olga Brodsky 
* Rony Kramer : Ramos Garcia 
* Jean-Christophe Bouvet : C. Maillard 
* George Aguilar : l'Indien 
* Leticia Gutiérrez : l'Indienne 
* Simon Eine : Olivier Naville 
tumače samo sebe :
* Jean-Luc Godard
* Juan Goytisolo
* Mahmoud Darwich 
* Jean-Paul Curnier 
* Pierre Bergounioux 
* Gilles Pecqueux

## Vanjske veze
* 
* 
* 
*
Crveni most (Zagreb)

**Crveni most**, kasnije poznat i kao **Jakuševački most**, bivši je most na Savi u Zagrebu. Sagrađen je 1892. godine, za vrijeme Austro-Ugarske, na mjestu gdje je ranije stajao drveni most tj. u blizini današnjeg Savskog mosta na završetku Savske ceste. Crveni most imao je četiri otvora približne veličine 55 m, a glavni rasponski sklop bila je Lučno-rešetkasta konstrukcija od lijevanog odnosno topljenog željeza (). Četiri lučne rešetke položene su na kamene stupove temeljene na dubokim kesonima (od 16 do 17 m u tlu), isto kao i upornjaci (od 16 do 17 m). Kameni klesanci stupova bili su složeni u vodoravnim pravilnim slojevima, s fino obrađenim vanjskim plohama. Nosiva konstrukcija u početku je imala drveni pomost za kola i pješake, no 1909. je zamijenjen armiranobetonskim montažnim pločama i asfaltnim kolnikom. Crveni most je decenijama bio jedina spona Zagreba s velikim područjem južno od Save.

Godine 1933. započela su proučavanja nekoliko ideja za preuređenje Crvenog mosta. Prva mogućnost bila je pojačavanje stare konstrukcije pomoću povećanja presjeka pojedinih kritičnih štapova, odnosno proširivanje mosta dodavanjem hodnika s vanjske strane. Druga ideja bila je izvedba čelične konstrukcije na postojećim stupovima, uz proširenje dodatkom hodnika, a treća varijanta bila je gradnja novog mosta s novim stupovima i novom rasponskom konstrukcijom, s tri vozna traka i hodnicima. Nakon žestokih stručnih rasprava, od prve mogućnosti se odustalo zbog skupoće i tehničkih problema, posebno zavarivanja stare i nove konstrukcije pod prometnim opterećenjem. Iz nepoznatih razloga otpala je i treća ideja, a za drugu je bilo presudno to što su postojali izvrsni stupovi i upornjaci. Odlukom struke tako je dogovorena gradnja Novog savskog kolnog mosta prema projektu Milivoja Frkovića, dok je istodobno odlučeno da se stara rešetkasta konstrukcija preseli na novo mjesto.

Sredinom 1930-ih lučne rešetke Crvenog mosta prenešene su na Jakuševec i sljedećih 40 godina imale su funkciju novog cestovnog mosta u produžetku Držićeve ulice, služeći za promet vozila i pješaka između Turopolja i Sajmišta na lijevoj obali Save. Nakon što je 1974. približno 50 m zapadnije podignut Most mladosti, Crveni most dobio je isključivo pješačku svrhu. Imao je drveni kolnik i bio je na drvenim stupovima koje je 1990. godine odnijela poplava pa se metalna konstrukcija našla u vodi. Prije toga su trule daske kolnika bile prava opasnost za rijetke šetače. Konstrukcija mosta je potom izvučena na obalu i godinama je trunula u travi, a budući da most nije bio pojedinačno kulturno dobro niti se nalazio unutar zaštićene zone, nitko se o njemu nije brinuo. Postojali su planovi da se njegova konstrukcija preseli na neko drugo mjesto (Jarun ili Čiče), ali do toga naposljetku nije došlo. Do 2000-ih ostaci mosta su potpuno nestali, vjerojatno završivši u starom željezu.

## Povezano
* Zagrebački savski mostovi

## Literatura

* Crnobrnja, Neven (2005): "Zagrebački savski mostovi", *Građevinar*, 57 (12), str. 977-985.
* Nadilo, Branko (2009): "Sedamdeseta obljetnica mostova na Savi u Zagrebu", *Građevinar*, 61 (12), str. 1187-1194.
Sveučilište Sjever

**Sveučilište Sjever** nastalo je spajanjem Medijskog sveučilišta u Koprivnici te Veleučilišta u Varaždinu i time postalo osmo javno sveučilište u Republici Hrvatskoj po izglasavanju Hrvatskog sabora 2015. godine na prijedlog Vlade Republike Hrvatske odnosno premijera, Zorana Milanovića te ministra obrazovanja, znanosti i športa Željka Jovanovića.
= Razvoj Sveučilišta Sjever =

## Značaj i uloga Sveučilišta Sjever

Glavni argument za otvaranje Sveučilišta Sjever bio je statistički manjak visokoobrazovanog stanovništva na sjeveru Republike Hrvatske u odnosu na ostale krajeve zemlje te otvaranje programa namijenjenih potrebama lokalnog gospodarstva i tržišta. Sveučilište Sjever i dalje nastavlja sa provođenjem nastave u smjerovima prijašnjih institucija sastavnica, Medijskog sveučilišta u Koprivnici te Veleučilišta u Varaždinu. te i dalje obrazuje studente u medijskom području kroz nastavu na studijima poslovanja i menadžmenta (u medijima), novinarstva i medijskog dizajna, ali i smjerovima elektrotehnike i strojarstva koji su sprovođeni na bivšem Veleučilištu u Varaždinu. Kroz svoj razvoj širi se spektar mogućnosti studiranja u raznim područjima poput medicine, logistike, komunikologije te očuvanju okoliša. 

## Studijski programi

### Preddiplomski studiji
*preddiplomski stručni studij Elektrotehnika
*preddiplomski stručni studij Multimedija, oblikovanje i primjena
*preddiplomski stručni studij Proizvodno strojarstvo
*preddiplomski stručni studij Graditeljstvo
*preddiplomski stručni studij Tehnička i gospodarska logistika
*preddiplomski stručni studij Sestrinstvo
*preddiplomski stručni studij Mehatronika
*preddiplomski stručni studij Fizioterapija
*preddiplomski stručni studij Poslovanje i menadžment (u medijima)
*preddiplomski stručni studij Prehrambena tehnologija
*preddiplomski sveučilišni studij Medijski dizajn
*preddiplomski sveučilišni studij Komunikologija, mediji i novinarstvo
### Diplomski studiji
*diplomski sveučilišni studij Multimedija
*diplomski sveučilišni studij Strojarstvo
*diplomski sveučilišni studij Graditeljstvo
*diplomski sveučilišni studij Održiva mobilnost i logistika
*diplomski sveučilišni studij Sestrinstvo-menadžment u sestrinstvu
*diplomski sveučilišni studij Novinarstvo
*diplomski sveučilišni studij Medijski dizajn
*diplomski sveučilišni studij Poslovna ekonomija
*diplomski sveučilišni studij Odnosi s javnostima
*diplomski sveučilišni studij Ambalaža, recikliranje i zaštita okoliša
### Postdiplomski studiji
*poslijediplomski specijalistički studij Poduzetništvo i EU fondovi
### Doktorski studiji
*doktorski studij Mediji i komunikacija
*doktorski međunarodni združeni studij Međunarodni ekonomski odnosi i menadžment
*doktorski međunarodni združeni studij Obrazovne i komunikacijske znanosti

## Izvori
Željeznička pruga Zidani Most–Zagreb–Sisak

**Željeznička pruga [[Zidani Most]]–[[Zagreb]]–[[Sisak]]** puštena je u promet 1. listopada 1862. godine i prva je pruga sagrađena na području ondašnje Kraljevine Hrvatske i Slavonije (prva pruga na području današnje Republike Hrvatske bila je pruga u Međimurju).

## Historija
O gradnji pruge koja je povezivala Zidani Most, Zagreb i Sisak počelo se razmišljati znatno ranije. Pri tome, u prvom planu nisu bili interesi krajeva kroz koje je pruga trebala prolaziti, već prije svega gospodarski i politički interesi Habsburške monarhije, odnosno austrijskih i mađarskih krugova koji su često puta bili u sukobu. Prvi pripremni radovi počeli su već 1852. godine, no oni su ubrzo obustavljeni zbog problema s vlasništvom zemljišta te zbog financijskih problema. Na kraju, gradnju pruge preuzelo je Društvo južnih željeznica koje je 1862. godine radove privelo kraju.

Pruga od Zidanog mosta do Siska bila je dugačka 125,3 kilometra, a ogranak od Siska do luke Galdovo 2,2 kilometra. Uzduž pruge bilo je izgrađeno deset tipskih kolodvora, a najveća od njih bio je onaj u zagrebačkom Južnom kolodvoru, današnjem zagrebačkom Zapadnom kolodvoru. Punih trideset godina to je bio jedini središnji kolodvor u Zagrebu. Uz prijamnu zgradu bile su sagrađene ložionica s lokomotivskom okretnicom, vodopostaja i stambena zgrada za željezničke službenike. Druga po veličini bila je prijamna zgrada u kolodvoru Sisak koji je bio i završni kolodvor na toj pruzi. Zbog toga je bio opremljen s više objekata i uređaja u skladu s propisima za takve kolodvore. Tako je uz prijamnu zgradu, koja je bila djelomično podignuta na kat, u kolodvoru bila izgrađena i ložionica s lokomotivskom okretnicom i radionicom za popravak lokomotiva i vagona, vodopostaja, dvije jame za čišćenje vatre, depo za istovar drozge, dvije šupe za drvo i stambena zgrada.

Usprkos tome što je ta pruga služila prije svega za povezivanje zapadnih dijelova Habsburške monarhije s istokom, ona je doprinijela i snažnom razvoju gospodarstva, prije svega u Zagrebu i Sisku. U tim gradovima su se uskoro počeli otvarati proizvodni i drugi pogoni koji su zapošljavali nekoliko tisuća radnika. Protokom vremena, pruga Zidani Most–Sisak postala je jedna od okosnica razvoja željeznice u Hrvatskoj. U samostalnoj Hrvatskoj ta pruga kao dio X paneuropskog koridora jedan je od najvažnijih smjerova ključnih ne samo za razvoj Hrvatskih željeznica već i za gospodarsko povezivanje Hrvatske s njenim okruženjem.

## Povezano
* Zagrebački Glavni kolodvor

## Vanjske veze

* Članak o pruzi
* Hrt.hr: članak o pruzi
Stari železnički most (Beograd)

**Stari železnički most** (ili samo Železnički most) je jedan od dva železnička mosta preko reke Save u Beogradu.

## Historija
Ovaj most je prvobitno izgrađen 1884. godine i dva puta je rušen. Na njegovom mestu stajao je najpre prvi beogradski železnički most, preko kojeg je išla pruga koja je spajala Beograd i Zemun. Taj most je otvoren 20. avgusta 1884. godine, stajao je na šest kamenih stubova i bio je dugačak 462 metra i težak 7.200 tona. Srušen je u Prvom svetskom ratu, obnovljen 1919. godine i ponovo srušen 1941.

### Prvo rušenje
29. jula 1914. oko 1.30 posle ponoći sa svojim vodom pontoniraca uspeo da obori konstrukciju železničkog mosta preko Save, jedinoj tadašnjoj vezi Beograda sa levom obalom, sa koje su prestonicu već vrebale austrougarske trupe. Posle nekog vremena odjeknula je snažna eksplozija. Od nje se zatresao ceo glavni grad, a tri dela čelične konstrukcije survala su se sa stubova u Savu. Napadačima je odsečen prilaz Beogradu, što je bilo ključno za odbranu prestonice na početku Prvog svetskog rata. Ne samo da su Austrougari preko Save od tada mogli da pređu jedino čamcima i brodovima, već je kapetan Alić svoje vojnike nepovređene vratio na početne položaje.


Sruseni.zeleznicki.most 01.jpg|
Sruseni.zeleznicki.most 02.jpg|
Sruseni.zeleznicki.most 03.jpg|


## Most danas
Današnji stari železnički most izgrađen je po završetku Drugog svetskog rata, u okviru ratne reparacije i bio je jedini beogradski železnički most preko Save sve do izgradnje Novog železničkog mosta, 1979. godine. Dugačak je 350, a visok 12 metara. Preko njega saobraćaju vozovi između Srema i beogradske Glavne železničke stanice. Most je poslednji put rekonstruisan 1986. godine, uz manje popravke 1995. i 1996. godine, a za 2009. godinu planirana je zamena 10 drvenih železničkih pragova sintetičkim.

## Galerija


Datoteka:Serbia, Belgrade, Old railway bridge, 10.04.2011, downstream view.jpg|Panorama mosta sa leve obale Save, pogled nizvodno
Datoteka:Stari železnički most 1.jpg|Stari železnički most
Datoteka:Stari železnički most 2.jpg|Stari železnički most; u pozadini se vidi most Gazela


## Reference
Podsusedski most

**Podsusedski most** je cestovno-pješački most na Savi u Podsusedu, gradskoj četvrti na zapadu Zagreba. Sagrađen je 1982. prema projektu Vojislava Draganića, inženjera prema čijem je projektu 1974. podignut i Most mladosti. Novi Podsusedski most sagrađen je na stupovima starijeg željezničko-cestovnog odnosno rešetkastog mosta i ima kontinuiranu konstrukciju konstantne visine s devet raspona od 37,15 m. Ukupna duljina mosta je 334,35, a širina 14,7 m. Nosiva konstrukcija sastoji se od dva čelična sanduka povezana poprečnim nosačima, dok je kolnik čelična ortotropna ploča. Između 2016. i 2018. sanirani su stupovi mosta, oštećeni od snažnih vodenih struja.

## Povezano
* Zagrebački savski mostovi

## Literatura

* Crnobrnja, Neven (2005): "Zagrebački savski mostovi", *Građevinar*, 57 (12), str. 977-985.
Most Zaprešić

**Most Zaprešić** je cestovni most na Savi kod Zaprešića, na zapadu Zagreba. Nalazi se na samoj granici Grada Zagreba i Zagrebačke županije, oko 200 m uzvodno od ušća Krapine u Savu. Most je sagrađen 1980. prema projektu Josipa Novaka. Konstrukcija mosta sastoji se od čeličnoga centralnog dijela s rasponima 50,5 + 100 + 50,5 m koji je izveden kao kontinuirana punostijena konstrukcija promjenjive visine. Kolnik je ortotropna ploča s asfaltnim zastorom. Prilazni vijadukti u inundacijama izvedeni su od montažnih prednapetih nosača, na lijevoj obali 27 x 30,5 m, a na desnoj 11 x 30,5 m. Ukupna duljina mosta je 1073 m, a širina 14,4 m. U sklopu dionice Jankomir–Zaprešić hrvatske autoceste A2, godine 2006. dovršena je izgradnja lijeve polovice mosta.

## Povezano
* Zagrebački savski mostovi

## Literatura
* Crnobrnja, Neven (2005): "Zagrebački savski mostovi", *Građevinar*, 57 (12), str. 977-985.
Željeznički most Sava-Jakuševec

**Željeznički most Sava-Jakuševec**, poznat i kao **most Mićevec** ili **most Žitnjak**, jedan je od savskih mostova u Zagrebu. Nalazi se sjeverozapadno od naselja Mičevca, odnosno između Žitnjaka na sjeveru i Jakuševca na jugozapadu. Dvokolosiječni most sagrađen je 1968. prema projektu Ljubomira Jevtovića, za smjer pruge Čulinec–Velika Gorica. Konstrukcija mosta sastoji se od punostijenih čeličnih nosača konstantne visine 2,8 i 3,8 m, s rasponima 5 x 34,267 + 65,867 + 5 x 34,267 + 22,417 m. Ukupna duljina mosta je 440,754 m, a širina 11,7 m. Kolnik je u najvećem dijelu otvoren, samo je na krajevima zatvoren zastorom od tučenca. Radove na rasponskoj konstrukciji izveo je Đuro Đaković, a radove na donjem ustroju Tehnogradnja iz Maribora. Dva masivna stupa temeljena su u samom koritu rijeke Save na bunarima.

Dana 30. 3. 2009. teretni vlak sa 26 vagona zaustavio se na mostu jer je nailaskom strojovođa primijetio nepravilnosti na pruzi, te počeo kočiti i zaustavio vlak na sredini mosta. Naime, došlo je do značajnog neravnomjernog slijeganja stupa u riječnom koritu. U to vrijeme vodostaj Save bio je vrlo visok a brzina tečenja velika. To je uzrokovalo značajne, vjerojatno plastične deformacije rasponske čelične konstrukcije, a samim time i deformacija kolosijeka, posljedica čega je bila obustava željezničkog prometa. Godine 2010. započela je sanacija mosta, za što je utrošeno 30,000.000 kuna, a krajem 2011. ponovo je pušten u promet.

## Povezano
* Zagrebački savski mostovi

## Literatura

* Crnobrnja, Neven (2005): "Zagrebački savski mostovi", *Građevinar*, 57 (12), str. 977-985.
Film Socialisme

***Film Socialisme*** () je francusko-švicarski igrani film snimljen 2010. godine u režiji Jean-Luca Godarda. Sastoji se od tri dijela - *Des choses comme ça* (), čija radnja prikazuje diskusije putnika na jednom kruzeru; *Notre Europe* () gdje djeca vlasnika benzinske stanice ispituju roditelje o značenju slobode i drugih apstraktnih pojmova; te *Nos humanités* (), koje predstavlja putopisnu razglednicu nekoliko značajnih kulturnih lokacija. Godardov je film duboko podijelio kritičare.

## Uloge
*Catherine Tanvier: majka
*Christian Sinniger: otac
*Jean-Marc Stehlé: Otto Golberg
*Nadège Beausson-Diagne: Constance
*Patti Smith: gitarist
*Olga Riazanova: ruska tajna agentica
*Élisabeth Vitali: novinar
*Eye Haïdara: kamermanka
*Alain Badiou: filozofkinja
*Robert Maloubier: Ličnost u stvarnom životu
*Agatha Couture
*Maurice Sarfati
*Lenny Kaye
*Bernard Maris
*Elias Sanbar

## Reference

## Vanjske veze
*  
*
*
*
*
*
*
Mostovi Sarajeva (film)

***Mostovi Sarajeva*** je francusko-bosanskohercegovačko-švicarsko-italijansko-njemačko-portugalsko-bugarski igrano-dokumentarni omnibus film snimljen 2014. godine. Napravljen je povodom 100. obljetnice izbijanja Prvog svjetskog rata, te se sastoji od 13 kratkih filmova u kome 13 različitih autora svaki na svoj način obrađuju taj globalni sukob i njegove posljedice. Premijerno je prikazan na Kanskom festivalu, a u Sarajevu 27. juna 2014. godine, dan pred 100. obljetnicu Sarajevskog atentata.

## Segmenti
* *Ma chère nuit*, rež. Kamen Kalev.
* *Our Shadows Will*, rež. Vladimir Perišić
* *L'avamposto*, rež. Leonardo Di Costanzo
* *Princip, Texte*, rež. Angela Schanelec.
* *Reveillon*, rež. Cristi Puiu.
* *Les ponts des soupirs*, rež. Jean-Luc Godard.
* *Reflexions*, rež. Sergei Loznitsa.
* *Zan's Journey*, rež. Marc Recha.
* *Album*, rež- Aida Begic.
* *Sara et sa mère*, rež. Teresa Villaverde.
* *Il ponte*, rež. Vincenzo Marra.
* *Little boy*, rež. Isild Le Besco.
* *Silence Mujo*, rež. Ursula Meier.

## Vanksle veze
*  //
* 
* 'L'avamposto', un episodio del film collettivo dedicato alla Grande Guerra su espresso.repubblica.it
Adieu au langage

***Adieu au langage*** () je francusko-švicarski igrani film snimljen 2014. godine u režiji Jean-Luca Godarda. Po žanru je nominalno drama, a radnja prikazuje kako se bračni par suočava sa nasilnim posljedicama preljubničke veze. Film je premijerno prikazan na Kanskom festivalu gdje je izazvao pažnju zbog eksperimentalnog korištenja 3D tehnologije, te gdje je osvojio Veliku nagradu žirija.

## Uloge
* Héloise Godet : Josette
* Jessica Erickson : Mary Shelley
* Kamel Abdeli : Gédéon
* Richard Chevallier : Marcus
* Zoé Bruneau : Ivitch
* Christian Grégori : Davidson
* Dimitri Basil
* Daniel Ludwig
* Alexandre Païta 
* Stéphane Collin
* Florence Colombani

## Vanjske veze
* 
* 
* Godard : « Adieu au langage », la bande-son commentée avec ses références littéraires
Le Livre d'image

***Le Livre d'image*** () je švicarsko-francuski igrano-dokumentarni film snimljen 2018. godine u režiji Jean-Luca Godarda. Predstavlja kombinaciju dokumntarnih i igranih snimki koje je Godard prethodnioh godina bio snimao u zemljama arapskog svijeta, a koje prati naracija u kojoj se istražuje nesposobnost kulture da zaustavi događaje kao što su Holokaust i izraelsko-palestinski sukob. Film je premijerno prikazan na Kanskom festivalu gdje mu je, prvi put u historiji te manifestacija, pružena Specijalna nagrada.

## Vanjske veze
* 
*
Pad Italije

***Pad Italije*** je jugoslavenski partizanski film snimljen 1981. godine u režiji Lordana Zafranovića, poznat kao jedan od najuspješnijih, ali i kontroverznijih ostvarenja njegove filmografije.

Velkim dijelom je inspiriran događajima iz Zafranovićevog djetinjstva, odnosno godinama provedenim na otoku Šolta za vrijeme okupacije talijanskih fašista u Drugom svjetskom ratu. Protagonist, kojeg tumači poljski glumac Danijel Olbricki, je komandant lokalnog partizanskog odreda na jednom dalmatinskom otoku koji se 1943. godine bori protiv talijanskih snaga i koji, nakon što Italija kapitulira oslobodi otok. Radnja prikazuje kako se nakon toga odaje životnim užicima, velikim dijelom motiviran ljubavi prema lijepoj kčeri lokalnog bogataša (čiji lik tumači Ena Begović), a zbog čega će zanemariti obranu otoku i omogućiti njemačkim snagama i njihovim ustaškim i četničkim saveznicima da se iskrcaju i počine brojna zlodjela nad lokalnim stanovništvom.

*Pad Italije* je premijerno prikazan na Pulskom festivalu gdje je pobijedio u jednoj od najvećih konkurencija u povijesti te manifestacije. Poslije Pule su se, međutim, zaredale brojne kritike, prije svega iz redova SUBNOR-a, čiji su predstavnici zamjerali prikaz partizana kako se odaju alkoholu i seksu. U javnosti je također ostao upamćen za tadašnji partizanski film neuobičajenim erotskim scenama, a zahvaljujući kojima je Ena Begović u svojoj prvoj ulozi postala velika zvijezda tadašnjeg jugoslavenskog filma.

## Uloge

## Reference

## Vanjske veze
* 
* Profil na portalu mojtv.hr
Bileća (razvrstavanje)

**Bileća** se može odnositi na:

* Bileća, naselje i sjedište opštine Bileća u Republici Srpskoj, Bosna i Hercegovina
* Bileća (Danilovgrad), naselje u opštini Danilovgrad, Crna Gora
* Bileća (pleme), pleme Crne Gore u Staroj Hercegovini
Savski most (Zagreb)

**Savski most**, poznat i kao **Novi savski kolni most** ili **Savski pješački most**, jedan je od mostova na Savi u Zagrebu. Sagrađen je 1938. prema projektu Milivoja Frkovića, na mjestu starijeg Crvenog mosta, kao čelična punostijena kontinuirana gredna konstrukcija. Iznad dva čelična nosača (razmaknuta 5,8 m) izrađena je armiranobetonska ploča kolnika koja zajedno sa svojim konzolama daje ukupnu širinu mosta od 9 m. Niveleta mosta je konveksna krivulja s krajnjim uzdužnim padom od 1,65 %, a tu zaobljenost prati i linija intradosa, zbog čega je dobiven oblikovno skladan most. Konstrukcija mosta je izrazito vitka (1:21), uzimajući u obzir visinu nosača od 250 cm. Za gradnju mosta korišten je čelik kvalitete St44, problematičan za zavarivanje debelih lamela debljine 95 mm, no usprkos tome pomoću provođenja zavarivanja uz predgrijavanje postignuta je izuzetna kvaliteta zavara koja odgovara korištenom čeliku. Zbog potpunog sprezanja s čelikom, dokazana nosivost armiranobetonske ploče je kasnije premašila je svoju predviđenu ulogu pukog prijenosa opterećenja. Sve navedeno učinilo je most iznimnim ostvarenjem, zapaženim i u svjetskoj stručnoj literaturi. Most je 1975. stavljen je pod spomeničku zaštitu. Danas služi pješačkom i biciklističkom prometu jer je ostale uvelike povećane prometne potrebe tog područja preuzeo Jadranski most u njegovoj blizini.

## Povezano
* Zagrebački savski mostovi

## Literatura

* Crnobrnja, Neven (2005): "Zagrebački savski mostovi", *Građevinar*, 57 (12), str. 977-985.
Jarunski most

**Jarunski most** je planirani most na Savi u Zagrebu, zamišljen kao produžetak jarunske Petrovaradinske ulice prema obilaznici južno od rijeke. Predloženi projekt nadomjestio bi manjak mostova na zapadu grada i rasteretio rotor u Remetincu. Godine 2006. Grad Zagreb je raspisao natječaj za Jarunski most i sljedeće godine odabrao ovješeno rješenje Jure Radića, međutim, izgradnja nije započeta zbog nedostatka sredstava. Projekt je ponovo aktualiziran krajem 2010-ih kada je zagrebački gradonačelnik Milan Bandić najavio otvaranje mosta do 2021. godine. Osim cestovnog Jarunskog mosta čija bi se os protezala zapadno od jezera, generalnim urbanističkim planom grada iz 2003. predviđen je i istoimeni pješački Jarunski most od jugoistoka jezera do Laništa, približno 600 m uzvodno od Jadranskog mosta.

## Povezano
* Zagrebački savski mostovi

## Literatura
* Crnobrnja, Neven (2005): "Zagrebački savski mostovi", *Građevinar*, 57 (12), str. 977-985.

## Vanjske veze
* Grad Zagreb (19. 4. 2017) Most Jarun: katalog radova,  Strateški projekti