Drenovec

**Drenovec** je naselje u Republici Hrvatskoj, u sastavu Grada Varaždinskih Toplica, Varaždinska županija.

## Zempljopisni položaj

Naselje se nalazi 8&nbsp;km jugoistočno od Varaždinskih Toplica, na sjevernim padinama Kalničkog gorja ispod *Kozjeg hrpta* kojim vodi stara prometnica prema Križevcima. Kroz selo protječe potok *Drenovec* koji je desni pritok rijeke Bednje.
Prema naselju skreće se s glavne ceste raskrižju, koja povezuje Varaždinske Toplice i naselja Svibovec s Jalševcem. Drenovec je smješten u gorskom usjeku u kojem su česta nagla i razorna nevremena s jakim vododerinama.

## Historija

Ime Drenovec je praslavenskog podrijetla od riječi *drijeti* - derati. No nemože se isključiti ni naziv vezan za drvo *drijen* odnosno *dren*.
Poslije turskog pustošenja u XVI. stoljeću mjesta Leskovec Toplički, Svibovec, Drenovec i Jalševec Svibovečki ostaju pusta. Da bi se mjesta naselili, zemlja se poklanja, prodaje ili daje u najam ljudima koji su bježali ispred Turaka i osiromašenom plemstvu. U Drenovcu su se naselili obitelji Horvat, Škrlec, Katalenić, Kos (Koos, Koosz), Huzjak...

Plemeniti Katalenić (Katallenich) potjeću iz Knina u predtursko doba. Tako se 1547. godine u Bihaću spominje i plemić i vojni časnik Tomo Katalenić od Knina.

Plemeniti Pecik (Peczik, Piczik, Piczigh) su plemenitaši s Kalnika. Tijekom povijesti je izvorno prezime Picig na različite načine zapisivano te je u Drenovcu pored oblika Picik korišten i oblik Pecik. Tijekom povijesti se najčešče događale zamjene slova *g* i *k*.

Podno Kozjeg hrpta, dio koji danas pripada općini Ljubešćica, nalazi se Kalnički Ljubelj i zaselak Horvati s kapelicom svete Barbare. Kao i Leskovec i Svibovec i Drenovec je bio u obrambenom sustavu u vrijeme ratova protiv Turaka.

U XV. stoljeću je Drenovec bio pripojen Velikokalničkom vlastelinstvu.

U Drenovcu je bio 1728. kaptolski rudnik ugljena koji danas određuje mikrotoponim *Rudnik* u blizini naselja.

U XIX. stoljeću veliki šumski kompleksi Kalničkog gorja se eksploatiraju, pa je industrijalac Antun Bačić 1884. g. zakupio od Lugarije Zagrebačkog kaptola šume u Drenovcu i tamo sagradio prvu parnu pilanu i *Tvornicu stolica iz savijenog drveta* koju je 1886. godine preselio u Varaždin gdje su se u toj tvrtki unutar *Starog grada* izrađivale prve stolice za urede s naslonom za ruke i leđa. 1890./91. Antun Bačić je prodao svoju tvornicu stolica iz savijenog drveta bečkom industrijalcu Mundusu u Varaždinu. Grof Lambert je prodao također Mundusu svoju tvornicu pokućstva u Slanju pa je tada iz tih tvornica nastalo veliko drvno industrijsko podduzeće iz kojeg se razvila tvrtka *Mundus*.

Antun Bačić je vodio pilanu sve do 1902. godine. Tvrtka Neumann je 1929. godine preselila svoju *putujuću pilanu* iz Popovače u Drenovec u kojem je djelovala sve do 1938. godine. Uz pilanu tvrtka je izgradila i uspinjaču i veliku žičaru zvanu *drotban* kojom je drvo transportirano preko Velikog vrha - Drenovečkog brega na željezničku stanicu u Novom Marofu. Pilana je proizvodila trupce, željezničke pragove i drvene poluproizvode, a u *vuglenicama* drveni ugljen.

Drenovec pripada župi Sveta tri kralja u Svibovcu.
U samom mjestu se nalazi kapelica.

## Stanovništvo

Prema popisu stanovništva iz 2001. godine, naselje je imalo 459 stanovnika te 136 obiteljskih kućanstava.


:

## Reference

## Literatura
* Božena Filipan; Varaždinske Toplice i naselja - traganje za izvorima, svezak 1., Varaždinske Toplice 2005. 
* Rudolf Horvat; Povijest grada Varaždina, Varaždin 1993. 
* Rudolf Horvat; Poviest Međimurja, Zagreb 1944. 
* Radoslav Lopašić; *Bihać i bihaćka krajina*, Zagreb, 1890.
* HR-HDA-28: Križevačka županija: Acta nobilitaria; kutija 759
* HR-HDA-28: Križevačka županija: Acta nobilitaria; kutija 760