Stanko Fabris

**Stanko Fabris** (Split, 7. mart 1909. - Zagreb, 30. decembar 1997.), bio je poznati hrvatski i jugoslavenski arhitekt, koji je najveći dio svog opusa napravio za vrijeme posljeratne izgradne do kasnih 1960-ih.

## Biografija
*Stanko Fabris* je potomak stare splitske pomorske porodice, u Splitu je završio Srednju tehničku školu, a nakon toga studirao arhitekturu na *École Nationale Supérieure d'Architecture et des Arts Décoratifs* u Bruxellesu, koju je završio 1939.

Nakon studija vraća se u Split i zapošljava u upravi *Primorske banovine* kao projektant. Od 1942. živi u Zagrebu gdje radi u građevinskom poduzeću Franjetić, odakle odlazi u partizane. Od 1945. do 1947. radi kao referent građevinskog odsjeka Narodnog odbora Bjelovar. Od 1947. radi ponovno u Zagrebu, u *Projektnom zavodu Hrvatske*, a od 1954. do umirovljenja 1980. vodi *Arhitektonsko projektni biro Zagreb* akronim **APB**.

Godine provedene u APB, naročito prve dvije dekade su najplodnije godine njegova života, kad je projektirao najveći dio svog bogatog opusa. Ispočetka se Fabris koncentrirao na velike stambene objekte, jer je to bio zahtjev vremena, trebalo je ljudima omogućiti krov nad glavom. Njegovi objekti bili su projektirani u duhu tada aktualnog bauhausa - skromno, jednostavno i funkcionalno. Kasnije se i Fabris odmakao od tog, uvodeći postupno dekorativne elemente (polikromatiku, razigrane fasade) u svoja ostvarenja, ali uvijek krajnje racionalno i s mjerom. Njegov amblematski rad iz tog vremena je zgrada za mornaričke oficire (zvana Mornarska u tadašnjoj Ulici Proleterskih brigada (današnja Vukovarska).

Projekt koji ga je najviše obilježio je kontraverzna poslovna zgrada *Željpoh* (zvana **Opera**) na Trgu maršala Tita u Zagrebu, građena od 1961. do 1964. Ta zgrada u duhu tada vrlo moderne staklene arhitekture Miesa van der Rohea, svega par godina nakon newyorškog *Lever Housa* (1952.) izazvala je od samog starta velike polemike i proteste. Jedan dio građana i kritike zamjerao joj je ultramodernizam, pa da se zbog tog ne uklapa u historicističku okolinu, jedan dio visinu, jedni
su se okomili na funkciju, po njima je to morala biti javna, a ne poslovna zgrada. Na projekt su se okomili i njegovi kolege arhitekti, koji su pod okriljem stručnih udruženja napisali peticiju sa zahtijevom da se gradnja obustavi i raspiše natječaj. (APZ i Fabris su taj posao dobili direktnom narudžbom). Čudno je da se kolege nisu sjetile, da nijedan objekt na trgu nije izgrađen na temelju natječaja, - a trg je (pa i njegovi objekti) ispao po nekima naljepši zagrebački.

Fabrisov projekt se stalno mijenjao in vivo (farbali su ga od zelenog u smeđe - da se bolje uklopi, dodavali mu žaluzine, skidali krovnu terasu) pa je na kraju on žalosno ustvrdio da su ga drugi završili, a ne on.

Od Fabrisove Opere se uskoro neće vidjeti ni traga, kad se kompletno dovrši zgrada buduće Muzičke akademije, Milana Šosteriča, što je prava šteta - jer je Zagreb tako izgubio jedan spomenik, koji je dokazivao njegov korak sa vremenom.

## Nagrade
* *Nagrada Viktor Kovačić*, Društvo arhitekata Hrvatske, 1967
* *Nagrada grada Zagreba*, 1972.
* *Nagrada Vladimir Nazor* za životno djelo -1980.

## Značajnija ostvarenja
### Stambene zgrade
* zgrada na Pavlinovićevom trgu, Split, 1953. / 1957.
* zgrada u Vukovarska 52 (zvana Mornarska), Zagreb, 1956. / 1960.
* stambeni blok (3 zgrade) Niš, 1958.
* 6 nebodera, Glavičine, Split, 1960.
* zgrada Zvonimirova, Rijeka, 1960.
* 2 nebodera s aneksom, Balsićeva, Podgorica, 1962.
### Poslovne zgrade
* Općina Črnomerec - prenamjenjena u Institut za tumore
* Zgrada MUP-a u Petrinjskoj, Zagreb 1959.
* Poslovna zgrada Željpoh / Ferimport (zvana Opera), Trg maršala Tita, Zagreb, 1957. / 1962. (realizacija se otegla do 1964.)
* Palača suda u Gundulićevoj, Split, 1961. / 1963.
* Brodarski institut Zagreb, Avenija V. Holjevca 20, Novi Zagreb

## Reference

## Vanjske veze
* Prolegomena za opus arhitekta Stanka Fabrisa 
* Stanko Fabris, na portalu archIN