open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Filozofija 20. vijeka

XX vijek je počeo sa prilivom traumatičnih događaja koji su se odrazili i proizveli konfliktan razvoj same filozofije, polazeći od saznanja pa do tačnosti više, u ranijim periodima postavljenih, apsolutnih tvrdnji. Sa klasičnim tvrdnjama i načinom razmišljanja koje je trebalo srušiti, kao i novim društvenim, ekonomskim, naučnim, etičkim i logičkim problemima, **filozofija XX vijeka** bi se mogla shvatiti, kao serija više različitih pokušaja reforme, očuvanja, altercije i ukidanja, ranije uspostvaljenih granica. 

Nove studije u oblastima filozofiji nauke, filozofiji matematike i epistemologiji, kao i dalje prividno antagonične tendencije koje se tiču svijesti i objekata u vezi, su izražene i okarkterisane u dubokim razlikama između analitičke i kontinentalne filozofije, čiji je nastanak vezan za početak XX vijeka. Napredak u relativnoj, kvantnoj i nuklearnoj fizici, generativnim naukama, kao što su kognitivna nauka, kibenetika, genetika i generativna lingvistika, bogata literarna kreacija, kao i uspostvaljanje kinematografije kao umjetničke forme, su obogatili filozofiju novim i svježim predmetima za filozofsko istraživanje. 

Ulazeći dublje, istorijski događaji kao što su dva svjetska rata, Oktobarska revolucija u Rusiji, 1917. godine, dva vremenski bliska, kolapsa Evropske parlamentarne demokratije, 1930-tih i 1940-tih, godina, Holokaust, korišćenje nuklearnog oružja u Japanu, neprestano kolonijalističko nasilje od strane velikih sila, osnivanje Ujedninjenih nacija, nastanak nove doktrine ljudskih prava, Vijetnamski rat, propast revolucionarnih ideja iz 1968. godine, propast Sovjetskog Saveza, te kao posljedica toga, nastanak ekonomske, političke i društvene krize svih zemalja Istočnog bloka, kontinuirane nejednakosti u globalnom razvoju i građanskim pravima, "preporod" religijskih identiteta u hrišćanstvu, Judaizmu, islamu i Hinduizmu, koji na indirektan način dovode do često nemilosrdnih, lokalnih i regionalnih ratova sa religioznom podlogom, na bazi etničkih podjela. Sve navedeno dovodi u pitanje mnoge filozofske doktrine, čija je baza racionalne prirode, stvarajući potrebu za odgovorima na takve fenomene, koji bi se mogli dati u etici, političkoj filozofiji i filozofiji religije.

## Filozofske škole i tendencije
* Analitička filozofija
* Dekonstrukcija
* Egzistencijalizam 
* Logički pozitivizam
* Nihilizam
* Fenomenologija
* Strukturalizam

## Kvazi-filozofski, ili političko-filozofski pokreti, škole i tendencije
* Anarhizam
* Ateizam 
* Katolicizam
* Komunizam
* Kritička teorija 
* Fašizam
* Feminizam
* Fundamentalizam
* Futurizam
* Genocid
* Ljudska prava
* Imperijalizam 
* Liberalizam
* Maoizam
* Modernizam
* Nacionalsocijalizam
* Nacionalizam
* Neoliberalizam
* Objektivizam
* Panafrikanizam
* Panslavizam
* Poststrukturalizam 
* Postmodernizam
* Relativizam
* Socijalizam
* Staljinizam 
* Trockizam
* Sionizam
Ivan Kuvačić

**Ivan Ivo Kuvačić** (Gata kod Omiša, Kraljevina SHS, 12. januara 1923 - ), jugoslavenski (hrvatski) marksistički sociolog, pripadnik praxisove škole mišljenja i jedan od urednika časopisa Praxis.

## Biografija
Ivan Kuvačić je nakon osnovne škole u Omišu završio gimnaziju u Zagrebu. Za Drugog svjetskog rata priključio se antifašističom pokretu. Nakon rata počeo je studirati filozofiju u Zagrebu. Studij je nastavio u Lenjingradu i Moskvi, kao stipendist SSSR-a zajedno s prijateljem i kasnijim suradnikom Gajom Petrovićem.
Nakon toga zapošljava se 1950-ih kao profesor na učiteljskoj akademiji u Čakovcu. Zatim se seli u Zagreb i predaje na tadašnjem Radničkom sveučilištu Moša Pijade. Od utemeljenja studija sociologije 1963 radi kao profesor na tom odjelu sve do svog umirovljenja 1980-ih. Jedno vrijeme 1960-ih proveo je na Sveučilištu Berkeley (SAD) kao Fulbrightov stipendist. Ivan Kuvačić je bio jedan od osnivača i urednika čuvenog filozofskog časopisa *[[Praxis (časopis)|Praxis]]* . 
Kuvačić je kao i većina njegovih kolega iz praxisove škole mišljenja bio radikalni zastupnik kritike svega postojećega. A ona je po njima podrazumijevala; autorefleksiju i samoispitivanje, zapravo - načela europske filozofije subjektivnosti.

Praksisovskim filozofima je u središtu interesa bio slobodan pojedinac, čovjek, kao građanski subjekt - oni su tako interpretirali samoupravljanje, koje je po njima trebalo biti vrhunac demokracije u kojem bi čovjek, doista bio subjekt. Stoga oni nisu prihvaćali nacionalizam, koji eshatološki postavlja naciju kao temelj svega. A onda se on koristi kao ideološka podloga za praktičku politiku birokratskoga podčinjavanja tog istog naroda, svođenjem njegova bitka na etabliranu tradicionalnost i diskriminaciju svega onoga što se razlikuje od povlaštene društveno-političke koncepcije.

Osobito značajan Kuvačićev doprinos u utemeljenju i organizaciji studija socijologije, -na liniji filozofije koja potvrđuje slobodu čovjekova stvaralačkoga izražavanja.
* *Hrvatsko Sociološko Društvo* dodijelilo je svoju *Nagradu [[Rudi Supek]]* za 2005. profesoru Ivanu Kuvačiću.

## Najznačajnija djela
* *Marksizam i funkcionalizam*. Beograd: 1970.
* *Znanost i društvo*. Zagreb: Naprijed, 1977.
* *Obilje i naselje*. Zagreb: 1979., Naprijed
* *Sociologija*. Zagreb: Školska knjiga, 1982.
* *Obuzdana utopija*. Zagreb: Naprijed, 1986., 
* *Suvremene sociološke teorije*. Zagreb: Sociološko društvo Hrvatske, 1990., 
* *Funkcionalizam u sociologiji*. Zagreb: Sociološka hrestomatija, 1990.
* *Kako se raspao boljševizam*. Zagreb: Naprijed 1997., 
* *Uvod u sociologiju*. Zagreb: Golden marketing/Tehnička knjiga 2004., 
* *Sjećanja*. Zagreb: Razlog 2008., 

## Povezano
* Praxis filozofija
* Praxis (časopis)

## Napomene

## Vanjske veze
* Praxis 1973 1-2:Postindustrijsko društvo i sloboda - Ivan Kuvačić 
* Praxis 1972 1-2:Spontanost i organizacija - Ivan Kuvačić
Rugby (Warwickshire)

**Rugby** je grad u engleskoj grofoviji Warwickshire, smješten na rijeci Avon, a koji ima formalni status trgovišta. Grad ima 61.988 stanovnika (prema popisu iz 2001.) ) što ga čini drugim najvećim gradom u grofoviji. Predstavlja dio Općine Rugby koja ima 91.600 stanovnika (procjena iz 2005.).

Rugby se nalazi 21&nbsp;km (13 milja) istočno od Coventryja, na istočnom rubu Warwickshirea, kraj granice sa Northamptonshireom i Leicestershireom.

Rugby je poznat kao kao mjesto gdje je nastao sport koji je po njemu dobio ime - rugby.

## Gradovi-pobratimia
Rugby je zbratimljen sa gradovima:

*  Évreux, Francuska. 
*  Rüsselsheim, Njemačka.

## Povezano
* Rugby (North Dakota)
* Rugby (Tennessee)

## Reference

## Vanjske veze
* The Rugby Observer  The Local Newspaper
* Yourhomepagein Rugby  Local Community Website
* Visit Rugby
* Rugby Tourism  
* Rugby Borough Council
* Rugby's Clock Towers Shopping Centre
* Rugby Local History Group 
* Subterranea Britannica on Rugby Radio Station
* Rugby Welsh RFC 
* The RFU
Exeter

**Exeter** ( [Ekseter]) je grad i distrikt od 122.064 stanovnika na jugozapadu Engleske, te administrativni centar (county town) grofovije Devon koja ima 773.077 stanovnika i vlastitog distrikta Exeter. Grad je jedan od najboljih primjera historijskog nastanka engleskih gradova koji su nikli za srednjeg vijeka iz rimsko-britskih naselja.

## Geografija
Exeter leži u grofoviji Devon, duž rijeke Exe tj. na početku njena estuarija, koji nakon 16 km ima ušće u La Manche.

## Historija
Exeter je vrlo staro naselje nastalo na važnom mjestu kod riječnog gaza preko rijeke Exe. Antičko britsko pleme Dumnonii napravilo je od njega svoju prijestolnicu. Nakon Rimskog osvajanja Britanije, Rimljani su ga pretvorili u svoj grad i nazvali *Isca Dumnoniorum*. Grad je bio polazna točka strateški važnog puta Fosse Way. Kako je za srednjeg vijeka Exeter bio prijestolnica jugozapadne Engleske, trpio je od brojnih napada i opsada.

Prvi engleski kralj Alfred Veliki (vladao od 871. do 899) uspio ga je dva put odbraniti od danskih Vikinga, prvo 877. i zatim oko 894. godine, ali je konačno zauzet 1003. godine. Ubrzo nakon tog 1068, nakon 18 dana opsade, grad se predao vojsci Williama Osvajača. Prvi ceh osnovali su 1466. krojači, nakon njih su i drugi zanatlije osnovali svoje, pa ih je bilo mnogo. Za engleskog građanskog rata grad je stao na stranu parlamenta, ali su ga okupirali rojalististi i držali u svojim rukama od 1643. do 1646. Još prije normanskog osvajanja Engleske Exeter je imao status borougha, a od 1537. ima status samostalne grofovije. Taj status imao je sve do reforme engleske lokalne uprave 1974.
 
## Znamenitosti i obrazovanje
Katedrala sv Petra, podignuta je za normanskih vremena, a posvećena 1133. Izgradnja današnje Katedrale započela je oko 1275., pa je podignuta u gotičkom stilu, tako da se razlikuje od dva starija normanska zvonika. Ostale značajne građevine su iz 14. vijeku; to su Gradska vijećnica (Guildhall), restaurirana između 1468. i 1470. godine, te normanski zamak koji je većim dijelom srušen 1744. U gradu od 1955. djeluje Univerzitet u Exeteru, nastao iz univerzitetskog koledža koji je osnovan 1922.

## Privreda i transport
Industrija Exetera proizvodi papir, poljoprivredne alate te predmete od kože i metala. Exeter ima i luku koja je kanalom povezana s morem, ali do nje mogu doploviti samo manji brodovi.

## Pobratimski gradovi
*  Rennes, Francuska
*  Bad Homburg vor der Höhe, Njemačka
*  Jaroslavlj, Rusija
*  Terracina, Italija

## Reference

## Vanjske veze

* Exeter City Council
Velika mađarska ravnica

**Velika mađarska ravnica**, ili **Veliki Alföld** ili samo **Alföld** (mađarski: *Nagy Alföld* ili samo *Alföld*  – ***Veliki Alfeld*** ili samo ***Alfeld***), je ravnica koja obuhvaća južni i centralni dio Mađarske kao i dijelove susjednih država. Smatra se dijelom Panonske nizine, odnosno sinoninom za Panonsku nizinu.

## Povezano
* Mala mađarska ravnica (Mali Alföld)

## Vanjske veze
* Körös Regional Archaeological Project : Neolithic and Copper Age archaeology in the Great Hungarian Plain
Londonski most

**Londonskiot most** (engleski: *London Bridge*) je most koji se nalazi na rijeci Temzi u Londonu, Engleska. Most povezuje londonski City sa Southwarkom u blizini Tower Bridga.

Most je službeno otvoren 17. marta 1973. godine, na mjestu starog mosta koji je datirao od 1729. godine. Londonski most predstavlja jedan od najnovijih u britanskoj prijestolnici.

Vjeruje se da su prvi most na toj lokaciji podigli Rimljani sredinom 1. vijeka, a što je omogućilo osnivanje grada Londinijuma.

## Reference
Prokurator (Drevni Rim)

**Prokurator** je bio visoki državni funkcioner u starom Rimu, najčešće namesnik provincije. Danas ovaj pojam označava državnog tužioca ili pravnika.

Naziv prokurator ima tri značenja:
# Visoki državni funkcioner u starom Rimu, te kasnije u Veneciji i dr.
# Onaj koji upravlja, upravnik imanja u nekim zemljama.
# Onaj koji kao opunomoćenik zastupa koga; posrednik.

U trećem značenju, onaj koji dobija punomoć da sklapa poslove za drugoga, nazivao se prokurist. To je takođe bilo ime za poslovođu preduzeća ili banke (onog koji je pravno zastupa).

U Francuskoj je državni prokurator ime za državnog tužioca.

## Antički Rim

U rimskom pravu, prokurator je bio zastupnik ili punomoćnik kojeg postavlja neka osoba sa ovlašćenjem da vodi sve ili neke određene poslove, naročito sudske. Prokurator je obično bio oslobođeni rob gospodara.

U doba carstva, od Oktavijana Avgusta, prokurator je bio visoki zvaničnik u carskoj administraciji. On je bio odgovoran za ubiranje poreza i upravu nad manjim provincijama. Prokuratori su postavljani iz redova vitezova (drugi po značaju stalež u Rimu, iza senatora), kao i oslobođenika. Obično se prevodi sa „namesnik“.

Npr. Judeja je, zajedno sa Idumejom i Samariji, od 6. do 66. godine činila provinciju na čelu sa prokuratorom, osim 41-44. godine, kada je ponovo postala vazalska kraljevina. Nalazila se u sastavu provincije Sirije, na čijem je čelu bio legat.

## Povezano

* Prokurist
* General-prokuror
Ventidije Kuman

**Ventidije Kuman** (*Ventidius Cumanus*, 1. vijek) bio je rimski velikodostojnik, poznat kao prokurator Judeje u periodu od 48. do 52. Kumanov mandat je bio obilježen stalnim napetostima i incidentima između njegovih trupa i jevrejskog stanovništva. Njegov neuspjeh da spriječi eskalaciju sukoba između Jevreja i Samaritanaca je doveo da njegov naređeni, guverner Sirije Gaj Umidije Durmije Kvadrat protiv njega pokrene istragu. Kuman je opozvan u Rim gdje ga je saslušao car Klaudije te nakon toga proglasio odgovornim za nasilje i osudio na izgnanstvo.
Sapun

**Sapun** je anionski surfaktant, koji se upotrebljava za pranje i čišćenje, dajući površinski aktivan anion u vodenom rastvoru. Sapuni su alkalne soli viših masnih kiselina. Industrijski se proizvode procesom saponifikacije, pri čemu se kao sirovine koriste prirodna ulja i masti, koje se obrađuju jakim rastvorom baze (najčešće natrijum hidroksid). Pri tome nastaje smjesa alkalnih soli masnih kiselina i glicerola.

## Djelovanje

Sapuni omogućavaju čišćenje zahvaljujući specifičnoj strukturi molekula. Molekule sapuna imaju hidrofilni dio, koji se rastvara u vodi i hidrofobni dio, koji rastvara nepolarne molekule masti. Masnoće koje su bile zadržane na koži ili tkanini kao prljavština, djelovanjem sapuna počinju da se rastvaraju u vodi zahvaljujući formiranju micela. Micele su sastavljene od nekoliko desetina ili stotina molekula, čije su hidrofilne grupe okrenute prema vodi, a hidrofobni lanci okrenuti jedan prema drugom. Hidrofobni dio rastvara masti iz prljavštine i omogućava njihovo uklanjanje u vodeni rastvor, u obliku emulzije.

## Proizvodnja
Saponifikacija se izvodi u kotlu, gdje se rastopljenoj masnoći dodaje jedan dio natrijum hidroksida, pri temperaturi 100&nbsp;°C, koja se postepeno povećava do 130&nbsp;°C. Najprije nastaje emulzija masti i luga, a nastavkom saponifikacije nastaje sapunski lijepak, kada se dodaje ostatak baze. Nakon dovoljnog kuhanja uz miješanje, dodaje se natrijum hlorid (ili njegov zasićeni rastvor), pri čemu nastaju dva sloja. Gornji sloj sadrži sapun i elektrolite, a donji sloj sadrži vodu, kuhinjsku so, bazu i nečistoće. Sirovi sapun se odvoji i dalje prerađuje na razne načine.
Osim postupka vruće saponifikacije, postoji i postupak hladne saponifikacije, koji se koristi kada masti i ulja sadrže dosta nižih ili nezasićenih masnih kiselina. Kod hladnog postupka saponifikacija se izvodi na temperaturi 30 - 35&nbsp;°C u otvorenim kotlovima. Sirovi sapun se mora sušiti, jer sadrži veću količinu vode. Osušeni sapun se na pilir-mašinama prevodi u oblik rezanaca ili pahuljica, a zatim vodi na prese, gdje se istiskuje kroz odgovarajuće otvore. Tako dobivena sapunska traka se siječe i dalje obrađuje u odgovarajući oblik.
Pamfil iz Aleksandrije

**Pamfil** (1. vijek) bio je grčki gramatičar, koji je pripadao školi Aristarha iz Samotrake. Poznat je kao autor pjesničkog leksikona u 95 tomova, koji je sadržavao sve, pa i najopskurnije, riječi poznate tadašnjem antičkom svijetu. Leksikon je izgubljen, ali je skraćena verzija iz 2. vijeka poslužila kao temelj leksikonu Hesihija iz Aleksandrije.

## Reference
Historija Kölna

Köln je najstariji grad u Njemačkoj, te kao takav ima izuzetno bogatu historiju.

Na prostoru današnjeg Kölna je u starom vijeku živjelo germansko pleme Ubi koji su osnovali prvo naselje. Rimljani su preuzeli njihovo naselje i nazvali ga Oppidum Ubiorum (Grad Uba) koji je bio značajna rimska vojna baza na granici prema Germanima (granica Rimskog Carstva je prolazila Rajnom). Grad je rodno mjesto Agripine mlađe, žene  Klaudija i majke Nerona. Agripina je isposlovala da njezin rodni grad 50. godine dobije status kolonije (rimskog civilnog naselja u kojem žive rimski građani). Kolonija je po Agripini dobila ime *Colonia Claudia Ara Agrippinensium*. Od naziva Colonia dolazi današnje ime grada (francuski Cologne). Grad je imao jedan od najdužih vodovoda u Rimskom carstvu koji je dovodio vodu s planine Eifel. 90. godine je postao glavni grad rimske provincije Germania Inferior.

Grad je bio središte Galskog carstva koje je pod vodstvom Postuma između 260. i 273. bilo nezavisno od rimske vlasti. 310. je car Konstantin sagradio most preko Rajne. 355. godine su grad zauzeli Alemani. Od 313. je grad sjedište biskupa. 455. su ga zauzeli Salijski Franci i učinili svojim glavnim gradom. Time je prestala rimska vlast, ali je grad ostao značajan centar i nakon seobi naroda kad je propala većina rimskih gradova.

U srednjem vijeku je Köln bio jedan od najznačajnijih gradova na zapadu Njemačke. Od 785. je bio sjedište nadbiskupa. Kölnski nadbiskup je bio jedan od najznačajnijih u Njemačkoj i izborni knez Svetog Rimskog Carstva (imao je pravo birati cara). Köln je imao status slobodnog carskog grada i bio je član Hanzeatske lige (udruženja trgovačkih gradova srednje i sjeverne Njemačke i baltičkog primorja). Zbog članstva u Hanzi se razvija trgovina i Köln postaje jedna od najvažnijih luka na Rajni.

Köln je izgubio status slobodnog carskog grada tokom Napoleonove vlasti. Nakon Napoleonovog pada i ukidanja Svetog Rimskog Carstva je postao dio Pruske. Od sredine 19. st. se razvija industrija i grad se brzo širi. Prostor uz Rajnu je zbog nalazišta ruda bio jedan od prvih centara razvoja industrije u Njemačkoj.

Nakon 1. svj. rata je Köln postao dio demilitariziranog Porajnja i u početku je bio pod britanskom okupacijom. Njemačka vojska se vraća 1936. po Hitlerovoj naredbi. Tokom 2. svj. rata je bio zapovjedni centar i pretrpio značajno bombardiranje. Nakon rata je obližnji grad Bonn postao glavni grad Savezne Republike Njemačke. Glavni grad novoosnovane pokrajine Sjeverna Rajna-Vestfalija je postao Düsseldorf koji je manji od Kölna. Time je Köln izgubio političko značenje, ali je ostao gospodarski centar. Obnovu grada nakon rata je vodio arhitekt Rudolf Schwarz.

## Vanjske veze

* Oldest Jewish Community north of the Alps was established in 321 AD
* Edicts of the "Kurfürstentum" of Cologne, 1461-1816 online
* Map of the Archbishopric of Cologne in 1789
Marin Barleti

**Marin Barleti** (, ) (oko 1450, Skadar - 1512. ili 1513) humanista, istoričar i katolički sveštenik, Albanskog ili možda Italijanskog porekla

Njegovo najpoznatije delo je biografija Skenderbega, *Historia de vita et gestis Scanderbegi Epirotarum principis* (Priča o životu i delima Skenderbega, kneza Epira), za koje su brojni autori utvrdili da poseduje brojne greške kojima se favorizuje ličnost Skenderbega  kao što je na primer Barletijeva tvrdnja da je sultan umro zbog bolesti pod zidinama Kroje 

Barleti je izmislio nepostojeću Skenderbegovu korespondenciju koju je čak i pogrešno datirao, kako bi potkrepio svoje interpretacije događaja.

## Reference
Kudžula Kadfiz

**Kudžula Kadfiz**, (vladao 30–80 CE) (kušanski jezik: *Κοζουλου Καδφιζου*, alsotakođer *Κοζολα Καδαφες*, Pali: Kujula Kasasa, drevni kineski:丘就卻, *Qiujiuque*) bio je kušanski princ koji je ujedinio Yuezhi konfederaciju u 1. vijeku i tako postao prvi kušanski car. Prema Rabatačkom natpisu je bio djed velikog kušanskog kralja Kaniške I.

## Vanjske veze
* Catalogue of coins of Kujula Kadphises
Izrada papira

**Proizvodnja papira** predstavlja proces kojim se izrađuje papir, materijal koji se u današnjem svijetu široko primjenjuje za pisanje i pakiranje.

Osnov procesa predstavlja razrijeđena otopina od vlakana u vodi, koja se suši, a potom provodi kroz sito kako bi se stvorila smjesa od slučajno spojenih vlakana. Potom se ona pritišće i suši kako bi se dobio papir. Glavna sirovina za izradu papira je tradicionalno bila drvena masa, ali se mogu koristiti pamuk i drugi tekstilni materijali.

## Literatura
* Herbert Holik "Handbook of paper and board", Wiley-VCH, 2006, , 9783527309979 
* Cookson, Lynda "How To Make Handmade Paper" ebook 
* Cropper, Mark (2004). *The Leaves We Write On*. London: Ellergreen Press
* Westerlund, Leslie C "Science and Practice of Handmade Paper" : 2004; WES
* Westerlund Leslie C. "How to Make a Papermaking Hydropulper" : 2007; WES
* Westerlund Leslie C. "How to Make a Papermaking Press" : 2007; WES
* Westerlund Leslie C. "Dictionary of Papermaking" : 2005; WES
* Westerlund Leslie. C."How to Make a Papermaking Mould and Deckle" ; 2007; WES
* Westerlund Leslie. C. "How to Make a Papermaking Couching L'Transfer Curve" ;2007;WES
* Westerlund Leslie. C. " How to Make Smooth Papermaking Technology" ;Westerlund Eco Services; Rockingham; W.Australia. 2008.
* Westerlund L.C., Ho G., Anda M., Wood D., Koshy K.C., (2008) Case Study of Technology Transfer to a Fiji Rural Village using an Improved ‘Sustainable Turnkey Approach’. Technologies and Strategic Management of Sustainable Biosystems; First International Conference. Murdoch University. W.Australia.6-9 July 2008.
Žumance

**Žumance**, ili **žumanjak**, dio jajeta, žute boje, što sadrži rezervnu tvar za hranu zametka. Žumance slobodno visi u bjelancu o dvjema zavojitim nitima (*[[halaze]]*), koje žumance održavaju u sredini jajeta. Prije oplodnje, žumance i blastodisk tvore jednu stanicu, jedan od rijetkih primjera gdje se stanica može vidjeti golim okom.

## Povezano

* bjelance
* žumančana vreća
Margarin

## Historija
Prvi put je proizveden u Francuskoj u prošlom veku
.

## Opis
**Margarin** je prema definiciji emulzija vode u ulju dobivena miješanjem i kristalizacijom tekućih sjemenskih biljnih ulja i čvrstih tropskih biljnih masti.

Margarini nove generacije obogaćeni su vitaminima, najčešće E, A i D, ne sadrže kolesterol ni transmasne kiseline, sadrže optimalan omjer jednostruko i višestruko nezasićenih masnih kiselina, a proizvode se od pomno odabranih sirovina visoke kvalitete.

Margarin kakav koristimo danas prošao je kroz mnoge promjene od vremena kada je nastao još davne 1869. i uvijek su promjene vođene idejom da se napravi bolji i zdraviji proizvod. Tako su nastali margarini različitih namjena i svojstava, tvrđi namijenjeni pripravi raznih jela i slastica i mazivi obogaćeni vitaminima, s manjim ili većim udjelom masnoće. Nekada se margarin proizvodio djelimičnim očvršćivanjem biljnih ulja. Taj je postupak generirao stvaranje malog udjela nepoželjnih trans masnih kiselina, ali i taj mali udio bio je dovoljan da se margarinu, neopravdano, pripiše negativni nutricionistički predznak.

Što su zapravo trans masne kiseline? Nezasićene masne kiseline u trans formi ili trans masne kiseline, prirodno se nalaze u hrani koja sadrži masnoće životinjskog porijekla, a u procesnoj prehrambenoj industriji nastaju prilikom postupka očvršćivanja biljnog ulja do čvrste masti. U posljednje vrijeme sve više ih se povezuje sa povećanjem rizika od bolesti srca i krvožilnog sustava.

Kako su znanstvena saznanja o trans masnim kiselinama i masnoćama općenito, bivala temeljitija to je veći bio napredak u poboljšanju svojstava margarina. Oslanjajući se na najnovija otkrića i znanstveno dokazane tvrdnje, u tehnologiju proizvodnje margarina ugrađivani su novi procesi i nove sirovine. Tako su nastali “ziro-trans“ margarini.

Moderni margarini kakve danas proizvode napredni proizvođači, u potpunosti udovoljavaju današnjim visokim nutricionističkim kriterijima. Ne sadrže trans masne kiseline, a obzirom da se proizvode od biljnih masnoća, ne sadrže ni kolesterol. Bogati su u mastima topivim vitaminima i tako osiguravaju apsorpciju tih neophonih sastojaka. Postoje namjenski margarini za pripremu jela i slastica, mazivi margarini s optimalnim sastavom masnoća, raznim okusima.

## Vanjske veze

* One-hour Radio Broadcast on Margarine in Canada (Deconstructing Dinner) 
* Hyfoma about margarine
Namaz (hrana)

**Namaz** je hrana koja se zbog svoje konzistencije lako maže na kruh i ostale proizvode od raznoraznih žitarica, poput lepinje, dvopeka, keksa npr. krekera, peciva od lisnatog tijesta ili palačinke.

Namazi mogu biti slatki ili slani, biljnog ili životinjskog porijekla. Također su mogući i miješani oblici. Priprema se industrijski i nalaze se u prodaji ili domaći namazi umiješani po raznim recepturama.

## Slani namazi

Slani namazi mogu se pripremiti od ribe (npr. konzervirane tune ili srdela, lososa), mesa (npr. Tatarski biftek od svježe sirove goveđe pisanice), jetre u obliku raznih pašteta, više ili manje pikantnih, ovisno o začinima koji se u njih dodaju.

Razni namazi biljnog porijekla poput humusa (orijentalnog namaza od slanutka), namazi sa svježim sirom ili gorgonzolom, crvenim lukom, a maslac ili margarin uobičajno mogu poslužiti kao samostalni namaz ili je temelj smjese.

Također i svinjska mast može poslužiti kao namaz ili osnova u koju se dodaju fino usitnjeni čvarci, panceta, papar i drugi začini. Od sitno nasjeckane pancete ili slanine uz dodatak peršina, češnjaka, soli, papra dobije se namaz (pešt ili zaseka) koji se može namazati ili se dodaje raznim jušnim jelima (maneštrama) od graha ili kiselog kupusa.

Vegetarijanski namazi obično se rade od svježeg tofua, raznih vrsta povrća (npr. patlidžana, avokada, romanescoa, gljiva, graha), s dodacima sjemenki (npr. bučinih, suncokretovih, sezamovih, bademovih) i raznim začinima. Omiljeni vegetarijanski nazamazi su maslac od kikirikija ili sezama. Također postoje i razne vrste namaza koje se rade od ekstrakta kvasca uz dodatak nekih drugih sastojaka, a najpoznatiji među takvim namazima su marmite, vegemite, promite, cenovis, te bovril.

Česti sastojak raznih namaza su sitno nasjeckani ukiseljeni krastavci, kapare, feferoni, hren, masline, češnjak, limunov sok, jaja (koja mogu biti i glavni sastojak nekog namaza), kiselo ili slatko vrhnje, majoneza, senf, razne vrste jestivih ulja, ocat, a od začina su najčešći sol, papar, ljuta ili slatka začinska paprika, svježi bosiljak, peršin, celer, sojin, worcester ili tabasco umak, konjak, vino.

U Meksiku se tradicionalno radi Guacamole, namaz (umak) kojemu je glavni sastojak avokado.

## Slatki namazi

Prirodni slaki namaz je med, javorov sirup, razne domaće ili industrijski pripremljene marmelade, džemovi, pekmezi, zatim maslac od kikirikija i maslac od lješnjaka, namazi od lješnjaka, rogača, ili čokolade. Neki od tih namaza premazuju se samostalno na vafle ili na kruh već premazan maslacem ili margarinom.

## Vanjske veze
Castellum

**Castellum** je naziv koji su Rimljani koristili za manje, izolirano utvrđenje, a koje je obično služilo kao osmatračnica ili signalna stanica. Riječ castellum u latinskom jeziku predstavlja umanjenicu za riječ *[[kastrum|castrum]]*, koja je označavala utvrđeni vojni logor. Izraz castellum je kasnije poslužio kao korijen riječi za manja utvrđenja odnosno zamkove u mnogim evropskim jezicima (uključujući i izraz "kaštel" u Hrvatskoj).
Nasi

**Nāśī’** (**נָשִׂיא**) je hebrejska titula koja je prvotno označavala kneza u biblijskom hebrejskom, patrijarha (Sanhedrina) u mišnajskom hebrejskom, odnosno predsjednika u modernom hebrejskom.

## Vanjske veze
* Sanhedrin history
* Perspectives on transformational leadership in the Sanhedrin
* Jewish Encyclopedia: Nasi
Marmelada

**Marmelada** /od port. * 'marmelada' *, =* 'dunjin pripravak' *, čiji je korijen u grčkoj riječi *melimēlon*./ Slatki pripravak izvorno priređivan od dunje, i poznat u Engleskoj još od 15. stoljeća. Danas se proizvodi od raznih citrusa i drugog voća. Marmelada je industrijski proizvedena gusta smjesa od ukuhanog voća, idealna za mazanje na kruh i kolače, a daje dodatni okus tortama, roladama i čajnom pecivu. Priprema se od svih vrsta voća, često se i kombinira više vrsta. U načelu se sirovo ili prokuhano voće protisne kako bi nestali i posljednji tragovi neraskuhanih komadića. Pripremanje marmelade se može ubrzati dodavanjem sredstava za želiranje, jer inače kuhanje dugo traje.

## Povezano
* Pekmez
* Džem
Maslac

**Maslac** je mliječni proizvod koji se dobiva bućkanjem slatkog ili kiselog vrhnja. Koristi se na sobnoj temperaturi kao namaz, topljenjem se može koristiti kao mast u kuhanju na razne načine, a ima i još načina korištenja.

Maslac se najčešće radi od kravljeg mlijeka, no može se raditi i od mlijeka drugih životinja poput ovce, koze i drugih. Pravi se miješanjem mlijeka ili kajmaka kako bi se odvojile kuglice masti od mlaćenice. Maslacu se tijekom proizvodnje dodaje sol kako bi se očuvao, naročito tijekom dostave, iako danas ona ima manju ulogu zbog hladnjaka.
## Opis
Pri bućkanju sjedinjuju se sitni djelići masti najprije u manje, zatim u veće grudice, a tekućina koja ostaje od bućkanja i cijeđenja maslaca zove se mlaćenica.
U mljekarskoj industriji maslac se proizvodi u posebnim separatorima. Maslac proizveden u industrijskom pogonu može sadržavati do 2% kuhinjske soli i može se bojiti prirodnom bojom.
Razlikuje se nekoliko vrsta maslaca: maslac I. kvalitete, maslac II. kvalitete i domaći maslac. Dobar malac ima svojstven ugodan miris i okus, a okus maslaca ovisi i o hrani krave.

S obzirom da je maslac u suštini samo mliječna mast, sadrži samo tragove laktoze, stoga umjereno jedenje ne predstavlja problem ljudima s osjetljivošću na laktozu. Maslac ima visoku količinu zasićenih masti.

## Skladištenje i čuvanje
Maslac se čuva do 14 dana na temperaturi do +5&nbsp;°C, a dulje od 14 dana na temperaturi do -20&nbsp;°C ili nižoj. Maslac u hladnjaku može trajati više mjeseci, a može se i zamrznuti kako bi se rok trajanja produžio.
Senf

**Senf** je gusti začin u obliku umaka/namaza koji se proizvodi iz sjemenki biljke gorušice.

Da bi se stvorio ovaj začin prvo je potrebno samljeti sjemenke gorušice, te se onda taj prah pomiješati vodom, octom te drugim tekućinama. Ponekad se u ovu mješavinu mogu dodati još i drugi okusi i začini.

Jaki senf može prouzročiti suzenje očiju, ljuti okus u ustima i na nepcu te osjećaj topline u nosnim putevima. Takve vrste senfa mogu također izazvati i alergijske reakcije. Zbog toga se od 2005. godine na svim proizvodima u Europskoj uniji mora označiti ako u sebi sadržavaju senf.
Gamalijel

: *Ovo je članak o Gamalijelu Starijem. Za istoimene ličnosti i druge upotrebe naziva v. [[Gamalijel (razvrstavanje)]]

*'Gamalijel Stariji** ili Rabin **Gamalijel I*' bio je vodeći autoritet [[Jevreji|jevrejskog]] [[Sanhedrin]]a u sredini 1. vijeka. Bio je unuk velikog jevrejskog učitelja [[Hilel Stariji|Hilela Starijeg]], a umro je oko dvadeset godina prije [[Prvi jevrejsko-rimski rat|uništenja]] [[Drugi hram|Drugog hrama]] u Jeruzalemu. Imao je sina, koga je prozvao [[Shimon ben Gamliel|Simeon]] po vlastitom ocu, i kćer čija se kćer (tj. Gamalijelova unuka) udala za svećenika po imenu Simon ben Nathanael. Ime *Gamalijel* (Gamaliel) je [[grčki jezik|grčki]] oblik [[jevrejski jezici|hebrejske]] riječi koja znači *Božja nagrada''.

U kršćanskoj tradiciji se Gamalijel slavi kao farizejski doktor jevrejskog prava, koji je podučavao Apostola Pavla; Djela apostolska prikazuju Gamalijela kao čovjeka s velikim ugledom.

## Reference

## Vanjske veze
* The Jewish Encyclopedia on Gamaliel I
* Perspectives on Transformational Leadership in the Sanhedrin of Ancient Judaism
51.

Godina **51.** (**[[rimske brojke|LI]]**) bila je redovna godina koja počinje u petak u julijanskom kalendaru. U svoje vrijeme je bila poznata kao **Godina konzulstva Cezar ili Scipiona** ili, rjeđe, **godina 804. ''[[Ab urbe condita]]**''. Oznaka "51." za ovu godinu se koristi od ranog srednjeg vijeka, kada je kalendarska era Anno Domini u Evropi postala glavna metoda za imenovanje godina.

__NOTOC__
## Događaji
* Car Klaudije i Tit Flavije Vespazijan služe kao rimski konzuli.
* Partski kralj Vonon II umire nekoliko mjeseci nakon što je stupio na prijestolje, te ga nasljeđuje sin Vologas I. 
* U Poslanici Galaćanima, Pavle podržava odvajanje kršćanstva od judaizma.
* U Britaniji rimski guverner Publije Ostorije tuče Karataka koji je vodio pobunjene Silure na teritoriji Ordovika u današnjem centralnom Walesu. Karatak traži utočište kod Kartimandue, kraljice Briganata u današnjoj sjevernoj Engleskoj, ali ga ona, nastojeći očuvati savezništvo s Rimom, zarobljava i izručuje Ostorije. Usprkos gubitku svog vođe, Siluri nastavljaju borbu protiv Rimljana.
* Seneka određuje da Bur, pretorijanski prefekt (51–62) postane nadležan za odgoj i obrazovanje carskog prijestonasljednika Nerona.
* Zarobljeni Karatak je u lancima sproveden u trijumfalnoj povorci u Rimu, ali njegovo dostojanstveno držanje potakne cara Klaudija da mu poštedi život i omogući da zajedno sa porodicom živi u glavnom gradu Carstva kao slobodni podanik.
* Pavle iz Tarza počinje svoju drugu misiju (približni datum).
* Napisana Prva poslanica Solunjanima, knjiga Novog zavjeta (mogući datum).

## Rođenja
* 24.10. – Tit Flavije Domicijan, rimski car (u. 96.)

## Smrti
* Lucije Vitelije Stariji, rimski konzul i guverner Sirije (r. 5. pne.)
* Gotarz II od Partije, vladar Partskog Carstva
* Vonon II od Partije, vladar Partskog Carstva
Vonon II od Partije

**Vonon II od Partije** (? - 51) bio je partski kralj iz dinastije Arsakida, koji je nakratko vladao godine 51. Bio je brat kralja Gotarza II, a prije dolaska na prijestolje je služio kao guverner Medije. Naslijedio je Gotarza, ali je samo nakon nekoliko mjeseci vladavine umro. Naslijedio ga je sin Vologas I od Partije.

Vonon je, usprkos kratke vladavine, poznat po tome što je bio otac petorice kraljeva - četvorica (Vologas I, Pakor II; Osroj I i Mitridat IV su vladali Partijom, a peti, Tiridat I, Armenijom.

## Reference

* Josephus, *Jevrejske starine*, xx, 3, 4.
* Tacitus, *[[Anali (Tacit)|Annals]]*, xii, 14.
Vologas I od Partije

**Vologas I od Partije** (, na perzijskom poznat kao "Balaš" ili "Valakš", ? - 78) bio je Partsko Carstvo|partski kralj iz dinastije Arsakida, koji je vladao od 51. do 78.

Vologas je bio sin kralja Vonona II i njegove grčke priležnice. Oca je naslijedio njegove smrti godine 51. Poslije dolaska na vlast je okupirao Mediju Atropatenu i dao je na vlast svom bratu Pakoru II. Poslije je napao i osvojio Armeniju te je dao na upravu svom bratu Tiridatu. Taj je čin godine 54. doveo do dugog i iscrpljujućeg rata sa Rimskim Carstvom, u kome je Partima rimski vojskovođa Korbulon nanio brojne poraze.

Vologasovo carstvo se našlo i pod udarom sa istoka, te bilo oslabljeno napadima nomadskih Daha i Saka, kao i pobunom Hirkanijaca koji su izborili nezavisnost. Zbog problema na istoku je, prema Flaviju Josipu morao odustati i od planova da pod neposrednu partsku vlast stavi Adijabenu. Zbog svega je godine 63. sklopio mir sa Rimljanima; Tiridat je priznat kao armenski kralja, ali je prethodno morao otići u Rim da primi dijadem od Nerona i tako simbolički postane rimski vazal. Zahvaljujući tome, Arsakidi su postali vladajuća dinastija u Armeniji.

Vologas je poslije toga ostao u dobrim odnosima sa Neronom i, prema Svetoniju, slavio uspomenu na njega. Nakon Neronove smrti je nastojao ostvariti dobre odnose sa novim carem Vespazijanom te mu je u Godini četiri cara ponudio 40.000 strijelaca za rat protiv Vitelija. Međutim, kada su Alani provalili preko Kavkaza u Mediju, uzalud je molio Vespazijana za pomoć. Umro je godine 78. a naslijedio ga je sin Vologas II.

Vologasova duga vladavina je ostala upamćena i po tome što se u Partskom Carstvu, odnosno Perziji počeo bilježiti trend de-helenizacije, odnosno odbacivanja helenističkih kulturnih uticaja i povratak starim ahemenidskim korijenima. Vologas je počeo mijenjati dotadašnja grčka imena partskih gradova, te prestao upotrebljavati grčki kao službeni jezik, odnosno grčki alfabet kao službeno pismo, zamijenivši ga aramejskim. Zoroastrička tradicija mu pripisuje prikupljanje razasutih i davno zaboravljenih avestanskih tekstova.
Ordoviki

**Ordoviki** () je bilo britsko pleme koje je u 1. vijeku živjelo na području današnjeg Walesa. Njihovo područje se nalazilo između Silura na jugu i Deceangla na sjeveroistoku. Tacit ih je opisao kao uzgajivače ovaca koji su živjeli u brdskim utvrđenjima.

Nekoliko godina nakon rimske invazije je Karatak, bivši poglavica Katuvelauna, stao na čelo Silura kako bi vodio borbu protiv rimskih osvajača. Tom ustanku su se priključili i Ordoviki, ali ih je nakon nekoliko godina mukotrpnih borbi godine 51. uspio poraziti rimski guverner Publije Ostorije Skapula. Ordoviki su tada na neko vrijeme prihvatili rimsku vlast, ali su se 70-ih ponovno pobunili i uspjeli uništiti jedan rimski konjički eskadron.

Zbog toga je godine 77/78. protiv njih pohod pokrenuo Gnej Julije Agrikola, i prema Tacitovim navodima, uspio istrijebiti cijelo pleme.

U 19. vijeku je geolog Charles Lapworth po njima nazvao geološku eru poznatu kao ordovicij.

## Vanjske veze
* Ordovices  at Roman-Britain.org 
* Ordovices  at Romans in Britain
Kartimandua

**Kartimandua** (, vladala cca. 43-69) bila je kraljica britskog plemena Briganti. Na vlast je došla u vrijeme rimske invazije na Britaniju te organizirala veliku konfederaciju plemena koja su se priklonila rimskim osvajačima. Tacit nju i njegog supruga Venucija opisuje kao vrijedne i odane rimske saveznike. Godine 51. je tako pobunjeničkog vođu Karataka izručila Rimljanima nakon što je kod nje pokušao pronaći utočište poslije poraza. Kartimandua je za taj čin od cara Klaudija primila obilnu novčanu nagradu. Godine 57. se pak razvela od svog muža kako bi se udala za njegovog štitonošu Velokata. To je dovelo do svađe među bivšim supružnicima, koja je eskalirala kada je Kartimandua zarobila Venucijeve rođake. Bijesni Venucije je protiv nje digao ustanak, ugušen tek uz intervencijom IX hispanske legije pod Cezijem Nasikom. Dvanaest godina kasnije je Venucije digao novi ustanak, ali ovaj put Rimljani, prezauzeti metežom nastalim u Godini četiri cara nisu mogli poslati legije, pa je svrgnuta i protjerana, nakon čega nestaje iz historijskih zapisa. 
 
## Vanjske veze

* Cartimandua, Queen of the Brigantes 
* Brigantes Nation
* Brigantes  at Romans in Britain
* The Heroic Age: Brigantia, Cartimandua and Gwenhwyfar
Sekst Afranije Bur

**Sekst Afranije Bur** (*Sextus Afranius Burrus*, 1 - 62) bio je rimski oficir i velikodostojnik poznat kao pretorijanski prefekt, odnosno jedan od najbližih suradnika i savjetnika cara Nerona u prvim godinama njegove vladavine.

Bur je na mjesto pretorijanskog prefekta došao za vladavine cara Klaudija, a na podstrek njegove supruge Agripine Mlađe, koja je nastojala preko Bura svom sinu Neronu osigurati prijestolje. Antički izvori navode kako su Bur i Seneka prvih osam godina Neronove vladavine Rimu pružili koliko-toliku stabilnu i efikasnu državnu upravu. Bur je bio među Neronovim velikodostojnicima koji se složio s planovima za ubistvo Agripine. Međutim, s vremenom je izgubio uticaj na cara. Umro je 62. a špekuliralo se kako bi uzrok moglo biti trovanje.

## Povezano
Afrania (gens)
Gorušica

**Gorušica** je naziv za skupinu biljnih vrsta roda *[[Brassica]]* i *[[Sinapis]]* čije se malo gorušičino sjemenje koristi kao začin tako što se mljevenjem i miješaju s vodom, octom i drugim tekućinama kako bi se pretvorile u začin poznat kao senf. Sjemenke se također prešaju kako bi se stvorilo gorušičino ulje, dok se jestivo lišće može se jesti kao gorušičino zelenje.

Blaga bijela gorušica (*[[Bijela Gorušica|Sinapis hirta]]*) raste divlje u Sjevernoj Africi, na Bliskom istoku i na europskom dijelu mediterana, od kuda se kultivacijom proširila po cijelom planetu.

Smeđa ili Indijska gorušica (*[[Brassica juncea]]*), koja izvorno potječe iz podnožja Himalaje, se komercijalno sadi u Ujedinjenom Kraljevstvu, Kanadi i SAD-u.

Crna gorušica (*[[Crna slačica|Brassica nigra]]*) se u komercijalne svrhe sadi u Argentini, Čileu, SAD-u i nekim europskim zemljama.

U Kanadi se uzgaja 90% sveg gorušičinog sjemenja za međunarodno tržište. Kanadska provincija Saskatchewan proizvodi za gotovo polovicu svjetske potrebe za gorušičinim sjemenjem.

Osim gorušice, u rod *Brassica* također se ubraja kupus (zelje), kelj, cvjetača (karfiol, kaul), uljana repica i repa.

Iako su neke varijacije gorušice dobro ustoličeni usjevi u helenističkoj kulturi i u rimskom carstvu.

Divlji oblici gorušice i njezinih srodnika rotkve, rotkvica i repe mogu se pronaći u cijeloj zapadnoj Aziji i Europi, što nam govori da je njezina domestizacija odigrala negdje u tom području.

Nedavno je bilo nekoliko istraživanja u različitosti gorušica koje imaju visoki sadržaj ulja za upotrebu u proizvodnji biodizela, tj. obnovljivog tekućeg goriva sličnog dizelu. Biodizel napravljen iz gorušičina ulja ima dobra svojstva hladnog toka i ketanove brojčane podatke, tj. ketanove brojeve. Ostatak mesa gorušice koji je ostao iz istiskanja ulja za biodizel se također pokazao korisnim pesticidom.

Do sada je promatrana jedna zanimljiva genetska veza između mnogih vrsta gorušice i ostalih biljaka iz roda *Brassica* koja je nazvana trokut u-a.

## Povezano
* Crna slačica
Prva poslanica Solunjanima

**Prva poslanica Solunjanima** je jedna od knjiga Novoga zavjeta i Biblije. Smatra se, da je ovo prva Pavlova poslanica, napisana 52. godine i koliko je do sada poznato, to je najstariji postojeći kršćanski pisani dokument (Evanđelja su napisana desetak godina kasnije). Biblijska kratica knjige je 1 Sol.

U ranim kršćanskim spisima vjerovalo se, da je Pavao napisao ovu poslanicu u Ateni, nakon što se Timotej vratio iz Makedonije s vijestima o kršćanima u Solunu. Suvremeni učenjaci, smatraju da je Pavao poslanicu napisao u Korintu.

Poslanica ima 5 poglavlja. Prva tri su pisana osobnim stilom, dok se u posljednja dva raspravlja o doktrinama. Pavao je napisao poslanicu s glavnim ciljem, da ohrabri kršćane u Solunu. Smatra se, da su oni prije obraćenja bili pogani, koji su se klanjali idolima. To spominje Pavao u ovoj poslanici: "...kako se od idola obratiste k Bogu da biste služili Bogu živomu i istinskomu (1 Sol 1,9)" . Pavao je proveo s njima samo 5 tjedana i brinuo se, da li su ostali kršćani i nakon njegova odlaska za Atenu. Pavao je želio ponovno doći k njima, ali nije mogao pa je poslao svog suradnika Timoteja u Solun. On se vratio s ohrabrujućim vijestima (Solunjani su među ostalim proširili kršćanstvo po Makedoniji i Ahaji), ali i sa spoznajom, da su Solunjani krivilo razumijeli dio Pavlova učenja o kršćanstvu. Stoga je Pavao napisao ovu poslanicu, da ispravi njihove krive predodžbe i da ih ohrabri u vjeri: "Uostalom, braćo, molimo vas i zaklinjemo u Gospodinu Isusu: primili ste od nas kako treba da živite da biste ugodili Bogu. Vi tako i živite pa sve više napredujete! (1 Sol 4,1)".

Pavao se sjeća svog boravka u Solunu (zajedno s Timotejem i Silvanom) i piše vrlo osobno: "Ali bili smo među vama nježni kao majka što hrani i njeguje svoju djecu. Tako, puni ljubavi prema vama, htjedosmo vam predati ne samo evanđelje Božje nego i naše duše jer ste nam omiljeli (1 Sol 2,7-8)". Propovijedali su im Evanđelje, poticali ih da žive dostojno Boga, ali su i radili da im ne bi bili na teret. Potiče ih, da se sudržavaju od bludnosti i pohotnih strasti: "Bog nas, doista, nije pozvao na nečistoću, nego na svetost. Prema tome, tko to odbacuje, ne odbacuje čovjeka nego Boga koji svoga Duha Svetoga udahnjuje u vas (1 Sol 4,7-8)". Piše im o ponovnom Kristovom dolasku i kako će prvi uskrsnuti mrtvi u Kristu, a nakon njih živi preostali vjernici. Poziva ih na budnost u iščekivanju Krista, potiče ih da čine dobro i da pomognu onima koji su slabi u vjeri. Na kraju poslanice Pavao ih pozdravlja i blagoslivlja te moli da se poslanica pročita svoj braći.

## Reference
52.

: *Za strip v. [[52 (strip)]].*

Godina **52.** (**[[rimske brojke|LII]]**) bila je prijestupna godina koja počinje u subotu u julijanskom kalendaru. U svoje vrijeme je bila poznata kao **Godina konzulstva Sule ili Otona** ili, rjeđe, **godina 805. ''[[Ab urbe condita]]***. Oznaka "52." za ovu godinu se koristi od ranog srednjeg vijeka, kada je [[kalendarska era]] [[Anno Domini]] u Evropi postala glavna metoda za imenovanje godina.

__NOTOC__
== Događaji ==
* Rimski car [[Klaudije]] nastoji staviti pod kontrolu [[Fucinsko jezero]] započevši iskopavanje 5,6&nbsp;km dugog [[tunel]]a kroz *Monte Salviano* - pothvat u kome će sudjelovati 30.000 radnika i trajati jedanaest godina.
* U [[Kina|Kini]] pod [[dinastija Han|dinastijom Han]] napisan *Yuejue Shu*, prvi kineski [[geografski leksikon]].
* [[Apostol Toma|Sveti Toma]], jedan od dvanaest [[Isus]]ovih učenika, se po predaji iskrcava u [[Kodungallur]]u u današnjoj [[Indija|Indiji]] kako bi propovijedao [[Radosna vijest|Evanđelje]]; [[Martomanska crkva]], [[Siro-malabarska katolička crkva]], [[Malankarska pravoslavna sirijska crkva]] i [[Asirijska crkva Istoka]] tvrde da od njega vuku porijeklo.
* U [[Drevni Rim|Rimu]] car Klaudije donosi novi [[rimsko pravo|zakon]] kojim je prvi put zabranjeno ubijanje starih i obogaljenih [[historija ropstva|robova]]. 
* [[Ananija]], prvosvećenik [[Jeruzalem]]a, poslan je u [[Rim]] nakon optužbi za nasilje.
* [[Barea Soranus|Barea Soran]] služi kao *consul suffectus'' u Rimu.
* Plinije Stariji piše o svojim ratnim iskustvima u Germaniji. 
* Tiridat I, brat Vologasa I, dolazi na vlast u Armeniji, učinivši tu zemlju neprijateljem Rima.
* U Britaniji rimski guverner Publius Ostorius Scapula umire tokom pohoda protiv Silura u današnjem južnom Walesu. Nakon njegova smrti Siluri nanose težak poraz Drugoj legiji. Rimsku poziciju konsolidira tek dolazak novog guvernera Aula Didija Gala, koji guši ustanak, ali ne poduzima nove ofenzivne operacije.

## Rođenja
*

## Smrti
* Publius Ostorius Scapula, rimski guverner Britanije
* Carica Guo Shengtong
Salvia divinorum

***Salvia divinorum*** je naziv psihoaktivne biljke koja može izazvati disocijativne efekte. Njeno prirodno stanište su šume u izolovanim područjima Sierra Mazateca u području Oaxaca u Meksiku. Biljka može da poraste do metra u visinu. Koristili su je šamani Masateka da bi izazvali izmenjeno stanje svesti tokom svojih seansi.
Međunarodna kontrolna komisija

**Međunarodna kontrolna komisija** () je komisija koja je formirana na osnovu odluke Šest velikih sila od 29. jula 1913. na konstitutivnoj sednici održanoj 15. oktobra 1913. godine.

## Članovi komisije
* Léon-Alphonse-Thadée Krajewski (Francuska)
* Harry Harling Lamb (od 1. januara 1919. Sir Harry Harling Lamb) (Ujedinjeno Kraljevstvo)
* Alessandro Leoni (Italija)
* Aleksandr Mihajlovič Petrjaev () (Rusija)
* Aristoteles Petrović (Austrougarska)
* Julius Winckel (Nemačka)
* Ahmet Myfit Neki Bej Libohova (Albanija)
﻿
## Vanjske veze
* Tekst o komisiji na internet sajtu Archontology.org
Hugh Jackman

**Hugh Michael Jackman** (Sydney, 12. listopada 1968.) australski je filmski i televizijski glumac i producent.

Rođen je u Sydneyu u Novom Južnom Walesu kao najmlađi od petero djece. Roditelji su mu Englezi. Majka ih je napustila kad je imao osam godina. Ostao je sa ocem računovođom i braćom i sestrama. Završio je dječačku gimnaziju, diplomirao komunikacije, a kasnije je stekao i glumačko obrazovanje na raznim mjestima. U školi se posvetio raznim sportovima, ali i glumi, posebice u mjuziklima. Kasnije je za nastup u mjuziklu dobio nagradu Tony, a dodjelu iste vodio je tri puta zaredom.

Proslavio se mjuziklom *[[Oklahoma (mjuzikl)|Oklahoma]]* i serijom *Correli* gdje je upoznao svoju buduću suprugu. Glumi od 1994. godine, a dosada je ostvario 26 uloga. Najpamtljivije uloge su mu u filmovima: *[[X-Men (2000)|X-Men]]*, *[[Van Helsing (2004)|Van Helsing]]*, *[[Kate i Leopold]]* (s Meg Ryan), *[[Operacija Swordfish]]* (s Halle Berry) i *[[Australija (2008)|Australija]]* (s Nicole Kidman).

Snimajući film *Van Helsing* umalo je umro zbog srčanih problema, ali je izjavio da mu je najzahtjevniji film *The Fountain* u kojem glumi tri uloge. Nije bio prvi izbor za ulogu Wolverinea, ali se pokazao kao sjajan izbor, jer su filmovi postigli veliki uspjeh. Visok je 190 centimetara, što je za oko 30 više od njegovog lika u stripu. Snimatelji su tome doskočili snimajući ga iz različitih uglova i od pojasa naviše da bi ga prikazali nižim.

Veliki je filantrop, pa je 100.000 dolara donirao dvjema dobrotvornim organizacijama.
Imenovan je i ambasadorom dobre volje u Južnoj Koreji. Jako dobro pjeva i pleše. Časopis People smjestio ga je na vrh svog popisa "Najseksi ljudi na svijetu" za 2008. godinu. Oženjen je za Deborah Furness s kojom je posvojio dvoje djece.

## Filmografija
* X-Men (2000.)
* X2: X-Men United (2003.)
* Van Helsing (2004.)

## Vanjske veze

*
Hasan Izet-paša

**Hasan Izet-paša** (Akšaraj, Istanbul 1871 - 3 mart 1931) je bio general vojske Osmanskog carstva. Završio je vojnu školu () 1890. i Vojnu akademiju () 1893. godine. Obavljao je dužnosti oficira u 4. armiji od 14. aprila 1894. godine. Pošto je 1897. bio unapređen u čin majora, počeo je da obavlja svoje oficirske zadatke u armiji Elasson (). Tokom Prvog balkanskog rata komandovao je 2. Neset-beg divizijom () koja je bila locirana na Čataldža frontu.

Tokom Prvog svetskog rata je komandovao trećom armijom Osmanskog carstva. Odrekao se položaja komandanta treće armije 18. decembra 1914.

## Literatura
* The Encyclopеdia Britannica: Vol XXXII, 1922, Hugh Chisholm, stranica 803.