open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Karlo Paržik

**Karlo Paržik** je  arhitekta, rođen  1857. u Jičínu, današnja Češka, a umro u Sarajevu, 16. juna 1942. godine. Završio je akademiju likovnih umjetnosti, arhitekturu i građevinarstvo. U Sarajevo je došao sa 26 godina, gdje je djelovao gotovo 60 godina.

Pokazao je izuzetnu sposobnost izražavanja u duhu istoricizma.

Njegovo prvo djelo je zgrada mirovinske zaklade iz 1886. godine, tada najveća u gradu, gdje je pokazao znalačku primjenu „službenog“ stila neorenesanse i besprijekornu tačnost. Iako je tokom djelovanja bio u potpunosti ovladao interpretacijom tradicionalne kulture, Paržik nije učinio dodatni pomak u smislu traženja novog arhitektonskog izraza. Kruto držanje načela historicizma ostaće karakteristika svih njegovih djela i on nikad nije prihvatio secesijsku slobodu.

U njegovoj arhitekturi istoricizma pročelja imaju najveću vrijednost.
## Ostvarenja
* Muzej grada Sarajeva (Šerijatska sudačka škola) je među njegovim prvim realizovanim projektima. Urađena je u bogatom pseudomaurskom dekorativnom maniru, sa elementima i detaljima osmansko-turske arhitekture. Paržik je u istom stilu uradio i projekat Vijećnice, ali njegov projekat nije realizovan. Njegova dogradnja kod Careve džamije pokazuje apsolutno jedinstvo sa arhitekturom XVI vijeka.
* Marijin dvor je stambeno-poslovna palata, izgrađena 1899. godine. Fasada je rađena u stilu neorenesanse i klasicizma kao i sve zgrade iz tog perioda koje je projektovao Karlo Paržik.  Proglašena je za nacionalni spomenik BiH
* Zemaljski muzej je najznačajnije djelo arhitekte Karla Paržika. Izgrađen je 1913. godine u neorenesansnom duhu, sa četiri, terasama međusobno povezana paviljona, a u sredini je  botanička bašta..
* Narodno pozorište Sarajevo
* Evangelistička crkva u Sarajevu iz 1911. Godine, u romaničko-bizantijskom stilu kao centralna potkupolna građevina
* Hotel Evropa u Sarajevu
## Literatura
* Ibrahim Krzović - Arhitektura secesije u Bosni i Hercegovini, Kulturno naslijeđe, Sarajevo
* Nedžad Kurto - Sarajevo 1492-1992, Oko, Sarajevo.

## Reference

## Vanjske veze
* Trg Karla Paržika u Sarajevu
* Arhitektura Sarajeva
Zdzisław Skowroński

**Zdzisław Skowroński** (Sambor, 21. mart 1909 - Varšava, 30. oktobar 1969) bio je poljski književnik i filmski scenarist.

## Filmografia (scenariusz)
* 1957 – *[[Kapelusz pana Anatola]]*
* 1959 – *[[Inspekcja pana Anatola]]*
* 1959 – *[[Sygnały (film 1958)|Sygnały]]*
* 1960 – *Marysia i krasnoludki*
* 1961 – *[[Historia żółtej ciżemki (film)|Historia żółtej ciżemki]]*
* 1963 – *[[Yokmok]]*
* 1964 – *[[Agnieszka 46]]*
* 1964 – *[[Banda (film 1964)|Banda]]*
* 1966 – *[[Mistrz (film 1966)|Mistrz]]*
* 1967 – *Katarynka*
* 1967 – *[[Człowiek, który zdemoralizował Hadleyburg]]*
* 1967 – *[[Duch z Canterville (film, 1967)|Duch z Canterville]]*
* 1967 – *[[Zmartwychwstanie Offlanda]]*
* 1967 – *[[Zwariowana noc]]*
* 1968 – *[[Hrabina Cosel (film)|Hrabina Cosel]]*
* 1968 – *[[Hrabina Cosel (TV serija)|Hrabina Cosel]]* (serija)
* 1969 – *[[Znicz olimpijski (film)|Znicz olimpijski]]*
* 1972 – *[[Kopernik (film)|Kopernik]]*
* 1972 – *[[Kopernik (TV serija)|Kopernik]]* (serija)

## Vanjske veze
*
Jerzy Antczak

**Jerzy Antczak** (25. decembar 1929 - ) je poljski filmski i televizijski režiser, najpoznatiji po filmu i epskoj TV-seriji *[[Noći i dani (film)|Noći i dani]]*.

## Reference

## Vanjske veze
* 
*  Jerzy Antczak  at the Culture.pl
* Jerzy Antczak at the *Chopin-Desire for love*
*  Jerzy Antczak    at the *Stowarzyszenie Filmowców Polskich*
Le Voyage de monsieur Perrichon (film)

***Le Voyage de monsieur Perrichon*** () je francuska crno-bijela filmska komedija snimljena 1934. godine u režiji Jeana Tarridea. Predstavlja adaptaciju istoimenog teatarskog komada Eugenea Labichea i Édouarda Martina. Protagonist je ostarjeli buržuj koji sa porodicom odlazi na odmor u Alpe, gdje se za ruku njegove kćeri počinju nadmetati dva mladića.

## Uloge
* Jeanne Cheirel : Madame Perrichon
* Léon Belières : Monsieur Perrichon
* Raymonde Allain : Henriette Perrichon 
* André Roanne : Armand Desroches
* Arletty : Anita Mathieu
* André Alerme : le commandant Mathieu
* Jacques Maury : Daniel Savary
* Octave Berthier : Majorin
* Paul Bonifas
* Paul Asselin
* André Numès Fils
* Géo Forster
* Robert Guillon

## Vanjske veze
* 
*
Taj dugi, dugi put

***Taj dugi, dugi put*** je jugoslavenska TV drama u produkciji RTV Zagreb emitirana 1965. godine. Režirala ju je Ljiljana Biluš, a scenarij je napisla Zora Dirnbach.

## Uloge

## Vanjske veze
*
Dan mira – dogodilo se u Skoplju

***Dan mira - dogodilo se u Skoplju*** je jugoslovenski kratki igrani film snimljen 1965. godine. Režirao ga je Oto Deneš koji je napisao i scenario.

## Uloge

## Vanjske veze
*
Hashtag

**Hashtag** su pojmovi ili kratice ispred kojih stoji oznaka "#". Izraz se sastoji se od engleskog riječi *hash* (za znak "ljestvice") ["#"] i *tag* za "markiranje"/"označivanje" ključne riječi. Ima funkciju kao u tiskanim leksikonima ključne riječi. Može biti bilo koja riječ koja ispred sebe ima oznaku #.

Zovu se "tag" jer "dodaju" svojevrsnu etiketu na poruku, koja sadrži dodatne informacije (metapodatke). Naime #- oznake  omogućuju okupljanje poruke na određenu temu i otvoriti neku vrstu tribine na kojoj sve one koji rabe isti hashtag mogu sudjelovati.

Hashtagovi mogu služiti za raspravu o određenoj tematici.

## Historija
Oznaka "ljestvice" u Informatičkoj tehnologiji imala je funkciju istaknuti poseban značaj.
Godine 1970. na primjer oznaka je rabljena za označavanje hitne adrese u PDP-11  kada je postavljenaa uz simbol ili broj. Godine 1978, Brian Kernighan i Dennis Ritchie rabili su  # u C programskom jeziku za posebne riječi koje su se najprije obrađivale u C preprocesoru.

Hashtag u ovom obliku na društvenim mrežama prvi put je predložen za korištenje na Twitteru 2007. godine kao novi način grupiranja poruka. Svoje veće širenje doživio je 2009. godine kada je Twitter dodao poveznice na sve hashtagove te omogućio njihovo pretraživanje.

Zbog svoje velike popularnosti u svijetu hashtag je dodan u Oxfordov engleski rječnik u lipnju 2014.
 
Hashtag se kasnije proširio i na druge društvene mreže kao primjerice Facebook, Instagram Google+ i druge.

## Vanjske veze
* Što je hashtag #  
* Službena stranica Hashtags.org
* Hashtag na Twitter-u 
* [//tools.wmflabs.org/hashtags/search/artandfeminism Wikipedia internal hashtag search engine] – za hashtagove

## Reference
Rarotonga

**Rarotonga**, najveći otok Cookovog Otočja. Vulkanskog je podrijetla. Površine je 67.39 km². Najviši vrh otoka je Manga (658 m).  Po popisu stanovništva 2011. na otoku živi 13 095 ljudi. Glavno naselje otoka i cijelog otočja je grad Avarua (5 445 stanovnika) koji se nalazi na sjevernoj obali i ima međunarodnu zračnu luku. Rarotonga je vrlo popularno turističko odredište i posjeduje mnogo hotela, motela i apartmana. Većinu stanovništva čine domoroci koji govore rarotonškim jezikom. 

Otok su još u 6. stoljeću naselili Maori. Rarotongu je 1823. otkrio engleski misionar John Williams i to je posljednja otkrivena kolonizirana kopnena masa. 1888. Cookovo Otočje postaje britanski protektorat, a 1901. preuzima ga Novi Zeland. 

## Galerija


Slika:Rarotonga Island.jpg|NASA-ina satelitska snimka otoka
Slika:rarotonga beach.jpg|Pogled na rarotonšku plažu
Slika:rarotonga 01.jpg|Ara Tapu, glavna cesta na otoku
Slika:CookIslands-Rarotonga-TeManga-mgl20030609-01.jpg|Pogled na najviši vrh Mangu s južne obale
Slika:Titikaveka, Rarotonga, Cook Islands.jpg|Bijela pješčana plaža na Titikaveki
Slika:rarotonga 02.jpg|Ara Tapu (glavna cesta) blizu plaže Tikioki 
Slika:Avarua Main Street.jpg|Glavna ulica glavnog grada Cookovog Otočja Avarue
Slika:CICC CHURCH IN AVARUA, RAROTONGA, COOK ISLANDS.jpg|Crkva u Avarui
Slika:Muribeach.jpg|Najveća i najpoznatija rarotonška plaža Muri


## Izvori
Domaji

**Domaji** je naselje u Hrvatskoj u sastavu općine Sokolovca. Nalazi se u Koprivničko-križevačkoj županiji.

## Geografija
Jugozapadno su Prnjavor Lepavinski i Grdak, sjeverozapadno su Vrhovac Sokolovački i Jankovac, istočno je Reka, jugoistočno je Velika Mučna, južno je Sokolovac.

## Stanovništvo

## Reference

### Mrežna sjedišta
Donja Velika (Sokolovac)

**Donja Velika** je naselje u Hrvatskoj u sastavu općine Sokolovca. Nalazi se u Koprivničko-križevačkoj županiji.

## Geografija
Jugozapadno je Križ Gornji, zapadno su Rovištanci, sjeverozapadno je Peščenik, sjeverno su Hudovljani, sjeveroistočno su Gornja Velika i Gornji Mosti, istočno su Srednji Mosti, jugoistočno su Poljančani i Sredice Gornje.

## Stanovništvo

## Reference

### Mrežna sjedišta
Donjara

**Donjara** je naselje u Hrvatskoj u sastavu općine Sokolovca. Nalazi se u Koprivničko-križevačkoj županiji.

## Geografija
Zapadno su Stari Bošnjani, sjeverozapadno je Rijeka Koprivnička, sjeverno su Mali Poganac i Veliki Botinovac, sjeveroistočno su Mali Botinovac, Prnjavor Lepavinski, Grdak i Sokolovac, istočno su Mali Grabičani i Lepavina, jugoistočno su Mala Branjska i Velika Branjska, jugozapadno su Carevdar, Mali Carevdar, Kostadinovac i Novi Bošnjani.

## Stanovništvo

## Reference

### Mrežna sjedišta
Donji Maslarac

**Donji Maslarac** je naselje u Hrvatskoj u sastavu općine Sokolovca. Nalazi se u Koprivničko-križevačkoj županiji.

## Geografija
Sjeverno su Brđani Sokolovački i Gornji Maslarac, sjeverozapadno su Mala Mučna, Srijem i Miličani, sjeveroistočno su Peščenik i Hudovljani, istočno su Rovištanci, jugoistočno je Križ Gornji, jugozapadno su Široko Selo i Ladislav Sokolovački.

## Stanovništvo

## Reference

### Mrežna sjedišta
Gornja Velika (Sokolovac)

**Gornja Velika** je naselje u Hrvatskoj u sastavu općine Sokolovca. Nalazi se u Koprivničko-križevačkoj županiji.

## Geografija
Jugozapadno je Donja Velika, zapadno su Rovištanci, Hudovljani i Peščenik, istočno su Gornji Mosti i Srednji Mosti, jugoistočno su Poljančani, južno su Sredice Gornje.

## Stanovništvo

## Reference

### Mrežna sjedišta
Gornji Maslarac

**Gornji Maslarac** je naselje u Hrvatskoj u sastavu općine Sokolovca. Nalazi se u Koprivničko-križevačkoj županiji.

## Geografija
Zapadno su Brđani Sokolovački i Mala Mučna, istočno su Hudovljani, sjeveroistočno je Peščenik, jugoistočno su Rovištanci i Križ Gornji, južno je Donji Maslarac, jugozapadno su Široko Selo i Ladislav Sokolovački, sjeverozapadno su Srijem i Miličani.

## Stanovništvo

## Reference

### Mrežna sjedišta
Cage (Okučani)

**Cage** su naselje u općini Okučani u Brodsko-posavskoj županiji. Nalaze se sjeverno od Okučana na cesti prema Lipiku.

Prema popisu stanovništva iz 2011. godine Cage su imale 426 stanovnika, dok su 2001. imale 437 stanovnika od toga 385 Hrvata i 48 Srba.

## Reference
Grdak

**Grdak** je naselje u Hrvatskoj u sastavu općine Sokolovca. Nalazi se u Koprivničko-križevačkoj županiji.

## Geografija
Zapadno su Prnjavor Lepavinski, Mali Botinovac i Veliki Botinovac, sjeverozapadno je Vrhovac Sokolovački, sjeverno je Jankovac, sjeveroistočno su Domaji, jugoistočno su Velika Mučna i Sokolovac, jugozapadno su Mali Grabičani, Lepavina, Donjara i Mali Poganac.

## Stanovništvo

## Reference

### Mrežna sjedišta
Hudovljani

**Hudovljani** su naselje u Hrvatskoj u sastavu općine Sokolovca. Nalaze se u Koprivničko-križevačkoj županiji.

## Geografija
Sjeverozapadno je Peščenik, jugozapadno su Rovištanci, istočno je Gornja Velika, jugoistočno je Donja Velika.

## Stanovništvo

## Reference

### Mrežna sjedišta
Jankovac (Sokolovac)

**Jankovac** je naselje u Hrvatskoj u sastavu općine Sokolovca. Nalazi se u Koprivničko-križevačkoj županiji.

## Geografija
Sjeverozapadno su Vrhovac Sokolovački, Prkos i Gliboki potok, sjeverno je Rasinja, jugoistočno su Domaji, južno je Grdak, jugozapadno su Prnjavor Lepavinski, Mali Botinovac i Veliki Botinovac.

## Stanovništvo

## Reference

### Mrežna sjedišta
Kamenica (Sokolovac)

**Kamenica** je naselje u Hrvatskoj u sastavu općine Sokolovca. Nalazi se u Koprivničko-križevačkoj županiji.

## Geografija
Zapadno je Paunovac, sjeverozapadno su Velika Mučna i Reka, sjeverno je Koprivnica, sjeveroistočno je Starigrad, Draganovec i Bakovčica, istočno je Jagnjedovec, jugoistočno su Gornji Mosti i Gornja Velika, južno su Hudovljani, jugozapadno Peščenik, Brđani Sokolovački i Gornji Maslarac.

## Stanovništvo

## Reference

### Mrežna sjedišta
Ladislav Sokolovački

**Ladislav Sokolovački** je naselje u Hrvatskoj u sastavu općine Sokolovca. Nalazi se u Koprivničko-križevačkoj županiji.

## Geografija
Jugozapadno su Većeslavec i Ruševac, zapadno su Velike Sesvete i Trnovac Sokolovački, sjeverozapadno su Velika Branjska, Mala Branjska, sjeverno je Srijem, sjeverno je Mala Mučna, sjeverozapadno su Gornji Maslarac, Brđani Sokolovački, Donji Maslarac, Peščenik i Rovištanci, istočno je Široko Selo, jugoistočno su Križ Gornji i Zrinski Topolovac.

## Stanovništvo

## Reference

### Mrežna sjedišta
Mali Botinovac

**Mali Botinovac** je naselje u Hrvatskoj u sastavu općine Sokolovca. Nalazi se u Koprivničko-križevačkoj županiji.

## Geografija
Zapadno je Veliki Botinovac, sjeverozapadno su Veliki Grabičani, sjeveroistočno su Vrhovac Sokolovački, Jankovac i Domaji, istočno su Prnjavor Lepavinski i Grdak, jugoistočno su Sokolovac, Mali Grabičani i Lepavina, jugozapadno su Donjara i Mali Poganac.

## Stanovništvo

## Reference

### Mrežna sjedišta
Mali Grabičani

**Mali Grabičani** su naselje u Hrvatskoj u sastavu općine Sokolovca. Nalaze se u Koprivničko-križevačkoj županiji.

## Geografija
Zapadno su Lepavina, Donjara i Stari Bošnjani, jugozapadno je Carevdar, sjeverozapadno su Mali Poganac, Veliki Botinovac i Mali Botinovac, sjeverno je Prnjavor Lepavinski, sjeveroistočno su Grdak i Velika Mučna, istočno je Sokolovac, jugoistočno su Miličani, Srijem i Mala Branjska, južno je Velika Branjska.

## Stanovništvo

## Reference

### Mrežna sjedišta
Mali Poganac

**Mali Poganac** je naselje u Hrvatskoj u sastavu općine Sokolovca. Nalazi se u Koprivničko-križevačkoj županiji.

## Geografija
Jugozapadno su Stari Bošnjani, zapadno-sjeverozapadno je Rijeka Koprivnička, sjeverno je Veliki Botinovac, sjeveroistočno su Mali Botinovac, Prnjavor Lepavinski i Grdak, istočno je Sokolovac, jugoistočno su Mali Grabičani i Lepavina, južno je Donjara.

## Stanovništvo

## Reference

### Mrežna sjedišta
Miličani

**Miličani** su naselje u Hrvatskoj u sastavu općine Sokolovca. Nalaze se u Koprivničko-križevačkoj županiji.

## Geografija
Jugozapadno su Srijem, Velika Branjska, Mala Branjska, Trnovac Sokolovački i Velike Sesvete, sjeverozapadno su Lepavina, Mali Grabičani i Sokolovac, sjeveroistočno su Velika Mučna i Paunovac, jugoistočno su Mala Mučna, Brđani Sokolovački, Gornji Maslarac i Donji Maslarac.

## Stanovništvo

## Reference

### Mrežna sjedišta
Paunovac

**Paunovac** je naselje u Hrvatskoj u sastavu općine Sokolovca. Nalazi se u Koprivničko-križevačkoj županiji.

## Geografija
Zapadno je Sokolovac, sjeverozapadno je Velika Mučna, sjeveroistočno je Reka, istočno su Kamenica i Jagnjedovec, jugoistočno su Peščenik i Hudovljani, jugozapadno su Miličani i Srijem.

## Stanovništvo
### Značajne osobe
* Luka Vukobradić, izumitelj

## Reference

### Mrežna sjedišta
Mala Mučna

**Mala Mučna** je naselje u Hrvatskoj u sastavu općine Sokolovca. Nalazi se u Koprivničko-križevačkoj županiji.

## Geografija
Zapadno je Velika Branjska, sjeverozapadno su Mala Branjska, Srijem i Miličani,  sjeveroistočno je Peščenik, istočno su Brđani Sokolovački, Gornji Maslarac i Hudovljani, jugoistočno je Donji Maslarac i Rovištanci, južno je Široko Selo, jugozapadno su Ladislav Sokolovački i Trnovac Sokolovački.

## Stanovništvo

## Reference

### Mrežna sjedišta
Mala Branjska

**Mala Branjska** je naselje u Hrvatskoj u sastavu općine Sokolovca. Nalazi se u Koprivničko-križevačkoj županiji.

## Geografija
Sjeverozapadno su Mali Poganac, Lepavina, Donjara i Mali Grabičani, sjeveroistočno su Sokolovac i Miličani, istočno je Srijem, jugoistočno su Mala Mučna i Ladislav Sokolovački, južno je Trnovac Sokolovački, jugozapadno su Velika Branjska, Velike Sesvete, Male Sesvete i Carevdar.

## Stanovništvo

## Reference

### Mrežna sjedišta
Peščenik

**Peščenik** je naselje u Hrvatskoj u sastavu općine Sokolovca. Nalazi se u Koprivničko-križevačkoj županiji.

## Geografija
Jugozapadno su Mala Mučna, Brđani Sokolovački, Gornji Maslarac i Donji Maslarac, jugoistočno su Hudovljani, Rovištanci, Donja Velika i Gornja Velika.

## Stanovništvo

## Reference

### Mrežna sjedišta
Rovištanci

**Rovištanci** su naselje u Hrvatskoj u sastavu općine Sokolovca. Nalaze se u Koprivničko-križevačkoj županiji.

## Geografija
Zapadno je Donji Maslarac, sjeverozapadno su Gornji Maslarac, Brđani Sokolovački i Peščenik, sjeveroistočno su Hudovljani, istočno je Gornja Velika i Donja Velika, jugozapadno je Križ Gornji.

## Stanovništvo

## Reference

### Mrežna sjedišta
Srijem (Sokolovac)

**Srijem** je naselje u Hrvatskoj u sastavu općine Sokolovca. Nalazi se u Koprivničko-križevačkoj županiji.

## Geografija
Zapadno su Velika Branjska i Mala Branjska, sjeverozapadno su Lepavina, Donjara i Mali Grabičani, sjeverno su Sokolovac i Miličani, istočno je Mala Mučna, jugoistočno su Brđani Sokolovački, Gornji Maslarac, Donji Maslarac i Široko Selo, južno je Ladislav Sokolovački, jugozapadno su Trnovac Sokolovački, jugozapadno su Velike Sesvete i Male Sesvete.

## Stanovništvo

## Reference

### Mrežna sjedišta
Široko Selo

**Široko Selo** je naselje u Hrvatskoj u sastavu općine Sokolovca. Nalazi se u Koprivničko-križevačkoj županiji.

## Geografija
Zapadno su Ladislav Sokolovački i Trnovac Sokolovački, jugozapadno je Većeslavec, sjeverozapadno su Velika Branjska, Mala Branjska i Srijem, sjeverno je Mala Mučna, sjeverozapadno su Gornji Maslarac, Brđani Sokolovački, Donji Maslarac, Peščenik i Rovištanci, jugoistočno je Križ Gornji i Zrinski Topolovac.

## Reference
Trnovac Sokolovački

**Trnovac Sokolovački** je naselje u Hrvatskoj u sastavu općine Sokolovca. Nalazi se u Koprivničko-križevačkoj županiji.

## Geografija
Zapadno su Velike Sesvete i Male Sesvete, sjeverozapadno je Carevdar, sjeverno su Velika Branjska i Mala Branjska, sjeveroistočno su Srijem, Miličani, Mala Mučna i Brđani Sokolovački, istočno su  Ladislav Sokolovački i Široko Selo, južno je Većeslavec, jugozapadno su Ruševac i Rašćani.

## Stanovništvo

## Reference

### Mrežna sjedišta
Velika Branjska

**Velika Branjska** je naselje u Hrvatskoj u sastavu općine Sokolovca. Nalazi se u Koprivničko-križevačkoj županiji.

## Geografija
Sjeverozapadno su Mali Poganac, Lepavina i Donjara, sjeverno su Mali Grabičani, sjeveroistočno su Mala Branjska, Sokolovac i Miličani, istočno su Srijem i Mala Mučna, jugoistočno su Široko Selo, Ladislav Sokolovački i Trnovac Sokolovački, jugozapadno su Velike Sesvete i Male Sesvete, zapadno je Carevdar.

## Stanovništvo

## Reference

### Mrežna sjedišta
Velika Mučna

**Velika Mučna** je naselje u Hrvatskoj u sastavu općine Sokolovca. Nalazi se u Koprivničko-križevačkoj županiji.

## Geografija
Sjeverozapadno su Vrhovac Sokolovački, Jankovac i Domaji, sjeveroistočno je Reka, jugoistočno je Paunovac, jugozapadno su Miličani, Sokolovac, Mali Grabičani i Lepavina.

## Stanovništvo

## Reference

### Mrežna sjedišta
Prnjavor Lepavinski

**Prnjavor Lepavinski** je naselje u Hrvatskoj u sastavu općine Sokolovca. Nalazi se u Koprivničko-križevačkoj županiji.

## Geografija
Zapadno su Mali Botinovac i Veliki Botinovac, sjeverozapadno su Veliki Grabičani, sjeveroistočno su Vrhovac Sokolovački, Jankovac i Domaji, istočno je Grdak, jugoistočno je Sokolovac, južno su Mali Grabičani i Lepavina, jugozapadno su Donjara i Mali Poganac.

## Stanovništvo

## Reference

### Mrežna sjedišta
Rijeka Koprivnička

**Rijeka Koprivnička** je naselje u Hrvatskoj u sastavu općine Sokolovca. Nalazi se u Koprivničko-križevačkoj županiji.

## Geografija
Sjeverno je Veliki Poganac, sjeverozapadno su Veliki Grabičani, zapadno-sjeverozapadno su Veliki Botinovac, Mali Botinovac i Prnjavor Lepavinski, istočno je Mali Poganac, jugoistočno su Mali Grabičani, Lepavina i Donjara, južno su Stari Bošnjani i Novi Bošnjani, jugozapadno su Čabraji, Vojakovac, Vujići Vojakovački i jezerce, zapadno su Jarčani i Marinovec, sjeverozapadno je Apatovec.

## Stanovništvo

## Reference

### Mrežna sjedišta
Vrhovac Sokolovački

**Vrhovac Sokolovački** je naselje u Hrvatskoj u sastavu općine Sokolovca. Nalazi se u Koprivničko-križevačkoj županiji.

## Geografija
Zapadno su Veliki Grabičani i Veliki Poganac, sjeverozapadno su Prkos, Radeljevo Selo i Gliboki potok, sjeverno-sjeveroistočno je Rasinja i Dugačko brdo, jugoistočno su Jankovac, Domaji i Grdak, jugozapadno su Prnjavor Lepavinski, Mali Botinovac i Veliki Botinovac.

## Stanovništvo

## Reference

### Mrežna sjedišta
Bočkovec

**Bočkovec** je naselje u Hrvatskoj u sastavu općine Svetog Petra Orehovca. Nalazi se u Koprivničko-križevačkoj županiji.

## Geografija
Nalazi se na istočnoj obali rječice. Zapadno je Selanec, sjeverozapadno su Zamladinec, Črnčevec, Mikovec i Hrgovec, sjeverno je Dedina, sjeveroistočno Žibrinovec, istočno su Piškovec i Sveta Helena, južno su Brdo Orehovečko i Guščerovec, jugozapadno je Međa.

## Stanovništvo

## Reference

### Mrežna sjedišta
Bogačevo

**Bogačevo** je naselje u Hrvatskoj u sastavu općine Svetog Petra Orehovca. Nalazi se u Koprivničko-križevačkoj županiji.

## Geografija
Južno su Voljavec Riječki i Selnica Miholečka, jugozapadno su Podvinje Miholečko, Lukačevec, Barlabaševec i Nemčevec, zapadno je Bogačevo Riječko, sjeverozapadno je Dropkovec, sjeverno je Finčevec, sjeveroistočno je Vinarec, sjeveroistočno su Črnčevec, Mikovec i Hrgovec, istočno su Sveti Petar Orehovec i Selanec, jugoistočno je Orehovec.

## Stanovništvo

## Reference

### Mrežna sjedišta
Nick Fury: Agent of S.H.I.E.L.D. (film)

***Nick Fury: Agent of S.H.I.E.L.D.*** () je američki televizijski science fiction film snimljen 1998. godine u režiji Roda Hardyja. Predstavlja adaptaciju stripova o istoimenom liku u izdanju Marvel Comicsa. Naslovni protagonist, koga tumači David Hasselhoff, je glavni operativac tajne organizacije S.H.I.E.L.D. koja nastoji spasiti svijet od tajne nacističke organizacije HYDRA, koju vodi Andrea von Strucker (čiji lik tumači Sandra Hess). Film je snimljen na lokacijama i studijima u Vancouveru sa relativno niskim budžetom, te nije ostavio naročito dobar dojam na kritičare, uz izuzetak Hasselhoffa koji je izazvao veliku pažnju svojim neobičnim nastupom u Furyjevom liku.

Lik Nicka Furyja se deceniju kasnije pojavio u filmovima iz Marvelovog filmskog univerzuma gdje ga je tumačio Samuel L. Jackson.

## Uloge
*David Hasselhoff ... Nick Fury
*Lisa Rinna ... Grofica Valentina "Val" Allegra de Fontaine
*Sandra Hess ... Andrea von Strucker / Viper
*Neil Roberts ... Alexander Goodwin Pierce
*Adrian Hughes ... Clay Quartermain 
*Garry Chalk ... Timothy Aloysius "Dum-Dum" Dugan
*Tracy Waterhouse ... Kate Neville
*Tom McBeath ... Direktor General Jack Pincer
*Ron Canada ... Gabriel Jones
*Peter Haworth ... Arnim Zola 
*Scott Heindl ... Werner von Strucker
*Campbell Lane ... Baron Wolfgang von Strucker
*Mina Erian Mina ... Hydrin poručnik u Kairu
*Stellina Rusich ... Interpol-ov inspektor Gail Runciter
*Terry David Mulligan ... Predsjednik
*Rick Ravanello ... Agent J. Vaughn
*Roger Cross ... Agent Shielda

## Reference

## Vanjske veze
* 
*
Antipapa Benedikt XIV

**Benedikt XIV** je ime dvojice antipapa iz 15. vijeka; **Bernarda Garniera**, koji je bio antipapa od 1425. do 1430. i drugog o kom se puno manje zna - **Jeana Carriera** koji je stolavao od 1430. do negdje 1437.

Antipapa Benedikt XIII smjenjen je odlukama donešenim na Koncilu u Konstanzu - 1417.,  i izabran je Martin V. kao novi jedinstveni papa Rima i Avignona, time je bar službeno završila Velika zapadna šizma.

Tim se odlukama žestoko opirao Antipapa Benedikt XIII, sve do svoje smrti 1423. u svom dobro zaštićenom bastonu - valencijskom zamku Peníscola, pa je čak i rekonstruirao svoju kuriju izabravši četiri nova kardinala.

Spletkama skloni aragonski kralj Alfonso V, želio je da se raskol nastavi pa je 1423. sazvao Kolegij kardinala na kom je izabran novi antipapa Klement VIII, koji je vladao sve do svoje abdikacije 1429.

U međuvremenu je i Jean Carrier, jedan od benediktovih kardinala, koji nije bio pozvan na Kolegij kardinala - 1423., održao svoju vlastitu konklavu u Zamku Peníscola na kojoj je 12. novembra 1425. izabran Bernard Garnier kao papa - Benedikt XIV, tako da su u tom trenutku postojali dvoje antipapa i jedan *[[papa|pravi]]* Martin V..
Garnier je inače bio svećenik u Rodezu, pored Toulousa.

Garnier je kao Benedikt XIV, tajno vodio svoju kuriju, pa se nije znalo ni gdje boravi, zbog tog je postao poznat pod imenom "tajni papa". Iz pisma grofa od Armagnaca 
Ivani Orleanskoj može se razabrati da je samo Carrier znao gdje se on krije. Ipak razočarani Benedikt, nakon što je imao sve manje pristaša, završio je svoj pontifikat 1430. U tih pet godina postavio je samo jednog kardinala - Jean Faralda.

Kardinal Carrier je uhapšen 1433. i zatvoren u gaskonjskom Foixu u istoimenom zamku.  
Kad je Garnier umro, nekako istovremeno njegov kardinal Farald, nastavio je neobičnu fanatičnu borbu sa papama - izabravši upravo Jeana Carriera za papu, pod istim imenom **Benedikt XIV**. Carrier je vladao iz zatvora, sve dok nije umro ili abdicirao pretpostavlja se negdje oko 1437.

## Reference

## Vanjske veze
* ''Benedict (XIV)''
Savojska Grofovija

**Savojska Grofovija** (talijanski: *Contea di Savoia*, francuski: *Comté de Savoie*) bila je jedna od vazalnih grofovija Svetog Rimskog Carstva od 1003. do 1416, kad je uzdignuta u rang Vojvodstva.

## Historija
Osnivač grofovije i Savojske dinastije bio je Humbert I Bjeloruki, koji je najvjerojatnije bio burgundskog porijekla. On je sredinom 11. vijeka, zavladao Savojom i drugim krajevima istočno od rijeke Rhône i krajevima južno od Ženevskog jezera. Njegovi nasljednici su tokom srednjeg vijeka postepeno proširili svoju domenu.

Jedan od njih Amadeo V (vladao od 1285. do 1323.) uveo je u dinastiju Salijski zakonik o nasleđivanju i Zakon primogeniture kako bi izbjegao cjepanje grofovije.

Amadeo VI (vladao od 1343.-1383.) proširio je i dodatno konsolidirao položaj grofovije. Dok je Amadeo VII (vladao od 1383. do 1391. uspio proširiti Savoju na lučki grad Nicu.

Za vladavine Amadea VIII (vladao od 1391. do 1440.) grofovija se definitivno proširila na Pijemont sa talijanske strane Alpa, nakon što je on gotovo dva vijeka pripadao jednoj grani Savojske dinastije.

Amadeo VIII uspio je još 1401. proširiti Savoju na Ženevu, a nakon tog je proširio grofoviju kupnjom susjednih zemalja 1402. i 1406. godine. Na kraju tog procesa mu je car Svetog Rimskog Carstva Sigismund Luksemburški 1416. dodjelio titulu vojvode i uzdigao grofoviju u rang vojvodstva.

Amadeo VIII je kao 56 godišnji starac ušao u avanturu sa papinstvom, pa je 1439. izabran kao antipapa, pod imenom Feliks V

## Reference

## Vanjske veze

* ''County of Savoy''
Garonne

**Garonne** (španjolski: *Garona*, latinski: *Garumna*) je najvažnija rijeka jugozapadne Francuske duga 575 km, ne računajući Estuarij Gironde koji je dug 72 km, ako se i on pribroji tad ima 647 km.

## Karakteristike

Garonne se formira u centru španjolskih Pirineja u autonomnoj pokrajini Aragon, od dva potoka koji izviru na glečerima planine Maladeta višim od 3000 metara.

Od tamo teče prema sjeveru nekih 48 km preko španjolskog teritorija, probijajući se kroz visoke planine Pirineja dolinom Val d'Aran prije nego što prođe francusku granicu kod mosta i graničnog prelaza Pont-du-Roi na nadmorskoj visini od 580 metara. 
Zatim teče prema sjeveroistoku, protiče preko Saint-Gaudensa, zatim skreće više prema sjeveru i uz meandre protiče preko jedne od najvećih aluvijalnih ravnica Francuske, gdje prima pritoku Ariège sa jugoistoka prije nego što je prođe Toulouse. Nakon tog skreće 
prema sjeverozapadu prema Bordeauxu, kod Moissaca prima desnu pritoku Tarn, a zatim nešto niže kod Aiguillona i rijeku Lot.

Nekih 50 km uzvodno od Bordeauxa protiče kroz Castets, posljednje mjesto do kojeg dopire plima. Zatim protiče preko Bordeauxa, gdje poprima širinu od nekih 550 metara, a nakon tog preko vinorodnih krajeva Entre-deux-Mers koji se pruža sa istoka i Médoc sa zapada. Garonna se 26 km sjeverno od Bordeauxa spaja sa Dordognom i formira ogromni estuarij Gironde.

Tok rijeke reguliran je sa 50 ustava, zbog čestih i iznenadnih poplava. Razina protoka je vrlo nepravilna i varira po sezonama, najviša je u proljeće kad se tope snijegovi po planinama a najniži u augustu i septembru. 

Garonna danas više plovna, iako su nekad po njoj plovili manji brodovi od Atlantika sve do Mediterana, za što su prokopana dva kanala, jedan od Castetsa do Toulousa i drugi Canal du Midi od Toulousa do Mediterana.

Sliv rijeke ima površinu od oko 56.000 km², a prostire se od španjolske pokrajine Aragon, do francuskih regija Srednji Pirineji i 
Akvitanija.
## Reference

## Vanjske veze

* ''About the Garonne River''
Peníscola (zamak)

**Peníscola** je romaničko - gotički zamak koji leži na vrhu stijenovite hridi okružen morem u španjolskom 
ljetovalištu Peníscola.

## Historija i karakteristike

Zamak su podigli Templari između 1294. - 1307., na temeljima starijeg arapskog kaštela. Ta snažna fortifikacija građena u rasponu 
od preko sto godina, pa se stilski razlikuje, jer ima elemente kasnoromaničke do ranogotičke arhitekture.

Većina prostorija ima bačvaste svodove. Ipak je taj asketski čvrsti zamak bio rezidencija antipape Benedikta XIII, 
koji ga je pretvorio u papinski dvor sa bibliotekom kad se doselio 1411.

## Reference

## Vanjske veze
 
* ''Castle of Peñíscola''
Peníscola

**Peníscola** je turistički grad od 7,413 stanovnika u Španjolskoj autonomnoj pokrajini Valencija.

## Geografija

Grad leži na obali Mediterana udaljen 150 km sjeveroistočno od Valencie i nekih 220 jugozapadno od Barcelone.

## Historija

Peníscola je još od antičkih vremena raskrsnica mediteranskih civilizacija koje su se otimale za nju, zbog njena položaja Tako da su njome vladali Feničani, Grci, zatim Kartažani, Rimljani,  Bizantinci i Arapi. 
Kasnije za kršćanstva tu su se doselili legendarni i zagonetni Vitezi templari. 

Oni su između 1294. - 1307. podigli zamak, na temeljima starijeg arapskog kaštela. Ta snažna fortifikacija građena u rasponu od preko sto godina, pa se stilski razlikuje jer ima elemente kasnoromaničke do ranogotičke arhitekture.

Zamak leži na malom stijenovitom poluotoku okružen vodama mediterana, ono što je kuriozum je da ima izvor pitke vode.

To je kompleks od petnaest građevina u dva nivoa, raspoređenih oko unutrašnjeg dvorišta, opasan čvrstim kamenim bedemima, sa četiri masivna 
bastiona.

## Privreda

Peníscola je jedna od napoznatijih turističkih destinacija tog dijela Španjolske.

U proljeće i ljeto Zamak Peníscola je mjesto gdje se održava Festival španjolskog stripa i Festival stare i barokne muzike. 
Izvan bedema uz plaže nalaze se brojni hoteli, apartmani i ugostiteljski objekti.
Turisti se pored kupanja (gotovo cijele godine) mogu voziti biciklom i planinariti po masivu i rezervatu prirode 
Sierra de Irta.

## Gradovi pobratimi

*  Villeneuve-lès-Avignon, Francuska
*  Fuenterrabía, Španjolska

## Reference

## Vanjske veze

* ''Peñiscola al día''
Brdo Orehovečko

**Brdo Orehovečko** je naselje u Hrvatskoj u sastavu općine Svetog Petra Orehovca. Nalazi se u Koprivničko-križevačkoj županiji.

## Geografija
Jugozapadno su Guščerovec, Dijankovec i Međa, zapadno je rječica, sjeverozapadno su Orehovec i Sveti Petar Orehovec, sjeverozapadno su Selanec i Zamladinec, sjeverno je Bočkovec, sjeveroistočno je Piškovec i Sveta Helena, jugoistočno su Križevci i Pesek.

## Stanovništvo

## Reference

### Mrežna sjedišta
Brezje Miholečko

**Brezje Miholečko** je naselje u Hrvatskoj u sastavu općine Svetog Petra Orehovca. Nalazi se u Koprivničko-križevačkoj županiji.

## Geografija
Zapadno je Fodrovec Riječki, sjeverozapadno je Kolarec, sjeveroistočno je Podvinje Miholečko, jugoistočno je Kusijevec i Donji Fodrovec, južno-jugoistočno je Gornji Fodrovec.

## Stanovništvo

## Reference

### Mrežna sjedišta
Brežani (Sveti Petar Orehovec)

**Brežani** su naselje u Hrvatskoj u sastavu općine Svetog Petra Orehovca. Nalaze se u Koprivničko-križevačkoj županiji.

## Geografija
Nalaze se na zapadnoj obali rječice. Jugoistočno je Gregurovec, južno su Ferežani, jugozapadno je Kapela Ravenska i jezero, zapadno su Gornji Fodrovec i Donji Fodrovec, sjeverozapadno su Kusijevec, Mokrice Miholečke, Fodrovec Riječki, Brezje Miholečko, sjeverozapadno je Gorica Miholečka, sjeveroistočno su Miholec i Međa.

## Stanovništvo

## Reference

### Mrežna sjedišta
Črnčevec

**Črnčevec** je naselje u Hrvatskoj u sastavu općine Svetog Petra Orehovca. Nalazi se u Koprivničko-križevačkoj županiji.

## Geografija
Jugozapadno su Sveti Petar Orehovec i Orehovec, istočno je Mikovec, sjeveroistočno su Hrgovec, Dedina, Žibrinovec i rječica, jugoistočno su Zamladinec, Bočkovec,  Piškovec i Selanec.

## Stanovništvo

## Reference

### Mrežna sjedišta
Donji Fodrovec

**Donji Fodrovec** je naselje u Hrvatskoj u sastavu općine Svetog Petra Orehovca. Nalazi se u Koprivničko-križevačkoj županiji.

## Geografija
Sjeverozapadno su Mokrice Miholečke, Fodrovec Riječki, Brezje Miholečko i Kusijevec, sjeveroistočno su Selnica Miholečka, Gorica Miholečka, Miholec, istočno su rijeka i Brežani, jugoistočno su Ferežani, jezero, Kapela Ravenska, Sela Ravenska, jugozapadno je Zaistovec.

## Stanovništvo

## Reference

### Mrežna sjedišta
Ferežani

**Ferežani** su naselje u Hrvatskoj u sastavu općine Svetog Petra Orehovca. Nalaze se u Koprivničko-križevačkoj županiji.

## Geografija
Nalaze se na zapadnoj obali rječice. Južno su Kapela Ravenska, Sela Ravenska i Beketinec, jugozapadno je jezero, jugoistočno je Gregurovec i Srednji Dubovec, sjeverno su Brežani i Gorica Miholečka, sjeveroistočno su Miholec i Međa, sjeverozapadno su Gornji Fodrovec, Donji Fodrovec, Kusijevec i Mokrice Miholečke.

## Stanovništvo

## Reference

### Mrežna sjedišta
Bogačevo Riječko

**Bogačevo Riječko** je naselje u Hrvatskoj u sastavu općine Svetog Petra Orehovca. Nalazi se u Koprivničko-križevačkoj županiji.

## Geografija
Južno su Podvinje Miholečko i Lukačevec, jugozapadno su Barlabaševec i Nemčevec, zapadno je Fajerovec, sjeverozapadno je Dropkovec, sjeveroistočno su Finčevec, Vinarec, Črnčevec, Mikovec i Hrgovec, istočno su Bogačevo, Sveti Petar Orehovec i Selanec, jugoistočno su Orehovec, Voljavec Riječki i Selnica Miholečka.

## Stanovništvo

## Reference

### Mrežna sjedišta
Finčevec

**Finčevec** je naselje u Hrvatskoj u sastavu općine Svetog Petra Orehovca. Nalazi se u Koprivničko-križevačkoj županiji.

## Geografija
Jugoistočno su Sveti Petar Orehovec, Orehovec, Selanec i Črnčevec, južno su Bogačevo, južno-jugozapadno su Bogačevo Riječko i Lukačevec, jugozapadno je Nemčevec, Barlabaševec, Fajerovec i Donja Rijeka, zapadno su Dropkovec i Kostanjevec Riječki, sjeverozapadno su Gornja Rijeka, Deklešanec i Štrigovec, sjeverno-sjeverozapadno su Vukovec, Hižanovec i Vojnovec Kalnički, sjeverno-sjeveroistočno su Popovec Kalnički i Obrež Kalnički, sjeveroistočno su Borje, Šopron, Kalnik i Potok Kalnički, istočno je Vinarec.

## Stanovništvo

## Reference

### Mrežna sjedišta
Gorica Miholečka

**Gorica Miholečka** je naselje u Hrvatskoj u sastavu općine Svetog Petra Orehovca. Nalazi se u Koprivničko-križevačkoj županiji.

## Geografija
Nalaze se zapadno od rječice. Jugoistočno su Gregurovec i Brežaniu, južno su Ferežani, južno je Kapela Ravenska, jugozapadno su Gornji Fodrovec i Donji Fodrovec,zapadno su Kusijevec i Mokrice Miholečke, sjeverozapadno su Fodrovec Riječki i Brezje Miholečko, sjeverno-sjeverozapadno je Selnica Miholečka, sjeveroistočno su Miholec i Međa.

## Stanovništvo

## Reference

### Mrežna sjedišta
Gregurovec (Sveti Petar Orehovec)

**Gregurovec** je naselje u Hrvatskoj u sastavu općine Svetog Petra Orehovca. Nalazi se u Koprivničko-križevačkoj županiji.

## Geografija
Nalaze se između obala dviju rječica, Črnca i Kamešnice , a veći dio naselja bliže je istočnoj obali rječice Črnca. Zapadno je Kapela Ravenska, sjeverozapadno su Ferežani i Brežani, sjeverno je Miholec, sjeveroistočno je Dijankovec, istočno je Erdovec, južno su jKučari i Srednji Dubovec, jugozapadno su Beketinec i Gornji Dubovec.

## Stanovništvo

## Reference

### Mrežna sjedišta
Guščerovec

**Guščerovec** je naselje u Hrvatskoj u sastavu općine Svetog Petra Orehovca. Nalazi se u Koprivničko-križevačkoj županiji.

## Geografija
Zapadno su rječica, Međa i Miholec, sjeverozapadno su Orehovec, Sveti Petar Orehovec, Selanec, sjeverno je Zamladinec, sjeveroistočno su Bočkovec, Brdo Orehovečko, Piškovec i Sveta Helena, jugoistočno su Križevci, Pesek i Podgajec, južno su Dijankovec i Erdovec, jugozapadno je Gregurovec.

## Stanovništvo

## Reference

### Mrežna sjedišta
Kapela Ravenska

**Kapela Ravenska** je naselje u Hrvatskoj u sastavu općine Svetog Petra Orehovca. Nalazi se u Koprivničko-križevačkoj županiji.

## Geografija
Nalazi se zapadno od rječice, a jugozapadno je jezerce. Istočno je Gregurovec, jugoistočno su Sela Ravenska, Beketinec, Gornji Dubovec, Kučari i Srednji Dubovec, sjeverno su Ferežani i Brežani, sjeverozapadno su Gornji Fodrovec i Donji Fodrovec.

## Stanovništvo

## Reference

### Mrežna sjedišta
Kusijevec

**Kusijevec** je naselje u Hrvatskoj u sastavu općine Svetog Petra Orehovca. Nalazi se u Koprivničko-križevačkoj županiji.

## Geografija
Zapadno su Mokrice Miholečke, sjeverozapadno su Brezje Miholečko i Fodrovec Riječki, istočno-jugoistočno je Gorica Miholečka, rijeka, Brežani, Ferežani, Kapela Ravenska i Donji Fodrovec, južno je Gornji Fodrovec.

## Stanovništvo

## Reference

### Mrežna sjedišta
Mikovec

**Mikovec** je naselje u Hrvatskoj u sastavu općine Svetog Petra Orehovca. Nalazi se u Koprivničko-križevačkoj županiji.

## Geografija
Jugozapadno su Sveti Petar Orehovec i Orehovec, zapadno je Črnčevec, sjeveroistočno su Hrgovec, Dedina, Žibrinovec i rječica, jugoistočno su Zamladinec, Bočkovec, i Piškovec, južno je Selanec.

## Stanovništvo

## Reference

### Mrežna sjedišta
Mokrice Miholečke

**Mokrice Miholečke** su naselje u Hrvatskoj u sastavu općine Svetog Petra Orehovca. Nalaze se u Koprivničko-križevačkoj županiji.

## Geografija
Sjeverno je Fodrovec Riječki, sjeveroistočno je Brezje Miholečko, istočno je Kusijevec, jugoistočno su Gornji Fodrovec i Donji Fodrovec.

## Stanovništvo

## Reference

### Mrežna sjedišta
Orehovec (Sveti Petar Orehovec)

**Orehovec** je naselje u Hrvatskoj u sastavu općine Svetog Petra Orehovca. Nalazi se u Koprivničko-križevačkoj županiji.

## Geografija
Zapadno su Selnica Miholečka i Podvinje Miholečko, sjeverozapadno su Voljavec Riječki, Lukačevec, Barlabaševec, Bogačevo, Bogačevo Riječko, Dropkovec, Finčevec i Vinarec, sjeverno je Sveti Petar Orehovec, sjeveroistočno su Črnčevec, Mikovec, Hrgovec, Selanec, Zamladinec i Bočkovec, istočno su rječica i Piškovec, jugoistočno su Brdo Orehovečko, Guščerovec i Međa, jugozapadno je Miholec.

## Stanovništvo

## Reference

### Mrežna sjedišta
Piškovec

**Piškovec** je naselje u Hrvatskoj u sastavu općine Svetog Petra Orehovca. Nalazi se u Koprivničko-križevačkoj županiji.

## Geografija
Zapadno su Sveti Petar Orehovec, Orehovec, rječica, Bočkovec i Selanec, sjeverozapadno su Zamladinec, Črnčevec, Mikovec i Hrgovec, sjeverno je Dedina, sjeveroistočno je Žibrinovec, istočno je Sveta Helena, jugoistočno su Križevci, jugozapadno su Brdo Orehovečko i Guščerovec, Međa i Dijankovec.

## Stanovništvo

## Reference

### Mrežna sjedišta
Hižanovec

**Hižanovec** je naselje u Hrvatskoj u sastavu općine Svetog Petra Orehovca. Nalazi se u Koprivničko-križevačkoj županiji.

## Geografija
Južno je Vukovec, jugozapadno su Štrigovec i Dropkovec, zapadno je Donja Rijeka, zapadno-sjeverozapadno je Deklešanec, sjeverno je Vojnovec Kalnički, sjeveroistočno su Obrež Kalnički i Borje, istočno je Popovec Kalnički, jugoistočno su Vinarec i Finčevec.

## Stanovništvo

## Reference

### Mrežna sjedišta
Podvinje Miholečko

**Podvinje Miholečko** je naselje u Hrvatskoj u sastavu općine Svetog Petra Orehovca. Nalazi se u Koprivničko-križevačkoj županiji.

## Geografija
Sjeverozapadno su Nemčevec i Barlabaševec, sjeverno je Lukačevec, sjeveroistočno je Voljavec Riječki, istočno je Selnica Miholečka.

## Stanovništvo

## Reference

### Mrežna sjedišta
Sela Ravenska

**Sela Ravenska** su naselje u Hrvatskoj u sastavu općine Svetog Petra Orehovca. Nalaze se u Koprivničko-križevačkoj županiji.

## Geografija
Nalaze se na zapadnoj obali rječice, a zapadno je jezerce. Sjeverozapadno je Kapela Ravenska, sjeverno su Ferežani i Brežani, sjeveroistočno je Gregurovec, južno su Beketinec i Gornji Dubovec, jugoistočno su Kučari i Srednji Dubovec.

## Stanovništvo

## Reference

### Mrežna sjedišta
Selanec

**Selanec** je naselje u Hrvatskoj u sastavu općine Svetog Petra Orehovca. Nalazi se u Koprivničko-križevačkoj županiji.

## Geografija
Zapadno je Sveti Petar Orehovec, sjeverozapadno je Črnčevec, sjeverno su Mikovec i Hrgovec, sjeveroistočno su Dedina i Žibrinovec, istočno su Zamladinec, rječica, Bočkovec, Piškovec i Sveta Helena, jugoistočno su Brdo Orehovečko i Guščerovec, jugozapadno su Međa, Orehovec i Miholec.

## Stanovništvo

## Reference

### Mrežna sjedišta
Selnica Miholečka

**Selnica Miholečka** je naselje u Hrvatskoj u sastavu općine Svetog Petra Orehovca. Nalazi se u Koprivničko-križevačkoj županiji.

## Geografija
Sjeverno su Voljavec Riječki i Bogačevo, sjeveroistočno je Sveti Petar Orehovec, istočno-sjeveroistočno je Orehovec, jugoistočno je Miholec, zapadno je Podvinje Miholečko, sjeverozapadno su Nemčevec, Barlabaševec, Lukačevec i Bogačevo Riječko.

## Stanovništvo

## Reference

### Mrežna sjedišta
Šalamunovec

**Šalamunovec** je naselje u Hrvatskoj u sastavu općine Svetog Petra Orehovca. Nalazi se u Koprivničko-križevačkoj županiji.

## Geografija
Južno su Dijankovec i Erdovec, jugoistočno je Pesek i šuma Župetnica, sjeveroistočno je Brdo Orehovečko, sjeverno je Guščerovec, sjeverozapadno su rječica Kamešnica, Međa i Miholec, jugozapadno je Gregurovec.

## Stanovništvo

## Reference

### Mrežna sjedišta
Vinarec

**Vinarec** je naselje u Hrvatskoj u sastavu općine Svetog Petra Orehovca. Nalazi se u Koprivničko-križevačkoj županiji.

## Geografija
Zapadno su Finčevec i Dropkovec, zapadno-sjeverozapadno su Vukovec i Štrigovec, sjeverozapadno su Hižanovec i Vojnovec Kalnički, sjeverno-sjeverozapadno su Obrež Kalnički i Popovec Kalnički, sjeverno-sjeveroistočno je Borje, sjeveroistočno su Šopron, Kalnik i Potok Kalnički, jugoistočno su Sveti Petar Orehovec, Črnčevec, Mikovec, Hrgovec i Selanec, jugozapadno su Bogačevo i Bogačevo Riječko.

## Stanovništvo

## Reference

### Mrežna sjedišta
Zaistovec

**Zaistovec** je naselje u Hrvatskoj u sastavu općine Svetog Petra Orehovca. Nalazi se u Koprivničko-križevačkoj županiji.

## Geografija
Jugozapadno su Zrinšćina i Radoišće, zapadno-jugozapadno su Rovci, sjeverozapadno je Drašković, sjeverno-sjeveroistočno su Mokrice Miholečke i Fodrovec Riječki, sjeveroistočno su Brezje Miholečko, Gornji Fodrovec, Kusijevec i Donji Fodrovec, istočno-jugoistočno su Kapela Ravenska, jezero i Sela Ravenska, južno-jugoistočno je Ledina.

## Stanovništvo

## Reference

### Mrežna sjedišta
Zamladinec

**Zamladinec** je naselje u Hrvatskoj u sastavu općine Svetog Petra Orehovca. Nalazi se u Koprivničko-križevačkoj županiji.

## Geografija
Nalazi se na zapadnoj obali rječice. Zapadno je Selanec, sjeverozapadno su Črnčevec, Mikovec i Hrgovec, sjeveroistočno su Dedina i sjeveroistočno Žibrinovec, istočno su Bočkovec i Sveta Helena, jugoistočno su Piškovec i Brdo Orehovečko, južno je Guščerovec, jugozapadno su Međa, Orehovec i Sveti Petar Orehovec.

## Stanovništvo

## Reference

### Mrežna sjedišta
Bužim (Gospić)

**Bužim** je naselje u Republici Hrvatskoj, u sastavu Grada Gospića, Ličko-senjska županija.

## Historija
Knez ražanački Jerko Rukavina zajedno je s knezom vinjeračkim Dujmom Kovačevićem poveo 1683. Hrvate iz skupine Bunjevaca u Bag (današnji Karlobag). Nekoliko godina poslije, 1686. poveli su svoje Bunjevce u Liku. Put kojim su poveli svoj narod bio je preko prijevoja Baških vrata, a smjestili su se u četirima selima: Brušanama, Trnovcu, Smiljanu i Bužimu.

Hrvatska plemićka obitelj Jelačić nosila je naslov „*od Bužima*“.

## Stanovništvo

Prema popisu stanovništva iz 2001. godine, naselje je imalo 94 stanovnika te 37 obiteljskih kućanstava.
Prema popisu stanovništva 2011. godine naselje je imalo 74 stanovnika.


:

## Izvori
Voljavec Riječki

**Voljavec Riječki** je naselje u Hrvatskoj u sastavu općine Svetog Petra Orehovca. Nalazi se u Koprivničko-križevačkoj županiji.

## Geografija
Južno je Selnica Miholečka, jugozapadno je Podvinje Miholečko, zapadno je Lukačevec, zapadno-sjeverozapadno su Nemčevec i Barlabaševec, sjeverno je Bogačevo Riječko, sjeverno je Bogačevo, istočno je Sveti Petar Orehovec, istočno-jugoistočno je Orehovec.

## Stanovništvo

## Reference

### Mrežna sjedišta
Vukovec

**Vukovec** je naselje u Hrvatskoj u sastavu općine Svetog Petra Orehovca. Nalazi se u Koprivničko-križevačkoj županiji.

## Geografija
Zapadno su Štrigovec i Gornja Rijeka, sjeverozapadno je Deklešanec, sjeverno su Hižanovec i Vojnovec Kalnički, sjeveroistočno su Popovec Kalnički, Obrež Kalnički i Borje, južno-jugoistočno je Vinarec, jugoistočno je Finčevec, južno-jugoistočno je Bogačevo, južno je Bogačevska Rijeka, jugozapadno sue Dropkovec, Fajerovec i Donja Rijeka.

## Stanovništvo

## Reference

### Mrežna sjedišta
Martinci Miholjački

**Martinci Miholjački** su naselje u Hrvatskoj, regiji Slavoniji u  Osječko-baranjskoj županiji i nalaze se u sastavu  općine Podravska Moslavina.
## Geografija
Martinci Miholjački se nalaze na 99 metara nadmorske visine u nizini istočnohrvatske ravnice, neposredno uz rijeku Dravu i državnu granicu sa Mađarskom. Susjedna naselja: istočno se nalazi općinsko središte Podravska Moslavina, jugoistočno Krčenik, a južno naselje Gezinci. Jugozapadno se nalazi Ilmin Dvor, te  Čađavički Lug i Čađavica naselja u sastavu općine Čađavica u Virovitičko- podravskoj županiji. Najbliže naselje preko rijeke Drave u susjednoj Mađarskoj je Zalata (mađ. *Zaláta*), a nalazi se oko 2,5&nbsp;km  sjeveroistočno. Pripadajući poštanski broj je 31530 Podravska Moslavina, telefonski pozivni 031 i registarska pločica vozila NA (Našice). Površina katastarske jedinice naselja Martinci Miholjački je 8,09&nbsp;km2.
## Historija
## Stanovništvo

Iskazuje se kao dio naselja od 1869., a kao samostalno naselje od 1948. Do 1900. iskazivano pod imenom Martinci. U 1981. povećano pripajanjem naselja Orešnjak koje je prestalo postojati. Za to bivše naselje sadrži podatke od 1869. do 1971. 
## Izvori
Jug II (Osijek)

**Jug II** osječka je gradska četvrt smještena u jugoistočnom dijelu grada. Ima 14.020 stanovnika u 6.102 kućanstava. Dan četvrti je 30. svibnja.
Rogačić

**Rogačić** je naseljeno mjesto u sastavu grada Visa, na ostrvu Visu, Splitsko-dalmatinska županija, Republika Hrvatska.

## Historija

Do teritorijalne reorganizacije u Hrvatskoj nalazio se u sastavu stare općine Vis. Kao samostalno naseljeno mjesto, Rogačić postoji od popisa 2001. godine. Nastalo je izdvajanjem dijela naselja Vis.

## Stanovništvo

Na popisu stanovništva 2011. godine, Rogačić je imao 12 stanovnika. Za narodnosni sastav 1991. godine pogledati pod Vis.

**Napomena**: *U 2001. nastalo izdvajanjem iz naselja [[Vis (grad)|Vis]]. Od 1857. do 1991. podaci su sadržani u naselju [[Vis (grad)|Vis]].*

## Literatura

* http://pod2.stat.gov.rs/ObjavljenePublikacije/G1991/pdf/G19914018.pdf Savezni zavod za statistiku i evidenciju FNRJ i SFRJ, popis stanovništva 1948, 1953, 1961, 1971, 1981. i 1991. godine.
* Knjiga: "Narodnosni i vjerski sastav stanovništva Hrvatske, 1880-1991: po naseljima, autor: Jakov Gelo, izdavač: Državni zavod za statistiku Republike Hrvatske, 1998., , ;

## Reference

## Vanjske veze
Pesak (Jastrebarsko)

**Pesak** je naseljeno mjesto u Republici Hrvatskoj u Zagrebačkoj županiji.

## Geografija

Administrativno je u sastavu Jastrebarskog. Naselje se proteže na površini od 1,55 km².

## Stanovništvo

Prema zadnjem popisu stanovništva iz 2001. godine Pesak broji 23 stanovnika koji žive u 11 kućanstava. Gustoća naseljenosti iznosi 14,84 st./km².

## Reference
Florence Faivre

**Florence Vanida Faivre** je francusko-tajlandska glumica i manekenka.

## Karijera
Faivre se pojavila u raznim filmovima. John Anderson iz *Varietyja* pohvalio je njenu interpretaciju uloge šankerice Lek kao "delikatnu i sa uvjerljivom pažnjom" u inače loše ocijenjenom *[[The Elephant King]]u*, predviđajući joj "obećavajuću karijeru, ne samo zbog njene statueskne ljepote nego i zbog njene sposobnosti da upravlja ulogom i likom punim kontradikcija i moralnih mnogostrukosti".

## Filmografija

## Izvori

## Vanjske veze
*