Zapadni Šošoni

**Zapadni Šošoni** (Western Shoshone; Zapadni Šošoni) su kolektivno ime za više bandi i plemena američkih Indijanaca iz grupe pravih Šošona. Ostala plemena koja pripadaju pravim Šošonima i nose njihovo ime su: 1) Wind River (sa ogrankom Komanči; (Comanche); 2) Northern Shoshoni, saveznici Bannocka iz Idaha; 3) Goshute ili Gosiute, koje Swanton klasificira u Zapadnu granu Šošona. Zapadni Šošoni pripadaju grupi noga-Indijanaca jer nisu bili pleme koje je živjelo od konja. Njihova kultura pripada Bazenu Velikog Slanog Jezera koju simbolizira sakupljanje po škrtom pustinjskom i polupustinjskom području. Insekti (kukci), gmazovi, korijenje i razne bobice čine osnovu njihove prehrane do koje se u njihovoj zemlji moglo doći. Nešto lova na sitniju divljač također je bilo zastupljeno, osobito lov na zeca. Lov na zeca bio je kolektivan a mogao se organizirati jedino ako je bilo dovoljno ljudi i ako je netko od njih posjedovao mrežu za lov. Ova mreža slična mreži kakva se koristi u tenisu, sličnih očica i približne visine, razvlačila se u području gdje je trenutno bilo zečeva. Lovci su tada išli u hajku tjerajući životinje prema mreži. Ovakve hajke nisu bile baš najčešće, i na 'stolu' Zapadnih Šošona meso divljači je bilo rijtki gost.

Zapadni Šošoni, za razliku Od Istočnih, odnosno Wind Rivera i Sjevernih, nisu imali konja, organizirali su se po malenim bandama koje se sastoje od par srodnih obitelji, čija je brojnost ovisila o količini hrane koja se mogla pronaći. Ove njihove malene bande koje su vječito tumarale u potrazi da se nešto pronađe i popuni uvijek prazan želudac, veoma su nalik na malene skupine zapadno-brazilskih Nambikwara koji su vodili veoma sličan život. - Slobodan život u prirodi kod Zapadnih Šošona, osobito u Kaliforniji, zapečatila su krda domaće stoke (1849) koja su uništila ionako oskudne izvore prehrane zapadno-šošonskog stanovništva. Nezaobilazne boginje 1851. pogađaju kalifornijski grupu. Nešto kasnije 1862., Indijanci su zasmetali poštanskim diližansama i 'pony expressu' pa ih je veliki dio pobijen u dolini Steptoe Valley u Nevadi.

## Bande
Zapadni Šošoni brojali su oko 4,500 duša (1700)u područjima sjeverne i zapadne Nevade. danas (2000) broj im iznosi 3,800 (NAHDB kalkulacija). Postojalo je 11 glavnih bandi na granici Utaha i Nevade čiji potomci danas žive oko gradova i na rezervatima između Wellsa i Winnemucce.

Steward (1937) je nabrojao 43 zaapdnošošonskih skupina, od kojih je devet označeno terminom *band*, a 34 kao *district*. Razlike između ovih skupina svakako su prije geografske nego sociopolitička organizacija. Većina ovih termina su zemljopisni nazivi, a 13 od njih temelje se na lokalnom izvoru hrane.

:1. Beatty, jedna *band*-a u području Beatty na Stewardovoj mapi (1937), a diskutira se možda o dvije, Beatty u istoimenom kraju i Belted Mountains na južnom kraju planinskog vijenca Belted Range.
:2. Big Smoky Valley (Smoky Valley), šošonski naziv za ovaj narod ovdje bio je wi yimpihtikka ili 'estwers of buffalo berry*.
:3. [[Carlin Šošoni|Carlin]], 'district', Steward o njima raspravlja (1938), ali ih nema na mapi (1937)
:4. [[Cave Valley Šošoni|Cave Valley]], 'district', ni njih nema na mapi (1937).
:5. [[Cherry Creek Šošoni|Cherry Creek]], 'district', naseljen ljudima iz Egan Canyona u blizini današnjeg Cherry Creeka.
:6. [[Clover Valley Šošoni|Clover Valley]], raspravlja se odvojeno o Wells i Clovwer Valley (Steward, 1938). narod iz distrikata Halleck, Mary's Rivera i Clover Valleya, zajedno s Humboldt Riverom, nazivan je Kuyudikka, ili 'eaters of bitterroot'. On je isti kao i termin za narod iz Smith Creek Valleya koji glasi Kuyadikka; kuyu ili kuya je [[Valeriana edulis]].
:7. [[Crescent Valley Šošoni|Crescent Valley]], razgraničen na Crescent Valley i Grass Valley. Bez lociranih sela kod Stewarda.
:8. [[Death Valley Šošoni|Death Valley]], Steward o ovoj grupi raspravlja pod imenom North Death Valley, a razlikuje se od South Death Valley, koji su Kawaiisu. Driver razlikuje dvije podgrupe Panaminta u Death Valleyu, o'hya i tū’mbīca.
:9. [[Deep Creek Gosiute]], u nju je uključen i narod iz Antelope Valley.
:10. [[Diamond Valley Šošoni|Diamond Valley]], narod iz Pine Creeka i Diamond Valleya. *Pine Valley people* iz Diamond Valleya na šošonskom je nazivan Pasiatikka, *eaters of redtop grass*, ova biljka pripada rodu [[Agrostis]] (A. gigantea).
:11. [[Dixie Valley Šošoni|Dixie Valley]], živjeli su možda na Dixie Creeku, nema ih na karti.
:12. [[Elko Šošoni|Elko]], Sjeverni Šošoni sa rijeke Snake nazivali su ih tsogwiyuyugi. Po Stewardu ,tzsogwi je neka neidentificirana biljka, a glagol yuyuki, znači *drhtati*, 'tresti se' (poput želea).
:13. [[Fish Eaters Šošoni|Fish Eaters]], o njima govori kao o Cache Valley ili Pangwiduka Šošonima. Dolazi od painkwitikka, u dijalektu i penkwitikka, =*eaters of fish*.
:14. [[Fish Springs Valley Šošoni|Fish Springs Valley]], nema ih na mapi (1937)
:15. [[Gosiute]], Steward u njih uključuje Deep Creek Gosiute, Skull Valley Gosiute, i Trout Creek Gosiute. Naziv se služneo speluje kao Goshute. Šošonski je naziv kusiutta (Miller, 1972), pisano kucyut (kušyut; Kroeber, 1909), riječ se često analizira da dolazi od kusippih (0ashes; pepeo), drugo joj je značenje i 'dry earth' (=suha zemlja)
:16. [[Halleck Šošoni|Halleck]], ovaj distrikt je imanovan po suvremenom gradu. Šošonsko ime je isto kao i za Clover Valley Šošone.
:17. [[Hot Creek Valley Šošoni|Hot Creek Valley]], obuhvača i sjeverni kraj Reveille Valleya.
:18. [[Huki Eaters Šošoni|Huki Eaters]], kod Stewarda nazivani Promontory Point i Hukundüka. razni utori ovo ime različito interpretiraju. danas se najčešće smatra da dolazi od šošonskog hukkantikka, ili eaters of pickleweed ([[Allenrolfea occidentalis]]). Ovo je grm koji uspijeva rasti u suhim, pjeskovitim i alkalnim tlima na američkom Jugozapadu i sjevernom Meksiku, a šošonskim Indijancima je služila za hranu.
:19. [[Huntington Valley Šošoni|Huntington Valley]]
:20. [[Independence Valley Šošoni|Independence Valley]], na Maggie ili Magpie Creeku (Steward 1938)
:21. [[Ione Valley Šošoni|Ione Valley]] (Ione), narod u blizini Cloverdalea, nazivan je waitikka ili eaters of ricegrass (Oryzopsis hymenoides).
:22. [[Jakes Valley Šošoni|Jakes Valley]]
:23. [[Kawich Šošoni|Kawich]], Kawich Mountains u Stewarda (1938)
:24. [[Lida Šošoni|Lida]]
:25. [[Little Lake Šošoni|Little Lake]], naznačeni u Stewarda kao prava 'band'-a, ali navodi da žive u 3 zimska sela bez dovolno međuseoske kohezije da bi činili pravu 'band'-u. Driver (1937) ih u ograničenom smislu navodi pod Koso; njegov naziv pawo'nda, u Stewardovim selima glasi pagunda.
:26. [[Little Smoky Valley Šošoni|Little Smoky Valley]]. narod u ovom districtu nema imena za sebe, a railroad Valley Šošoni zovu ih yuwinai, *dwellers in the south* (stanovnici na jugu):27. Mary's River. U Stewarda se ovaj 'district' naziva Deeth. Sjeverni šošoni sa Snake Rivera nazivaju ih tu kkoi, 'black peak'.
:27. [[North Fork Šošoni|North Fork]], ime označava north fork rijeke Humboldt
:28. [[Palisade Šošoni|Palisade]], Steward ih spominje i razgraničava ali ne imeuje na karti. On i njegov informant ne slažu se jesu li oni dio naroda pine Creek iz distrikta Diamond Valley ili su bliži narodu sa Humboldt Rivera.
:29. [[Panamint]]
:30. [[Panamint Valley Šošoni|Panamint Valley]]. Kod Stewarda na mapi nisu jasno razgraničeni. Driver ih naziva Haita
:31. [[Pine Nut Eaters]]. Kod Stewarda se zovu Grouse Creek. Sjeverni Šošoni ih zovu Tipatikka ili *eaters of pinenuts*.
:32. [[Railroad Valley Šošoni|Railroad Valley]]. Narod u Duckwateru nazivan je Tsaidüka, *eaters of tule* (vrsta trske).
:33. [[Ralston Valley Šošoni|Ralston Valley]]
:34. [[Reese River Šošoni|Reese River]], šošonski naziv kojim sebe nazivaju je mahagüadüka, *eaters of Mentzelia seeds*, ovaj rod pripada porodici [[Loasaceae]], a njezino sjeme je služilo domorocima za hranu.
:35. [[Ruby Valley Šošoni|Ruby Valley]]. narod Ruby Valleya nazivan je šošonski watatikka, eaters of ryegrass seed. Ima isto značenje kao [[waradika]] kod [[Bannock]]a; trava iz porodice [[Lolium]].
:36. [[Saline Valley Šošoni|Saline Valley]]. Ovaj narod sastoji se od tri podskupine a kolektivnu oznaku za sebe nemaju. Pojedinačno se zovu sa sjevera na jug: pauwü-ji (pauwü-jiji i slično), ko`onzi, narod galvnog sela ko`&lt;sup&gt;o&lt;/sup&gt;, i sigaitsi. Narod na vrhu planine zove se sigaiwatü.
:37. [[Skull Valley Gosiute]], uključuje Gosiute iz Skull Valley i Sink Valleya.
:38. [[Smith Creek Valley Šošoni|Smith Creek Valley]] (Smith), u šošonskom se zovu kuyatikka, eatres of bitterroot. Halleck, Clover valley i mary's River Šošoni imaju dijalektalnu razliku istog imena koja glasi Kuyudikka.
:39. [[Snake Valley Šošoni|Snake Valley]]
:40. [[South Fork Šošoni|South Fork]]. na mapi stoji kao *'S**(outh) **Fork V*'(alley); *people from south fork*.
:41. [[Spring Valley Šošoni|Spring Valley]]
:42. [[Steptoe Valley Šošoni|Steptoe Valley]]
:43. [[Trout Creek Gosiute]]
:44. [[Weber Ute]]
:45. [[Tosavits|White Knives]]

== Zapadni Šošoni danas ==
*Zapadni Šošoni iz Kalifornie*
* Zapadni Šošoni u Kaliforniji danas žive na rezervatima Big Pine, Bishop, Lone Pine, te na kolonijama Bridgeport i Death Valley (ovi su poznati kao Timbisha)

*Zapadni Šošoni iz Nevade''
* U Nevadi Zapadni Šošoni danas žive na rezervatu Duck Valley.

## Reference

## Vanjske veze
* Western Shoshoni Indians in Nevada 
* Some Western Shoshoni Myths
* UNITED STATES TREATY WITH THE WESTERN SHOSHONI, 1863
* SHOSHONI INDIANS: Northwestern Shoshones
* Western Shoshoni Indian Tribe