open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Humorous Phases of Funny Faces

***Humorous Phases of Funny Faces*** () je američki kratki crno-bijeli nijemi film snimljen 1906. u režiji J. Stuarta Blacktona. Sastoji se od nekoliko kadrovima u kojima "oživljavaju" likovi naslikani kredom na ploči. Danas se često navodi kao prvi animirani film u historiji.

## Izvori

## Vanjske veze
* 
* ''Humorous Phases of Funny Faces at the Library of Congress
* ''Humorous Phases of Funny Faces'' on Youtube
The Katzenjammer Kids

***The Katzenjammer Kids*** je američki strip koji je stvorio njemački autor Rudolph Dirks, i koji se prvi put pojavio 12. decembra 1897. u *American Humorist*, humorističkom nedjeljnom prilogu novina *[[New York Journal]]*.Strip je bio inspiriran *[[Max i Moritz]]*, slikovnicom Wilhelma Buscha koja je uživala ogromnu popularnost na njemačkom govornom području. Naslovni protagonisti su dva nestašna dječaka - Hans i Fritz - koji se bune protiv autoriteta i čine razne nepodopštine čije su žrtve Mama, njihov poočim der Captain, der Inspector (školski nadzornik), da bi na kraju svake epizode bili kažnjeni. Riječ *katzenjammer* na njemačkom doslovno znači "zavijanje mačaka", ali u žargonu također označava mamurluk.

Dirks je strip stvarao sve do 1912. godine kada je, nezadovoljan tretmanom od strane poslodavaca, napustio *Journal*. Umjesto njega je strip nastavio raditi Harold Knerr, koji će to činiti sve do 1949. U međuvremenu je Dirks odlučio ponovno raditi strip, ali pod drugim imenom - ***Hans und Fritz,*** a kasnije pod imenom ***The Captain and the Kids***. Dvije suparničke verzije stripa su postojale sve do prestanka *The Captain and the Kids* 1979. godine. The Katzenjammer Kids se nastavio objavljivati do današnjih dana, što ga čini najdugovječnijim stripom u historiji.

## Izvori





## Vanjske veze
* King Features 
* The Katzenjammer Kids at Don Markstein's Toonopedia
* The Captain and the Kidsat Don Markstein's Toonopedia.  from the original on April 9, 2012.
Dalibor Soldatić (profesor)

**Dalibor Soldatić** (Buenos Aires, 17. juna 1947.) je srpski lingvist i bivši jugoslovenski diplomata, sin jugoslovenskog Ambasadora istog imena i prezimena. Penzionisani je profesor Filološkog fakulteta Univerziteta u Beogradu.

## Život
Rođen je 17. juna 1947. godine u Buenos Airesu (Argentina). Osnovnu školu i gimnaziju pohađao je u Splitu, Beogradu i Meksiku.

Diplomirao je španski jezik i književnost na Nacionalnom Autonomnom Univerzitetu u Meksiku (UNAM). Magistrirao na istom univerzitetu, odbranivši rad pod naslovom *La nostalgia en la obra poética de [[Rafael Alberti]]*. Doktorirao 1984. godine sa doktorskom disertacijom pod naslovom *Teorija romana [[Mario Vargas Llosa|Marija Vargas Ljose]]*.

## Akademska karijera
* 1970-1974. Asistent-pripravnik za španski jezik i književnost na Filološkom fakultetu univerziteta u Beogradu.
* 1974-1985. Asistent za španski jezik i književnost.
* 1985-1989. Docent za španski jezik i književnost.
* 1994-2003. Docent za španski jezik i književnost.
* 2003-2012. Vanredni profesor.
* 2012. Redovni profesor.

## Diplomatska karijera
* 1989. godine prelazi na rad u Savezni sekretarijat za inostrane poslove i preuzima dužnost zamenika načelnika Uprave za informacije i kulturu.
* Od septembra 1990. godine do juna 1992. godine, savetnik za štampu u Ambasadi SFRJ u Rimu.
* Od juna 1992. godine do juna 1993. godine, otpravnik poslova u Ambasadi SRJ u Rimu.

## Dela
### Knjige
* *Španska književnost I* (1985)
* *Prilozi za teoriju novog hispanoameričkog romana* (2002)
* *Svet hispanistike: uvod u studije* (2011)

### Prevodi na srpskohrvatski
* Jorge Luis Borges, *Peščana knjiga* (2002)
* Hesus Ferer,"Belver Jin"
* Gonzalo Torrente Ballester, *Hronika o zapanjenom kralju* (2006)
* Ramón J. Sender, *Agire, gnev božji. Ekvinocijalna pustolovina Lopea de Agirea* (2006)
* Lucía Echevarría, *Ljubav, znatiželja, Prozak i sumnje* (2007)
* Juan Goytisolo, *Znaci identiteta* (2009).
* Benito Peres Galdos, "Razbastinjena"

### Prevodi na španski
* Milorad Pavić, *Diccionario jázaro. Novela léxico* (1989).

## Reference
Bismarck, North Dakota

**Bismarck** je glavni grad američke 
savezne države Sjeverna Dakota, na sjeveru Sjedinjenih Američkih Država od 
61 626 stanovnika.
## Geografija
*Bismarck* leži na rijeke Missouri, preko puta grada Mandan sa kojim formira jednu cjelinu.

## Historija
*Bismarck* je osnovan 1872. a već 1889. postao je glavni grad čim je Sjeverna Dakota postala država.

## Reference

## Literatura

* 
* 
* 
* 
* 
* 

## Vanjske veze

* Službene stranice grada
Juneau, Alaska

**Juneau** je glavni grad američke 
savezne države Aljaska, na sjeveru Sjedinjenih Američkih Država od 31 275 stanovnika.
## Geografija
*Juneau* leži u Tjesnacu Gastineau na obali Aljaske, preko puta otoka Douglas na uskoj prevlaci uz more duboko uvučenoj u Kanadu.
## Historija
Grad je osnovan 1880. pod imenom *Harrisburg* kao prvo američko naselje nakon kupnje Aljaske 1867. Nakon tog je prezvan *Rockwell* a od 1881 - *Juneau*. Nakon što je zamro lov na kitove, počeo je propadati dotadašnji administrativni centar *Teritorije Aljaska* Sitka, pa je Američka vlada 1906. premjestila upravu u *Juneau*.
## Reference

## Literatura

* 
* 
* 
* 
* 
* 

## Vanjske veze

* Službene stranice grada
Dalibor Soldatić (ambasador)

**Dalibor Soldatić**, rođen 1909. godine, je bio jugoslovenski diplomata, ambasador SFRJ u Mađarskoj (1953-1956) i Meksiku. Poznat je, pre svega, kao jugoslovenski ambasador un Budimpešti za vreme Mađarske revolucije 1956. godine.

## Povezano
* Mađarska revolucija 1956.

## Vanjske veze
* 
* 

## Reference
Buster Brown

***Buster Brown*** je američki humoristički strip koga je stvorio Richard Felton Outcault i koji je originalno izlazio od 1902. do 1906 u listu *[[New York Herald]]*. Naslovni protagonist je bio nestašni dječak u mornarskoj uniformi, koji je stalno činio psine i razne nedopopštine zbog kojih bi na kraju svake epizode bio kažnjen i izgovarao pokajnički monolog. Osim njega, stalni lik je bio i Busterov pas Tige koji je govorio, ali čiji govor nitko od ljudi nije čuo. Kao i Outcaultov raniji strip *[[The Yellow Kid|Yellow Kid]]*, i Buster Brown je doživio ogroman uspjeh. Godine 1904. je Buster Brown zahvaljujući svojim *[[Mary Jane (cipela)|Mary Jane]]* dječjim cipelama postao službena maskota poduzeća Brown Shoe, koje ga dan-danas koristi u svojim reklamama. Godine 1906. je Outcault napustio *Herald* kako bi se zaposlio u Hearstovim novinama; tamo je pokušao ponovno crtati *Bustera Browna*, ali je došlo do spora oko autorskih prava riješenog tako što su i Herald i Hearst izdavali vlastite verzije (Hearst/Outcault bez originalnog imena).

## Vanjske veze

* Barnacle Press: ''Buster Brown'' 
* The Life and Times of Buster Brown
* Toonopedia entry
* Database and cover gallery of Buster Brown's comic book appearances
* Buster Brown Fanpop
Brown Shoe

**Brown Shoe** je američka kompanija koja u vlasništvu drži niz brendova obuće u SAD i Kanadi. Sjedište joj se nalazi u Claytonu, predgrađu St. Louisa. Nastala je 1875. pod imenom Bryan, Brown & Company, da bi današnje ime dobila 1893. 

Od godine 1904. službena maskota kompanije je Buster Brown, nestašni dječak koji se prvi put pojavio 1902. godine u istoimenom stripu Richarda F. Outcaulta.

## Izvori

## Vanjske veze
* Brown Shoe Company official website, www.brownshoe.com/
* "Brown Shoe Company, Inc.," Funding Universe, www.fundinguniverse.com/ —Extensive and detailed company history.
* Database and Cover Gallery of comic books published by the Brown Shoe Company, www.comics.org/
Gustave Verbeek

**Gustave Verbeek** (rođen kao *Gustave Verbeck*) (Nagasaki, Japan, 1867 - New York, 1937) bio je američki ilustrator i karikaturist, najpoznatiji po novinskim karikaturama iz ranih 1900-ih gdje je primjenjivao inovativne igre riječi i vizualne trikove u svrhu kazivanja priča. U *[[New York Herald]]u* je od 1903. do 1904. objavio seriju stripova *The Upside Downs of Little Lady Lovekins and Old Man Muffaroo* u kome je jedan te isti prizor kada bi se obrnuo kazivao sasvim novu priču,

## Izvori

### Literatura
* Marschall, Richard. "The Forgotten Genius of Gustave Verbeek". *[[Nemo, the Classic Comics Library]]* #10 (Fantagraphics, December 1984), pages 21–38

## Vanjske veze
* Example strip ''The Thrilling Adventure of the Dragon''
* Examples of ''Upside Downs'' strips
* Examples of ''Upside Downs'' strips
* Toonopedia entry for ''The Upside Downs''
* Tribute strip by Brad Young
* List of strips and collections
* Examples of ''The Loony Lyrics of Lulu''
* Article about Verbeek's engravings
Mađarska revolucija 1956.

**Mađarska revolucija** ili **Mađarski ustanak [[1956]]. godine** ( ili *felkelés*) je bio ustanak mađarskog stanovništva protiv komunističkog režima tadašnje NR Mađarske i njenih sovjetskih pokrovitelja, koji je trajala u periodu od 23 oktobra do 10 novembra. Započeo je kao studentska demonstracija pred zgradom parlamenta u Budimpešti na kojemu su se tražile ekonomske i političke reforme; pokušaj komunističkih vlasti da ih silom uguše je izazvao burnu i jednako nasilno kontra-reakciju kada su na stranu demonstranata masovno počele prelaziti pripadnici, pa i cele jedinice mađarske vojske, a što je do 28. oktobra dovelo do praktičnog kolapsa komunističke vlade, koju je zamenila privremena vlada na čelu sa Imreom Nađem koji je proglasio neutralnost Mađarske i izlazak iz Varšavskog pakta. Ona, međutim, nije u bila u stanju organizirati i efikasnu odbranu kada je 4. novembra došlo do sovjetske vojne intervencije, te je otpor ustanika do 10. novembra slomljen. Sovjeti su instalirali novu prosovjetsku vladu na čelu sa Janošem Kadarom. U ustanku je poginulo nekoliko hiljada Mađara (civila i ustanika), te nekoliko stotina sovjetskih vojnika; nekoliko desetaka hiljada Mađara je zatvoreno, a preko 200.000 je izbeglo preko granice.

Mađarska revolucija je predstavljala najozbiljniji udarac tadašnjoj sovjetskoj hegemoniji u Evropi, najspektakularniji pokušaj da se promeni politički poredak hlanoratovske Evrope kao i najveći oružani sukob na teritoriji Evrope u drugoj polovini 20. veka sve do raspada Jugoslavije 1990-ih. Iako su Sovjeti uspeli sačuvati kontrolu nad Mađarskom, događaji iz 1956. su imali značajne posledice za krajnji ishod hladnog rata, pre svega zato što je sovjetski režim u očima svetske javnosti predstavljen kao agresor te je izgubio potporu, čak i među zapadnim marksistima.

31. oktobra 1956. godine, za vreme Mađarske revolucije, Izrael, Velika Britanija i Francuska napali Egipat zbog nacionalizacije Sueckog kanala. NATO je bio paralizovan zbog rata u Egiptu: SAD su otvoreno osudile intervenciju i nisu zbog Mađarske bile spremne da rizikuju izbijanje trećeg svetskog rata.

Tito i sovjetski lider Hruščov su se tajno sreli na Brionima, 2. novembra 1956. Nakon diskusije koja je potrajala celu noć, jugoslovenski državni vrh se složio sa sovjetskom intervencijom u Mađarskoj. Prema jednoj od teorija, ključni faktor u ovoj Titovoj odluci bio je strah da se događaji u Mađarskoj u nekoj formi ne prenesu u Jugoslaviju.

U spomen na revoluciju 23. oktobra se danas u Mađarskoj slavi državni praznik.

## Povezano
* Utakmica krvi u vodi
* Gulaš socijalizam
* Praško proleće
* Protesti u Mađarskoj 2006

## Reference

## Vanjske veze

* 
*
Dream of the Rarebit Fiend

***Dream of the Rarebit Fiend*** () bio je američki strip serijal stvoren od Winsora McKaya, koji je originalno izlazio od 1904. do 1911. u novinama *[[New York Herald|New York Evening Telegram]]*. Svaka epizoda je prikazivala bizarne i zastrašujuće događaje za koje bi se poslije ispostavilo da predstavljaju noćnu moru protagonista, izazvane prežderavanjem velškim fondijem (). Predstavljao je jedan od mračnijih i ozbiljnijih stripova za standarde ranog stripa, ali je bio dovoljno popularan da već 1906. doživi ekranizaciju u obliku istoimenog filma u režiji Edwina S. Portera. Na temelju *Fienda* je McKay stvorio novi, daleko uspješniji i poznatiji serijal pod naslovom **[[Little Nemo]]**. Od godine 1911. do 1913. su u raznim novinama izlazile nove verzije pod različitim naslovima, a sam McKay je od 1923. do 1925. stvorio nekoliko epizoda pod naslovom *Rarebit Reveries*. McKay, koji je daleko poznatiji kao pionir animiranog filma, neke od svojih stripova je adaptirao sam od 1912. do 1921. godine.

## Izvori

### Literatura

#### Knjige

: 
: 
: 
: 
:  (on included DVD)
: 
: 
: 
: 
: 
: 
: 
:  (on included DVD)
: 
:  (on included DVD)
: 
: 

#### Novine

: 
: 
: 
: 

#### Web

: 
: 
: 
: 
: 
: 
: 
: 

: 

## Vanjske veze

;Stripovi:
* Complete scans from the Ulrich Merkl DVD at The Internet Archive
* Archives  of *Dream of the Rarebit Fiend* at Comic Strip Library

;Ostalo:
* *[http://archive.org/details/burgessnonsenseb00burgrich The Burgess Nonsense Book]* (1901) by Gelett Burgess at the Internet Archive
* *[http://archive.org/details/welshrarebittal00owengoog Welsh Rarebit Tales]* (1902) by Harle Oren Cummins at the Internet Archive
Little Jimmy

***Little Jimmy*** (), originalno ***Jimmy***, bio je američki strip stvoren od Jimmyja Swinnertona, koji je, s pauzama, izlazio u novinama od 14. februara 1904. do 1958. Protagonist je bio dječak sklon zaboraviti svoje uobičajene zadatke i dužnosti kako bi se prepuštao dječačkim igrarijama, a zbog čega je često upadao u nevolje. Swinnerton ga je crtao u za tadašnje doba nekarakterističnim odbacivanjem suvišnih detalja (poput predmeta u pozadini i sl.); time je olakšano štampanje, ali i stripova, što će kasnije postati jedan od strip-standarda.

Godine 1936. je o Little Jimmyju snimljen kratki animirani film pod naslovom *[[Betty Boop and Little Jimmy]]*, gdje se on pojavljuje kao lik zajedno sa Betty Boop.

## Reference

## Vanjske veze
* Coulton Waugh: ''The Comics''
Jimmy Swinnerton

**James Guilford Swinnerton** (13. novembar 1875 – 8. septembar 1974) bio je američki likovni umjetnik, specijaliziran za karikature i pejzaže američkog Jugozapada. Najpoznatiji je po eksperimentima s narativnim kontinuitetom koji se smatraju važnim za razvoj stripa na kraju 19. vijeka.

## Reference

## Literatura
* 

## Vanjske veze
* "James Swinnerton" by Gary Fillmore 
* 
* ''Canyon Kitties'' at Don Markstein's Toonopedia. Archived from the original on April 9, 2012.

### Audio
* Audio interview with Jimmy Swinnerton
The Kin-der-Kids

***The Kin-der-Kids*** je bio američki humoristički strip autora Lyonela Feiningera koji je od 1906. do 1908. izlazio u nedjeljnom prilogu novina *[[Chicago Tribune]]*. Naslovni protagonisti su bila tri brata Kin-der koji su u prastaroj kadi plovili svijetom zajedno sa svojim psom i mehaničkim dječakom te doživljavali razne pustolovine. Kids, kao i *Wee Willie Winkie's World* koji se istovremeno objavljivao u *Tribuneu*, su bili u potpunosti štampani u boji, što je bila rijetkost u tadašnje doba. *Tribune* se kao "etablirana" novina time nastojao uzdići iznad "petparačkih" stripova u Pulitzerovih i Hearstovim novinama. Feininger, međutim, nije bio u stanju producirati tako kvalitetan materijal u tjednom ritmu, te su do 1908. obje serije ugašene. Feininger se više nije bavio stripom, ali je djelo kasnije prepoznato i hvaljeno od strip-kritičara.
Mutt and Jeff

***Mutt and Jeff*** () je američki humoristički strip koji je stvorio karikaturist Bud Fisher i koji se redovno objavljivao od 1907. do 1982. godine. Originalno se pojavio kao serija sportskih karikatura u *[[San Francisco Chronicle]]u*, čiji je protagonist bio Augustus Mutt, šeprtljavi dugajlila sklon sportskom klađenju i sličnim metodama brzog bogaćenja; godine 1908. mu se kao njegov najbolji prijatelj i partner priključio niski g. Jeff. Strip je stekao ogromnu popularnost, a Fisher je, zahvaljujući tome što je ljubomorno čuvao svoje autorsko pravo, postao jedan od prvih autora koji se obogatio izradom stripova. Do 1930-ih je izradu svog stripa prepustio drugim autorima, među kojima se najviše istakao Al Smith, koji će *Mutt and Jeff* raditi skoro pola vijeka. U međuvremenu je Mutt and Jeff adaptiran u nekoliko kazališnih predstava, kao i kratkih animiranih i igranih filmova iz nijeme ere.

*Mutt and Jeff* se često navodi kao model za kasnije stripove gdje se humor često temelji na izrazitim fizičkim razlikama dvoje protagonista.

## Vanjske veze
* A.Word.A.Day
* ''The Classic Mutt and Jeff'' strips GoComics
* A suicide-themed Mutt and Jeff strip from November 1911 
*  (An animated short film)
Charleston, South Carolina

**Charleston** je glavni grad američke savezne države Južna Karolina, na jugoistoku Sjedinjenih Američkih Država od 123 240 stanovnika.

## Geografija
*Charleston* leži u istoimenom zaljevu na obali Atlanskog oceana, nastalom estuarijem rijeka Ashley i Cooper.
## Historija
Grad je osnovan 1670. kao jedno od prvih naselja na tlu Sjedinjenih Američkih Država, i nazvan *Charles Towne* u čast Engleskog kralja Charlesa II. (današnje ime dobio je 1783.). Prvo naselje kolonisti su napustili 1680. i preselili se na bolju lokaciju, na zapadnu obalu rijeke Ashley. Naselje je brzo raslo pa je 1690. bilo među prvih pet najvećih gradova, sve do 1840. *Charleston* je bio među prvih deset gradova Sjedinjenih Američkih Država.

## Reference

## Literatura

* 
* 
* 
* 
* 
* 

## Vanjske veze

* Službene stranice grada
Boise, Idaho

**Boise** je glavni i najveći grad američke savezne države Idaho, na sjeverozapadu Sjedinjenih Američkih Država od 205 671 stanovnika.
## Geografija
*Boise* leži na obalama istoimene rijeke Boise, na jugozapadu Idaha blizu granice sa Oregonom.
## Historija
Prvu utvrdu *Fort Boise* osnovala je kompanija Hudson Bay još 1830-ih, nešto niže od današnjeg grada, ali ju je napustila. Američka vlada podignula je novu utvrdu Boise 1863. za vrijeme Američkog građanskog rata. Oko nje je ubrzo izniknuo grad kad su se otkrile rude u njegovoj okolici. Kad je Montana izdvojena iz Teritorije Idaho - 1866. *Boise* je postao glavni grad smanjene države Idaho.
## Reference

## Literatura

* 
* 
* 
* 
* 
* 

## Vanjske veze

* Službene stranice grada
Pitagoreion

**Pitagoreion** (*Pythagoreio*, Πυθαγόρειο), antički **Samos**, a današnji grad i luka otoka Samosa, bio je najstarijom antičkom lukom na Mediteranu s grčkim i rimskim građevinama i *Eupalinovim tunelom*, najstarijim pravilnim tunelom koji je kopan s obje strane brda. Današnji grad se zvao **Tigani** sve do 1955. godine kada je u čast svog najslavnijeg građanina, matematičara i filozofa Pitagore. On je najveće naselje na grčkom otoku Samosu i graniči s ostalim općinama Vathy, Karlovasi i Marathokampos. Pitagoreion i Heraion na otoku Samosu upisana su na UNESCO-v popis mjesta svjetske baštine u Europi 1992. godine.

## Antički grad Samos

Pitagoreion je bio utvrđenom antičkom lukom za vrijeme klasičnog razdoblja stare Grčke i starog Rima. Tu su ostaci mnogih građevina, uključujući izvanredan antički akvedukt, slavni Eupalinov tunel (*Efpalinio orygma*, Ευπαλίνειο όρυγμα). U gradu su rođeni slavni matematičar i filozof Pitagora (oko 580. pr. Kr.) i astronom Aristarh sa Samosa (310.-230. pr. Kr.).

### Eupalinov tunel

Eupalinov tunel projektiran je prema uzoru na iranski sustav kanata, dug je 1036 m i dovršen je u 6. stoljeću pr. Kr. kroz brdo Kastro čime je drevni grad Samos dobio akvedukt. On je jedan od dva takva tunela u starom svijetu koji su kopani s oba kraja, i jedini koji je bio zasnovan prema geometrijskom planu. Iskopao ga je arhitekt Eupalinos iz Megare za vrijeme vladavine samoskog tiranina Polikrata, a trebao je gradu Samosu osigurati pitku vodu s druge strane brda, te učniti ga nemogućim za osvojiti tako da neprijatelji ne mogu gradu spriječiti dotok vode.

Tunel je kopan iz grada, ali i sa strane izvora. Ulazi su im bili skriveni, a dva tunela su se susrela u sredini brda zahvaljujući genijalnoj tehnici arhitekta Eupalina. Naime, on se koristio geometrijskim načelom kutova s bazama u zvijezdama, koje je prvi opisao Euklid nekoliko stoljeća ranije. Kako su se tuneli u sredini promašili za par metara, Eupalin je naredio da obje ekipe kopaju na istu stranu i tako su se konačno spojili. Eupalin se bojao da mu tuneli imaju i vertikalnu grešku, te je naredio na kraju da ekipe šire tunel u zadnjoj fazi; no kako se pokazalo, njegova greška je bila samo 4&nbsp;cm i tuneli su se poklopili gotovo savršeno.
Prema arheološkim nalazima ovaj akvadukt se koristio stoljećima.


file:Antique Marble Relief of Pythagorion.jpg|Antički rimski reljef iz Pitagoreiona
file:Eupalinian aqueduct.JPG|Najširi dio Eupalinovog tunela
file:Pythagorion.jpg|Luka danas


## Napomene

* B. L. Van der Waerden, “Eupalinos and His Tunnel,” Isis, Vol. 59, No. 1. (proljeće, 1968.), str. 82.–83.

## Vanjske veze

* UNESCOvi spomenici na stranicama grčkog ministarstva kulture 
* [Tom M. Apostol, “The Tunnel of Samos,” ''Engineering and Science'', No.1 (2004.), str.30-40](http://pr.caltech.edu/periodicals/EandS/articles/LXVII1/Apostol%20Feature%20(Samos).pdf) (PDF)
Bud Fisher

**Harry Conway "Bud" Fisher** (3. april 1885 &ndash; 7. septembar 1954) bio je američki karikaturist, najpoznatiji kao tvorac popularnog i dugovječnog stripa *[[Mutt and Jeff]]*. Fisher, koji je strip počeo izrađivati 1907. u *[[San Francisco Chronicle]]u*, uspio je na njega registrirati autorsko pravo; zahvaljujući tome je postao prvi autor koji se obogatio zahvaljujući stripu. Godine 1913. je osnovao i vlastiti filmski studio koji je do 1926. snimio nekoliko stotina kratkih igranih i animinranih filmova temeljenih na stripu. Pored stripa se bavio i uzgojem trkaćih konja.

## Izvori

* Mr. Mutt and the Belmont Stakes 
* International Museum of the Horse 

## Vanjske veze
* Find a Grave: Bud Fisher
Mistras

**Mistras** (*Mystras*, Μυστράς ili Μυζηθράς), u kronikama Moreje **Myzithras**, je bio utvrđeni grad u srednjovjekovnoj državi Moreji na planini Tajget, Peloponez, u blizini drevne Sparte. U 14. i 15. stoljeću služio je kao prijestolnica bizantske despotije Moreje, tijekom kojeg je razdoblja doživjela gospodarski i kulturni vrhunac. Tijekom Osmanske okupacije bila je skoro nenaseljena te su je zapadnjaci držali da je drevna Sparta. Napušten je 1830. godine, kada je izgrađen novi grad Sparti oko 8&nbsp;km istočno od Mistrasa. On je upisan na UNESCO-v popis mjesta svjetske baštine u Europi 1989. godine kao mjesto jedinstvenih srednjovjekovnih građevina Križara, Bizantinaca, Turaka i Mlečana u nedirnutom krajoliku.

## Historija

God. 1249., Mistras je postao sjedištem latinske kneževine Aheje koja je osnovana 1205. godine nakon osvajanja Konstantinopola tijekom Četvrtog križarskog rata. Knez Vilim II. Villehardouin, pra-nećak povjesničara Četvrtog križarskog pohoda, Geoffreya Villehardouina, je tu napravio svoju palaču. Već 1261. godine, Latini su dali Mistras, i druge utvrde, kao otkupninu za zarobljenog Vilima II., kojeg su Bizantinci zarobili u Pelagoniji. Bizantski car Mihajlo VIII. Paleolog ga je učinio prijestolnicom novoosnovane kneževine Moreje kojom su upravljali carevi rođaci, iako su njegovom cijelom obalom i otocima vladali Mlečani. U usporedbi s ostatkom Carstva, Moreja je uživala blagostanje i gospodarski procvat. Za vrijeme cara Teodora I. postao je drugi grad po važnosti u Carstvu, odmah poslije Carigrada, a Vilimova palača je postala drugom carskom rezidencijom.

Freske u crkvi *Peribleptos* su nastale od 1348.-1380. godine kao posljednja djela kasnobizanstkog freskoslikarstva, i rijetki primjeri bizantske umjetnosti tog doba; presudni za njeno upoznavanje.

Mistras je bio i središtem bizantske znanosti, te je tu boravio neoplatonistički filozof Pleton sve do svoje smrti 1452. godine. On je značajno utjecao na neoplatonizam talijanske renesansne, osobito nakon što je bio u pratnji cara Ivana VIII. Paleologa u Firencu 1439. godine.

Posljednji bizantski car, Konstantin XI., bio je knez Mistrasa prije nego je postao carem. Dimitrije Paleolog, posljednji knez Moreje, predao je kneževinu i grad Mistras osmanskom caru Mehmedu II. 1460. godine.
Mlečani su ga osvojli 1687. i držali do 1715. godine, a Turci ponovno do 1821. godine kada je otpočeo Grčki rat za neovisnost. Oton, grčki kralj, ga je napustio u korist novog grada Sparti.


file:Mystras Fortress2.JPG|Gradska vrata iznutra
file:Peribleptos.jpg|Manastir Peribleptos
file:Meister der Peribleptos-Kirche in Mistra 001.jpg|Rođenje Kristovo, freska u manasiru Peribleptos
file:Mistra 7.jpg|Mitropolija Mistras
file:Evangelistria 05.JPG|Crkva Evanđelista
file:Town of mystras 01.JPG|Gradska ulica
file:Mistra 1.jpg|Manastir Pantanassa


## Napomene

* Sir Steven Runciman, *Mistra: Byzantine Capital of the Peloponnese*, 1980.

## Vanjske veze

* Povijest Mistrasa  (en.)
Dubrovačke zidine

**Dubrovačke gradske zidine** su sklop utvrda koje okružuju stari dio grada Dubrovnika.

Građene su od 13. do 17. stoljeća za potrebe obrane. Duge su 1940 m, visoke do 25 m, prema kopnu debljine 4–6 m, a prema moru 1.5–3 m. Na četiri strane svijeta, zaštićene su kulama.

Kada je počelo ograđivanje zidinama u 13. stoljeću, prostor starog grada bio je već definiran te se nije mogao više širiti. Unutar gradskih zidina, za vrijeme Dubrovačke Republike živjelo je oko 2000 stanovnika u vrijeme nastanka Statuta 1272. godine, a najviše ih je bilo u 15. stoljeću, oko 6000 ljudi. U 14. stoljeću sagrađeno je 15 četverokutnih kula. Pojavom baruta, bedemi su pojačani za zaštitu od topničkih napada. Zbog opasnosti od Mlečana, zatvoreni su svi nepotrebni otvori na zidinama prema luci. Gradske zidine dobile su današnji izgled u 15. i 16. stoljeću. Ratovi su utjecali na novu gradnju. Kada je pao Konstantinopol 1453. godine, sagrađena je kula Minčeta. Zbog tursko-mletačkih ratova sagrađene su kule sv. Ivan, Revelin i bastion sv. Margarete (u Dubrovniku sv. Margarita). Zidine su zbog ratne opasnosti građene velikom brzinom.

Dubrovačke zidine u ponedjeljak 17. kolovoza 2015. oborile su rekord u broju posjetitelja tijekom jednog dana. Čak 8 864 posjetitelja obišlo je dubrovačke mire u samo 11 sati.

## Kule

* *[[Minčeta|Kula Minčeta]]* je utvrda na sjeveru gradskih zidina, monumentalna je i okrugla, dovršena je 1464. godine, gradili su je brojni graditelji, među njima i Juraj Dalmatinac. Maketu je izradio veliki firentinski graditelj Michelozzo Michelozzi. Povod za izgradnju bila je vijest o padu Carigrada 1453. godine. Nedostajalo je kamena, pa je nađeno da svatko tko dolazi u Dubrovnik iz smjera Gruža ili Ploča, mora sa sobom donijeti kamen u skladu sa svojom tjelesnom građom.
* *[[Bokar|Kula Bokar]]* - utvrda na zapadu gradskih zidina, naziva se i *Zvjezdan*, građena je od 1461. do 1463. prema projektu firentinskog graditelja Michelozza Michelozzija.
* *[[Tvrđava Sv. Ivan u Dubrovniku|Utvrda sv. Ivan]]* - utvrda na jugoistoku gradskih zidina iz 16. stoljeća. Štitila je ulaz u staru gradsku luku. Djelo je dubrovačkog graditelja Paskoja Miličevića.
* *[[Tvrđava Revelin]]* - utvrda na istoku gradskih zidina. Građena je 1462. godine pred turskom opasnošću.
* *[[Lovrijenac|Tvrđava Lovrijenac]]* - također poznata kao Gibraltar Dubrovnika, tvrđava je koja se nalazi na hridi izvan vanjskih zidina sa zapadne strane Dubrovnika, 37 m iznad razine mora.

## Gradska vrata
* Vrata od Ploča - istočni ulaz,
* Vrata od Pila - zapadni ulaz,
* Vrata od Buže - sjeverni ulaz,
* Vrata od Ribarnice - ulaz na područje Velikog mula i stare gradske luke,
* Vrata od Ponte - ulaz na područje Malog mula i stare gradske luke luke

## Galerija

Datoteka:Walls of Dubrovnik.jpg|Vrata od Pila
Datoteka:Dubrovnik-muralles.jpg|Pogled na zidine
Datoteka:Forteresse de Dubrovnik.jpg|Minčeta
Datoteka:Lovrijenac, Dubrovnik, Croatia.JPG|Lovrijenac


## Napomene

## Literatura
* *Zlatno doba Dubrovnika XV. i XVI. stoljeće*, Muzejski prostor i Dubrovački muzej, Zagreb-Dubrovnik 1987.

## Vanjske veze

* Sve o Dubrovačkim zidinama
New York Journal American

***New York Journal*** su bile američke dnevne novine koje su izlazile u New Yorku od 1882. do 1966. godine. Osnovao ih je Albert Pulitzer, brat mnogo pozadnijeg izdavača Josepha Pulitzera pod imenom *New York Morning Journal*. Godine 1895. ih je otkupio William Randolph Hearst; s njima, kao i s listom *New York Evening Journal* koga je otkupio sljedeće godine, Hearst je nastavio graditi svoj izdavački imperij, te ih učinio jednim od najtiražnijih i najuticajnijih novina u SAD. Istovremeno se razvilo i žestoko suparništvo sa Pulitzerovim novinama *[[New York World]]* koje je poticalo senzacionalistički pristup vijestima. U *Journalu* je 1896. objavljen *[[The Yellow Kid]]* (Žuti klinac), koji će kasnije biti proglašen prvim stripom; upravo od toga potiče današnji pežorativni izraz žuto novinarstvo. *New York Journal*, koji je od 1901. promijenio ime u *New York American*, izlazio je ujutro, a *Evening Journal* popodne. Godine 1937. su oba lista spojena u jedan pod naslovom ***New York Journal American***. Godine 1966. je ugašen, što se najčešće tumači slabom prilagodbom na nove socio-ekonomske okolnosti, odnosno dolazak televizije kao glavnog sredstva informiranja kod ciljane publike.

## Vanjske veze

* Mr. Hearst's Flagship Sank Like the Maine  by Stan Fischler for the Village Voice April 28, 1966
* Database for the photographic morgue at the Harry Ransom Center at the University of Texas at Austin
* Information on the clippings morgue at the Dolph Briscoe Center for American History
Quadratino

**Quadratino** je bio strip Antonija Rubina koji se objavljivao 1910. u italijanskom dječjem časopisu *[[Corriere dei Piccoli]]*. Naslovni protagonist (čije ime otprilike znači "Kvadratko") bio je dječak s glavom u obliku kvadrata koji je zapadao u niz problema koje je njegova majka rješavala uz pomoć geometrije. Objavljeno je samo sedam epizoda, ali je *Quadratino* ušao u historiju kao prvi italijanski domaći strip.

## Vanjske veze
* Profil na stranici cartonionline.com
Corriere dei Piccoli

**Corriere dei Piccoli** () je italijanski tjedni časopis za djecu koji je izlazio u Milanu od 1908. do 1995. godine. Originalno je bio tjedni prilog dnevnog lista *[[Corriere della Sera]]*. Prvi urednik, koji je na tom mjestu ostao do smrti 1931. godine, bio je Silvio Spaventa Filippi, ali je značajan doprinos listu dala i novinarka Paola Lombroso Carrara. Časopis je objavljivao poučne priče, članke, ilustracije, ali je najvažniji zbog toga što je objavljivao stripove, i to prije svega one koje su radili sami italijanski autori. S vremenom je dosegao tiraž od 700.000 primjeraka i postao jednom od institucija italijanske kulture u 20. vijeku. 

Tiraž mu je počeo padati tek 1970-ih pa je, u nastojanju da publiku preusmjeri prema adolescentima, preimenovan u **Corriere dei Ragazzi** (). Posljednji broj je izašao 1995.

## Vanjske veze
* Riproduzione del primo numero
* Blog-antologia on line con pubblicazione di tavole a fumetti complete
* 
* http://www.lfb.it/fff/fumetto/pers/g/gennarinotarantella.htm
* http://www.lfb.it/fff/umor/aut/s/squillante.htm
* http://lambiek.net/artists/s/squillante_carlo.htm
* http://www.ilcorrieredeipiccoli.it/
Antonio Rubino

**Antonio Augusto Rubino** (Sanremo, 15. maj 1880 - Baiardo, 1. jul 1964) bio je italijanski crtač, ilustrator i književnik. Najpoznatiji je po radu u dječjem časopisu *[[Corriere dei Piccoli]]* gdje je izradio neke od prvih italijanskih stripova.

## Literatura

* Giuseppe Bevione, *[http://www.archive.org/stream/laletturarivis1905milauoft#page/326/mode/2up Un artista fantastico]*, su "La Lettura", 1º aprile 1905
* Rino Albertarelli, *Storia del fumetto: Antonio Rubino*, su *Linus*, anno I, numero 1, aprile 1965
* Giuseppe Trevisani, *Antonio Rubino. Quadratino e i suoi amici*, Garzanti, Milano, 1967
* Paola Pallottino, *La matita di zucchero. Antonio Rubino*, Cappelli, Bologna, 1978
* Daniele Riva (a cura di), *Antonio Rubino - Estasi, incubi e allucinazioni 1900-1920*, Gabriele Mazzotta Editore 1980
* Maria Claudia Capovilla, *Antonio Rubino: formazione di uno stile grafico originale*, in *Arte in Friuli*, 1985
* Claudio Bertieri (a cura di), *Antonio Rubino - L'amico delle nuvole*, Comune di Sanremo, 1995 
* *La Riviera Ligure* n. 19-20, interamente dedicato a Rubino, Genova, Fondazione Novaro, aprile 1996
* Vitaliano Rocchiero, *Antonio Rubino (1980-1964)*, in *Liguria*, n. 10-11, ottobre-novembre 1998
* *Depero e Rubino ovvero il Futurismo spiegato ai bambini ed il bambino spiegato ai futuristi*, Mazzotta, Milano, 1999
* Claudio Bertieri (a cura di), *Mondo Fanciullo - Antonio Rubino narratore per ragazzi*, Comune di Sanremo, 2005
* Linda Pacifici, *Far fantasticare fantasticando: gli esordi artistici di Antonio Rubino e Giuseppe Fanciulli*, in *Artista, Critica dell'arte in Toscana*, 2005
* Santo Alligo, *Antonio Rubino*, Little Nemo, Torino 2008
* Matteo Stefanelli, Fabio Gadducci (a cura di), *Antonio Rubino - Gli anni del Corriere dei Piccoli*, Black Velvet Editrice, Bologna 2009
* Matteo Fochessati, *La cameretta dei bambini di Antonio Rubino alla Wolfsoniana*, in "LG Argomenti", a. XLVI, n. 2, aprile-giugno 2010, pp. 10-13.
Polly and Her Pals

***Polly and Her Pals*** () je američki strip Cliffa Sterretta koji se objavljivao od 1912. do 1958. Naslovna protagonistica je bila mlada, lijepa i očijukanju sklona djevojka koja izaziva poteškoće svojim koleginicama na koledžu. Radnja se kasnije počela baviti i njenim "drugarima", odnosno porodicom. Polly je predstavljala jedan od prvih stripova čiji je protagonist bila žena, i to za tadašnje vrijeme prilično naprednih stavova, pa je, između ostalog, opisana kao sufražetkinja. Strip se objavljivao u novinama *[[New York Journal]]*. 1920-ih je Sterrett unio stilske inovacije u crtež, pokazujući uticaj kubizma, nadrealizma, ekspresionizma i Art Decoa. Od Sterretta su strip - prije svega u njegovom dnevnom izdanju - preuzeli Paul Fung i Vernon Greene.

## Vanjske veze
* Barnacle Press: Polly and Her Pals
Cliff Sterrett

**Clifford Sterrett** (12. decembar 1883 - 28. decembar 1964) bio je američki karikaturist i strip crtač, najpoznatiji kao tvorac *[[Polly and Her Pals]]*, jednog od prvih stripova čiji je protagonist bila žena. Karijeru je započeo u *[[New York Herald]]u*, a potom prešao u *[[New York Evening Journal]]*, gdje je Polly bila objavljivana do 1958. Također je radio ilustracije za *[[The New York Times|New York Times]]*. Kritičari su zapazili snažan uticaj kubizma i nadrealizma na njegov vizualni stil.
The San Francisco Examiner

***The San Francisco Examiner*** su američke besplatne dnevne novine koje se distribuiraju u San Franciscu i okolici. Osnovane su za vrijeme građanskog rata 1863. pod naslovom *Democratic Press* te predstavljale glasilo demokrata, odnosno zagovornika Konfederacije i ropstva u tadašnjoj Kaliforniji; zbog toga je nakon vijesti od atentatu na Lincolna sjedište lista 1865. uništeno od strane pristaša Unije. Nakon toga je preimenovan u *Daily Examiner*, a 1880. ih je otkupio poduzetnik George Hearst. Sedam godina kasnije je upravljanje listom preuzeo njegov sin William Randolph Hearst; pod njegovim vodstvom su angažirani književni i novinarski talenti kao što su Ambrose Bierce, Mark Twain i Jack London. Dijelom zahvaljujući tome je Examiner postao temelj budućeg Hearstovog izdavačkog imperija, i s vremenom stekao reputaciju "monarha dnevnih listova". Nakon što je Hearst Corporation 2000. preuzela njegov glavni konkurent *[[San Francisco Chronicle]]*, u svrhu izbjegavanja antitrustovskih zakona je prodan porodici Fang. Besplatnim je postao 2003. a od 2004. postao vlasništvo tvrtke Clarity Media. Od 2011. je u vlasništvu San Francisco Newspaper Company LLC.

## Vanjske veze

* ''San Francisco Examiner'' website
* Guide to the Fang Family ''San Francisco Examiner'' photograph archive, circa 1930-2000, at The Bancroft Library
Besplatne novine

**Besplatne novine** su periodično (dnevno ili sedmično) izdavane, besplatne novine sa redakcijskim sadržajem. Obično se dele na frekventnim mestima (npr. stajalištima javnog prevoza) ali i distribuiraju domaćinstvima ordeđenog područja. Najčešće se finansiraju prodajom oglasa, mada postoje i besplatne novine iz oblasti kulture (finansirane od strane kulturnih i državnih institucija), političke besplatne novine (finansirane od strane političkih partija ili drugih zainteresovanih grupa) i sl.

## Besplatne novine u svetu

**Slovenija** : Prvi besplatni časopis u Sloveniji je *Žurnal*, koji izlazi sedmično a kasnije je došao još *Dobro jutro*, koji je izlazio na dve sedmice a od marta 2007. izlazi sedmično. Tiraži variraju, *Žurnal* ima tiraž od oko 250 hiljada, a *Dobro jutro* oko 350 hiljada.

U septembru 2007. Žurnal je postao dnevni časopis. Izdaje se u posebnim sanducima pored važnijih mesta u gradu i avtobusnih stanica.

**Španija**: U Španiji postoje četiri besplatna dnevna lista: **Ke** (), **Metro** ), **20 minuta**  i **ADN** (). Postoje takođe besplatne novine koje se dele na lokalnom nivou. 
Od svih ovih novina, Metro su internacionalne novine, jer se njihovih 57 dnevnih izdanja štampa na 17 jezika i deli se u 81 gradu u 18 zemalja sveta širom Amerike, Evrope i Azije. Ukupni tiraž u svim zemljama zajedno dostiže cifru od 6 miliona dnevno sa oko 15 miliona čitalaca, prema statističkim podacima iz 2005. godine.

## Vikipedija u "24 sata"

Primećeno je da besplatne novine "24 sata" često koriste članke iz Vikipedije na srpskom jeziku. Sav sadržaj Vikipedije je slobodan (pod uslovima GFD licence) i slobodno korišćenje je dobrodošlo, upravo kao praktična afirmacija principa slobodnog širenja znanja. Međutim, postoji obaveza navođenja izvora, iz prostog razloga što je taj sadržaj i dalje slobodan i ne sme biti ograničen činjenicom da je izmešan sa sadržajem kome se na drugi način štiti autorsko pravo.

:*vidi (jedan od primera) [[Najstarija kuća u Beogradu]]*

## Vanjske veze
: 24 sata  
: Dobro jutro 
: Žurnal 
: ¡Qué! 
: Metro España  
: ADN  
: 20 minutos 
: Metro International
George McManus

**George McManus** (St. Louis, 23. januar 1884 - Bronx, 22. oktobar 1954) bio je američki karikaturist i crtač stripova, najpoznatiji kao tvorac *[[Bringing Up Father]]*, jednog od najuspješnijih i najdugovječnijih serija u historiji američkog stripa.

## Izvori

## Vanjske veze
* ''Time" magazine 'The Press: A Gag a Day' December 10, 1945
Bringing Up Father

***Bringing Up Father***, također poznat i pod naslovom ***Jiggs and Maggie***, je američki strip autora Georgea McManusa koji se objavljivao od 1913. do 2000. godine. Naslovni protagonisti su irskoamerički građevinski radnik Jiggs koji se obogatio dobitkom na lutriji, te njegova supruga Maggie koja ga očajnički želi ukloniti njegove grube manire iz radničke klase kako bi ga učinila dostojnim otmjenog društva. Strip, koji se vješto poigravao sa etničkim i socijalnim stereotipovima i američkim snom, postigao je veliki uspjeh, te su na temelju njega napravljene kazališne predstave, zabavne pjesme, kratki igrani i animirani filmovi. Kritičari su kasnije posebno hvalili McManusov art deco stil, a posebno u epizodama sezone 1939/40. kada su protagonisti otišli na veliko putovanje po SAD, pa su tadašnje epizode poslužile kao svojevrsni arhitektonski dokument izgleda mnogih tadašnjih gradova. *Bringing Up Father* je doživio veliki uspjeh i izvan granica SAD - posebno u Norveškoj, Turskoj (gdje ga je *[[Hürriyet]]* sve do 1990-ih redovno objavljivao pod naslovom *Güngörmüşler* ili "Osviješteni") te Finska gdje je poznat pod naslovom *Vihtori ja Klaara* i gdje je 1939. Teuvo Tolio snimio prvu cjelovečernju zvučnu filmsku adaptaciju. Godine 1946. je u Hollywoodu započeta filmska serija sa Joeom Yuleom u glavnoj ulozi.

## Vanjske veze
* Don Markstein's Toonopedia: ''Bringing Up Father''
* I Love Comix Archive: ''Bringing Up Father'' 
* Bringing Up Father pinbacks 
* "Bringing Up Father: 1913-14 Annotations" by Allan Holtz
Krazy Kat

***Krazy Kat*** je američki strip autora Georgea Herrimana koji je kao serija izlazio od 1913. do 1944. Naslovni protagonist je mačka neodređenog spola po imenu Kat, koja je zaljubljena u miša po imenu Ignatz; on, pak, Kat ne može smisliti te na nju baca cigle; zbog toga ga policijski pas Offisa Pup stalno baca u zatvor. Radnja je smještena u "nadrealnu" verziju Okruga Coconino u državi Arizona gdje žive antropomorfne životinje. Herriman je Kat prvi put uveo 1910. kao jednog od likova u stripu *Dingbat Family*, a sam strip je počeo dnevno izlaziti 28. oktobra 1913. u listu *[[New York Evening Journal]]*. Idiosinkratski humor i razbijanje dotadašnjih strip-konvencija se nije dovelo do velikog uspjeha kod publike, ali je zato sa stripom bio oduševljen Journalov vlasnik William Randolph Hearst. S druge strane je Krazy Kat postao prvi strip koji je stekao pohvale kod likovnih kritičara i u mnogo čemu pomogao da strip kao forma počne gubiti svoju dotadašnju "petparačku" reputaciju kod inteligencije i kulturnog establishmenta. Često se navodi da je imao značajan uticaj na Chuck Jonesa i njegovu znamenitu animiranu seriju o Kojotu i Ptici Trkačici.

## Vanjske veze

* Krazy Kat at Internet Archive (comic strips, video and audio)
* Coconino County – History, bios, strip archive, bibliography and more.
* "'Some Say it With A Brick': George Herriman's Krazy Kat"  – A critical essay.
* Full video of the "Krazy Goes A-Wooing" silent animated short produced by Hearst , with some similarities to the strip.
* The Columbia Crow's Nest  – Includes information on the Mintz-era cartoons bearing the *Krazy Kat* name.
* Ignatz Mouse – A site built around the second character of the strip. Forums, archives, etc...
* Krazy Kat Cartoons from the 1960s – A list of Krazy Kat cartoons in full-colors.
* Comic Strip Library – Archive of many strips in very high resolution.
* Bill Watterson's foreword of the book "The Komplete Kolor Krazy Kat"
George Herriman

**George Joseph Herriman** (22. august 1880&nbsp;– 25. april 1944) bio je američki karikaturist i ilustrator, najpoznatiji kao autor stripa *[[Krazy Kat]]* (1913–1944), jednog od najuticajnijih ranih stripova.

Herriman je rođen u New Orleansu u porodici mulatskih kreolskih roditelja, a odrastao je uLos Angeles. Nakon što je završio srednju školu 1897. zaposlio se u novinama kao ilustrator. Potom se prebacio na strip, koji je u to vrijeme bio još uvijek novi medij. Svoj najpoznatiji lik, Krazy Kat, je uveo u stripu *The Dingbat Family*. On je svoj vlastiti strip dobio 1913. godine i privukao pažnju poetskim dijalozima, neobičnim pozadinama i eksperimentiranjem sa izgledom stranica.

Herriman je najveći dio života proveo u Los Angelesu, ali je često putovao po Navajo pustinjama na Jugozapadu SAD gdje su ga posebno privlačili Dolina spomenika i Začarana Mesa, te je upravo okrug Coconino u Arizoni učinio mjesto radnjem *Krazy Kata*, te često koristio Navajo i meksikanske motive u pozadini. Iako nije uživao popularnost, izdavač William Randolph Hearst je bio njegov poklonik te mu je osigurao doživotni ugovor sa svojom kompanijom King Features Syndicate, a samim time i lagodan život. Kada je Herriman umro 1944. godine, iza sebe je ostavio nezavršene stripove za sljedećih tjedan dana izlaženja.

## Izvori

## Vanjske veze

* 
* Krazy Kat – The Coconino County Home Page 
* ignatzmouse.net, "The only website dedicated to 'Ignatz Mouse'"
* Comic Strip Library  collection of public domain *Krazy Kat* strips
* *[http://www.barnaclepress.com/comics/Baron%20Mooch/ Baron Mooch] * collection at Barnacle Press 
* *[http://www.old-coconino.com/sites_auteurs/herriman/index.html Herriman's Krazy Kountry] * at *[http://www.old-coconino.com Coconino World] * has selections from *[http://www.old-coconino.com/modules/herriman/mary/mary_00.htm Mary's Home from College] *
* Video  tour of George Herriman's New Orleans
*
Nana (manga)

***Nana*** (japanski ナナ) je japanska manga koju je napisala i ilustrirala Ai Yazawa, a objavljena je 2000. u časopisu *Cookie*. Radnja se odvija oko dvije naslovne junakinje istog imena: mlade Nane Komtasu koja se iz malenog gradića preseli u Tokio kako bi sljedila svojeg dečka i prijatelje sa sveučilišta, sa nadom da ostvari svoj san; te Nane Osaki koje je bila u popularnom punk bendu te se isto preseli u Tokio kako bi postala slavna pjevačica. Dvije Nane se sretnu u vlaku na putu prema gradu. Kasnije se ponovno sretnu i žive zajedno kao stanarice u istom stanu. Serija prati njihovo prijateljstvo i pokušaje da ostvare snove.

Autorica Yazawa se razbolila usred pisanja stripa, što je prekinulo isti. Iako je objavljena vijest da se u travnju 2010. vratila kući iz bolnice, nepoznato je da li će manga ikada biti nastavljena.

Po mangi su snimljena i dva uspješna igrana filma 2005., a 2006. se pojavila i anime serija koju je režirao Morio Asaka. Serija ima sveukupno 47 epizoda te je završila sa emitiranjem 2007. Zbog toga što je anime pratio radnju iz mange, serija je ostala nedovršena zaustavljanjem objavljivanja druge sezone mange.

## Radnja
Nana Osaki je punk pjevačica koja se želi probiti sa svojim bendom, zvanim Black Stones (skraćenica BLAST), u kojem je njen dečko, Ren, basist. Nana i Ren su živjeli zajedno kao ljubavnici od kad je imala 16 godina. Kada Ren dobije priliku otići u Tokio kao zamjena za člana popularnog benda, Trapnest, Nana izabire svejedno nastaviti sa BLAST-om, a ne slijediti ga. Ambiciozna, ona naposljetku odlazi i sama u Tokio sa 20 godina kako bi započela vlastitu glazbenu karijeru.

Nana Komatsu (druga Nana) živi u malenom gradići, ima naviku zaljubiti se na prvi pogled, te se oslanja da joj drugi ljudi pomognu. Kada njeni prijatelji i dečko odlaze u Tokio, onda odluči slijediti ih nakon godinu dana pošto je sa 20 godina sakupila dovoljno novaca.

Dvije Nane se slučajno sretnu u vlaku na putu prema Tokiju. Nakon serije slučajnosti, unajme stan pod brojem 707 ("nana" znači sedam na japanskom). Usprkos različitim osobnostima, međusobno se poštuju i postanu prijateljice.

Dok BLAST skuplja popularnost svojim nastupima, dvije Nane nailaze na probleme, pa i ljubavne. Jedna traži slavu i priznanje, a druga ljubav i sreću.

## Glasovne uloge
* Midori Kawana - Nana Komatsu
* Romi Park - Nana Osaki
* Akira Ishida - Shinichi Okazaki
* Anri Katsu - Naoki Fujieda
* Aya Hirano - Reira Seizawa
* Fumiko Tachiki - Ginpei
* Hiroki Takahushi - Shoji Endo
* Junichi Suwabe - Kyosuke Takakura
* Megumi Kojima - Sachiko Kawamura
* Tomokazu Seki - Nobuo Terashima
* Toshiyuki Morikawa - Takumi Ichinose

## Kritike

## Izvori

## Vanjske veze
* 
* ''Nana'' na Anime News Network
Richmond, Virginia

**Richmond** je glavni grad američke savezne države Virginia, na istoku Sjedinjenih Američkih Država od 205 533 stanovnika.

Metropolitanski Richmond ima čak 1 269 380 stanovnika, i treće je urbano područje u Virginiji.
## Geografija
*Richmond* leži u donjem toku rijeke James blizu njenog estuarija u Atlanski ocean, i ulaza u Zaljev Chesapeake. Udaljen svega 71 km² zapadno od luke Williamsburg i 158&nbsp;km od glavnog grada Washingtona.
## Historija
*Richmond* je osnovan 1737. a već 1780. postao je prijestolnica tadašnje engleske *[[Kolonija|Kolonije]] Virginia*. *Richmond* je odigrao veliku ulogu za vrijeme Američke revolucije, u njemu je Patrick Henry održao svoj čuveni govor 1775., u kom je rekao *dajte mi slobodu, ili me ubite*, koji je imao veliki odjek među patriotima. Thomas Jefferson bio je u to ratno vrijeme guverner Virginije, on je u *Richmondu* napisao ustav Virginije u kom je naglasio slobodu vjeroispovjesti, kao temeljno pravo ljudi.
Za vrijeme Američkog građanskog rata, *Richmond* je bio glavni grad Konfederacije.

*Richmond* je bio jedan od prvih gradova na svijetu koji je već na početku 20. vijeka imao električni tramvaj.
## Reference

## Literatura

* 
* 
* 
* 
* 
* 

## Vanjske veze

* Službene stranice grada