open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Hipofosforasta kiselina

**Hipofosforasta kiselina** je fosforova kiseonična kiselina i vrlo jako redukciono sredstvo formule H3PO2. Neorganski hemičari ovu kiselinu zovu upravo tako (takođe „HPK") iako je IUPAC-ovo ime dihidridohidroksidooksidofosfor ili samo **fosfinska kiselina**. Ona je bezbojno jedinjenje koje se brzo topi, rastvara u vodi, dioksanu i alkoholima. Formula za hipofosforastu kiselinu je obično H3PO2 ali malo detaljniji zapis bi bio HOP(O)H2 koji pokazuje jednobazni karakter. Soli ove kiseline su **fosfinati** (hipofosfiti).

HOP(O)H2 postoji zajedno sa manjim tautomerom HP(OH)2. Ponekad je taj tautomer tumačen kao hipofosforasta kiselina a glavni kao fosfinska kiselina.

Inače, hipofosforastoj kiselini pripada anhidrid fosfor(III)-oksid. Glavna kiselina u ovoj grupi je fosforasta kiselina.

## Dobijanje
Industrijski, ova kiselina se dobija u dva koraka. Hipofosfiti alkalnih metala i zemnoalkalnih metala se dobijaju delovanjem fosfora sa rastvorom određenog hidroksida, npr. Ca(OH)2. 
:P4 + 3OH&minus; + 3H2O → 3H2PO2&minus; + PH3
Čista kiselina se priprema delovanjem jakih kiselina na hipofosfitne soli.
:H2PO2&minus; + H+ → H3PO2

Alternativno, H3PO2 se dobija oksidacijom fosfina sa jodom u vodi.
:PH3 + 2I2 + 2H2O → H3PO2 + 4I&minus; + 4H+

Hipofosforasta kiselina je obično dostupna u obliku 50% rastvora.

## Primena
Hipofosforasta kiselina se koristi u pravljenju farmaceutskih proizvoda, obezbojavanju polimera i u dobijanju plemenitih ili negvozdenih metala. Glavna upotreba joj je u neelektronom popločavanju. Drugim rečima, u izbacivanju odabranih metalnih premaza na osetljivim površinama. U organskoj hemiji, H3PO2 je najbolje znana po redukciji diazonijumskih soli pretvaranjem ArN2+ u Ar-H. Kada je u diazotovanom koncentrovanom rastvoru hipofosforaste kiseline aminski supstituent, on se može ukloniti iz arena, uglavnom alkil-arena.

## Neorganski i organski derivati
Razni derivati su poznati kod dva vodonikova atoma direktno vezana za fosfor jer mogu biti zamenjeni raznim organskim grupama. Ovi derivati su poznati pod nazivom **fosfinskih kiselina** a njihove soli pod nazivom **fosfinata**. Na primer, formaldehid i H3PO2 reaguju da bi dali (HOCH2)2PO2H. Proizvod reakcije je srodan onom kod dodavanja tiola i HCN aldehidima. Slično tome, dodaje se na Majklove primaoce, npr. sa akrilamidom daje H(HO)P(O)CH2CH2C(O)NH2.

Par kompleksa metala su nastali od H3PO2 a jedan primer je Ni(O2PH2)2.

## Reference

## Literatura

* ChemicalLand21 Listing 
* D. E. C. Corbridge "Phosphorus: An Outline of its Chemistry, Biochemistry, and Technology" 5th Edition Elsevier: Amsterdam. .
* V. V. Popik, A. G. Wright, T. A. Khan, J. A. Murphy "Hypophosphorous Acid" in Encyclopedia of Reagents for Organic Synthesis (Ed: L. Paquette) 2004, J. Wiley & Sons, New York. DOI: 10.1002/047084289.
* D.W.Rich, M.C. Smith, Electroless Deposition of Nickel, Cobalt & Iron. IBM Corporation, Poughkeepsie, NY(1971)
Fosforasta kiselina

**Fosforasta (fosfitna) kiselina**, H2PHO3, je bezbojna kristalna supstanca koja se dobro rastvara u vodi. Pripada grupi diprotonskih kiselina (iako sadrži 3 vodonikova atoma), i kao takva gradi dva različita tipa soli: fosfite i hidrogenfosfite.

Pri zagrevanju se iz 4 mola ove kiseline dobijaju fosfin i fosforna kiselina. Fosforasta kiselina ima izaraženije redukcione osobine.

Fosfiti natrijuma, NaHPHO3 i Na2PHO3 mogu da se koriste kao antiseptici. U reakciji sa slabim baza pokazuje kiselu reakciju.ki

## Reference

## Vanjske veze
Manganat

**Manganat** je jon MnO42−, i **manganat** je svako jedinjenje koje sadrži MnO42− grupu. Soli, kao što je kalijum manganat, su konjugovane baze hipotetične manganske kiseline, H2MnO4. Manganatne soli su intermedijari u industrijskoj sintezi kalijum permanganata. Ponekad se imena soli permanganata i manganata greškom poistovete. Ove dve grupe supstanci imaju različite osobine.

## Struktura

MnO42− je tetraedarska struktura koja je srodna sa drugim tetraedarskim oksidima kao što su permanganat i osmijum tetroksid. Sali jona MnO42−, SO<sub>4</sub><sup>2−</sup>, i CrO<sub>4</sub><sup>2−</sup> su obično izostrukturne ili približno tome, što znači da one mogu da formiraju mešavine, i da imaju sličnu rastvorljivost. Za razliku od sulfata i hromata, međutim, MnO42− je paramagnetičan.

## Sinteza

Manganatni jon je stabilan u vodi samo u jako baznim uslovima. Konsekventno, soli se formiraju sa elektropozitivnim metalima, kao što su Na<sup>+</sup>, K<sup>+</sup>, i Ba<sup>2+</sup> koji ne formiraju nerastvorne hidrokside. Manganati se mogu pripremiti oksidacijom MnO<sub>2</sub> ili redukcijom permanganata. O<sub>2</sub> je nedovoljno oksidirajući da dalje konvertuje Mn(VI) u Mn(VII). Mn(VI)/Mn(VII) oksidacija se izvodi koristeći jake oksidante kao što su O<sub>3</sub> ili Cl<sub>2</sub>.

## Reakcije

MnO42− je konjugovana baza hipotetične manganske kiseline, H2MnO4, koja je suviše nestabilna da bi se izolovala. Polu-deprotonizirana kiselina je, međutim, bila ispitana. pK<sub>a</sub> vrednost jona HMnO4− je bila ustanovljena da je 7.1. MnO42− je oko 100 puta bazniji nego acetatni jon. Na nižim pH vrednostima, manganatni jon se disproporcioniše i permanganati ion i mangan dioksid:

:3 K2MnO4 → 2 KMnO4 + MnO2 + 4 KOH

Višebojna priroda ove reakcije je uzrokovala da se manganat/permanganat par naziva "hemijski kameleon." Ova disproporciona reakcija, koja postaje brza kad je [] 43−, je plavo-obojeni jon Mn(V) koji se formira kad se MnO42− tretira sa manganitom MnO44− na pH>12. On je bio generisan tretmanom KMnO<sub>4</sub> u 10M KOH sa H<sub>2</sub>O<sub>2</sub>. pK<sub>a</sub> HMnO42− je 13.7, što indicira da rastvori hipomanganata sadrže značajne količine protonisane forme čak i u visokim pH uslovima. Oksidacije alkena permanganatom su predložene da se odvijaju putem posredovanja "estara" hipomanganata, drugim rečima putem intermedijara tipa MnO2(OR)2− gde je R alkilna grupa. Smeđe-obojeni manganitni jon, Mn(IV), nastaje rastvaranjem anhidrida njegove kiseline MnO2 u jakim alkalijama. Alternativno, MnO44− može biti generisan MnO43− redukcijom.

## Upotreba

BaMnO4 i K2MnO4 se koriste za oksidaciju primarnih i sekundarnih alkohola. Primarni alkoholi se oksidišu u aldehide, a zatim u karboksilne kiseline. Sekundari alkoholi se oksidišu u ketone. Tercijarni alkoholi nemogu biti oksidisani na ovaj način. Njihova upotreba je slična upotrebi Jonesovog reagensa.

## Literatura

# 
# 
# 

## Dodatna literatura
*  
*  

## Vanjske veze
* Jedinjenja mangana
Izocijanska kiselina

**Izocijanska kiselina** je neorgansko jedinjenje sa formulom HNCO, koje je bilo otkriveno 1830. Ova bezbojna supstanca je isparljiva i otrovna, sa tačkom ključanja od 23,5&nbsp;°C. Izocijanska kiselina je najjednostavnije stabilno hemijsko jedinjenje koje sadrži ugljenik, vodonik, azot, i kiseonik, četiri najčešća elementa u organskoj hemiji i biologiji.

## Reference

## Literatura

* *Handbook of Chemistry and Physics*, 65th. Edition, CRC Press (1984)
* 

## Povezano
* Cijanat
* Tiocijanska kiselina

## Vanjske veze
* Cyanic acid from NIST Chemistry WebBook (accessed 2006-09-09)
Skogskyrkogården

**Šumovito groblje** (švedski: *Skogskyrkogården*) je groblje u južnoj oblasti središnjeg Stockholma, Enskededalenu. Izgradili su ga od 1917. do 1920. godine dva mlada arhitekta, Gunnar Asplund i Sigurd Lewerentz, na mjestu gdje se prije vadio šljunak, a koje je bilo prekriveno gustom borovom šumom. Arhitekti su uklopili vegetaciju s arhitekturom iskoristivši nepravilnosti tla kako bi stvorili krajolik koji se sjajno uklopio u svoju funkciju. Građevine su također značajne jer prikazuju prijelaz iz nacionalističkog romantizma u moderni funkcionalizam. Šumovito groblje je snažno utjecalo na razvoj sličnih kompleksa širom svijeta, zbog čega je upisano na UNESCO-v popis mjesta svjetske baštine u Europi 1994. godine.

Šumovito groblje ima monumentalni krematorij s nekoliko kapela: Vjere, Svetog Križa i Šumovita kapela. One su bile vrhunac arhitekture Gunnara Asplunda, a otvorene su netom prije njegove smrti 1940. godine. Iako na njemu nije sahranjen veliki broj slavnih Šveđana, kao na starijem groblju u Stockholmu *Norra begravningsplatsenu*, ono je velika turistička atrakcija. U paviljonu Tallum, posjetitelji mogu pogledati izložbu o nastanku groblja i njegovim arhitektima.

Na groblju su sahranjeni neki od slavnih osoba kao što su:
* Anton Nilson (1887.-1989.), revolucionar i komunist
* Gunnar Asplund (1885.-1940.), arhitekt
* Greta Garbo (1905.-1990.), glumica
* Ivar Lo-Johansson (1901.-1990.), spisatelj
* Oscar A.C. Lund (1885.-1963.), glumac i redatelj
* Lennart "Nacka" Skoglund (1929.-1975.), nogometaš
* Alma Johansson (1880.-1970.), misionar


Datoteka:Skogskyrkogården 1946.jpg|Pogled iz zraka na Šumovito groblje (1946.)
file:Skogskyrkog 2009c.jpg|Šumoviti krematorij
file:Skogskyrkogarden ResurrectionStatue.jpg|Skulptura Uskrsnuća u kapeli Svetog Križa
file:Skogskyrkogarden TallumPavilion.jpg|Paviljon Tallum
file:Skogskyrk Kapell 2006.jpg|Šumovita kapela


## Vanjske veze
* Službene stranice  
* Švedska nacionalna baština  
* Panoramski pogled na Šumovito groblje  
;Ostali projekti
Fosforna kiselina

**Fosfatna kiselina** ili ortofosforna kiselina je triprotonska oksikiselina fosfora čija je hemijska formula H3PO4. Njene soli nazivaju se fosfati.

## Dobivanje
Fosfatna kiselina se dobija rastvaranjem fosfor (V) oksida u vodi:
:P4O10 (s) + 6 H2O → 4 H3PO4

Osim toga, može se dobiti i djelovanjem sumporne kiseline na kalcijum fosfat:
:Ca3(PO4)2 (s) + 3 H+ + 3 HSO4- → 3 CaSO4 + 2H3PO4hh

## Osobine
Fosfatna kiselina je slaba triprotonska kiselina. Konstante ionizacije su:

:\mathrm{H_3PO_{4(s)} + H_2O_{(l)} \rightleftharpoons} \mathrm{H_3O^+_{(aq)} + H_2PO^-_{4(aq)}, \ K_{a1} = 7,5 \cdot 10^{-3}}
:\mathrm{H_2PO^-_{4(aq)}+ H_2O_{(l)} \rightleftharpoons} \mathrm{H_3O^+_{(aq)} + HPO^{2-}_{4(aq)}, \ K_{a2} = 6,2 \cdot 10^{-8}}
:\mathrm{HPO^{2-}_{4(aq)}+ H_2O_{(l)}  \rightleftharpoons} \mathrm{H_3O^+_{(aq)} + PO^{3-}_{4(aq)}, \ K_{a3} = 2,14 \cdot 10^{-13}}

## Upotreba
Najvažnija upotreba soli fosforne kiseline je u proizvodnji vještačkih đubriva.

## Reference

## Vanjske veze

* International chemical safety card 1008
* National pollutant inventory – Phosphoric acid fact sheet
* NIOSH Pocket guide to chemical hazards
* Excel spreadsheet containing phosphoric acid titration curve, distribution diagram and buffer pH calculation
Radiostanica Grimeton

**Dugovalni odašiljač Grimeton** (švedski: *Radiostationen i Grimeton*) kod Varberga (županija Halland, Švedska) je dugovalni radio odašiljač koji ima jedini operativni Alexandersonov alternator na svijetu. Ovaj alternator je prvi proizvodio izmjenjivu električnu struju do 40&nbsp;kHz za radijske valove potrebne za amplitudnu modulaciju (zvuk). Zbog toga je 2004. godine upisana na UNESCO-v popis mjesta svjetske baštine u Europi.

Odašiljač je izgrađen od 1922.-24. godine, a sastoji se od šest 127 metara visokih čeličnih tornjeva, uzemljenih divovskim pilonima, spojenim žicom s VLF odašiljačem u postaji. Do 1950-ih on se koristio za radijsku telegrafiju s radio postajom Radio Central na Long Islandu u New Yorku, a od 1960-ih do 1996. godine slao je naredbe podmornicama švedske mornarice. Danas se koristi samo u posebnim prigodama, kao npr. Alexandersonov dan kada se šalju impulsi morseova koda na 17,2&nbsp;kHz. Njegov pozivni signal je SAQ, a svake godine na Badnjak u 8:00 sati (UTC) emitira signal.

## Vanjske veze
* Službena stranica  
;Ostali projekti
Pirofosforna kiselina

**Pirofosforna kiselina**, još poznata kao **difosforna kiselina**, je sirupasta tečnost ili viskozna bela čvrsta masa. Pirofosforna kiselina je bezbojna, bezmirisna, higroskopna i rastvorna u vodi, dietil-etru, i etanolu. Dobija se dehidratacijom fosforne kiseline. Pirofosforna kiselina sporo hidrolizuje u prisustvu vode u fosfornu kiselinu.
: 2H3PO4 ⇌ H4P2O7 + H2O

Iako je pirofosforna kiselina četvorobazna, poznate su samo dve vrste njenih soli pirofosfata: *sekundarni* (npr. Na2H2P2O7) i *kvarternarni* (npr. Na4P2O7). Soli pirofosforne kiseline imaju velikog značaja u analitičkoj hemiji.

## Reference

## Vanjske veze
Stora Alvaret

**Stora Alvaret** ili **Veliki Alvar** je vapnenačka dolina (*Alvar*) na južnom dijelu švedskog otoka Öland u Baltičkom moru. Ovo područje zbog tankog sloja zemlje (tek oko 2&nbsp;cm) i visoke razine PH-a u svojoj bogatoj bioraznolikosti ima veliki broj rijetkih vrsta i endema. Zbog toga je 2000. godine upisana na UNESCO-v popis mjesta svjetske baštine u Europi. Zaštićeno područje ima oblik bodeža dužine skoro 40 i širine 10 kilometara na najširem sjevernom kraju. Prekriva više od 260&nbsp;km², više od četvrtine otoka, što ga čini najvećom vapnenačkom dolinom u Europi. 

## Historija

Ova vapnenačka dolina nastala je kao dno mora na jugu, prije oko 500 milijuna godina, koje je ledenjačkim pomjeranjem poslije ledenog doba uzdignuto prema sjeveru iznad razine mora. Ljudi su bili prisutni na ovom području su prisutni oko posljednjih pet tisuća godina, još od paleolita, i prilagodili su svoj život fizičkim ograničenjima otoka. Ljudi su nastavili kontinuirano živjeti na škrtom otoku, osim u razdoblju od 500. pr. Kr.-500. godine kada se drveće moralo obnoviti nakon što su ga u potpunosti posjekli. O tomu najbolje scjedoči naselje iz željeznog doba Eketorp (*Eketorps fornborg*) s masivnom srednjovjekovnom utvrdom. Od 800. do 1000. godine na granicama Store Alvareta su nikla raznolika naselja Vikinga.


Datoteka:Eketorp Oland.jpg|Unutrašnjost utvrde Eketorp
Datoteka:Eketorp water well01.jpg|Bunar Eketorpa
Datoteka:GettlingeBurialGround.JPG|Vikinški Kameni brod *Gettlinge Gravefield*
Datoteka:Oeland Froesslundabron-02.jpg|Stari most *Frösslundabron*
Datoteka:Mauer Karl X Gustav.JPG|Zid Karla Gustava X.


## Bioraznolikost

Stora Alvaret nije lišena drveća, kako se obično smatra, i u njoj se nalazi više šuma različitih vrta, ali malenih primjerka, pigmejske šume. Tu se može pronaći velika raznolikost divljeg cvijeća kao što su različiti Sedumi, *Artemisia oelandica* (endem), Pjegava orhideja (*Dactylorhiza fuchsii*) i dr.. Od trava tu su prisutne vrste: *Arrhenatherum* i ovčja trava (*Festuca ovina*), a od gljiva najprisutnije su: *Hygrocybe persistens i Lepiota alba*.

## Izvori

### Ostali projekti
Öland

** Öland ** je drugi po veličini švedski otok i najmanja od 25 švedskih historijskih pokrajina.

Otok je dug 137&nbsp;km a širina iznosi do 16&nbsp;km. Danas administrativno podpada pod grofoviju - Kalmar a podijeljen je na dvije općine; Borgholm na sjeveru i Mörbylångu na jugu.

Površina otoka je 1,342 km² i nalazi se u Baltičkom moru nedaleko smålandske obale. Na otoku živi oko 25 000 stanih stanovnika ali se ljeti kad Švedani slave ljetnu ravnodnevnicu taj broj penje i do 500 000. Od kopna je rastavljen Kalmarskim tjesnacem a vezu između otoka i kopna formira 6 km dugi Ölandski most, otvoren za promet 30. septembra 
1972.

Najveće naselje na otoku je Färjestaden, ali jedino Borgholm ima status grada. On je i popularno je turističko odredište u vrijeme godišnjih odmora, u njemu se nalazi i ljetna rezidencija švedske kraljevske dinastije Bernadotte.

## Galerija slika

Datoteka:Öland vapen.svg|Grb Ölanda
Datoteka:Öland Gettlinge.jpg|Gettlinge
Datoteka:Homrevet, Northern Öland, Sweden.JPG|Homrevet, sjeverni Öland
Datoteka:Solliden.JPG|Kraljevska rezidencija Solliden
Datoteka:Öland väderkvarnar.jpg|Vjetrenjače


## Reference

## Vanjske veze

* www.mittoland.se Vijesti sa Ölanda
* www.olandsturist.se Turistički podaci o Ölandu
Silicijumova kiselina

**Silicijumova kiselina** je opšte ime za familiju hemijskih jedinjenja elementa silicijuma, vodonika, i kiseonika, sa opštom formulom [SiOx(OH)4-2x]n. Neke od jednostavnih silicijumovih kiselina se identifikovane u veoma razblaženim vodenim rastvorima, npr. *metasilicijumova kiselina* (H2SiO3), *ortosilicijumova kiselina* (H4SiO4, pKa1=9.84, pKa2=13.2 na 25&nbsp;°C), *disilicijumova kiselina* (H2Si2O5), i *pirosilicijumova kiselina* (H6Si2O7); međutim u čvrstom stanju one se verovatno kondenzuju da formiraju polimerne silicijumove kiseline kompleksnih struktura.

Silicijumova kiselina se može formirati zakišeljavanjem silikatnih soli (kao što je natrijum silikat) u vodenom rastvoru. Kad se zagrevaju one gube vodu i formiraju silikagel, aktivnu formu silicijum dioksida.

U okeanima, silicijum prvenstveno postoji kao ortosilicijumska kiselina (H4SiO4), i njen biogeohemijski ciklus je regulisan grupom algi poznatih kao diatomi. Te alge polimerizuju silicijumovu kiselinu do takozvane biogene silike, od koje su formirani njihovi ćelijski zidovi (frustule).

Istraživanja korelacije aluminijuma i Alchajmerove bolesti zadnjih godina koriste silicijumovu kiselinu u pićima. Silicijumova kiselina ima sposobnost umanjivanja unosa aluminijuma u probavnom sistemu, a i pomaže renalnu ekskreciju aluminijuma.

## Reference
Titanska kiselina

**Titanska kiselina** je opšte ime za familiju hemijskih jedinjenja elemenata titana, vodonika, i kiseonika, sa opštom formulom [TiOx(OH)4-2x]n. Neke jednostavne titanske kiseline su identifikovane, kao što su *metatitanska kiselina* (), i *ortotitanska kiselina* (). 

Ovo amfoterna jedinjenje je nerastvorno u vodi. Hidroksidi alkalnih i zemnoalkalnih metala reaguju sa njom i formiraju sali, npr. stroncijum titanat. 

## Reference
Vodonik selenid

**Vodonik selenid** je neorgansko jedinjenje sa formulom H2Se. On je najjednostavniji i virtualno jedini hidrid selena. H2Se je bezbojan, zapaljiv gas pod standardnim uslovima. On je najtoksičnije jedinjenje selena sa limitom ekspoziture od: 0.05 ppm u toku perioda od 8 časova. Ovo jedinjenje ima iritirajući miris.

## Struktura i osobine
H2Se ima povijenu strukturu sa H-Se-H uglom veze od 91°. Konzistentno sa tom strukturom, postoje tri IR vibraciona banda: 2358, 2345, i 1034&nbsp;cm−1.

H<sub>2</sub>S i H2Se imaju slične osobine, mada je selenid kiseliji sa p*K*a = 3.89, i drugim p*K*a = 11.0 na 25&nbsp;°C. Direktna posledica H2Se kiselosti je njegova rastvorljivost u vodi.

## Priprema
Vodonik selenid se industrijski priprema tretiranjem elementarnog selena na T&nbsp;>&nbsp;300&nbsp;°C sa vodonikom. Više načina dobijanja H2Se je objavljeno. Oni su podesni za pripremu na velikoj i maloj skali. U laboratoriji, H2Se se obično priprema dejstvom vode na Al2Se3, uporedo sa formiranjem alumine. Srodna reakcija je kiselinska hidroliza FeSe.
:Al2Se3 + 6 H2O  2 Al(OH)3 + 3 H2Se

H2Se se može dobiti putem različitih metoda za *in situ* generisanje u vodenim rastvorima koristeći bor hidrid, Maršov test i Devardovu leguru.

## Reference

## Vanjske veze
* Osobine vodonik selenida
Danas (časopis)

**Danas** je bio jugoslavenski književni časopis koji je pokrenuo i uređivao Miroslav Krleža. Izlazio je tijekom 1934. godine u Beogradu. 

## Historija
Danas je kao književni časopis pokrenut u Beogradu 1934. u redakciji Miroslava Krleže i Milana Bogdanovića. Zastupao je protudogmatska gledišta u politici i umjetnosti slijedeći Krležinu kritičku misao. Objavljivao je djela domaćih i stranih autora. Zabranjen je nakon pet brojeva. Pretisak časopisa (Zagreb, 1972) priredio je Mate Lončar.

## Autori
U prvom broju u januaru 1934. objavljena su djela Miroslava Krleže, Milana Bogdanovića, Augusta Cersarca, Đure Vranešića, Marka Ristića, Branka Gavelle, Veselina Masleše, Krste Hegedušića, Johna Stracheya i Vaneta Živadinovića.

## Reference
Bosanski prijatelj

**Bosanski prijatelj ** je najstariji bosanskohercegovački časopis za književnost i kulturu, kog je 1850. godine pokrenuo Ivan Franjo Jukić u Zagrebu, a prvi broj je štampan zahvaljujući Ljudevitu Gaju, pod naslovom *Bosanski prijatelj : časopis saderžavajući potriebite, koristne i zabavne stvari*. Drugi broj je izašao 1851, treći 1861, a četvrti i zadnji svezak 1870. godine, kog je uredio njegov učenik fra Antun Knežević. Časopis je pretendirao da bude neka vrsta enciklopedije potrebnog i korisnog znanja iz historije Bosne i Hercegovine, geografije, etnografije, kao i književnosti i zabave. Za 20 godina izlaženja su objavljene 4 sveske.

Od radova objavljenih u časopisu se izdvajaju: *Ljetopis Katoličke crkve*, *Zemljodržavopisni pregled turskog carstva u Europi *, *Omer-paša i bosanski Turci* i putopis *Putovanje iz Sarajeva u Carigrad 1852. godine*.

## Izdanja

Prvi broj* Bosanskog prijatelja* Jukić je završio 1850. u Varcar Vakufu (današnjem Mrkonjić Gradu), a tiskao ga je Ljudevit Gaj iste godine u Zagrebu u svojoj štampariji i o svom trošku. Materijal za prvu svesku Jukić je prikupljao godinama ranije, jer je planirao osnivanje književnog društva "Kolo bosansko" koje bi objavljivalo svoj časopis, ali do toga nije došlo. Prvi broj je posvećen biskupu Josipu Strossmayer i imao je 140 strana. U njemu se, između ostalog, autor žali na teškoće oko izdavanja časopisa i poziva na osnivanje književnog društva i prebacuje crkvenim i svjetovnim vlastima što nemaju razumijevanja za ovakve ideje.

Drugi broj je izašao u studenom 1851. i troškove ispisa je snosio sam Jukić. Ovaj broj je imao oko 200 stranica i bio je posvećen seraskeru Omer-paši Latasu. Samo dva mjeseca nakon objavljivanja ovog broja, Latas je Jukića uhapsio u Sarajevu i kasnije prebacio u carigradski zatvor i protjerao iz Bosne.

Treći broj časopisa Jukić je sastavljao u izgnanstvu, uglavnom za vrijeme službe u Đakovu. Objavljen je tek 1861. (Četiri godine nakon njegove smrti), a ispis je omogućila Matica Ilirska. Imao je 215 stranica. 

Četvrti broj je sastavio i izdao 1870. godine u Sisku fra Antun Knežević , koji je u Varcar Vakufu bio Jukićev učenik i kasnije blizak prijatelj i sljedbenik.

## Urednici
* Ivan Franjo Jukić i Antun Knežević.

## Saradnici
Saradnici u prvom broju bili su: Ljubomir Hercegovac,

## Reference

## Vanjske veze
* ''I Svezak Bosanskog prijatelja''
* ''II Svezak Bosanskog prijatelja''
* ''III Svezak Bosanskog prijatelja''
* ''IV Svezak Bosanskog prijatelja''
Globus (srpski naučni časopis)

**Globus** je naučni časopis u izdanju Srpskog geografskog društva. Izlazi jednom godišnje od svog nastanka 1969. godine. Časopis se bavi metodološko-teorijskim temama iz geografije, kao i metodikom i didaktikom nastave. Jedan je od najcitiranijih časopisa koji se tiču ove nauke. Glavni urednik „Globusa“ bio je prof. dr Mirko Grčić, do 2012/13. godine. Do 2015. godine izašlo je 40 brojeva.

## Povezano
* Srpsko geografsko društvo
* Zemlja i ljudi
* Geografski fakultet Univerziteta u Beogradu

## Vanjske veze
* Zvanična prezentacija na sajtu SGD
Trifosforna kiselina

**Trifosforna kiselina** (*tripolifosforna kiselina*) sa formulom H5P3O10 je kondenzovana forma fosforne kiseline.

Među polifosfornim kiselinama, ona je posle pirofosforne kiseline, H4P2O7, koja se još zove difosforna kiselina.

Jedinjenja kao što je ATP (adenozin trifosfat) su estri trifosforne kiseline.

## Reference
Danica (srpski časopis)

**Danica** je bio desetodnevni književni časopis srpskog romantizma. List je naslovljen kao *Danica - list za zabavu i književnost*. Prvi broj je izašao je u Novom Sadu 20. februara 1860. koji je štampan po *Vukovom pravopisu*, pravopisu Vuka Stefanovića Karadžića Danica je izlazila do 20. augusta 1872, s prekidom od augusta 1871. do maja 1872.

## Historija
Pokretač i urednik do augusta 1871, bio je pravnik, publicist i književnik Đorđe Popović, koji je po imenu časopisa dobio ime *Daničar*. Posljednjih devet brojeva 31. maja - 20. augusta 1872. uredio je Đorđe Rajković. Danica je imala značajnu ulogu u razvoju nacionalnog i umjetničkog realizma (naročito poetskog izraza) i okupljanju i organizovnju *Ujedinjene omladine srpske* (1866.). U časopisu su surađivali Jakov Ignjatović, Đura Jakšić, Jovan Jovanović Zmaj, Laza Kostić, Vladislav Kaćanski, Jovan Ilić, Ljubomir Nenadović i drugi.

## Reference

## Literatura
* Tekst dr. Dušana Popova, tajnika Matice srpske u Novom Sadu u Enciklopediji Jugoslavije JLZ Zagreb 1984.
Danica

**Danica** može značiti:

* Danica (mitologija), lik iz slavenske mitologije

Časopisi:
* Danica (hrvatski časopis), hrvatski časopis koji je u 19. stoljeću pokrenuo Ljudevit Gaj
* Danica (srpski časopis), srpski časopis koji je od 1860. do 1872. izlazio u Novom Sadu
* Subotička Danica, list koji je izlazio u Subotici
* Danica (Chicago), hrvatski iseljenički list
* Danica (Budimpešta), list koji su pokrenuli Ivan Paštrović i Ivan Petreš

Ostalo:
* Danica (ime), žensko ime
* zvijezda Danica, narodni naziv za planet Veneru
* koncentracijski logor Danica, koncentracijski logor (NDH) kod Koprivnice 

## Reference
Billboard

** ''Bilbord'' ** () je jedan od najstarijih muzičkih časopisa. Nastao je još 1894. u Sinsinatiju. Ovaj časopis se uglavnom bavi vestima iz muzičke industrije i jedan je od najrealnih i najnepristrasnijih časopisa te vrste. Osim izdavanjem časopisa, ova muzička kuća se bavi i objvljivanjem zvaničnih američkih top-listi iz domena muzike. Najvažnije top-liste jesu svakako nedeljna top-lista najprodavanijih singlova svih žanrova, (Bilbord hot 100), i nedeljna top-lista najprodavanijih albuma svih žanrova (Bilbord 200). Osim ovih postoji još preko 100 top-lista koje *Bilbord* nedeljno ažurira.

## Istorijat
*Bilbord* je osnovan u Sinsinatiju 1. novembra 1894. godine. . Originalno je bio nazvan *Billboard Advertisment*. Nakon nekoliko godina od osnivanja, ovaj časopis je počeo da se bavi temama *Zabave*. Uglavnom se bavio temama kao što su *Cirkusi, Karnivali, Zabavni parkovi, vašari* itd.

Sa razvojom muzike u 1930-tim godinama, *The Billboard* je počeo da se bavi i muzičkom industrijom i počeo da objavljuje prve top-liste. U početku su bile samo 3 takve: pop, R&B i kantri top-liste. Časopis se bavio temama *zabave* sve do 1961. godine kada su ove teme prešle u sadržaj novog časopisa *Amusement Business*. Na početku 1963. godine je i preimenovan u samo *Billboard*.

## Top liste
Neke od najvažnijih top-lista koje ** ''Bilbord'' ** objavljuje.

## Reference
Ratko Perić

**Mons. Ratko Perić** (Tuk kraj Rovišća, 2. veljače 1944.) je mostarsko-duvanjski biskup i apostolski upravitelj trebinjsko-mrkanski u miru.
Osnovnu školu pohađa u Rotimlji i Crnićima (kod Stoca), sjemenišnu gimnaziju u Zagrebu, Filozofski fakultet u Zagrebu, te Teološki studij u Rimu.
Doktorirao teologiju 1971. na sveučilištu Urbaniana.

Zaređen za svećenika 29. lipnja 1969. u Prisoju, a za biskupa koadjutora 29. svibnja 1992. u Neumu.
Kao rezidencijalni biskup Mostarsko-duvanjske biskupije i apostolski upravitelj trebinjsko-mrkanski ustoličen je 23. lipnja 1993. Glavni zareditelj je bio msgr. Franjo Kuharić, suzareditelji msgr. Pavao Žanić i msgr. Josip Uhač.

## Vanjske veze

* Biografija
Mantova (provincija)

**Provincija Mantova** (talijanski: *Provincia di Mantova*) je jedna od 110 talijanskih provincija, koja se nalazi u regiji Lombardija u Sjevernoj Italiji.

Glavni grad provincije je istoimeni grad Mantova od 46 649 stanovnika, udaljen 150 km jugoistočno od Milana sjedišta regije, i 38&nbsp;km od Verone. 
## Geografija
*Provincija Mantova* prostire se jugoistočno od talijanske provincije Provincije Milano po Dolini Poa.

U *provinciji* živi 408 336 stanovnika (2011. godine), na površini od - 2 339 km².
## Reference

## Vanjske veze
* Službene stranice ''Provincije Mantova''
Monza e Brianza (provincija)

**Provincija Monza i Brianza** (talijanski: *Provincia di Monza e Brianza*) je jedna od 110 talijanskih provincija, koja se nalazi u regiji Lombardija u Sjevernoj Italiji.

Glavni grad provincije je grad Monza od 119 856 stanovnika, koji je danas predgrađe Milana, udaljen svega 15 km od centra. 
## Geografija
*Provincija Monza i Brianza* prostire se sjeveroistočno od talijanske provincije Provincije Milano po Dolini Poa na površini od - 405 km² i najmanja je provincija u Lombardiji.

U *provinciji* živi 840 129 stanovnika  (2011. godine).
## Reference

## Vanjske veze
* Službene stranice ''Provincije Monza i Brianza''
Asti (provincija)

**Provincija Asti** (talijanski: *Provincia di Asti*) je jedna od 110 talijanskih provincija, koja se nalazi u regiji Pijemont u Sjevernoj Italiji.

Glavni grad provincije je istoimeni grad Asti od 73 899 stanovnika, koji je udaljen 53 km istočno od Torina sjedišta regije. 
## Geografija
*Provincija Asti* prostire se po Dolini Poa i brdima Apenina na površini od - 1 511 km², u *provinciji* živi 217 573 stanovnika  (2011. godine).
## Reference

## Vanjske veze
* Službene stranice ''Provincije Asti''
Verbano-Cusio-Ossola (provincija)

**Provincija Verbano-Cusio-Ossola** (talijanski: *Provincia del Verbano Cusio Ossola*) je jedna od 110 talijanskih provincija, koja se nalazi u regiji Pijemont u Sjevernoj Italiji.

Glavni grad provincije je grad Verbania od 30 332 stanovnika, koji je udaljen 185 km sjeveroistočno od Torina sjedišta regije. 
## Geografija
*Provincija Verbano-Cusio-Ossola* prostire se po planinama Alpa i uz obale Jezera Maggiore, duž granice sa Švicarskom na površini od - 2 256 km², u *provinciji* živi 160 264 stanovnika  (2011. godine).
## Reference

## Vanjske veze
* Službene stranice ''Provincije Verbano-Cusio-Ossola''
Helenistička filozofija

Osvajanja Aleksandra Velikog dovode do miješanja raznih kultura. Grčka kultura je imala najveći utjecaj, zato je to "helenističko razdoblje".

U to vrijeme snažno se razvijaju sve grane znanosti. U filozofiji se najveći značaj daje etičkim pitanjima. Filozofija dobiva praktičan značaj za pojedince: "Kako postići duševni mir?". 

U ovom periodu nema novih filozofskih teorija. Pravci ovog razdoblja su:
* Stoicizam
* Epikurova škola
* Skepticizam

## Predstavnici

# Epikur (341. pr. Kr. - 270. pr. Kr.)
* *[[Stoicizam]]*
# Hrizip
# Seneka
# Epiktet
# Marko Aurelije
* *[[Skepticizam]]*
# Piron iz Elide
# Sekst Empirik
Arezzo (provincija)

**Arezzo** (talijanski: *Provincia di Arezzo*) je jedna od talijanskih provincija u regiji Toskani u Centralnoj Italiji. Glavni grad provincije je Arezzo koji broji od 98.144 stanovnika i leži 70 km jugoistočno od regionalnog centra Firence.

## Geografija
Provincija se prostire po brdima Toskane na obroncima Apenina, na površini od 3236 km².

## Demografija
U provinciji je 2011. živjelo 343.676 stanovnika.

## Reference

## Vanjske veze

* Službene stranice provincije Arezzo
Grosseto (provincija)

**Grosetska provincija** (talijanski: *Provincia di Grosseto*) je jedna od talijanskih provincija u regiji Toskani u Centralnoj Italiji. Glavni grad provincije je Grosseto koji ima 78.630 stanovnika i leži 136 km južno od regionalnog centra Firence.

## Geografija
Grosetska provincija prostire se po brdima Toskane na obroncima Apenina i uz obale Tirenskog mora, na površini od 4501 km².

## Demografija
U provinciji je 2011. živjelo 220.564 stanovnika.

## Reference

## Vanjske veze

* Službene stranice Grosetske provincije
Grabljivice

Ptice **grabljivice** (lat. *Raptatores*) je po zastarjeloj klasifikaciji bio zajednički naziv za dva podreda, dnevne grabljivice i noćne grabljivice. Ova podjela zasnivala se na nizu istih ili sličnih osobina (građa kljuna, nogu, krila i sl.) koje su bile rezultat istog načina života (konvergentna evolucija), a ne međusobne srodnosti. 

Suvremena sistematika, zasnovana na značajnim anatomskim obilježjima (građa kostura) danas dijeli ovu skupinu na tri različita reda, sokolovke (Falconiformes) i jastrebovke (Accipitiformes) s jedne, i sovovke (Strigiformes) s druge strane, a ime **ptice grabljivice** zadržalo se i koristi se u hrvatskom još samo za red sokolovki. 

U suvremenoj sistematici ova ranija skupina nema taksonomsko mjesto niti svoj latinski naziv, a prema nekim autorima, u ovu neformalnu skupinu uključeni su slijedeći redovi: 

* **[[Jastrebovke|Accipitriformes]]**
** Pandionidae: orao ribič, jedina vrsta ove porodice, s više podvrsta 
** Accipitridae: jastrebovi, orlovi, škanjci, lunje i supovi
** Sagittariidae: sekretar
* **[[Falconiformes]]**
** Falconidae: sokolovi

Ovo su redovi dnevnih grabljivica, no postoje i noćne grabljivice, sovovke (Strigiformes). Od ovog ranije porodicama brojnog reda, danas postoje još samo dvije porodice, sove (Strigidae) i kukuvije (Tytonidae), dok su poznati fosili još četiri porodice.

Iako ovo nisu jedine ptice koje su mesožderi (veliki broj redova ptica hrani se isključivo ili pretežno mesom), ove ptice imaju neke zajedničke osobine po kojima se razlikuju od drugih. Tu spadaju kljunovi i kandže koji služe za hvatanje, ubijanje i komadanje plijena. Kljunovi su snažni, svinuti poput kuka, a prsti završavaju dugim, srpolikim , snažnim kandžama.
Prato (provincija)

**Pratska provincija** (talijanski: *Provincia di Prato*) je jedna od talijanskih provincija u regiji Toskani u Centralnoj Italiji. Glavni grad provincije je Prato koji ima 185.456 stanovnika i leži 20 km sjeverozapadno od regionalnog centra Firence, a danas je predgrađe tog grada.

## Geografija
Pratska provincija prostire se po brdima Toskane na obroncima Apenina, na površini od 365 km².

## Demografija
U provinciji je 2011. živjelo 245.916 stanovnika.

## Reference

## Vanjske veze

* Službene stranice Pratske provincije
Perugia (provincija)

**Peruđanska provincija** (talijanski: *Provincia di Perugia*) je jedna od dvije talijanske provincije u Umbriji, regiji u Centralnoj Italiji. Glavni grad provincije je Perugia koja ima 162.449 stanovnika i leži 170 km sjeverno od Rima.

## Geografija
Peruđanska provincija prostire se po brdima Apenina i uz obale Trazimenskog jezera, na površini od 6332 km².

## Demografija
U provinciji je 2011. živjelo 655.844 stanovnika.

## Reference

## Vanjske veze

* Službene stranice Peruđanske provincije
Terni (provincija)

**Ternijska provincija** (talijanski: *Provincia di Terni*) je jedna od dvije talijanske provincije u Umbriji, regiji u Centralnoj Italiji. Glavni grad provincije je Terni koji ima 109.193 stanovnika i leži oko 80 km južno od regionalnog centra Perugije.

## Geografija
Ternijska provincija prostire se po brdima Apenina, na površini od 2122 km².

## Demografija
U provinciji je 2011. živjelo 228.424 stanovnika.

## Reference

## Vanjske veze

* Službene stranice ''Provincije Terni''
Bolzano (provincija)

**Autonomna provincija Bolzana i Južnog Tirola** (talijanski: *Provincia autonoma di Bolzano – Alto Adige*, njemački: *Autonome Provinz Bozen – Südtirol*, ladino: *Provinzia autonoma de Balsan/Bulsan – Südtiroldtirol*) je jedna od dvije talijanske provincije u autonomnoj regiji Trentina i Južnog Tirola u Sjevernoj Italiji. Glavni grad provincije je Bolzano koji ima 102.575 stanovnika i leži oko 280 km sjeveroistočno od Milana.

## Geografija
Provincija se prostire po Dolomitima, istočnom kraku Alpa duž austrijsko-talijanske granice, na površini od 7396 km².

## Demografija
U provinciji je 2011. živjelo 504.643 stanovnika.

## Reference

## Vanjske veze

* Službene stranice Bolzanske provincije
Disturbed

**Disturbed** je američki metal i heavy metal sastav, osnovan 1996. u Chicagu.

Svoj prvi koncert imali su u ožujku 2000., poslije objavljivanja albuma *[[The Sickness]]*. Iste godine ih Ozzy Osbourne poziva da nastupaju na Ozzfestu, poslije kojeg su postali poznati u SAD-u. U Europi su nastupali kao predgrupa sa Marilyn Mansonom. Do sada su objavili pet studijskih albuma, a 2011. objavili su da idu na "nedefiniranu pauzu".

## Simbol

Simbol spaja sve religije u jednu --> heavy metal

## Članovi

;Trenutačna postava
* David Draiman - vokal (1995.-)
* Dan Donegan - gitara (1995.-)
* 'John Moyer - bas gitara, prateći vokal (2004.-)
* Mike Wengren - bubnjevi (1995.-)

;Bivši članovi
** Steve "Fuzz" Kmak - bas gitara (1995.-2003.)

## Diskografija

;Studijski albumi
* *[[The Sickness]]* (2000.)
* *[[Believe (Disturbed)|Believe]]* (2002.)
* *[[Ten Thousand Fists]]* (2005.)
* *[[Indestructible (Disturbed)|Indestructible]]* (2008.)
* *[[Asylum]]* (2010.)
* *[[The Lost Children]]* (2011.)

## Izvori

## Vanjske veze

* Službena stranica
The Sickness

**The Sickness** je prvi album američkog nu metal sastava Disturbed. Sniman je u zimu 1999 a objavljen 7. ožujka 2000.

## Popis pjesama
# "Voices" – 3:11
# "The Game" – 3:47
# "Stupify" – 4:34
# "Down with the Sickness" – 4:38
# "Violence Fetish" – 3:23
# "Fear" – 3:46
# "Numb" – 3:44
# "Want" – 3:52
# "Conflict" – 4:35
# "Shout 2000" – 4:17 (Tears for Fears Cover)
# "Droppin' Plates" – 3:49
# "Meaning of Life" – 4:02

* Note: Sve skladbe komponirali su Dan Donegan, Steve "Fuzz" Kmak, David Draiman i Mike Wengren, osim gdje je drugačije naznačeno.

### Australske i japanske bonus skladbe

 "God of the Mind" – 3:04
 "Stupify" (Live) – 4:53
 "The Game" (Live) – 3:52
 "Voices" (Live) – 3:35
 "Down with the Sickness" (Live) – 6:16


### Skladbe na B-strani
Na albumu se nalaze četiri skladbe na **B-strani**, koje su se trebale biti drugačije objavljene kao filmska glazba.

* "Divide" - Not yet released
* "Perfect Insanity" - 4:15 - M.O.L. DVD
* "God of the Mind" - 3:04 - *Valentine* filmska glazba, preuzeta verzija od *The Sicknessa*
* "A Welcome Burden" - 3:31 - glazba iz filma *[[Dracula 2000]]*

## Top lista singlova

## Top lista albuma
Trento (provincija)

**Autonomna provincija Trento** (talijanski: *Provincia autonoma di Trento*, njemački: *Autonome Provinz Trent*, ladino: *Provinzia Autonoma de Trent*) je jedna od dvije talijanske provincije u autonomnoj regiji Trentina i Južnog Tirola u Sjevernoj Italiji. Glavni grad provincije je Trento koji ima 114.198 stanovnika i leži oko 57 km južno od regionalnog administrativnog centra Bolzana.

## Geografija
Provincija se prostire se po obroncima Dolomita (istočnom kraku Alpa), na površini od 6203 km².

## Demografija
U provinciji je 2011. živjelo 524.832 stanovnika.

## Reference

## Vanjske veze

* Službene stranice Trentske provincije
Indestructible (Disturbed)

**Indestructible** je četvrti studijski album američkog heavy metal sastava Disturbed. Objavljen je 2. lipnja 2008., nakon gotovo godine dana snimanja.

Indestructible je prvi album Disturbeda u čijoj produkciji nije sudjelovao Johhny K, producent njihova prethodna tri albuma. Zanimljivo je da su dvije pjesme s albuma (*Perfect Insanity* i *Divide*) snimljene još prije izdavanja njihovog prvog albuma The Sickness, objavljenog 1999.

Album se nalazio na prvom mjestu *Billboardove 200* ljestvice, te je sa prodanih više od 500,000 primjeraka u SAD-u dosegao zlatnu nakladu. Singlovi s albuma, objavljeni od ožujka do rujna 2008. su *Inside the Fire*, *Perfect Insanity* i *Indestructible*.

## Popis pjesama

Sve skladbe napisali su David Draiman, Dan Donegan, Mike Wengren i John Moyer

# *Indestructible* - 4:38 
# *Inside the Fire* - 3:52 
# *Deceiver* - 3:49 
# *The Night* - 4:46 
# *Perfect Insanity* - 3:57 
# *Haunted* - 4:42 
# *Enough* - 4:20 
# *The Curse* - 3:25 
# *Torn* - 4:09 
# *Criminal* - 4:16 
# *Divide* - 3:36 
# *Façade* - 3:45

### Bonus skladbe
13. *Run* - 3:13 
14. *Parasite* - 3:25 
15. *Stricken* (uživo na Rivieri) - 4:27  
16. *[[Down with the Sickness]]* (uživo na Rivieri) - 5:14  
17. *Just Stop* (uživo na Rivieri) - 3:51 
18. *Stupify* (uživo na Rivieri) - 4:22

## Top liste
### Album

### Singlovi

## Produkcija

* David Draiman – pjevač, ko-producent
* Dan Donegan – gitara, producent
* John Moyer – bas
* Mike Wengren – bubnjevi, ko-producent
* Neal Avron – mixing
* Nick Fournier – mixing
* Ted Jenson – mastering

## Izvori
Asylum (Disturbed)

**Asylum** je peti album grupe Disturbed. Ime je dobio po mjestu u kojem grupa traži utjehu u ovom svijetu. 
Objavljen je 27. kolovoza 2010., a snimao se od veljače do travnja. Asylum je proglašen brojem jedan na Billboard 200 ljestvici od 179.000 prodanih primjeraka. Pjesme, na ovom albumu, govore o prirodnim i socijalnim katastrofama.

## Popis pjesama
Asylum

**Asylum** je engleska riječ koja potiče od starogrčke riječi ἄσυλον te se najčešće prevodi kao azil, mada obično označava specifične institucije za smještaj i brigu o siročadi, siromasima, duševnim bolesnicima i drugim osobama koje se ne mogu brinuti o sebi. 

Također može označavati:

## Književnost, umjetnost i zabava
### Film
* ''Asylum'' (1972 film), britanski horor-film, ul. Peter Cushing
* ''Asylum'' (1972 dokumentarni film), film u kome nastupa psihijatar R. D. Laing
* ''Asylum'' (1997 film), američki horor-film, ul. Robert Patrick i Malcolm McDowell
* ''Asylum'' (2003 film), američki kratki dokumentarni film
* ''Asylum'' (2005 film), britanski igrani film, rež. David Mackenzie; temeljen na romanu Patricka McGratha (v. dolje)
* ''Asylum'' (2008 film), američki horor-film, rež. David R. Ellis
* ''Asylum'' (2013 film), američki horor-film
* The Asylum, filmski studio

### Književnost
* Asylum (strip), dva lika u iniverzumu Marvel Comics
* ''Asylum'' (Image Comics), strip-serija
* ''Asylum'' (Doctor Who), roman iz 2001. iz serije *Doctor Who*
* ''Asylum'' (roman), roman Patricka McGratha iz 1996.
* ''Asylums'' (knjiga), knjiga iz 1961. koju je napisao Erving Goffman
* *Asylum*, strip koji je izdao New Comics Group
* *The Asylum: The Renegades Who Hijacked the World's Oil Market*, knjiga iz 2011. koju je napisao Leah McGrath Goodman

### Muzika
* Asylum Records, američka diskografska kuća

#### Albums
* ''Asylum'' (Disturbed), album grupe Disturbed
* ''Asylum'' (Kiss), album grupe *Kiss0
* [[Asylum (The Legendary Pink Dots)|*Asylum* (The Legendary Pink Dots)]], album grupe Legendary Pink Dots iz 1985.
* [[Asylum (The Back Horn)|*Asylum* (The Back Horn)]], album grupe The Back Horn iz 2010.

==== Pjesme ====
* [[Asylum (The Orb)|"Asylum" (The Orb )]], 1997
* "Asylum", izvodi Alanis Morissette na *Flavors of Entanglement* (nije na albumu)
* "Asylum", izvodi Disturbed na *Asylum*
* "Asylum", izvodi [[Flymore]]
* "Asylum", izvodi Gary Numan na *The Pleasure Principle*
* "Asylum", izvodi Onslaught na *In Search of Sanity*
* "Asylum", izvodi Slaughterhouse, zajedno sa Eminemom, na *Welcome to: Our House*
* "Asylum", izvodi Supertramp na *Crime of the Century*
* "The Asylum", izvodi Aiden na *Knives*
* "The Asylum", izvodi Edguy na *Rocket Ride*
* "The Asylum", izvodi The Tears na *Here Come the Tears*

=== Televizija ===
* [[Asylum (TV serija)|*Asylum* (TV serija)]], britanska humoristička TV-serija iz 1996.
* [[Asylum (Law & Order)|"Asylum" (*Law & Order*)]], epizoda TV-serije *Law & Order*
* [[Asylum (Supernatural)|"Asylum" (*Supernatural*)]], epizoda TV-serije *Supernatural*
* [[Asylum (Torchwood)|"Asylum" (*Torchwood*)]], epizoda TV-serije *Torchwood*

=== Video igre ===
* [[Asylum (1981 video igra)|*Asylum* (1981 video igra)]], igra avanture
* [[Asylum (1991 video igra)|*Asylum* (1991 video igra)]], arkadna igra
* [[Asylum (2013 video igra)|*Asylum'' (2013 video igra)]], survival-horror igra

## Toponimi
* Asylum (Kalifornija), SAD
* Asylum Township, Bradford County, Pennsylvania, SAD.
* Asylum Arena, stadion u Philadelphiji, SAD
Down with the Sickness

"**Down with the Sickness**" je treći singl američkog nu metal sastava Disturbed s njihovog debitantskog studijskog albuma *[[The Sickness]]*.

## O pjesmi
Singl je objavljen 31. listopada 2000. te je jedna od njihovih najpoznatijih pjesama. Ujedno i njihov prvi singl koji je postigao zlatnu nakladu.

Za singl je snimljen i videospot, koji se sastoji od snimaka njihovih nastupa uživo. Za videospot, kao i za radio, napravljena je kraća verzija od one koja je na albumu. Producirao ju je Johhny K te je korištena u mnogim filmovima.

## Top-ljestvice

## Produkcija
* Disturbed
;* David Draiman - vokal
;* Dan Donegan - gitara, elektronika
;* Steve Kmak - bas-gitara
;* Mike Wengren - bubnjevi, udaraljke, programer

## Izvori
Alexis Texas

**Alexis Texas** (Panama, 25. maj 1985) je američka pornografska glumica. Rođena je u vojničkoj porodici njemačko-norveško-portorikanskog porijekla. Karijeru je započela 2006. na Floridi radeći za kompaniju Shane's World, pri čemu joj je prvi partner na ekranu bio Jack Venice. Godine 2007. se preselila u Los Angeles. Sljedeće godine 2008. je Belladona snimila film *Discovering Alexis Texas* koji je učinio zvijezdom. Udana je za porno-glumca Mr. Petea. Dobitnica je nekoliko nagrada.

## Vanjske veze
* 
* 
* 
* 
*
Ten Thousand Fists

**Ten Thousand Fists** je treći album sastava Disturbed. Objavljen je 20. rujna 2005.

Interesantno je da se album već 25. srpnja 2005 u 11:47 nalazio na Bit Torrent mreži, 55 dana prije službene objave.

## Popis pjesama

# "Ten Thousand Fists" – 3:35
# "Just Stop" – 3:48
# "Guarded" – 3:25
# "Deify" – 4:20
# "Stricken" – 4:09
# "I'm Alive" – 4:44
# "Sons of Plunder" – 3:53
# "Overburdened" – 6:01
# "Decadence" – 3:29
# "Forgiven" – 4:17
# "Land of Confusion" – 4:52 (pjesma sastava Genesis) 
# "Sacred Lie" – 3:10
# "Pain Redefined" – 4:12
# "Avarice" – 2:57

Sve skladbe napisali su David Draiman, Dan Donegan, Mike Wengren i John Moyer , osim gdje je drugačije naznačeno.

### Europske bonus skladbe

"Monster" - 4:04
"Two Worlds" - 3:32


## Singlovi

* "Guarded"
* "Stricken"
* "Just Stop"
* "Land of Confusion"
* "Ten Thousand Fists"

## Skladbe sa B-strane
* "Hell" - 4:14 ("Stricken" singl) 
* "Monster" - 4:04 ("Tour Edition" of *Ten Thousand Fists*)
* "Two Worlds" - 3:32 ("Tour Edition" of *Ten Thousand Fists*)
* "Sickened" - 4:00 ("Land of Confusion" single)
* "Criminal" - (neobjavljena)

## Top lista
Believe (Disturbed)

**Believe** je drugi album sastava Disturbed. Snimljen je u proljeće 2002 u razdoblju od 6 tjedana. U SAD-u je objavljen 17. rujna 2002.

Album je objavljen i u limitiranoj ediciji sa DVD-om i specijalnim omotom.

## Popis pjesama

# "Prayer" (3:41)
# "Liberate" (3:30)
# "Awaken" (4:30)
# "Believe" (4:27)
# "Remember" (4:12)
# "Intoxication" (3:14)
# "Rise" (3:57)
# "Mistress" (3:46)
# "Breathe" (4:21)
# "Bound" (3:53)
# "Devour" (3:53)
# "Darkness" (3:58)

## Top liste

### Album

### Singlovi
Kršćanske denominacije

**Kršćanske denominacije** su posebne i odvojene vjerske zajednice unutar kršćanstva. Iako dijele isto ime i vjerovanje, kršćani su strukturalno podijeljeni u zasebne i različite tradicije i Crkvene zajednice.

Podjele i posebnosti između pojedinih denominacija definirane su crkvenom doktrinom i autoritetom. Pitanja koja stvaraju nejedinstvo su npr. Kristova priroda, apostolska baština i papin primat.

Najveća denominacija je Katolička crkva, potom slijede različite i mnogobrojne protestantske Crkve, a njima se pridružuje i Anglikanska zajednica, koje zajedno prevladavaju na Zapadu. Na Istoku pak prevladavaju pravoslavne Crkve, koje se dijele na dvije skupine: pretkalcedonske  i kalcedonske.

Kršćani imaju različite poglede na Crkvu, zajedništvo vjernih, uspostavljenu od Isusa Krista posredstvom apostola. No bez obzira na razlike u teologiji i nauku, uglavnom se međusobno priznaju kršćanima i pripadnicima jedne zajedničke Kršćanske Crkve.

## Povezano
* Ekumenizam
* Crkva (razdvojba)

## Vanjske veze

* Denominacije
Hildebert de Lavardin

**Hildebert od Lavardina** (ili **Hildebert od Toursa**) (o. 1055 – 18. decembar 1133) bio je francuski katolički svećenik i pisac, koji je od 1096. do smrti služio kao biskup Le Mansa te od 1125. do smrti kao nadbiskup Toursa. Najpoznatiji je kao autor pjesama i pisama koje se smatraju vrijednim izvorom podataka o političkim zbivanjima u Evropi u prvim decenijama 12. vijeka. Također je napisao hagiografije Hugoa od Clunyja i Svete Radegunde. Dugo vremena se smatrao filozofom, jer su mu se pripisivali tekstovi čiji je pravi autor Hugo od St. Victora.

## Vanjske veze
* 
* ''Women's Biography: Adela, countess of Blois, Chartres, and Meaux'' . Includes three of his letters and two of his poems.
Sigurd II od Norveške

:**''Sigurd II** se preusmjerava ovdje. Valja ga razlikovati od ličnosti poznate kao Sigurd II Digri.*



*'Sigurd II Haraldsson** (ili **Sigurd Munn**) ([[staronordijski jezik|staronordijski]]: **Sigurðr Haraldsson*') (1133–1155) bio je kralj [[Norveška|Norveške]] od 1136. do 1155. Rodio se kao sin norveškog kralja [[Harald IV od Norveške|Haralda Gillea]] i njegove [[ljubavnica|ljubavnice]] [[Tora Guttormsdotter|Tore Guttormsdotter]] (*Þóra Guthormsdóttir*). Služio je kao suvladar svojoj polubraći [[Inge I od Norveške|Ingeu Haraldssonu]] i [[Eystein II od Norveške|Eysteinu Haraldssonu]]. Nadimak Munn na staronordijskom znači "Usta". Poginuo je u borbi za vlast protiv svog brata Ingea u ranoj fazi [[era građanskih ratova u Norveškoj|ere norveških građanskih ratova]].

== Preci ==

</center>


== References ==
<references/>

== Other sources ==
* Matthew James Driscoll (ed.); (1995). *Agrip Af Noregskonungasogum*. Viking Society for Northern Research. 
* Kari Ellen Gade & Theodore Murdock Andersson (eds.); (2000) *Morkinskinna : The Earliest Icelandic Chronicle of the Norwegian Kings (1030–1157)*. [[Cornell University Press]]. 
* Alison Finlay; editor and translator (2004). *Fagrskinna, a Catalogue of the Kings of Norway*. Brill Academic Publishers. 
* [[Snorri Sturluson]]; translator [[Lee M. Hollander]] (repr. 1991). *Heimskringla : History of the Kings of Norway''. University of Texas Press.