SMS Zenta

**SMS ''Zenta*** bio je laka krstarica izgrađena za [[Austro-ugarska ratna mornarica|Austro-ugarsku ratnu mornaricu]] i [[vodeći brod]] [[lake krstarice klase Zenta|svoje klase]] nazvan po gradu [[Senta|Senti]]. Njegovi bratski brodovi bili su [[SMS Aspern|SMS *Aspern*]] i [[SMS Szigetvár|SMS *Szigetvár*]]. *Zenta* je originalno zamišljena za razmještanje u stranim kružnim putovanjima, primarno za pokazivanje zastave u inozemstvu usprkos tomu što Carevina Austro-Ugarska nije imala velike kolonijalne ambicije.

== Povijest službe ==
=== Kružno putovanje na Daleki istok ===
Nakon gradnje tijekom 1898.-1899. godine brod je napustio Pulu u studenome 1899. radi kružnoga putovanja do Azije preko [[Port Said]]a, [[Suez]]a, [[Aden]]a i [[Colombo|Colomba]]. Doplovio je do [[Singapur]]a u siječnju 1900. godine gdje je ostao 14 dana, a zatim je nastavio plovidbu do [[Hong Kong]]a, [[Macau]]a i dalje do [[Šangaj]]a. Odande je krenuo prema [[Japan]]u, posjetivši [[Nagasaki, Nagasaki|Nagasaki]], [[Kagoshima|Kagošimu]], i [[Sasebo, Nagasaki|Sasebo]].

=== Bokserski ustanak ===
Vijesti su dosegle [[Austro-Ugarska|Austro-Ugarsku]] o tome da [[Bokserski ustanak]] u [[Kina|Kini]] brzo postaje sve teži. *Zenta* je pozvana radi ispomoći u evakuaciji međunarodnoga diplomatskog osoblja, ali i austrougarske delegacije. Sedamdeset i pet članova njezine posade pripojeno je opskrbnoj ekspediciji koju je predvodio [[Edward Hobart Seymour|admiral Seymour]], a koja je krenula prema [[Tientsin]]u.

*Zenti* se pridružila [[oklopna krstarica]] [[SMS Kaiserin und Königin Maria Theresia|SMS *Kaiserin und Königin Maria Theresia*]], pa je 160 mornara s obaju brodova (i dvama kopnenim topovima) pomagalo njemačkih mornarima u napadu na [[tvrđave Taku]]. Kapitän von Thomann, zapovjedni časnik *Zente* poginuo je u toj akciji.

U angažmanu u Kini ukupno poginuli su: kapetan, 2 časnika i 4 mornara. Za junaštvo u ovoj ekspediciji odlikovani su Juraj Uršić iz Selaca, Petar Fantov iz Tijesna, Nikola Hranueli iz Postira, Juraj Petrovac iz Jelse i posmrtno Josip Badurina Jerić iz Luna.

=== Južnoameričko kružno putovanje ===
Brod se vratio kući u prosincu 1901. godine i stavljen je u pričuvu sve do listopada 1902. godine kada je poslan na još jednu stranu turu do [[Cape Town]]a. Odande je isplovio za [[Južna Amerika|Južnu Ameriku]] do [[Montevideo|Montevidea]] i potom do [[Buenos Aires]]a kamo je stigao u svibnju 1903. godine. Odande je otplovio do Rio de Janeira kamo je stigao u lipnju prije nego što je započeo povratak preko Atlantika, posjetivši među ostalima luke [[Funchal]], [[Cadiz]], [[Tangier]], [[Malaga|Malagu]], [[Tunis]] i [[Krf]], vrativši se naposljetku kući u [[Trst]]. Tamo je stavljen u pričuvu gdje je sudjelovao u godišnjim mornaričkim vježbama sve do izbijanja [[Prvi svjetski rat|Prvoga svjetskog rata]].

=== Prvi svjetski rat ===
16. kolovoza 1914. združena anglo-francuska flota pod zapovjedništvom admirala [[Auguste Boué de Lapeyrere|Augusta Bouéa de Lapeyrera]] započela je mesti [[Jadransko more]]. *Zenta* se nalazila u pratnji [[razarač]]a koji je blokirao [[Crna Gora|crnogorsku]] obalu. U zamku su ju uhvatile sedamnaest francuskih i britanskih mornaričkih jedinica sastavljenih od bojnih brodova i oklopnih krstarica koje su priječile joj pobjeći na sjever. Nakon što je razarač [[SMS Ulan|SMS *Ulan*]] uspio uzmaknuti, potopljena je topovskom paljbom tijekom [[pomorska bitka kod Bara 16. kolovoza 1914.|pomorske bitke]] uz obalu [[Bar (grad)|Bara]] pri čemu je živote izgubilo 179 osoba. *Zenta* nije imala nikakve izglede. Bila je sama protiv cijele flote, a k tome njeni topovi kalibra 120&nbsp;mm bili su kraćeg dometa od neprijateljskih. Preživjeli zapovjednik [[Paul Pachner]], časnici i posada doplivali su do obale gdje su internirani sve do 1916. godine (anglo-francuska flota nije pokušala spasiti nikoga preživjelog).

Nepotpuni popis imena zarobljenika naveden je u publikaciji "Verlustliste / Popis gubitaka / Seznamek izgub / Lista delle perdite"  koju je od početka rata svakih nekoliko dana objavljivalo Ministarstvo rata. Po njima se vidi da su velikom većinom bili Hrvati, najviše iz Istre, Kvarnera i Dalmacije. Dijelove toga popisa objavila je [[Smotra dalmatinska]] u broju od 21. studenog 1914. godine, a zarobljenih časnika zadarski [[Narodni list]]. Popis poginulih nikad nije objavljen. Zarobljenici su bili smješteni u Danilovgrad.

Zarobljenici su bili Hrvati iz južnih hrvatskih gradova i otoka te dvojica Crnogoraca iz Boke kotorske.

== Počasti ==
Prema istraživanjima splitskog toponomastičara i povjesničara [[Perislav Petrić|Perislava Petrića]], splitska uvala Zenta ime je dobila u spomen na poginule junake s ovog broda. Pretpostavlja da je prvotno ime dobio greben - istaknutu sika u uvali Kalafatiću, a poslije je dobila cijela uvala. Drugi izvori navode da je ovaj brod prije ove bitke dugo vremena bio usidren u ovoj uvali.

== Nalaz ==
Ostatci broda dugo su vremena ležali na morskom dnu na nepoznatom mjestu. Otkrili su ih ronioci 87 godina poslije.

== Povezano ==
* [[jadransko bojište u Prvom svjetskom ratu]]
* [[pomorska bitka kod Bara 16. kolovoza 1914.]]
* [[Paul Pachner]]

== Izvori ==


== Literatura ==
* 

== Vanjske veze ==
* [http://hajomakett.hu/content/view/655/41/lang,en/ Povijest krstarice *Zente* uključujući nacrte i fotografije]
* [http://www.modellversium.de/galerie/5-schiffe-militaer/649-sms-zenta-wsw-modellbau.html/ SMS *Zenta'' na modellversium.de] 
* Forum na maketarstvu, sadrži mnoštvo korisnih informacija
* Slike olupine