open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Kozji Vrh (Čabar)

**Kozji Vrh** je naselje u Gorskom Kotaru u općini Čabar. Smješteno je iznad naselja Prezid na krajnjem zapadu Gorskog Kotara, uz granicu sa Slovenijom.
Gospodarski i administrativno povezano je sa Prezidom, gdje se nalazi osnovna škola, pošta i nekoliko gospodarskih tvrtki vezanih za drvnu industriju i šumarstvo.
Stanovnici Kozjeg Vrha u dijalektu nazivaju se Bajtari, a dijalekt kojim govore zove se "Bajtarski".
Okolica Kozjeg vrha obiluje mnoštvom plninarskih staza gdje putnici namjernici mogu uživati u odličnim vidikovcima, čistom zraku i ugođaju netaknute goranske prirode.
Sa Kozjeg vrha pruža se veličanstven pogled na Prezidansku kotlinu, Sloveniju, a za vedra vremena na cijelom zapadnom horizontu vide se i Alpski masivi.



## Izvor
Hlapa

**Hlapa** je naselje u općini Dobrinj na otoku Krku u Republici Hrvatskoj. Dijeli se na Gorinju, iznad seoske crkvice, i Dolinju Hlapu.

## Smještaj
Hlapa se nalazi u sjeveroistočnom dijelu otoka Krka, na pola puta između općinskog središta Dobrinja i uvale i mjesta Soline, od kojih je udaljena oko 3 kilometra. 

## Porijeklo naziva

Prema toponomastičaru Ivi Jelenoviću, naziv je nedvojbeno praslavenskog porijekla, od riječi „hlapoc“ – predmet koji zatvara drvenu napravu koja se vješa ovcama i kozama oko vrata, konablja.

## Stanovništvo
Prema popisu stanovništva iz 2001. godine, u Hlapi su živjela 62 stanovnika.

Tako je zabilježen prvi porast broja stanovnika nakon točno sto godina. Naime, početkom 20. stoljeća Hlapa je imala oko 130 stanovnika, a najviše 1910. godine 154, da bi već 30-etih godina istog stoljeća počeo postepeni, ali kontinuirani pad stanovništva. Dok je većina drugim mjesta na otoku Krku nakon izlaska otoka iz prometne izolacije izgradnjom Krčkog mosta 1980. godine i Zračne luke Rijeka, krajem, 20. stoljeća zabilježilo porast broja stanovnika, u Hlapi je 1991. godine dosegnut minimum od 57 žitelja.

## Gospodarstvo
Sam naziv mjesta upućuje da je stočarstvo, poglavito ovčarstvo bilo kroz povijest glavna privredna grana Hlape. U novije vrijeme njegov značaj opada, a sve važniju djelatnost predstavlja turizam. Međutim, još uvijek se radi tek o začetku turističkog razvoja poglavito u vidu izgradnje novih ili adaptacije starih autohtonih kamenih kuća u smještajne kapacitete. Ugostiteljskih objekata nema.

Velike probleme lokalnim pastirima čini alohtona divljač, divlje svinje i medvjedi, koji uništavaju čitava stada ovaca.

Obnovljen je dio starih, zapuštenih maslinika u okolini Hlape, a posađeni su i neki novi u čemu pomaže i općina subvencioniranjem kupnje sadnica maslina.

U Hlapi se nalazi i jedno od postrojenja najvećeg općinskog gospodarskog subjekta, građevinskog poduzeća.

## Izvori

*Bolonić, Mihovil, Žic, Ivan Rokov, *Otok Krk kroz vijekove*, Kršćanska sadašnjost, Zagreb, 2002, 
**Krčki zbornik 35*, Povijesno društvo otoka Krka, Krk, 1996

## Vanjske veze

* Službene stranica Općine Dobrinj 
* Službene stranice Turističke zajednice Općine Dobrinj
Klanice

**Klanice** su naselje u općini Dobrinj na otoku Krku u Republici Hrvatskoj.

## Smještaj

Klanice se nalaze u sjeveroistočnom dijelu otoka Krka, u unutrašnjosti, nekoliko kilometara od uvale Soline, a na brdu nasuprot općinskom sjedištu Dobrinju. Između Klanica i Dobrinja prostire se dobrinjsko polje s Potokom. U neposrednoj blizini Klanica je naselje Tribulje. Osim Tribulja i Dobrinja, susjedna sela su Sužan i Sveti Ivan Dobrinjski. Od Malinske su udaljne oko 8, a od Krčkog mosta oko 20 kilometara.

## Porijeklo naziva

Vjerojatno naziv mjesta dolazi od pojma klanci točnije maleni klanci kojim ima na okolnom brdu te na starom makadamskom putu između Klanica i Dobrinja.

Smatra se da je selo novije, međutim iako se ne spominje u srednjevjekovnim dokumentima, moguće je da je ono ipak postojalo već tada, ali se držalo dijelom susjednog mjesta Tribulja s kojim je gotovo spojeno. Na to upućuje i činjenica da se uopće ne spominje u popisima stanovništva iz 1869. i 1880. godine, da bi prema popisu iz 1890. godine imalo 89 stanovnika.

## Stanovništvo

Prema posljednjem popisu stanovništva iz 2001. godine u Klanicama su živjela 42 stanovnika.

Klanice su bile najnapučenije u prvoj polovici 20. stoljeća kada broj žitelja varira između 70 i maksimalnih 98 zabilježenih 1921. godine. Prema statistici Krčke biskupije, koja bilježi i privremeno odsutne, Klanice su najviše stanovnika imale 1935. godine – 117.

Nakon Drugog svjetskog rata dolazi do kontinuiranog i značajnog pada broja stanovnika zbog jake emigracije lokalnog življa u prekomorsko zemlje te u Rijeku, Zagreb i druge gradove.

Za razliku od pretežitog dijela naselja na otoku koja nakon izgradnje Krčkog mosta 1980. godine i Zračne luke Rijeka, a što je omogućilo snažniji razvoj turizma, doživljavaju postepeni demografski oporavak, Klanice i u posljednjih 30-etak godina imaju pad broja stanovnika. Razlog tome je izostanak turističkog razvoja mjesta i njegove neposredne okolice.

Stanovništvo je prosječno stare dobi.

## Gospodarstvo

Kroz stoljeća je glavna gospodarska grana bila poljoprivreda, poglavito ovčarstvo te ratarstvo u obližnjem dobrinjskom polju.

Nekad intenzivno obrađivano dobrinjsko polje danas je potpuno zapušteno i zarašteno, a donekle je obnovljeno tek maslinarstvo.

Turizam još uvijek nema nikakvog udjela u privredi Klanica. Veliki potencijal predstavljaju očuvana priroda te naročito obližnja uvala Soline u kojoj je moguć razvoj zdravstvenog turizma.

U mjestu djeluje nekoliko obrtnika.

## Vanjske veze

*službene stranice općine Dobrinj
* Službene stranice Turističke zajednice Općine Dobrinj 

## Izvori

*Bolonić, Mihovil, Žic Rokov, Ivan: *Otok Krk kroz vijekove*, Kršćanska sadašnjost, Zagreb, 2002.
**Krčki zbornik 35*, Povijesno društvo otoka Krka, Rijeka, 1996.
Kampelje

**Kampelje**, čakavski **Kanpeje**, su vrlo maleno selo u općini Vrbnik na otoku Krku u Republici Hrvatskoj.

## Smještaj
Kampelje se nalaze u središnjem dijelu otoka Krka. Uz Staru Bašku i Rudine, **najizoliranije je naselje na otoku**. Administrativno pripadaju općini Vrbnik, ali su na njezinom rubnom dijelu prema Gradu Krku. Najbliže naselje je Garica do čijeg su središta 3&nbsp;km. Na jugu je Kornić, ali veza s njim ne postoji. Do Vrbnika je oko 7&nbsp;km.

### Povezanost
Povezano je s dvije vrlo uske i zavojite ceste. Na većem dijelu obje ceste nemoguće je mimoilaženje automobila iz dvaju suprotnih smjerova.

Jedna cesta vodi iz Garice uz *Donju Garicu* i ta se cesta najčešće koristi. Druga cesta povezuje Kampelje sa cestom Punat-Vrbnik na koju se spaja otprilike na njezinoj sredini, blizu lokaliteta *Mišušalnica*.

Iako je na jugu selo Kornić udaljeno samo oko 2&nbsp;km zračne linije, Kampelje s njim nisu povezane asfaltiranom cestom nego šumskim putom.

## Porijeklo naziva, povijest
Prema romanistu Petru Skoku *[[toponim]] Kampelje je vrlo star*. Nedvojbeno je romanskog porijekla. Pojam je u akuzativu plurala. Veliku starost toponima Skok dokazuje deminutivnim sufiksom *-ellua* kakav postoji u mletačkom pojmu *campiello* te u veclisun ili veljotskom narječju kod toponima *Kantijal* (pašnjak između Kampelja, Garice i Kornića). Prema toj teoriji Hrvati su Kampelje naselili vrlo rano, vjerojatno već prilikom prvotnog naseljavanja otoka Krka. Skok to tumači činjenicom da su Hrvati od veljotskog toponima stvorili stari pridjev srednjeg roda pomoću sufiksa *-j*, a kakav se dodavao samo u najstarije vrijeme.

Štoviše, istaknuti krčki povjesničari Mihovil Bolonić i Ivan Žic Rokov smatraju da su Hrvati najprvo naselili Kampelje od svih naselje središnjeg dijela otoka.

A. Žic izvodi naziv Kampelje od talijanske riječi *Campo*, polje, zbog smještaja na zaravnjenom terenu.

## Stanovništvo
Prema posljednjem popisu stanovništva iz 2001. godine na Kampeljama je živjelo *6 stanovnika*. To nije niti 10 % nekadašnje populacije.

Prema popisu iz 1857. g. na Kampeljama je živjelo 34 stanovnika. Sve do 1900. g. broj stanovnika raste i tada je zabilježen i *maksimum od 67 žitelja*. Nakon toga slijedi punih sto godina pada broja stanovnika. Prvo je pad bio umjeren, do 1961. g. kada je popisano 36 žitelja, a zatim slijedi nagli pad populacije. Popisom iz 1991. g. zabilježen je minimalan broj stanovnika - samo 4.

## Gospodarstvo
Kampeljani se bave isključivo poljoprivredom, naročito stočarstvom i ratarstvom, a u manjoj mjeri i maslinarstvom. Postoje uvjeti, izuzev slabe prometne povezanosti, za razvoj agroturizma.

## Vanjske veze
*Službene stranice općine Vrbnik
*Službene stranice Turističke zajednice općine Vrbnik

## Izvori
*Državni zavod za statistiku

## Literatura
*Bolonić, Mihovil, Žic Rokov, Ivan: *Otok Krk kroz vijekove*, Kršćanska sadašnjost, Zagreb, 2002.
Lesci (Breg)

**Lesci** su izumrlo selo u Gorskom kotaru, Primorsko-goranska županija.

## Zemljopis, Smještaj
Izumrlo selo Lesci nalazi se u sjeveroistočnom dijelu Gorskog kotara nekoliko kilometara sjeverno od Lukovdola na području grada Vrbovskog, na nadmorskoj visini od oko 175 metara. Blizu je i Severinu na Kupi. Lesci su pokupsko selo; nalaze se na samoj obali Kupe. S jedne strane ga okružuje brdo Umol, a s druge rijeka Kupa te brda susjedne Slovenije. Točno nasuprot Lesca, na slovenskoj obali Kupe, nalazi se selo Špeharji.

## Stanovništvo
Selo Lesci iskazuje se kao naselje od 1869. g. pod imenom Breg. Te godine imalo je 24 stanovnika, a prema popisu iz 1961. g. 17. Najviše (26) stanovnika bilo je 1931. g. Selo je nenaseljeno od oko 1965. g., prema službenom popisu provedenom 1971. g. više nije imalo žitelja.

## Gospodarstvo

U selu su živjele četiri obitelji (Lesci, Panijan, Madronić) uglavnom od poljoprivrede i ribarstva. Izvor prihoda bio je i mlin koji je radio za potrebe ljudi iz okolnih mjesta. U naselju nije bilo struje, vodovoda, a niti asfaltiranog puta zbog čega ljudi odlaze u veća sela i gradove.

## Zanimljivost

Poznati hrvatski pjesnik Ivan Goran Kovačić, rodom iz susjednog Lukovdola, u svojoj pjesmi spominje izvjesnog Petra, harmonikaša iz Lesca.



Ako se je jókal ali smèjal
Zaprta bila vusta so i oči, -
Z harmoniko je svoje soze lèjal,
Čez tipke njeje smeh se njegov tòčil.
Njegòvo dušo imal njeji meh,
Njegòvo srce, njegov vzdih i smeh.
I celi život bil mu je popêvka,
Cel život tan'c, svati, pirovânje,
Muzìkal do svojèga je sršetka, -
I na oblâke š'l je v svatovânje...
To znadó sì: da je Petr Breški
Pri ajngeli hàrmonikâš nebêški.
To ní izmìslil nigdo, to so glasi
Od Boga prišli o mrtvâčke maše:
Čim plòvan zapopêval "Bože, spasi!"
Zagrmèle orgùlje so naše
Na tan'c - kudi muzìke Petròve -
I ko da celo selo v nebo zove!

Danas se još jedva mogu vidjeti kameni ostaci kuća i mlina u gotovo netaknutom dijelu prirode i dolini rijeke Kupe.

## Reference
Nenadići

**Nenadići** (lok. čak. **Nenadić**) je selo na otoku Krku.

## Smještaj
Nenadić se nalazi na zapadnom dijelu otoka Krka u kraju koji se naziva Šotovento (od tal. riječi *soto*-ispod, *vento*-vjetar). Naime, okolna brda Vrhure (238 mnm), Kukurik (176 mnm), Klobučac (106 mnm), Škrlat (144 mnm) zaštićuju taj predio otoka od udara bure. Nije priobalno naselje nego je u unutrašnjosti otoka.

Naselje je smješteno neposredno uz važnu državnu cestu D104 koja vodi do trajektnog pristaništa Valbiska. Odmah s druge strane ceste je susjedno selo Bajčić. Niti kilometar zapadno je selo Poljica, župno središte ovog dijela Šotoventa. Obližnja Malinska je udaljena oko 6 kilometara, a Krk oko 9.

Iako se nalaze na području Grada Krka, imaju poštanski broj Malinske kao i veći dio Šotoventa.

## Historija
Nastanak Nenadića je povezan s doseljavanjem vlaškog (murlačkog) življa koje je sredinom 15. st. s Velebita na područje Šotoventa i Dubašnice dao naselit tadašnji vladar otoka, Ivan VIII. Frankapan.

## Stanovništvo
Prema posljednjem popisu stanovništva iz 2001. godine, u Nenadiću je živjelo *125 stanovnika*.

Kretanje broja stanovnika od prvih mjerenja 1857. g. bilježi nekoliko različitih etapa. Prvo je bila faza rasta u drugoj polovini 19. st. i početkom 20. st. uz iznimku popisa iz 1900. g. kada je zabilježen pad broja stanovnika. Nakon tog dugog razdoblja porasta broja stanovnika, zabilježen je i povijesni maksimum od 168 žitelja 1921. g. Nakon toga slijedi kontinuirani period pada broja stanovnika na njih 111 1981. g. na prijelazu iz 20. u 21. st. broj stanovnika je varirao; 1991. g. 147 žitelja, a 2001. g. 125.

## Gospodarstvo
Iako je Nenadić kroz povijest bila posve poljoprivredno selo, a i danas ratarstvo i stočarstvo imaju važnu ulogu u gospodarstvu mjesta, posljednjih godina je povećan broj obrta.

U Nenadiću radi i najveći prehranbeni pogon na otoku koji se uspješno bavi preradom ribljim proizvoda.

Budući da je jedno od najudaljenijih naselja od mora na otoku Krku, nema razvijenu turističku djelatnost.

## Znamenitosti

## Izvori

## Literatura
**Otok Krk zapadni dio*, Povijesno društvo otoka Krka, Krk, 1986.
*Bolonić, Mihovil, Žic-Rokov,Ivan: *Otok Krk kroz vijekove*, Kršćanska sadašnjost, Zagreb, 2002.

## Vanjske veze
* Službene stranice grada Krka
* Službene stranice Turističke zajednice Grada Krka
Liplje (Vrbovsko)

**Liplje** je malo selo ma području grada Vrbovskog u blizini Severina na Kupi. Prema popisu stanovništva iz 2001. godine naselje je imalo 63 stanovnika.

## Reference
Mali Jadrč

**Mali Jadrč** (lokalno **Mali Jedrč**), naselje u Gorskomu kotaru, Primorsko-goranska županija.

## Smještaj
Mali Jadrč se nalazi u sjeveroistočnom djelu Gorskoga kotara na području grada Vrbovskog, 4.5&nbsp;km južno od Severina na Kupi, na nadmorskoj visini od 310 m. Smješten je na lokalnoj prometnici, 4&nbsp;km udaljen od stare Lujzijanske ceste.

## Geografija
Mali Jadrč je pokupsko naselje. Smješten je između dva brda, Velike Kapele (362 m) i Poljanka (419 m). U daljnoj okolini ističu se vrhovi, Veliki Gložac (699 m), Jelenčev vrh (514 m), Jelovac (554 m) i Lipov vrh (606 m).

## Stanovništvo
Prema zadnjem popisu stanovništva iz 2001. godine u Malom Jadrču je živjelo 38 stanovnika.


U Malom je Jadrču kao i u cijeloj Gorskoj Hrvatskoj izražena depopulacija stanovništva.

## Pruga Črnomelj/Kočevje — Vrbovsko
Zanimljiv je podatak kako je kod Malog Jadrča trebala ići pruga koja bi povezivala Črnomelj i Vrbovsko te dalje prema Sušaku odnosno Kočevje — Jadrč — Vrbovsko. Priključak na sušačku prugu je bio predviđen 3&nbsp;km sjeverno od Vrbovskoga. Godine 1939. počeli su radovi, ali je počeo Drugi svjetski rat pa pruga nikad nije završena (planirano krajem 1941.). Čak i danas su vidljivi ostatci radova. Dva tunela su i probijena, jedan je trebao ići ispod brda Lovnik, a drugi točno ispod Malog Jadrča. Nažalost, kad je rat završio više nije bilo interesa za gradnju pruge. Na pruzi su planirane postaje: Kočevje, Mozelj, Rajndol, Knežja lipa, Čeplje, Stari trg, Radenci, Špeharija, Močile, Jadrč i Nadvučnik, u okviru širega rješenja za prijevoznu povezanost Kočevja s jedne strane i Črnomlja s druge strane prema Jadrču, kao i rješenje povezanosti Sevnice sa Šentjanžom.

## Izvori
Ičići

**Ičići** su malo turističko mjesto s oko 800 stanovnika, smješteno u sjeveroistčnoj Istri, na Kvarnerskom zaljevu. Mjesto je udaljeno 5 km od Opatije odnosno 15 km od Rijeke. Nalazi se u podnožju planine Učka koja je visoka 1401 m i čiji je okoliš zbog posebnosti i ljepote prirode proglašen parkom prirode. Stanovništvo se pretežito bavi turizmom i ugostiteljskim djelatnostima. Zbog svog povoljnog položaja Ičići su se godinama razvili u pravo turističko mjesto s mnogobrojnim ponudama, pa se tako osim bogate ugostiteljske ponude nudi mogućnost bavljenja različitim sportovima, izletima, noćnim izlascima.

Iz Ičića se pruža prekrasan pogled na dva najveća jadranska otoka Krk i Cres koji se mogu posjetiti i brodom. Ovo mjesto je posebno poznato po izvranredno opremljenoj ACI Marini. Zahvaljujući raznovrstnom smještaju (hoteli, apartmani, autokamp) i sportsko rekreactivnim sadržaju (teniski tereni, sportovi na vodi, jedrenje ...) ovdje je mjesto za razvoj posebno našao nautički turizam. Na putu od Ičića do Učke naići ćete na mali srednjovjekovni grad Veprinac, koji posjeduje vlastiti zakon, a datira još iz 1500. godine. U blizini s nalazi autokamp Ičići koji se nalazi u blizini plaže nedaleko od teniskih terena.

Glavna turistička atrakcija Ičića je svakako plaža. Nalazi se u samom središtu mjesta, a sastoji se od betonskog i pješčanog dijela. Svake se godine ulaže u uređenje plaže zbog čega plaža iz godine u godinu dobiva plavu zastavu. Ulaz je besplatan i dostupan svima.

Plaža je omeđena s jedne strane, s ACI Marinom, dok se s druge strane nalazi portić koji postoji od kada i mjesto Ičići i koji se razvijala usporedno s mjestom. Ta Lučica prihvaća manje barke i podsjeća da je Ičići primorsko mjesto.

Posebno je za naglasiti da kroz Ičiće prolazi poznati Lungomare, obalno šetalište koje je izgrađen za vrijeme austrijskog cara Frane Josipa I. 1885. godine. To lijepo uređeno obalno šetalište dugačko je 12 km i proteže se od Voloskog do Lovrana, a Ičići su gotovo na pola puta. Noću je diskretno osvijetljeno pa su stvoreni uvjeti za romantične šetnje. Mjesto Ičići povezano je s ostalim mjestima međugradskim i gradskim autobusima.

U primorskim mjestima su posebno poznate takozvane "Ribarske fešte" koje se organiziraju u ljetnim mjesecima. Tako i Ičići ima svoje fešte za mještanie i turiste,

Tradicionalni Liburnija film festival održava se preko 30 godina na jedinstvenoj pozornici uz more.

Kapela sv. Ivana od Boga je blagoslovljena 2003. u nekadašnjoj obiteljskoj kući Ive Robića i Marte.

## Galerija

## Vanjske povzenice
*Više informacija o Ičićima i njegovoj ponudi 
*Još slika o mjestu Ičići
Ciglenica (Popovača)

**Ciglenica** je selo u općini Popovača, ranije u općini Kutina,  Hrvatska.

## Stanovništvo
Prema popisu stanovništva iz 2001. godine, Ciglenica ima 165 stanovnika.

U Ciglenicu se početkom 20. stoljeća naselilo nekoliko talijanskih obitelji, pa Talijani i danas čine oko polovicu stanovništva.

### Nacionalni sastav naseljenog mjesta Ciglenica

Od 1981. godine, Ciglenica je posebno naseljeno mjesto. Do tada je bila dio naseljenog mjesta Mikleuška.

## Izvori
* Izdanje Državnog zavoda za statistiku RH: Narodnosni sastav stanovništva RH od 1880-1991. godine.
Hrastovica

**Hrastovica** je gradsko naselje grada Petrinje u Sisačko-moslavačkoj županiji.

Današnje naselje Hrastovica smjestilo se nekoliko kilometara južno od Grada Petrinje, leži na brežuljcima oko rječice Petrinjčice podno Hrastovičke gore na kojoj leže ostaci stare obrambene utvrde Hrastovica, nekadašnje sjedište Hrastovičke (Banijske) Kapetanije. Naselje Hrastovica ima preko 500 stanovnika, po etničkoj strukturi to je homogeno Hrvatsko naselje na Banovini. Od gospodarstva najznačajnije je poljodjelstvo koje je osobito razvijeno. U Hrastovici postoji skijalište, sanjkalište Vrelo i vučnica.

## Sport
* NK Sloga Hrastovica (1. ŽNL Sisačko-moslavačka, NS Sisak, 2008./09.)
Šmrika

**Šmrika** je gradsko naselje Kraljevice, u Primorsko-goranskoj županiji.

Nalazi se sjeverno od Kraljevice, manje od 1&nbsp;km iznad Jadranske magistrale, ispod brda Mižolova i Lukićeva. Kroz mjesto prolazi cesta kojom se s Jadranske magistrale skreće prema Hreljinu i Bakarskom zaleđu.

Ima oko 1000 stanovnika.

Najbliža plaža je Črišnjeva koja je istovremeno i mala lučica. Črišnjeva se nalazi s istočne strane Krčkog mosta i prije je služila kao trajektna luka. Malo dalje od Črišnjeve prema Jadranovu još su uvale do kojih se može doći samo pješice i zbog toga su vrlo očuvane, a to su Dumboka i  Marenska.

## Sport
U Šmriki se nalazi i nogometni klub Primorac u kojem trenira većina Šmričke mladeži.

U Črišnjevoj djeluje i ŠRK Jastog svake godine održava 2 klupska natjecanja u ribolovu.

## Kultura
Šmrička škola već radi više od 110 godina, a isto tako i Narodna čitaonica i knjižnica.

Veliku važnost Šmriki doprinose i Šmričke maškare, te "Udruga za očuvanje i njegovanje starih običaja". Po pisanim materijalima možemo reći da Šmričke maškare već djeluju 11 godina, ali je običaj maškare ovdje mnogo stariji. Svake godine Šmričke maškare odlaze na Riječki karneval, ali tijekom godine i na ostale karnevale kao što su karnevali u: Ivanić Gradu, Novom Vinodolskom, Senju, Crikvenici i ostalim mjestima koji imaju karnevalsku tradiciju. Šmrika isto tako ima i maškarone koji svaku godinu obiđu cijelu Šmriku po tradiciji "istjeravanja duhova", te se na pusni utorak u pola noći čita šetenca i pali mesopust.

## Značajne osobe
*Stjepan Haramija, hrv. dobrotvor, veletrgovac, poduzetnik i veleposjednik

## Napomene
Za biljku šmriku, vidi smrič.

## Vanjske veze
Tribalj

**Tribalj** je naselje u zaleđu Crikvenice, u Vinodolskoj općini. Naselje se smjestilo na raskrižju putova između Drivenika i Grižana. Mjesto ima 612 stanovnika, prema popisu iz 2001. godine. Pripada poštanskom uredu 51243 Tribalj.

U tribaljskom zaseoku Stranče otkrivena je starohrvatska nekropola, koja datira od kraja VIII. do XI. stoljeća. Tribalj od 1804. postaje župa Pohođenja Blažene Djevice Elizabeti te se crkva dograđuje, a krajem 19.st. iz tvrtke Ferdinand Stuflesser dobiva glavni oltar i propovjedaonicu, zatim 1902.g. dva bočna oltara iz tirolske radionice Ferdinand Stuflesser, mjesto St.Ulrich, Južni Tirol.

U Triblju se nalazi akumulacijsko jezero: Tribaljsko jezero.

## Sport
* NK Turbina Tribalj
Sveti Vid Dobrinjski

**Sveti Vid Dobrinjski** je naselje u općini Dobrinj koje danas broji 52 stanovnika koji tu stalno žive. Prosječan broj godina u mjestu kreće se između 35 i 40 godina. Prevladava većinom starije stanovništvo.

## Geografija
Mjesto se nalazi u općini Dobrinj (Primorsko - goranska županija)

## Stanovništvo
Mjesto danas broji 52 stalna stanovnika.
## Historija

Mjesto je prepoznatljivo po Darovnici slavnoga Dragoslava koja datira iz 1100. godine kad se spominje i Bašćanska ploča kada se naselje i prvi put spominje.

## Gospodarstvo

## Značajne osobe
* Ive Jelenović

## Spomenici i znamenitosti

* Romanička Crkva Svetog Vida iz 1100. godine

## Kultura
* Kulturno društvo "Ive Jelenović " iz Dobrinja

## Vanjske veze
* Sela Dobrinjštine
Novo Selište

**Novo Selište** je mjesto u Sisačko-moslavačkoj županiji, administrativno u sastavu grada Petrinje, smješteno na desnoj obali rijeke Kupe, na prometnici Petrinja - Glina.

## Stanovništvo

Prema popisu stanovništva 2001. godine Novo Selište ima 269 stanovnika.

## Vanjske veze

* Službene stranice grada Petrinje
* Turistička zajednica grada Petrinje 

## Izvori
Žejane

**Žejane** (istrorumunjski **Jeiăn**), selo u sjevernom dijelu Istre, u blizini Muna i podno Šije, u sastavu općine Matulji u Primorsko-goranskoj županiji Republike Hrvatske. Prema popisu stanovništva iz 2011. godine, u selu živi 130 stanovnika.

Žejane su otprilike u ranom 15. stoljeću osnovali i naselili vlaški pastirski narod Ćiribiraca (Istrorumunja), prešavši u Istru s otoka Krka. Stanovništvo se nekada bavilo ovčarstvom, no danas stanovnici pretežito rade u obližnjim naseljima i gradovima. U selu se očuvao poseban istrorumunjski ("žejanski") jezik kojemu prijeti izumiranje, kao i zvončarski običaji. Seoska rimokatolička crkva Sv. Andrije podignuta je 1990. godine.

## Galerija

Datoteka:The_Carnival_of_the_Istro-Romanians_from_Jeian,_2006.jpg|Žejanski zvončari na smotri na riječkom Trsatu


## Vanjske veze
*The IstroRomanians in Croatia
Donja Budičina

**Donja Budičina** je mjesto u Sisačko-moslavačkoj županiji, administrativno u sastavu grada Petrinje, smješteno 6&nbsp;km južno od centra grada, na prometnici Petrinja - Hrvatska Kostajnica.

Šume oko sela, na brdu Plješivica, bogate su kestenom. Na obližnjem potoku nalazi se jedinstveni vodopad nazvan Vražji skok. Šumskom stazom se iz sela može doći do Klinac grada, ostataka srednjovjekovnog burga iz 16. stoljeća. U blizini su pronađeni ostaci rimskog vodovoda.

Značajnije gospodarske aktivnosti u selu su pčelarstvo, voćarstvo i stočarstvo. U selu djeluje kulturno društvo HKUD "Budičanka", čiji članovi aktivno djeluju na očuvanju kulturnih tradicija, narodnih pjesama, plesova i običaja ("Rodež" i "Ladarice") te svake godine održavaju Kestenijadu i folklorne susrete. Narodna nošnja slična je nošnjama iz sela duž rijeke Kupe i ista kao hrastovačka, a izrađena je od domaćeg platna i bogato ukrašena izvezenim i našivenim raskošnim cvjetnim i geometrijskim ukrasima.

Zbog relativno slabog intenziteta prometa na cesti Petrinja - Kostajnica, atraktivne okolice i dugačke nizbrdice, Donja Budičina je dio omiljene biciklističke ture.

## Stanovništvo
Po posljednjem popisu stanovništva Republike Hrvatske iz 2011. godine u Donjoj Budičini je bilo 236 osoba. Broj stanovnika u posljednjih 150 godina kretao se ovako:

## Literatura

* Državni zavod za statistiku. ''Popis stanovništva iz godine 2011. Stanovništvo prema starosti i spolu po naseljima''.  DZS, Zagreb 2012.* Državni zavod za statistiku. ''Popis stanovništva iz godine 2001. za Sisačko-moslavačku županiju'' .  DZS, Zagreb 2001.
* Mirko Korenčić. *Naselja i stanovništvo SR Hrvatske 1857 - 1971*. JAZU, Zagreb 1979.
* Državni zavod za statistiku. ''Naselja i stanovništvo Republike Hrvatske 1857.-2001.'' . DZS, Zagreb 2001.

## Vanjske veze

* Službene stranice grada Petrinje
* Turistička zajednica grada Petrinje 
* Foto reportaža s planinarenja na Klinac grad
Klinac

**Klinac** je mjesto u Sisačko-moslavačkoj županiji, administrativno u sastavu grada Petrinje, smješteno oko 8&nbsp;km južno od grada, na prometnici Petrinja - Hrvatska Kostajnica.

Do sela Klinca se može stići putem iz sela Donja Budičina.

U selu se nalaze ostaci gradinske utvrde Klinac grad''' odnosno srednjovjekovnog burga (staroga grada). Gradinska utvrda Klinac sagrađena je na lokalitetu iz kasnog brončanog doba koji ima kontinuitet sve do starijeg željeznog doba i rimskih vremena.

Na poljanama i šumskim zajednicama u Klincu pronađena su bogata staništa nekoliko vrsti orhideja.

Klinac grad je kao jedna od najočuvanijih utvrda na Banovini zanimljivo odredište za izletnike i planinare. Gradsko poglavarstvo Grada Petrinje  je stoga razradilo projekt Petrinja – razvojna vizija turističke destinacije u kojem je predviđeno uređivanje markirane planinarsko-rekreacijske staze "Stari gradovi petrinjskog kraja".

## Stanovništvo

Po posljednjem popisu stanovništva Republike Hrvatske iz 2011. godine u Klincu je živjelo 27 osoba.
Broj stanovnika u posljednjih 150 godina kretao se ovako:

## Literatura

* Državni zavod za statistiku. ''Popis stanovništva iz godine 2011. Stanovništvo prema starosti i spolu po naseljima''.  DZS, Zagreb 2012.
* Državni zavod za statistiku. ''Popis stanovništva iz godine 2001. za Sisačko-moslavačku županiju'' .  DZS, Zagreb 2001.
* Mirko Korenčić. *Naselja i stanovništvo SR Hrvatske 1857 - 1971*. JAZU, Zagreb 1979.
* Državni zavod za statistiku. ''Naselja i stanovništvo Republike Hrvatske 1857.-2001.'' . DZS, Zagreb 2001.

## Vanjske veze

* Službene stranice grada Petrinje
* Petrinja - Razvojna vizija turističke destinacije 
* Turistička zajednica grada Petrinje 
* Foto reportaža s planinarenja na Klinac grad
Okoli

**Okoli** je jedno od 12 naselja u sastavu općine Velike Ludine u Sisačko-moslavačkoj županiji. Smješteno je u južnom dijelu općine, u prisavskoj ravnica omeđenom rijekom Česmom na zapadu i  Lonjom  na  jugu.
Prema popisu iz 2001. naselje je imalo 323 stanovnika.
Naselje je poznato po podzemnom skladištu plina.

## Naftno polje Okoli
Naftno polje Okoli je u proizvodnji od 1968. godine. Od 1968. do kraja 2005. na Okolima je ukupno proizvedeno 150.800 tona nafte i 72.655.455 kubičnih metara plina.

## Podzemno skladište plina Okoli
Puštanjem u proizvodnju velikih podravskih plinskih polja Molve i Kalinovac te potpisivanjem prvog dugoročnog ugovora o uvozu plina iz tadašnjeg SSSR-a, nametala se potreba gradnje podzemnog skladišta plina (PSP). Kao najpovoljniju lokaciju za skladište stručnjaci su izabrali djelomično iscrpljeno plinsko polje Okoli. PSP Okoli pušteno je u rad 1987. godine. Dvadeset i dvije utisno-proizvodne bušotine smještene su na 6 bušotinskih platformi. Nadzemni dio PSP-a uključuje mjerne stanice, kompresorske stanice (4 moto-kompresora snage 2,8 MW), redukcijsko-regulacijske stanice, dehidracije plina i regeneracije TEG-a, bušotinske platforme i pomoćne objekte. Skladište je maksimalno raspoloživoga kapaciteta od 553 milijuna prostornih metara.

## Napomene

## Literatura
* 20 godina rada skladišta plina Okoli
Janja Lipa

**Janja Lipa** je naselje u u Sisačko-moslavačkoj županiji, smješteno 20 km od grada Kutine.

Naselje se proteže uz rijeku Pakru i riječicu Bijelu. Na zapadu graniči sa Jamaricama, na sjeveru sa Poljanom, a na istoku sa Brezinama i Bujavicom. 
Na brdu iznad naselja nalazi se kapela Sv. Martina.
Učka (selo)

**Učka**, selo na Učki podno vrha Vojaka. U prošlosti su postojala dva sela koja su se nazivala Mala Učka, smješteno na 980 m. nad morem, i spaljeno 1944. za vrijeme Drugog svjetskog rata. Mala Učka bila je najviše naselje na Učkoj , a njezini stanovnici, poznati pod imenom Učkari, bili su poznati po stočarstvu i prozvodnji sira. Ovo selo, osim nekoliko vikendica, danas je pusto. Drugo selo Vela Učka smješteno je uz planinski potok Studenu. Administrativno pripada Primorsko-goranskoj županiji i gradu Opatiji .

## Izvori
Vrh (Krk)

**Vrh** je naselje na otoku Krku, danas je to sjeverno predgrađe grada Krka i jedan od njegovih Mjesnih odbora.

## Geografija

Vrh se nalazi sjevero zapadno od grada Krka - udaljen je oko 4,6&nbsp;km od centra grada.

## Historija

Današnji Vrh je zapravo predgrađe grada grada Krka, njega tvore sljedeća naselja: *Vrh*, *Kosići* i *Salatići*. Navedena mjesta imaju ukupno 769 stanovnika. Tek u 15. st. počelo je napučavanje zaleđa grada Krka, prvo naselje za koje se zna bile su *Brajde*, nakon toga nastaju *Vrh*, *Kosići*, *Salatići* i *Bučul*. Vremenom su se ta naselja spojila i nastale su današnje tri zasebne skupine kuća; *Vrh*, *Salatići* i *Kosići*.

### Kapela sv. Anastazije

Od nje danas postaje samo ruševine, njeno propadanje počelo je polovicom 17. stoljeća, a posve je propala za napoleonske vlasti, jer se više nitko nije brinio za nju.
Ova kapela, je bila iz ranokršćanskih vremena, spominje se prvi put 1338. godine u Vatikanskom arhivu u kontekstu plaćanja nekih poreza.

## Vanjske veze

* Grad Krk, Mjesni odbor Vrh
Sveti Vid – Miholjice

**Sveti Vid-Miholjice ** je naselje na zapadu otoka Krka, u Primorsko-goranskoj županiji. Upravno pripada općini Malinska-Dubašnica.

Sveti Vid se nalazi u neposrednoj blizini Malinske.

## Odlike mjesta

*Sveti Vid-Miholjice* je tipično krčko selo sa malim kamenim kućama, zbog njegovog autentičnog izgleda stavljen je pod zaštitu Ministarstva kulture RH.

Kod Svetog Vida-Miholjice na polju *Skirin* pronađeni su ostatci ranokršćanske crkve iz 6. stoljeća ravenskog tipa.

U mjestu se nalazi župna *[[Crkva]] [[Sveti Mihovil|svetog Mihovila]]*, a svake godine 29. rujna slavi se dan zaštitnika - čakavski *Mihoja*.

## Stanovništvo
Sveti Vid-Miholjice je nakon općinskog sjedništa Malinske, najveće naselje u općini Malinska-Dubašnica. Tu je prema popisu iz 2001. g. živjelo *256 stanovnika*.

Kretanje broja stanovnika Svetog Vida nema izražene poraste i padove kao što je slučaj kod većine naselja na otoku Krku. Ipak i tu se bilježi period porasta broja stanovnika u drugoj polovini 19. i početkom 20. st. kao i kod gotovo svih krčkih naselja; s 219 stanovnika 1857. g. na maksimalnih 363 stanovnika 1910. g. Sredinom 20. st. dolazi do stagnacije, a zatim i depopulacije tako da je 1981. g. zabilježen najmanji broj žitelja Svetog Vida od kada postoje službeni podaci, 195. Međutim, zahvaljujući dobroj prometnoj povezanosti i snažnom razvoju turizma u susjednoj Malinskoj, od 1981. g. postupno raste broj stanovnika.

## Reference

*Državni zavod za statistiku
Šator (Primorsko-goranska županija)

**Šator**, selo na jugu Hrvatskog primorja u blizini Novog Vinodolskog. Godine 1609. naseljavaju ga bunjevačka plemena Baleni i Pećanići koji su ovamo pristigli iz gorskokotarskog sela Lič.

Danas je jedno od tri sela koja pripadaju naselju Sibinj Krmpotski koje administrativno pripada gradu Novi Vinodolski.
## Izvori
Vantačići

**Vantačići** je ime zaseoka naselja Malinska, u općini Malinska-Dubašnica u Primorsko-goranskoj županiji, na zapadnoj obali otoka Krka.

Vantačići su sve do 1990-ih bili selo ribara i težaka, danas je to ladanjsko naselje, sa kućama za odmor, i apartmanima.

## Odlike

*Vantačići* se nalaze na obali istoimenog šumovitog zaljeva između Malinske (2&nbsp;km) i naselja Porta (1&nbsp;km). Uz čitav zaljev vodi šetnica pored plaža i borovih šumaraka.

U Vantačićima je izgrađena je nova marina s oko 150 vezova za prihvat brodica, naselje ima dva dućana, pizzeriju i kafić.

## Reference

## Vanjski izvori
*Porat , Vantačići (fotografije)
Pecki

**Pecki** su selo u sastavu grada Petrinje u Sisačko-moslavačkoj županiji u Hrvatskoj.

## Literatura
* ''Popis stanovništva iz godine 2001. za Sisačko-moslavačku županiju'' . Državni zavod za statistiku, Zagreb 2001.

## Vanjske veze
*Pecki na fallingrain.com
Tribulje

**Tribulje**, čokavski *Tribuje*, je naselje u općini Dobrinj na otoku Krku u Republici Hrvatskoj.

## Smještaj

Tribulje se nalaze na sjeveroistoku otoka Krka, na brdu nasuprot općinskom središtu Dobrinju, a između njih je „Dobrinjsko polje“ s „Potokom“. Smještene su u unutrašnjosti otoka, nekoliko kilometara od uvale Soline. Gotovo su spojene sa susjednim mjestom Klanice.

## Prvi spomen

Prvi put se Tribulje spominju u mletačkom izvoru o upravnoj podjeli otoka Krka krajem 15. stoljeća. Od tada se spominje često u brojnim glagoljskim ispravama.

## Podrijetlo naziva
Podrijetlo naziva Tribulje još uvijek nije razjašnjeno. Međutim, naziv, a osobito njegov lokalni oblik „Tribuje“, je arhaičan i upućuje na veliku starost, možda vukući podrijetlo od neke staročakavske izumrle riječi.

## Stanovništvo
Prema posljednjem popisu stanovništva iz 2001. godine u Tribuljama je živjelo 56 stanovnika.

Kretanje broja stanovnika Tribulja donekle je različito od kretanja broja stanovika u većini ostalih mjesta Dobrinjštine. Dok ona imaju najveću naseljenost uglavnom početkom 20. stoljeća, drastičan pad sredinom 20. te lagani oporavak krajem 20. i početkom 21. stoljeća, Tribulje najveći broj žitelja ima 1961. godine – 87 stanovika. Osim toga, ne bilježe se drastični padovi ni rastovi broja stanovika: od 1869. do 2001. godine broj stanovnika kretao se između 50 – 87.

Nakon izlaska otoka iz prometne izolacije otvaranjem Krčkog mosta i Zračne luke Rijeka oko 1980. godine, što je omogućilo značajniji razvoj turizma i obrta, Tribulje posljednjih 30-etak godina bilježe porast stanovništva, ali vrlo mali.

## Gospodarstvo
Nekada glavna grana gospodarstva, poljoprivreda, i danas ima važnu ulogu, naročito stočarstvo. Veliki problem lokalnim poljoprivrednicima predstavlja alohtona divljač, medvjedi i divlje svinje.

U „Dobrinjskom polju“ podno Tribulja nekada je bilo intenzivno razvijeno ratarstvo, ali je polje gotovo potpuno zapušteno, osim prema obližnjem lokalitetu Meline.

Na Melinama su u srednjem vijeku Frankopani imali solane.

Posljednjih dvaju desetljeća je obnovljen velik dio maslinika.

Osim poljodjelstva u mjestu djeluje i nekoliko obrtnika.

Iako nedaleko od mora ( uvala Soline ) i s očuvanom prirodom i autohtonom primorskom arhitekturom, Tribulje nemaju nikakvu turističku ponudu osim samo nekoliko apartmana.

## Vanjske veze

*službene stranice općine Dobrinj
* Službene stranice Turističke zajednice Općine Dobrinj 

## Izvori

*Bolonić, Mihovil, Žic Rokov, Ivan: *Otok Krk kroz vijekove*, Kršćanska sadašnjost, Zagreb, 2002.
**Krčki zbornik 35*, Povijesno društvo otoka Krka, Rijeka, 1996.
Desni Dubrovčak

**Desni Dubrovčak** je naselje u sastavu općine Martinska Ves u Sisačko-moslavačkoj županiji.

## Geografija
Desni Dubrovčak nalazi se uz rijeku Savu oko 22&nbsp;km uzvodno od Siska, u sisačkoj gornjoj Posavini na samoj granici sa Zagrebačkom županijom.

## Historija
Ime naselja prvi put se pojavilo 1444. godine pod imenom "possessio Dobrovachak". Godine 1571. i 1582. uvršten je na popis kao "Dobrowachyak", 1685. kao "possessio Dubrauchak".

Godine 1773., na karti prvog vojnog istraživanja, naveden je kao "Dorf Dubravchak". Selo je pripadalo okrugu Sisak.

Dva naselja na desnoj i lijevoj obali Save počinju se razlikovati po prefiksima Desni i Lijevi u drugoj polovici 19. stoljeća. Kasnije su dvije općine prebačene u dvije različite županije. Danas Lijevi Dubravčak pripada zagrebačkoj pokrajini, dok Desni Dubravčak pripada Sisačko-moslavačkoj županiji, općini Martinska Ves.

Populacija kroz povijest:

## Značajne osobe
* Radimir Čačić, hrvatski političar i poduzetnik

## Obilježja i znamenitosti
Sveti Ivan Dobrinjski

**Sveti Ivan Dobrinjski** je naselje u općini Dobrinj na otoku Krku u Republici Hrvatskoj.

## Smještaj
Sveti Ivan Dobrinjski nalazi se u unutrašnjosti otoka Krka. Susjedna naselja su: općinsko središte Dobrinju na istoku, Klanice i Tribulje na sjeveru, Rasopasno na zapadu te Kras na jugu.

## Porijeklo naziva
Naselje je dobilo ime po seoskoj crkvi sv. Ivana Krstitelja.

## Historija
Nejasno je kada je naselje nastalo. Očito je starijeg postanka. Već 1576. g. spominje se da je o crkvi sv. Ivana Krstitelja na „Zaversi“ brinula bratovština što upućuje da je selo već tada postojalo. Lokalitet „Zavesri“ spominje se više puta kroz povijest, a prvi put još 1379. g. S obzirom na te činjenice, lokalno stanovništvo smatra da je pojam „Zaversi“ zapravo prvotni naziv današnjeg mjesta Sveti Ivan Dobrinjski. U prilog toj teoriji ide i činjenica da je prema statistici župe Dobrinj iz 1780.g. ono bilo jedno od najvećih naselja župe.

## Stanovništvo
Prema posljednjem popisu stanovištva iz 2001. g. u Svetom Ivanu Dobrinjskom je živjelo **43 stanovnika.**

Prvi podatci o broju stanovnika su iz 1780. g. kada je Sveti Ivan Dobrinjski imao 34 kuće sa 131 žiteljem. 1898. g. ih je bilo 301, 1935. g. 211, a 1970. g. 80. To su, međutim, podatci crkvene statistike koja među stanovnike ubraja i privremeno odsutne pa su službeni podatci nešto drukčiji.

Prema službenoj statistici u selu je najviše stanovnika bilo još sredinom 19. st., točnije 1869. g., njih 261.Od tada broj stanovnika stalno opada: 1910. g. 200 stanovnika, 1931.g. 166, 1948.g. 119, 1961.g. 101, 1991.g. 42.

Time je kretanje broja stanovnika Svetog Ivana Dobrinjskog bitno različito od kretanja broja stanovnika ostalih naselja općine Dobrinj. Za njih je karakterističan najveći broj stanovnika početkom 20., a ne sredinom 19. st., te lagani porast broja stanovnika posljednjih 20-etak godina, a Sveti Ivan Dobrinjski i u tom periodu bilježi pad.

## Gospodarstvo
Sveti Ivan Dobrinjski kroz cijelu povijest je bio izrazito stočarski kraj. I danas je ovčarstvo važna privrednu granu.

U novije vrijeme je donekle obnovljeno maslinarstvo.

Većina mještana, osim par obrtnika, radi u većim otočnim središtima.

## Znamenitosti
Crkva sv. Ivana Krstitelja spominje s 1576.g. te bratovština koja brine o njoj. 1938. g. mještani su porušili dotadašnju kapelu i na istom mjestu uzgradili novu, veću crkvu.

## Vanjske veze
*službene stranice općine Dobrinj
* Službene stranice Turističke zajednice Općine Dobrinj 

## Izvori
*Bolonić, Mihovil, Žic Rokov, Ivan: *Otok Krk kroz vijekove*, Kršćanska sadašnjost, Zagreb, 2002.
**Krčki zbornik 35*, Povijesno društvo otoka Krka, Rijeka, 1996.
Županje

**Županje** je maleno selo na otoku Krku u općini Dobrinj.

## Smještaj
Županje se nalazena sjeveroistočnom dijelu otoka Krka, između sela Hlapa, od kojeg je udaljeno manje od 1&nbsp;km, i Polje, udaljeno oko 1,5&nbsp;km. Smješteno je u unutrašnjosti otoka, ponad mjesta Klimno u uvali Soline,s kojim je povezano starim makadamskim putom. Općinsko središte Dobrinj te najveće turističko središte općine Šilo, udaljeni su oko 4&nbsp;km.

## Porijeklo naziva i povijest
Romanist Petar Skok smatra da naziv upućuje na staru slavensku župsku organizaciju te da i prilog tome idu i nadimci i prezimena u ovom kraju: Župan, Županić. Prema tome, Županje bi bilo starijeg porijekla, vjerojatno iz ranog srednjeg vijeka, odnosno iz doba doseljenja Hrvata na otok Krk u 7. st. S tim u vezi je i činjenica da se Županje spominju u statistici Krčke biskupije iz 1780. g. prema kojoj je imalo 21 kuću i 76 stanovnika.

## Stanovništvo
Prema posljednjem popisu stanovništva iz 2001. g. u Županju je živio *31 stanovnik*. Time je krajnje depopulacijsko kretanje nastavljeno i ono u neprekidno traje već 90 godina. Početkom 20. st. u Županju je živjelo oko 150 žitelja; najviše je popisano 1900. g. - 155. Nakon popisa 1921. g. (153 stanovnika), slijedi *konstantan i drastičan pad broja stanovnika*, prosječno oko 15 - 20 % svakih deset godina. To je dovelo do toga da danas u selu živi tek petina nekadašnjeg pučanstva. Iako je većina mjesta na otoku Krku u posljednjih 30-etak godina zabilježilo demografski oporavak ili barem stagnaciju umjesto pada, Županje i dalje ima izražen pad broja stanovnika. Ipak, zbog dobre prometne povezanosti i blizine turističkih potencijala: uvale Soline i Šila, vjerojatno će se izumiranje sela zaustaviti ili barem usporiti.

## Gospodarstvo
Tradicijonalno poljoprivredni kraj, prvenstveno ovčarstvo i maslinarstvo. Postoje predispozicije za razvoj turizma, naročito seoskog (agroturizam).

## Znamenitosti

*Kapela Gospe Lurdske izgrađena 1910. g.
*U blizi je srednjevjekovni kaštel Dobrinj s brojnim kulturnim i povijesnim znamenitostima te galerijskim prostorima
*Podno Županje je uvala Soline s lokalitetom Meline na kojem je ljekovito blato

## Izvori
*Državni zavod za statistiku

## Literatura
*Bolonić, Mihovil, Žic Rokov, Ivan: *Otok Krk kroz vijekove*, Kršćanska sadašnjost, Zagreb, 2002.
**Krčki zbornik 35*, Povijesno društvo otoka Krka, Rijeka, 1996.

## Vanjske veze
*službene stranice općine Dobrinj
*službene stranice Turističke zajednice Općine Dobrinj 
*sela Dobrinjštine
Žestilac

**Žestilac** ili čokavski **Žestiloc** je zaseok u općini Dobrinj na otoku Krku.

## Smještaj
Žestilac se nalazi na sjeveroistočnom dijelu otoka Krka, u unutrašnjosti, oko 1,5&nbsp;km od mora. To je zaseok naselja Polje i nalazi se u njegovoj neposrednoj blizini, zapadno. Također vrlo blizu su i naselja Gostinjac te Sveti Vid Dobrinjski. Dobrinj i Šilo su udaljeni oko 3&nbsp;km. Podno Žestilca je uvala Petrina.

## Porijeklo naziva
Prema toponomastičaru Ivi Jelenoviću naziv sela potječe od naziva za vrstu javora - "žestilo".

## Stanovništvo
Prema posljednjem popisu stanovnika iz 2001. g. u Žestilcu je živjelo *8 stanovnika*. To predstavlja porast od čak 100 % u odnosu na 1991. g. kada je popisano samo 4 žitelja, najmanje od kada se vrše popisi.

Gledano kroz povijest Žestiloc je krajem 19. i početkom 20. st. imao između 50 i 70 stanovnika, a 1910. g. popisano ih je najviše, *čak 86*, što znači da današnjih 8 stanovnika nije niti 10 % onog broja stanovika koji su popisani 1910. g.

Nakon Prvog svjetskog rata dolazi do stalnog i značajnog opadanja broja stanovnika, a pred kraj 20. st. i velike prijetnje za potpuno odumiranje sela. Ipak, rast zabilježen između posljednjih popisa ukazuje na mogući oporavak teške demografske sitvacije Žestilca.

## Gospodarstvo
Žestiloc je oduvijek bio isključivo poljoprivredni kraj. Najznačajnije grane bile su ovčarstvo, ratarstvo i maslinarstvo.

Zbog blizine mora, turističkog mjesta Šila, dobre prometne povezanosti i očuvanog okoliša, moguć je razvoj turizma.

## Izvori
*Državni zavod za statistiku

## Vanjske veze
* Službene stranica Općine Dobrinj 
* Službene stranice Turističke zajednice Općine Dobrinj
Stari Laz

**Stari Laz** je mjesto u Hrvatskoj. Nalazi se u Primorsko-goranskoj županiji.

## Geografija

**Stari Laz** se nalazi u Gorskom kotaru, na području Općine Ravna Gora. Smješten je 4&nbsp;km jugozapadno od Ravne Gore u uzdužnoj dolini između Ravne Gore i Mrkoplja. Okružen je s više bregova, ogranaka Velike Kapele koji su obrasli bukovom i jelovom šumom.

## Stanovništvo
Prema popisu iz 2001. godine, Stari Laz ima 251 stanovnika u 94 domaćinstava. Od ukupnog broja stanovnika, 48% je muškaraca (120), a 52% žena (131).

Svi stanovnici su rimokatoličke vjere, ali različitih narječja. U središnjem dijelu Staroga Laza, kojeg su naselili Primorci, govori se "ča", na granici s općinom Mrkopalj govori se "što", a u djelu koji graniči s Ravnom Gorom govori se "kaj".

Pripada poštanskom uredu **51314 Ravna Gora**.

## Historija
U prošlosti je Stari Laz bio tek mali puteljak zvan "Laz" kojim su prolazili Turci plijeneći i uništavajući sve pred sobom. Carica Marija Terezija dozvolila je naseljavanje mjesta, a prvi stanovnici nazvali su ga "Starim Lazom".

Izgradnja Karolinske ceste stanovnicima Staroga Laza, osim prijevoza volovima i konjima, donijela je novi način zarade: u kovačnicama, kolarnicama i gostionicama.

Stari Laz je pripadao Vojnoj krajini od koje se odvaja 1765. godine.
 
1772. godine, Stari Laz je imao samo 6 domaćinstava, a 1787. godine broji 45 domaćinstava. 
Krajem 18. stoljeća Mrkopalj i Stari Laz nemaju niti jednog obrtnika, trgovca, radnika ili nekog evidentiranog majstora.
 
Glavne djelatnosti bile su stočarstvo i ratarstvo. Lazarci su uzgajali volove, krave, ovce i telad, a što se ratarstva tiče uzgajali su žitarice, naročito ječam, pšenicu i zob.

Godine 1843. Stari Laz ima 1.028 stanovnika, a njegovi stanovnici, kao i drugi stanovnici Gorskog kotara, traže poslove u Rijeci, Karlovcu, te inozemstvu.

## Obrazovanje
Obrazovanje u Starom Lazu datira iz 1875. godine. 1895. godine sagrađena je školska zgrada u kojoj se nastava održava i danas, ali kao područna škola OŠ "Dr. Branimir Marković" u Ravnoj Gori. U školskoj godini 2010. / 2011. pohađa ju troje učenika 1.- 4. razreda.

## Znamenitosti
### Kapela svetog Stjepana u Starom Lazu
Izgradili su ju stanovnici Staroga Laza 1912. godine. 
Kapela spada pod Župu Mrkopalj.

## Vanjske veze
*Službene web stranice Općine Ravna Gora
*Web stranice Turističke zajednice općine Ravna Gora
Stara Sušica

**Stara Sušica** je mjesto u Hrvatskoj. Nalazi se u Primorsko-goranskoj županiji.

## Geografija

**Stara Sušica** se nalazi u Gorskom kotaru, na području Općine Ravna Gora. Smještena je 5&nbsp;km istočno od Ravne Gore. Okružena je brdima, šumama i livadama.

## Stanovništvo

Prema popisu iz 2001. godine, Stara Sušica ima 292 stanovnika u 113 domaćinstava. Od ukupnog broja stanovnika, 45% je muškaraca (132), a 55% žena (160).

Pripada poštanskom uredu **51314 Ravna Gora**.

## Historija

U prošlosti je Stara Sušica, kao i Ravna Gora, u nekoliko navrata jako stradala od Turaka. Najteže je bilo poslije Krbavske bitke kada su stanovnici poubijani, odvedeni u roblje ili su pobjegli preko Kupe u Sloveniju. Crkvica sv. Antuna Padovanskog u Staroj Sušici je opljačkana i spaljena, ali stari frankopanski grad koji su Frankopani u srednjem vijeku imali u Staroj Sušici, nije zauzet.

Početkom XVII. stoljeća u Staru Sušicu i Ravnu Goru počinju se vraćati starosjedioci, koji su pobjegli pred Turcima, ili njihova djeca. Njihovo naseljavanje pomogli su knezovi Zrinski.

Nekada je Sušica bila plemićki posjed, i u jednom trenutku imala je najviše stanovnika u današnjoj općini  . Sušičani nisu živjeli od zemlje i poljoprivrede. Bili su stolari, kolari, staklari ili radnici u pilani.

U Staroj Sušici postojala je staklana, a uzvodno od nje, uz potok, bila je i pilana (ali u različito vrijeme, na kraju XIX. i početku XX. stoljeća), koja je i dvorac i imanje, uključujući tvornicu pokućstva opskrbljivala električnom energijom.

## Gospodarstvo
Ljudi se bave poljoprivredom, a u novije doba i uzgojem krumpira.

## Obrazovanje
Zgrada škole sagrađena je 1884. godine i u njoj se odvija nastava u područnoj školi koju pohađa svega nekoliko učenika 1.-4. razreda (u školskoj godini 2010./2011. pohađalo ju je troje učenika). Po završetku 4. razreda učenici putuju u matičnu školu, OŠ "Dr. Branimir Marković", u Ravnu Goru.

## Znamenitosti
### Frankopanski dvorac u Staroj Sušici
Dvorac u Staroj Sušici izgradili su Frankopani. Smješten je na rubu crnogorične šume. U XIX. stoljeću kupio ga je grof Laval Nugent, a 1890. godine kupili su ga riječki trgovci Feliks i Josip Neuberger.

Najprije je izgrađeno samo zdanje, zgrada na "dvi vade", a kula i toranj su nadograđeni na prijelazu iz XIX. u XX. stoljeće. Tek je tada dvorac zadobio konačni oblik.

Dvorac je restauriran u romantičnom duhu svoga vremena.

### Kapela sv. Antuna Padovanskog u Staroj Sušici
Kapela sv. Antuna Padovanskog u Staroj Sušici sagrađena je 1874. godine, nakon što su Turci 1568. godine spalili tadašnju crkvu. Kapela se nalazi nasuprot dvorca. Jednostavna je građevina višestranog svetišta, a iznad ulazne fasade ima zvonik.

## Izvori
 

## Vanjske veze
*Službene web stranice Općine Ravna Gora
*Web stranice Turističke zajednice općine Ravna Gora