Parlament Irana

**Parlament Irana** (perz. مجلس شورای اسلامی; * Madžlis-e Šora-je Islami*, dosl. Islamsko parlamentarno vijeće) je predstavničko tijelo građana i nositelj zakonodavne vlasti u Islamskoj Republici Iran. Zastupnici se biraju na temelju općeg i jednakog biračkog prava na neposrednim izborma tajnim glasovanjem, a mandat im traje četiri godine.

## Historija
Prvi iranski parlament ustrojen je 6. 11. 1906. kao rezultat ustavne revolucije. Do Iranske revolucije odnosno ustavnih reformi 28. 7. 1989. nosio je naziv *Nacionalno savjetodavno vijeće*. Predrevolucionarni Senat Irana ukinut je 1979. godine, no sistem je *[[de facto]]* ostao dvodomni s obzirom da je uvedeno Vijeće čuvara.

## Lokacije parlamenta
Od 1906. do 1979. prva zgrada parlamenta nalazila se u Baharestanu, istočnom dijelu centra glavnog grada Teherana. Nakon što je revolucijom raspušten Senat Irana, parlament se preselio u Palaču Senata koja je 1955. izgrađena prema projektu domaćeg arhitekta H. Gijaija. Konačno, godine 2004. parlament je uselio u novoizgrađenu treću zgradu u obliku piramide koja je smještena nekoliko metara sjevernije od stare baharestanske građevine. Izvorni projekt ove zgrade 1977. napravio je A.-A. Sardar-Afhami, dvije godine kasnije preuzeo ga je A.-R. Zokaei, a fasadu je dizajnirao B. Ahmadi. Od preseljenja Palača Senata služi kao sjedište Vijeća stručnjaka, dok najstarija zgrada parlamenta služi kao muzej i biblioteka.

## Nadređeno tijelo
Prema čl. 91.-99. iranskog ustava, sve odluke parlamenta moraju biti potvrđene od strane Vijeća čuvara koje je zaduženo za nadzor i usklađivanje s islamskim zakonima i Ustavom. Ovo tijelo broji 12 istaknutih teoloških pravnika od čega šestoricu imenuje Vrhovni vođa, a preostalu polovicu sam parlament. Vijeće može iskoristiti pravo veta na odluke parlamenta i vratiti zakon na doradu. Za rješavanje eventualnih sporova između Vijeća stručnjaka i parlamenta zaduženo je Vijeće probitačnosti.

## Zastupnici
Broj zastupnika u iranskom parlamentu sukladno čl. 64. iranskog ustava početno je 1989. određen na 270, no zbog demografskih, političkih i geografskih faktora ostavljena je mogućnost povećanja broja za 20 mjesta svakih deset godina. Prilikom parlamentarnih izbora 1996. broj je povećan na 275, a potom na 290 tokom izbora 2000. godine. Navedenim člankom ustava propisano je da Zoroastrijanci, Jevreji i |asirski kršćani imaju minimalno po jednog zastupnika, a armenski kršćani dva (ukupno min. 5).

Zastupnici na prvoj službenoj sjednici parlamenta daju sljedeću zakletvu i potpisuju njen tekst:

Parlamentarni zastupnici iz redova vjerskih manjina zakletvu polažu navodeći ime svoje svete knjige (Bibliju, Toru i Avestu). Članovi odsutni na prvoj službenoj sjednici polažu je tokom prve na kojoj budu prisustvovali.

## Trenutni saziv
Parlamentarni izbori iz 2012. rezultirali su trećom uzastopnom pobjedom konzervativnih političkih stranaka (nakon 2004. i 2008.) s ukupno 62,8% glasova. Najviše glasova osvojila je koalicija Udruženog fronta konzervativaca (34,8%), iza koje slijedi reformistička Demokratska koalicija reformista (20,6%). Broj zastupnika vjerskih manjina skočio je na 14 što je trosturko više u odnosu na izbore četiri godine ranije i čime je ostvarena peterostruko veća zastupljenost u odnosu na njihov udio u ukupnoj populaciji. Broj ženskih zastupnika povećan je sa 8 na 23.

## Galerija

Datoteka:Members of first iranian national parlimant.jpg|Članovi prvog iranskog parlamenta nakon ustavne revolucije (1906.)
Datoteka:Parliamenttehran.jpg|Prva zgrada parlamenta () u teheranskom Baharestanu, danas muzej
Datoteka:Palais du Senat iranien (1970).jpg|Drugi iranski parlament (), danas sjedište Vijeća stručnjaka
Datoteka:Msc 2007-Sunday, 11.00 - 13.00 Uhr-Zwez001 Larijani.jpg|Ali Laridžani, glasnogovornik parlamenta od 2. 5. 2008.


## Povezano
* Vrhovni vođa Irana
* Predsjednik Irana
* Vrhovni sud Irana

## Literatura
*  

## Vanjske veze

*  Službene stranice iranskog parlamenta