open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Anuak

**Anuak** je naziv za riječni narod čija su sela raširena po obalama rijeka istočnog Južnog Sudana i zapadne Etiopije u regiji Gambeli. Južnosudanski Anuaci žive u travnatom području koje je ravno i u kome gotovo nema drveća. Tokom kišne sezone ovo područje je poplavljeno te postaje močvara s nešto kanala duboke vode. Anuaci govore nilotskim jezikom zvanim anyua. Njime govori 78.000 ljudi, od čega 52.000 u Južnom Sudanu i 26.000 u Etiopiji. 

Za razliku od drugih nilotskih naroda čija se ekonomija bazira na uzgajanju stoke, Anuaci su i stočari i ratari. Smatra se da imaju zajedničko porijeklo sa svojim sjevernim susjedima Šilucima. Također dijele sličan jezik sa svojim južnim susjedima Ačolijima.

## Vanjske veze

* http://www.ksafe.com/profiles/p_code3/1867.html 
* http://www.joshuaproject.net/peopctry.php?rop3=100395&rog3=SU
* http://www.rosettaproject.org/live/search/detailedlanguagerecord?ethnocode=ANU
Ačoli

**Ačoli**, **Acholi** (također Acoli) je naziv za narod koji živi u oblastima Gulu, Kitgum i Pader, poznatim po zajedničkom nazivu Acholiland, koja se nalaze u sjevernoj Ugandi te u okrugu Magwe u Južnom Sudanu. Ima ih izmežu trideset do pedeset tisuća. 

Govore Acholi jezikom, jezikom iz zapadnonilotske skupine jezika. Po vjeri su uglavnom protestanti i katolici, ali ima i nešto muslimana, pri čemu treba uzeti u obzir da ispovijedanje vjere u skoro svim slučajevima uključuje elemente tradicionalnog animizma.

Ačoli su tokom britanske kolonijalne vlasti nad Ugandom počeli dominirati oružanim snagama, a nakon državnog udara Tita Okela i samom zemljom. Njihova dominacija je završila uspostavljanjem režima sadašnjeg predsjednika Yowerija Musewenija. Danas Ačoli trpe velike demografske gubitke uslijed gerilskog rata kojeg protiv Musewenijevog režima vodi Vojska božjeg otpora.
Lango

**Lango** (ponekad zvani i **Langi**) je narod koji živi u centralnom dijelu Ugande, sjeverno od jezera Kyoga. Oblast Lango zauzima oblasti Lira i Apac. Langa ima oko 1,5 miliona prema popisu iz 2002. godine.

Njihov jezik - *Leb Lango* ili Luo - je takav da ga mogu razumjeti oni koji govore Acholi, Kumam i drugim Luo jezicima u Ugandi i Keniji.

Lango su teško stradali za vrijeme strahovlade Idi Amina, a danas trpe zbog gerilskog djelovanja Vojske božjeg otpora.
Scenarist

**Scenarist** je pisac filmskog scenarija, tj. osoba koja radi jednu od slijedeće dvije stvari:

* adaptaciju postojećeg djela (romana, priče, kazališnog komada) za film, ili
* stvaranje scenarija iz glave, iz ideje

Za oba posla je potrebno znanje filma, tj. scenarij mora sadržavati ono što je moguće filmom reći, dakle dijaloge likova (prema kojima se onda odvija casting) i opcionalni govor naratora.
Casting

**Casting** je engleska riječ kojom se najčešće opisuje odabir sudionika u nekoj predstavi ili scenskom djelu (igrani film). Pod time se obično podrazumijeva biranje glumaca za kazališne predstave ili igrane filmove, ali se također može odnositi i na izbor plesača ili manekena za modne revije, odnosno fotomodela za propagandne kampanje.

Casting može, ali ne mora uključivati audiciju, odnosno demonstraciju glumačkih ili drugih vještina osobe podvrgnute castingu.

## Povezano
* Casting couch
Nepal

**Nepal**, službeno **Savezna Demokratska Republika Nepal**, je država u južnoj Aziji bez izlaza na more. Sa 147,181 km2, i odprilike 27 mil. stanovnika, Nepal je 93 najveća zemlja na svjetu po zemljištu, a 41 po populaciji. Graniči na jugu s Indijom i na sjeveru s Kinom. Katmandu je glavni grad Nepala.

Sjeverni dio Nepala zauzima Himalaja, najviši planinski lanac na svijetu, a njegov najviši vrh, Mount Everest na granici s Kinom ujedno je i najviša tačka na Zemlji. Južni dio je plodan i vlažan. Grad gdje je Gautama Buddha rodio, Lumbini, nalazi se tuda. Lumbini je jedan od najsvetijih gradova na svjetu. Dokaz Budovom hodočašću se jos uvjek nalazi u Lumbini. 

Stanovnici Nepala pripadaju brojnim etničkim zajednicama od kojih su neke povezane s tradicionalnim kastinskim sustavom. Najbrojniji su Chetri (trad. Kšatrije, oko 16%), Brahmani (oko 13%), Magar (7%) i Tharu (6,75%). Etnički Šerpe, poznati kao vodiči alpinističkih ekspedicija čine 0.68% stanovništva. Hinduizam je najbrojnija religija (80%), slijedi Budizam (11%). Nepalskim govori oko polovice stanovnika, a služi i kao *lingua franca* za govornike drugih jezika.

U vrijeme britanske kolonijalne vlasti u Indiji Nepal je ostao neovisan, ali izoliran od vanjskog svijeta, plativši cijenu kroz gospodarsku nerazvijenost i zaostalost. Gospodarske i političke reforme te djelomično otvaranje prema susjednoj Indiji u posljednjih nekoliko godina dovele su do promjena nabolje, ali izbijanje građanskog rata u kojem se maoistički pobunjenici bore protiv središnjih vlasti 1996. pogoršalo je izglede za budućnost i ozbiljno nagrizlo nacionalnu ekonomiju. Nakon što je godine 2006. zbog uličnih protesta kralj Gyanendra prisiljen na pregovore s maoistima i ozbiljno se lišiti svojih dotada apsolutnih ovlasti, budućnost nepalske monarhije je dovedena u pitanje.

Glavna gospodarska djelatnost i dalje je poljoprivreda, ali raste udio uslužnih djelatnosti (turizam).

Nepalska zastava jedina je državna zastava koja nema pravokutni oblik.


Kathmandu-Hanuman Dhoka-Nasal Chowk-30-Basantapur Bhavan-2013-gje.jpg|Kathmandu
Swayambhunath-Hauptstupa-26-Hariti-2013-gje.jpg|Swayambhunath
Patan-Palast-Keshav Narayan Chowk-02-2014-gje.jpg|Patan
Bhaktapur-Palastplatz 24-abends-2007-gje.jpg|Bhaktapur
Chhukung Ri-248-Makalu-2007-gje.jpg|Himalaya
Chhukung to Imja Tse Camp-92-Steinmaennchen-Wolke-2007-gje.jpg|Himalaya
Ghorepani-Tadapani-44-Treppe-2013-gje.jpg|Kaski District
Mustang-Samar-82-Lhatos mit Gebetsfahne-2015-gje.jpg|Mustang
Mustang-Dhakmar-68-Tenzin Hotel-2015-gje.jpg|Mustang


## Gradovi
* Popis gradova u Nepalu
Teso

**Teso** ili **Iteso** su druga po veličini etnička grupa u Ugandi. Teritorij im se pruža od Karamodže prema jugu do jezera Kjoga.
Producent

**Producent** je osoba koja vodi računa o "proizvodnji" umetničkog dela. Kod njega se nalazi budžet i on vodi računa da se ne naprave preveliki troškovi.

Reč **producent** može da se odnosi na sledeće pojmove:
* Izvršni producent, nadgleda jednog ili više producenata
* Muzički producent, producent u muzičkoj industriji
* Pozorišni producent, nadzornik scene u pozorišnoj produkciji
* Filmski producent, nadgleda proces pravljenja filmova
* Televizijski producent, nadgleda proces pravljenja televizijskog programa
* Radijski producent, nadgleda proces izrade radio emisija
* Onlajn producent, nadgleda izradu internet sajtova
* Producent igara, u industriji kompjuterskih video igara
Nubijci

**Nubijci** (arap. نوبي, *Nuubi*) etnička su grupa koja vuče korijene iz sjevernog Sudana, dok danas uglavnom žive na području istočne i sjeverne Afrike, poput južnog Egipta.

Nubijski narod u Sudanu živi na području grada Vadi Halfa na sjeveru, odnosno oko grada Aldaba na jugu. Glavne nubijske podgrupe od sjevera prema jugu su Halfaweyen, Sikut (Sickkout), Mahas i Danagla, a svaka podskupina govori različitim dijalektima nubijskog jezika (*[[Nobiin]]*).

U starom vijeku Nubijce su Egipćani opisivali kao vrlo tamnopute, često s velikim okruglim naušnicama, te sa pletenicama ili dugom kosom. Drevni Nubijci bili su poznati po golemom bogatstvu, budući da su živjeli na trgovačkom sjecištu između centralne Afrike i civilizacija uz rijeku Nil, poput Egipta. Osim toga, poznati su kao i vrsni strijelci koji su koristili otrov u šiljcima strijela. Nubijska civilizacija bila je vrlo razvijena; koristili su pismo od 23 slova, a gotovo cijelo stoljeće vladali su gornjim i donjim egipatskim kraljevstvima.

## Reference

## Vanjske veze
* „Nubijci u Egitu: Prošlost i sadašnjost“ (Johanna Granville)
* Nubijci
* ''Nubians Use Hip-hop to Preserve Culture'' (Sudan Tribune)
Dinka

Dinka može značiti:
* žensko ime popularno u Hrvatskoj i drugim dijelovima bivše Jugoslavije;
* narod u Sudanu.
Dinka (narod)

**Dinka** je naziv za afričku etničku grupu koja živi u močvarnoj oblasti Bahr el Gazal u dolini Nila. S tri miliona pripadnika predstavljaju najveću etničku grupu Južnog Sudana.

## Historija
U prošlosti, njihov način života je bio polunomadski. U sušnoj sezoni su se bavili uzgojem stoke, a u kišnoj sezoni uzgojem prosa. Ranije nisu imali posebnu državnu organizaciju, a danas predstavljaju najdominantniju etničku zajednicu u Južnom Sudanu. Nekada su bili poznati i po svojoj miroljubivosti, što je svakako promenio Sudanski građanski rat. 
Godine 1982. je Džon Garang (*John Garang de Mabior*), rodom Dinka, osnovao Sudansku narodnooslobodilačku armiju i započeo Drugi sudanski građanski rat protiv islamističke sudanske vlade u Kartumu. U sledeće dve decenije je veliki broj Dinka masakriran od strane vladinih snaga, a deo je stradao u obnovljenom sukobu s tradicionalnim neprijateljima Nuerima.

## Osobine
Po veri su uglavnom hrišćani ili animisti. Dinke se ističu po neobičnoj visini, zbog čega su Dinka žene dugo vremena bile prilično cenjene u orijentalnim haremima, a sami Dinke vekovima su trpeli napade od strane trgovaca robljem.

## Značajne osobe
Supermodel Alek Vek (*Alek Wek*) je jedna od najpoznatijih Dinka u današnjem svetu.

## Povezano
* Niloti
* Stanovništvo Južnog Sudana

## Vanjske veze

* Narod Dinke
Kalendžin

**Kalendžin** ili **Kalenjin** je naziv za skupinu srodnih istočnoafričkih plemena nilotskog porijekla koja obitava u Velikoj dolini rasjeda u Keniji. Smatra se da ih ima oko tri miliona.

Naziv je relativno novog porijekla i počeo se upotrebljavati tek od 1960. godine. Dolazi od fraze "Govorim ti" na nandi jeziku, jednom iz skupine kalendžinskih jezika. 

Smatra se da su se Kalendžini doselili u područje Kenije iz Sudana prije 2000 godina.

Kalendžini se odlikuju velikom fizičkom izdrljivošću, a često ih nazivaju "trkaćim plemenom" zbog velike nadarenosti za atletiku, odnosno dugoprugaške discipline. Od 1980. godine do danas oko 40 % svih pobjednika u međunarodnim trkama iznad 800 m su Kalendžini, a taj postotak raste i među ženskim natjecateljima.
Luo

**Luo** je naziv za etničku skupinu nilotskog porijekla koja živi na obalama Viktorijinog jezera i obližnjim područjima Kenije.

Luo govore dhuolo jezikom, koji pripada zapadnonilotskim jezicima. Njihov tradicionalni način života uključuje egalitarizam, zbog čega su Luo posebno ponosi. Jedna su od rijetkih istočnoafričkih etničkih skupina koji ne provode ritualno obrezivanje muškaraca, ali su sve donedavno imali običaj dječacima izbijati šest prednjih zuba u ritualu inicijacije.

Luo su se kao nomadi doselili iz Sudana u Ugandu u 15. vijeku, ali su postepeno od strane Bantu plemena potisnuti na istok u Keniju. S druge strane, Luo su ostavili trag u luo jezicima koji se govore u Ugandi, a s vremenom su se počeli i miješali s Bantu plemenima.

Nakon što je 1915. posjetio Kampalu, poglavica Luoa je bio tako impresioniran britanskim tehnološkim dostignućima i načinom života da je poslije nastojao svoje suplemenike nagovoriti da preuzmu zapadnjačke običaje. Rezultat tih napora bio je u tome da su Luo bili najnaprednija i najobrazovanija od svih kenijskih etničkih skupina, ali i prva koja je stekla nacionalnu svijest te poslije prednjačila u borbi protiv britanske kolonijalne vlasti. Luo su pak od konca 20. vijeka teško stradali od epidemije AIDS-a koja je upravo na njihovom području imala najvidljivije ekonomske posljedice, pa je nekoć jedan od najbogatijih dijelova Kenije danas postao jedan od siromašnijih.
Nuer

**Nuer** je naziv za konfederaciju plemena koja žive u Južnom Sudanu i zapadnoj Etiopiji. Zajedno predstavljaju jednu od najvećih etničkih skupina u Istočnoj Africi. Nueri govore nuerskim jezikom, koji pripada nilo-saharskoj jezičnoj skupini. Jedan su od rijetkih afričkih naroda koji se s uspjehom suprotstavljao prodoru evropskih kolonijalnih sila početkom 20. vijeka.

Način života im je nomadski i ovisan o uzgoju krava. Nueri su također poznati kao izuzetno vješti ratnici te su često voljeli poduzimati pohode protiv susjednih plemena i naroda u svrhu otimanja stoke. Najčešće žrtve su im Dinke, a dodatni motiv je bio i u sklonosti Dinka da surađuju s britanskim kolonijalnim vlastima. Taj sukob traje i do današnjih dana. Zbog građanskog rata u Južnom Sudanu (1983–2005) mnogi Nueri su emigrirali u Keniju, pa i u zapadne zemlje.
Tunis (razvrstavanje)

**Tunis** se može odnositi na:

* Tunis, država
* Tunis (grad), glavni i najveći grad države Tunis
* Jezero Tunis
* Zaliv Tunis
* 6362 Tunis, asteroid
Tunis (grad)

**Tunis** (arap. تونس [**']) je [[glavni grad|glavni]] i najveći grad države [[Tunis]] od 728 453 stanovnika (po popisu iz [[2008]].)

== Geografija ==

Grad je smješten na [[jezero Tunis|jezeru Tunis]], i povezan je sa [[Tuniski zaljev|Tuniskim zaljevom]], [[kanal]]om dugim 11 [[km]]. koji izlazi kod [[luka|luke]] [[La Goulette]].

== Historija ==

[[Antika|Antički]] grad [[Kartaga]] je bila smještena preko puta današnjeg centra modernog Tunisa.
Pod vladarskim dinastijama [[Almohadi|Almohada]] i [[Hafsidi|Hafsida]], od [[12. vijek|12.]] do [[16. vijek]], Tunis je bio izrastao u jedan od najvećih i najbogatijih gradova [[islam]]skog svijeta.

Tunis postaje glavni grad države Tunis za vrijeme dinastije Hafsida, i biva vodećim centrom trgovine s [[Evropa|Evropom]]. [[Turska|Turci]] zauzimaju grad [[1534]]. Poslije [[1591]]. turski guverneri (Begovi) dobivaju prividnu nezavisnost, a grad se razvija kao centar trgovine i [[pirat]]stva.

Engleski [[admiral]] Robert Blake poslan je u Sredozemlje u [[april]]u [[1655]]. da ubere naknadu od zemalja čiji su brodovi napadali engleske brodove. Jedino je tuniški [[beg]] odbio platiti naknadu, što je rezultiralo s tim da je 15 Blakeovih brodova napalo Begovo skladište u Porto Farini (Ghar el Melh), uništivši 9 alžirskih brodova i 2 obalne baterije, i to je bio prvi slučaj u [[historija|historiji]] bitaka na [[more|moru]] da su obalne baterije bile zauzete bez iskrcavanja trupa.
 
[[Francuska]] je zauzela grad i zemlju i vladala njome kao kolonijom od [[1881]]. do [[1956]]. Za vrijeme [[Drugi svjetski rat|Drugog svjetskog rata]], Tunis je bio zauzet od strana sila Osovine, i to od novembra [[1942]]. do maja [[1943]]. i bio je njihova zadnja baza u [[Afrika|Africi]]. Sjedište [[Arapska liga|Arapske lige]] je bilo u Tunisu od [[1979]]. do [[1990]]. Za to vrijeme sjedište je bilo bombardovano, godine [[1982]]. od strane [[Izrael]]skih zračnih snaga. Preko 70 osoba je poginulo za vrijeeme tih napada.

=== Historijske znamenitosti ===

Ruševine antičke Kartage nalaze se, sjeveroistočno od centra grada.
Historijski [[orijent]]alni centar grada - **Medina*' nalazi se [[UNESCO]]-voj [[Lista mjesta svjetske baštine u Africi|listi mjesta svjetske baštine u Africi]] od [[1979]]. *Medina Tunis* ima oko 700 historijskih građevina, uključujući palače, [[džamija|džamije]], mauzoleje, medrese i fontane, koje datiraju još od perioda Almohada i Hafsida.

== Ekonomija ==

Najznačajnija je proizvodnja tekstila, tepiha i maslinovog ulja. Turizam je važan izvor gradskih prihoda. Zadnjih nekoliko godina grad i država Tunis stiču status važnog turističkog centra, a ubrzanom razvoju turizma pogoduje politika vlade koja omogućava lako dolaženje do kredita privatnim preduzetnicima koji žele ulagati u turističke poslove, kao i pristupačne cijene te gostoljubivost domaćina.

U gradu je još smješten i univerzitet te Tunis-Carthage [[aerodrom]].
== Reference ==

== Vanjske veze ==

* [http://www.commune-tunis.gov.tn/publish/content/ *Commune Tunis'']
Kirgistan

**Kirgistan** ili **Kirgizija**, službeno **Kirgiska Republika** je država u središnjoj Aziji. Graniči na sjeveru s Kazahstanom, na jugu i istoku s Kinom, na jugu s Tadžikistanom te na zapadu s Uzbekistanom.

Veći dio Kirgistana zauzima planinski lanac Tien Šan i njegovi ogranci. U njemu se, na krajnjem istoku zemlje, nalazi i najviši vrh, Džengiš čokusu (Vrh pobjede, 7.439 m). Na istoku je i najveće kirgisko jezero Ysyk-Köl. Na jugu zemlje se nalaze ogranci planinskog lanca Pamira. Većina stanovništva koncentrirana je u planinskim kotlinama i pograničnim područjima koja se nastavljaju na nizine i prigorja u susjednim državama.

Oko 70% stanovništva čine Kirgizi čiji jezik, vrlo srodan kazaškom, pripada turkijskoj skupini i koji su tradicionalno muslimani – suniti. U Kirgistanu žive i Uzbeci (oko 14,5%) i Rusi (oko 9%).

Raspad Sovjetskog Saveza teško je pogodio kirgistansko gospodarstvo. Glavni sektori su poljoprivreda i rudarstvo. Izvozi se i električna energija proizvedena u hidroelektranama. U 1999. BDP *per capita* iznosio je 2.300 USD mjereno po PPP-u.

Nakon parlamentarnih izbora u veljači i ožujku 2005. koje su inozemni promatrači ocijenili nezadovoljavajućima te brojnih protestnih akcija po modelu ukrajinske Narančaste revolucije oporbene snage iz južnog dijela zemlje preuzele su vlast, a dotadašnji predsjednik Askar Akajev napustio je zemlju.

## Gradovi
Popis gradova u Kirgistanu

## Povezano
* Tulipanska revolucija - 2005. godine
* Revolucija u Kirgistanu - 2010 godine.
Gvajana

**Gvajana** je država u Južnoj Americi, smeštena na severu kontinenta na obali Atlantskog okeana. Na zapadu graniči s Venezuelom, na jugu s Brazilom te na istoku sa Surinamom.

## Geografija
Gvajana se sastoji od tri geografske regije: uske i plodne obalne nizine u kojoj živi većina stanovništva; pojasa belog peščanog tla koji je u unutrašnjosti pokriven džunglom i sadrži glavninu rudnih bogatstava zemlje te brdovite unutrašnjosti koja se izdiže prema brazilskoj granici, a u njoj se nalazi i najviši vrh zemlje, Roraima (2835 m) na tromeđi Gvajane, Brazila i Venezuele. Najveće reke su Essequibo, Demerare, Berbice i Corantijn na granici sa Surinamom. Na ušću Essequiba nalazi se nekoliko većih ostrva. Klima je tropska, uglavnom vruća i vlažna, a uz obalu je ublažavaju severoistočni pasati. Kišna su razdoblja od maja do sredine avgusta i od sredine novembra do sredine januara.

## Historija
U vreme dolaska prvih Evropljana na područje Gvajane oko godine 1500. ovde su živela indijanska plemena Arawak i Carib. Holanđani su prvi osnovali veća naselja početkom 17. veka i to tri odvojene kolonije, Essequibo (1616.), Berbice (1627.) i Demerara (1752.), a krajem 18. veka područjem je zavladala Velika Britanija (Holanđani su formalno prepustili kolonije 1814.) Godine 1831. sve su tri ujedinjene u Britansku Gvajanu.

Ukidanje ropstva 1834. dovelo je do naseljavanja crnaca u urbanim područjima i dolaska najamnih radnika iz Indije, Kine i Portugalijaa za rad na plantažama šećerne trske. Etničko-kulturna podela među skupima zadržala se do danas i u gvajanskoj je istoriji ponekad bila izvorom političkih razmirica. Zemlja je postala nezavisnom 1966. zadržavši članstvo u Commonwealthu, a 1970. je u sklopu zaokreta prema socijalističkom uređenju privrede službeno proglašena Kooperativnom Republikom.

## Stanovništvo
Tri su najveće grupe stanovništva: Indijci (50%) koji uglavnom žive na selu, Afrikanci (oko 40%), stanovnici gradova, i Američki Indijanci (4 – 7%). Verske podele uglavnom se podudaraju s etničkim tako da su stanovnici indijskog porekla uglavnom hinduisti, a ima i nešto muslimana, dok crni Afrikanci većim delom pripadaju hrišćanstvu, najviše anglikanstvu. 45 700 gvajanskih državljana govori nekim od indijanskih jezika kao materinskim, a najrasprostranjeniji su macushi (18 000), wapishana (13 000) i kapóng (10 000).

## Gradovi
Veći gradovi: Popis gradova u Gvajani

## Privreda
Najvažnije privredne aktivnosti su dobijanje šećera iz šećerne trske, rudarstvo (vadi se boksit i zlato) te šumarstvo. Mnoga velika preduzeća su u stranom vlasništvu. Privredni rast zavisan je o cenama nekoliko ključnih izvoznih proizvoda na svetskom tržištu.

BDP je za 2020. procenjen na 17.163 USD po stanovniku, mereno po PPP-u.
Koalib

**Koalib** je naziv za afričku etničku skupinu koja živi u Nubijskim planinama, u Kordofanu, provinciji u centralnom Sudanu.

Koalibi govore koalibskim jezikom koji pripada kordofanskoj jezičnoj skupini.

Koalibi su po vjeri muslimani, kršćani i animisti.
Ellen Johnson-Sirleaf

**Ellen Johnson-Sirleaf** (29. 10. 1938. – ) je političarka izabrana za predsjednicu Liberije.

Ellen Johnson-Sirleaf je obrazovana na Harvardu i godine 1970. je postala ministar financija u vladi predsjednika Williama Tolberta. 1980-ih se suprotstavljala režimu Samuela Doea i podržavala pobunu na čelu s budućim predsjednikom Charlesom Taylorom. Kasnije se razišla s Taylorom. 

Nakon završetka građanskog rata, Ellen Johnson-Sirleaf je postala vođom Stranke jedinstva te se kandidirala za predsjednicu na izborima 2005. godine. U drugi krug se plasirala zajedno s fudbalerom Georgeom Weahom. Nakon 97 % prebrojanih glasova u drugom krugu, izborna komisija ju je proglasila pobjednicom, iako je Weah to odbijao priznati i držao je da je riječ o prevari. Predsjedničku poziciju obnašala je do 2018. i bila je prva žena izabrana za šefa države u afričkoj historiji. 

Ellen Johnson-Sirleaf je razvedena, a ima četvoro djece i šest unučadi.
Decentralizacija

**Decentralizacija** označava onu vrstu organizacije kojom se upravljanje ili rukovođenje prenosi s centralnih organa na niže. 

## Povezano
* Centralizacija

## Vanjske veze
* "On Authority", Engels, 1872 
* "What is Authority?", Bakunin
* "Psychology, Ideology, Utopia, and the Commons", Dennis R. Fox, 1985, American Psychologist, 40, 48-58
* Industrial Workers of the World
Centralizacija

**centralizacija** predstavlja usredotočenje poslova na nekom središnjem mjestu. Centralizacija označava takvu vrstu organizacije kojom se rukovođenje i upravljanje nekim poslom ili čitavim poduzećem usredotočuje na vrhu hijerarhijski utvrđene organizacijske strukture. Svako mjesto na ljestvici ima točno utvrđene zadatke pa su niža rukovodeća mjesta podređena višim, a viša najvišim. Od njih potiče inicijativa i poticaj za rad, ali oni primaju i punu odgovornost za uspješnost poslovanja.

Proces centralizacije kapitala označava udruživanje kapitala, pojedinačnih kapitalista radi izgradnje krupnog privrednog objekta npr. Rafinerije nafte ili brodogradilišta za koju individualni kapital nije dovoljan po svom obimu. Udruživanje ova dva kapitala je motivisano ostvarenjem većeg profita akumulacije i centralizacije kapitala.

U politici se pod centralizacijom podrazumeva koncentracija svih vlasti na jednom mestu.

## Povezano
* Decentralizacija
Gibraltar

**Gibraltar** (engl. izg. [dʒɨˈbɹɒltə], španj. izg. [xiβɾalˈtaɾ], arap. **<span lang="ar" xml:lang="ar">جبل طارق</span>** [dʒæbæl tˤaːˈrɪq]: Tarikovo brdo), britanski prekomorski teritorij vrlo male površine, na razmeđi Atlanskog oceana i Sredozemnog mora koji leži na istoimenom tjesnacu (Gibraltarski tjesnac) koji razdvaja Evropu od Afrike.

Ime je dobio po Tariqu ibn Ziyadu, arapskom vojskovođi koji se na njega iskrcao i odatle godine 711. započeo osvajanje Španije.

## Historija
Gibraltar je bio naseljen od prahistorijskih vremena. Na njemu su godine 1848. pronađeni ostaci neandertalaca, godinu dana prije otkrića ostataka pračovjeka u njemačkoj dolini Neander prema kojoj su neandertalci dobili ime. Ostaci datiraju iz relativno kasnog perioda, te se smatra kako pripadaju jednoj od posljednjih skupina neandertalaca koja se iz Evrope povlačila pred najezdom homo sapiensa ali joj je put do obližnje Afrike zapriječilo more.

Iako su Gibraltar posjećivali Feničani, Kartažani, Rimljani i Vizigoti, prvo trajno naselje su godine 1160. podigli Almohadi. Grad je godine 1309. opsjeo i osvojio kastiljski kralj Ferdinand IV. Godine 1333. su ga u muslimanske ruke povratili Marinidi. Kastiljanci su Gibraltar u kršćanske ruke konačno vratili godine 1462. tokom završnih faza Rekonkviste. Otada je Gibraltar bilo jedno od najvažnijih pomorskih uporišta ujedinjene Španije.

Ključni događaj za historiju Gibraltara zbio se godine 1704. kada su ga za vrijeme Rata za špansko naslijeđe opsjele i osvojile britanske snage. Nakon toga je Velika Britanija od Gibraltara učinila jednu od najvažnijih i najbolje utvrđenih baza Kraljevske mornarice iz koje se mogao kontrolirati Mediteran. Zbog toga je Gibraltar imao važnu ulogu u ratovima 18, 19. i 20. vijeka, pri čemu su mnoge kontinentalne sile upravo osvajanjem Gibraltara nastojale skršiti britansku pomorsku moć. Posljednji takav pokušaj bio je njemački plan Operacija Felix za vrijeme drugog svjetskog rata, koji nije ostvaren zbog nevoljkosti španskog fašističkog diktatora Francisca Franca da građanskim ratom iscrpljenu državu direktno uključi u svjetski sukob. Umjesto toga su Gibraltar od godine 1940. do 1943. napadali italijanski pomorski diverzanti, ljudi žabe.

Britanski suverenitet nad Gibraltarom bio je vijekovima predmet osporavanja od strane Španije, a britanska vlada je u periodu dekolonizacije nastojala tim španskim zahtjevima izaći u susret. No, godine 1967. je plan o zajedničkom suverenitetu odbijen na referendumu, što se dogodilo i sa sličnim planom godine 2002.

## Politički sustav

Zastupnički dom (House of Assembly) je zastupničko tijelo (parlament) s 15 zastupnika, a bira se općim izborima otprilike svake četiri godine. Gibraltar ima samo jednu izbornu jedinicu. Guverner najčešće imenuje vođu najjače stranke za premijera.

Iako je preko Velike Britanije dio Evropske Unije, određeni dijelovi evropskog zakonodavstva se ne primjenjuju na Gibraltar.

## Reference

## Vanjske veze
Britanska teritorija Indijskog okeana

**Britanski teritorij Indijskog oceana** (engleski *British Indian Ocean Territory*, akronim: **BIOT**) je naziv za šest atola u arhipelagu Chagos u Indijskom oceanu. Sastoji se od 56 pojedinačnih otoka i nalazi se na pola puta od Afrike do Indonezije, oko 6°S, 71°30'E. 

Arhipelag je Britanski prekomorski teritorij u kom je Diego Garcia najveći i najjužniji otok koji je zbog svoje strateške lokacije u centralnom Indijskom oceanu postao zajedničkom vojnom bazom Velike Britanije i Sjedinjenih Američkih Država. Ukupna površina Teritorija iznosi 60 km².

## Historija
Arhipelag Chagos otkrio je portugalski pomorac Vasco da Gama početkom 16. vijeka. U 18. vijeku na arhipelag je polagala pravo Francuska, na osnovu vlasništva nad Mauricijusom. Za vrijeme napoleonskih ratova Velika Britanija je iz strateških razloga zauzela Mauricijus, a nakon poraza Napoleona 1814, prisilila Francusku da joj prepusti otoke na osnovu Pariškog mirovnog ugovora. Krajem 19. vijeka Britanci su naselili indijske poljoprivredne radnike za rad na plantažama kopre koje su osnovali na otoku Diego Garcia.

Ujedinjeno Kraljevstvo je 1965. izdvojilo arhipelag Chagos od Mauricijusa, a otoke Aldabra, Farquhar i Desroches izvojila od Sejšela i od tog teritorija napravila *Britanski teritorij Indijskog oceana*. To je napravila da bi mogla napraviti vojnu bazu za svoju i američku vojsku. Arhipelag je formalno postao Britanski prekomorski teritorij 8. novembra 1965. Otoci Aldabra, Farquhar i Desroches vraćeni su Sejšelima 23. juna 1976., kad su Sejšeli dobili nezavisnost.
Beogradski centar za ljudska prava

**Beogradski centar za ljudska prava** je nestranačko, nepolitičko i neprofitno udruženje građana zainteresovanih za unapređenje teorije i prakse ljudskih prava. Za Beogradski centar su vezani ljudi različitih profesija i profila – pravnici i advokati, sociolozi, ekonomisti, književnici, profesori, studenti i poslovni ljudi. 

Beogradski centar je osnovan 1995. godine i od tada do danas prerastao je u jednu od najznačajnijih nevladinih organizacija u Srbiji.

Nakon deset godina svog postojanja Beogradski centar je postao obrazovni centar za ljudska prava. Centar posebnu pažnju poklanja svojoj izdavačkoj delatnosti. 

Najvažnije oblasti delovanja Centra su:
* obrazovanje 
* istraživanje 
* prikupljanje naučne i stručne literature 
* izdavaštvo 

Za doprinos na polju ljudskih prava Centru je oktobra 2000. godine dodeljena nagrada Bruno Kreisky. Centar je zbog naučnog kapaciteta koji poseduje i obrazovne delatnosti primljen u Udruženje instituta za ljudska prava (Association of Human Rights Institutes).

Direktor Beogradskog centra je prof. Vojin Dimitrijević, dugogodišnji član Komiteta za ljudska prava Ujedinjenih nacija i član Venecijanske komisije.

## Vanjske veze
* Zvanična stranica
Angvila

**Angvila** ili **Angilja**, Ostrvo Zmija, je najsevernije Levardovo ostrvo u Malim Antilima, to je Britanska prekomorska teritorija sa Charlesom III kao monarhom, koga predstavlja guverner. Lokalno izabrani Glavni ministar ostrva služi kao šef vlade. Komitet Ujedinjenih nacija za dekolonizaciju navodi Angilju kao jednu od 16 nesamoupravnih teritorija na svetu od 1945. godine. Vojna odbrana je nadležnost Velike Britanije. Većina stanovnika su protestanti afričkog su porekla.

## Historija
Prvobitno kolonizovana od strane engleskih naseljenika 1650. godine, Angilja je postala deo jedinstvene britanske zavisne države, zajedno sa susednim ostrvima Sveti Kristofer i Nevis početkom 19. veka, na veliko protivljenje mnogih stanovnika Angilje. Međutim, 1980. godine se Angilja formalno povukla sa teritorije i postala posebna britanska zavisna država, što je i ostala.

## Geografija

Ostrvo je sačinjeno od korala i krečnjaka. Apsolutna visina terena je mala, a tlo je prekriveno peskom i žbunastom vegetacijom. Veliki značaj imaju koralni grebeni koji okružuju obale. Osim najvećeg ostrva - Angilja, na pučini se nalazi grupa od sedam manjih ostrva, uglavnom nenaseljenih:
* Angiljita
* Pasje ostrvo
* Prikli Pir kejz
* Golo ostrvo
* Ostrvo foka
* Sombrero

### Klima
Klima na ostrvu je suva tropska. Zimske temperature dostižu 28° S, a letnje i 30° s, u proseku. Godišnja količina padavina dostiže 900&nbsp;mm, a u periodu između juna i novembra moguća je pojava uragana.

## Privreda
Glavne grane industrije ostrva su ribolov i turizam, sa bankarstvom koje igra sve veću ulogu u ekonomiji.

## Reference

## Vanjske veze

* Vlada Angilje (Zvanični sajt)
* Kongresna Biblioteka - Angilja
* CIA - Svetska knjiga činjenica -- Angilja 
* Detaljne mape Angilje
Montserrat

**Montserrat** je šumoviti planinski otok u Karipskom moru, koji se nalazi na Leewardskim otocima, odnosno Malim Antilima. Ime je dobio godine 1493. od Kristofora Kolumba prema istoimenoj planini u Španiji. Danas se Montserrat često naziva *Smaragdnim otokom Kariba*, dijelom zbog pokrivenosti bujnom tropskom vegetacijom, dijelom zbog irskog porijekla ranih bijelih naseljenika.

Montserrat ima status Britanskog prekomorskog teritorija.

Plymouth, glavni grad Montserrata sagrađen u 18. vijeku, je uništen u erupciji vulkana Soufrierre Hills koja je otpočela 18.7. 1995.. Erupcija koja traje dan-danas, natjerala je dvije trećine stanovništva na emigraciju. Južni dio otoka - gdje se nalazi Plymouth i napuštena naselja - je danju otvoren za turiste.

## Geografija
Ovaj otok je jedan od otoka u malim Antilima i vulkanskog je porijekla. Zadnja veća aktivnost vulkana Soufriere Hills se dogodila, nakon 400 godina mirovanja, 1995. Geolozi misle, da se zadnja velika aktivnost tog vulkana dogodila prije 20.000 godina.

2/3 otoka su, radi erupcije, još uvijek zatvoreno područje. Plovidba vodama oko otoka je riskantna, jer od erupcije pomorske karte više nisu pouzdane, a nove još nisu izrađene. U široj okolici otoka se još uvijek osijeća snažan miris sumpora stanje travnja 2005.

Monserrat ima tropsku klimu sa temperaturama od 23° do 30°C ali bez izraženih kišnih i sušnih razdoblja.

## Historija
Prvi stanovnici otoka bili su Arawak Indijanci koji na njega pristižu sa južnoameričkog kopna između 500. pne. do 500 n.e., gdje se zadržavaju sve do sredine 1400.-tih kada su ih protjerali agresivni Karibi. Otok su prozvali imenom *Alliouagana*, * 'zemlja bodljikavog grmlja' * ="*land of prickly bush*", prema vegetaciji kojom su bile obrasle njegove obale.

Kristofor Kolumbo je "otkrio" otok 1493. i dao mu ime po poznatom samostanu na brijegu Monserrat u Španjolskoj. Od 1871. do 1956. je Monserrat bio dio federacije otoka zavjetrine, da bi se 1958. priključio Zapadnoindijskoj federaciji. Nakon raspuštanja federacije 1962. stanovnici su na referendumu odlučili da žele ostati Britanska krunska kolonija.

Niz erupcija vulkana Soufriere Hills, koji su počeli u srpnju 1995. opustošili su veći dio otoka. 75% stanovništva je napustilo otok. Dotadašnji glavni grad Plymouth je 1996. i službeno, zbog erupcija vulkana, napušten. Prijelazna vlada je smještena u mjesto Brades, na sjeverozapadu otoka.

## Stanovništvo
### Etničke grupe

## Reference
Britanski Djevičanski otoci

**Britanski Djevičanski otoci** (engleski *British Virgin Islands*, akronim: **BVI**) su Britanski prekomorski teritorij u Karipskom moru.

To je arhipelag od preko 50 otoka, od kojih su najveći; Tortola, Virgin Gorda, Anegada, Jost Van Dyke, Great Camanoe, Guana Island, Peter Island, Salt Island, Beef Island, Cooper Island, Ginger Island, Norman Island uz brojne druge manje otoke razbacene po Prolazu Sir Francisa Drakea.

Nekoliko otoka se nalazi u privatnom vlasništvu. Necker Island je u vlasništvu Sir Richarda Bransona i sada služi kao eksluzivno odmorište.

Britanski Djevičanski otoci predstavljaju jedno od najprosperitetnijih područja na Karibima. Najveći dio prihoda dolazi od turizma, ali su važne i offshore tvrtke.

## Reference
Južna Georgia i arhipelag Južni Sandwich

**Južna Georgia i Južni Sendwich Otoci** (engleski: *South Georgia and the South Sandwich Islands*, španjolski: *Islas Georgias y Sandwich del Sur*, akronim: **SGSSI**) su Britanski prekomorski teritoriji u južnom Atlantskom oceanu.

## Historija
Teritorija je formirana godine 1985. izdvajanjem iz Falklanda kome je dotada administrativno pripadala. Sastoji se od otoka Južna Džordžija, koji je najveći u teritoriji, te grupe manjih otoka poznatih kao Južni Sendvič. Na otocima nema domorodačkog stanovništva i jedini žitelji su pripadnici britanskog vojnog garnizona i naučnici Britanske službe za istraživanje Antarktika kojima je baza u glavnom gradu Grytvikenu.

Suverenitet nad Južnom Džordžijom i Južnim Sendvič otocima bio je predmet spora od njihovog otkrića. Argentina je zasada jedina koja otoke smatra svojima i naziva ih *Islas Georgias y Sandwich del Sur*. Argentina je u svrhu potvrde suvereniteta godine 1976. osnovala trajno naselje na Južno Sendvičkim otocima, a nakon tog je okupirala Južnu Georgiju – 1982. što je, zajedno s okupacijom Falklanda, dovelo do Falklandskog rata.
Man (otok)

**Man** ili **Mann** [mæn] (također **Isle of Man** [aɪl əv mæn]; manski **Mannin** [ˈmanɪn] odn. **Ellan Vannin** [ˈɛlʲən ˈvanɪn]), britanska krunska zemlja u Irskom moru. Politički ostrvo nije dio Ujedinjenog Kraljevstva, ali glava ostrva je kralj ili kraljica Ujedinjenog Kraljevstva.

## Simbol
Simbol otoka je Triskelion, "zvijezda od tri kraka" , s time da su krakovi kao tri noge savijene u koljenu, spojene u kuku. Spoj čini središte "zvijezde".

## Geografija
Smješten je u nasred Irskog mora, na pola puta između Irske i Britanije. Glavni grad je Douglas (na manskom: Doolish).

## Historija
Prvo je bio vikinško kraljevstvo od 700. do 900.. Potom je bio dijelom norveškog kraljevstva Hebrida, do 13. stoljeća, kad prelazi pod škotsku krunu. Od 14. stoljeća je pod engleskom kontrolom i 1765. pada pod britansku krunu. Od 1800. do 1845., rad njegove skupštine je bio prekinut.

## Upravna organizacija
Man nije dio Ujedinjenog Kraljevstva, ali je pod britanskom krunom. Dijel je Commonwealtha. Nije dio Europske Unije, ali ima status pridruženog člana.

Njegova skupština se zove Tynwald, utemeljena je 979., i jedna je od najstarijih svjetskih skupština u neprekidnom postojanju. Dvodomna je, sastoji se od Doma ključâ i Zakonodavnog vijeća. Postoji još i Ministarsko vijeće predvođeno Glavnim ministrom.

Britanski monarh na otoku Man biva nazivan "Lord of Mann". To je bio naslov kojeg su nosili Vikinzi, Škoti i engleski kralji i plemići.

Zastupnik britanske krune ima naslov "Lieutenant Governor".

## Stanovništvo
Prema popisu iz 2001. godine, otok Man ima 76.315 stanovnika, od kojih 25.347 živi u Douglasu ( Doolishu ).

## Jezik
Stanovnici govore engleski, ali na tome otoku se govorio jedan keltski jezik - manski ( manx ). Zadnji izvorni govornik, Ned Maddrell, je umro 1974.. Ali, iz izumrlosti su ga izvukle školske akcije za njegovim oživljavanjem, tako da se, primjerice, manski uči u školama, koristi se u Tynwaldu, a nove zakone u njemu čita "Yn Lhaihder" ( "Čitač" ) i na manskom i na engleskom, a i novorođenu djecu odgajaju roditelji koji su govornici manskog jezika.

## Gospodarstvo
Nekada poljodjelski i ribarski kraj, danas najveći udjel u GDP-u činu bankarske usluge. Pod bankarskim uslugama, valja naglasiti ulogu vanmatičnog bankarstva ( offshore bankinga ).

Trgovina je većinom sa Ujedinjenim Kraljevstvom.

Otok Man izdaje vlastite kovanice i novčanice, koje slobodno kolaju skupa sa engleskim i škotskima. Kao što je slučaj sa škotskima, nisu zakonsko sredstvo plaćanja u ostatku Ujedinjenog Kraljevstva.

Manska pošta izdaje vlastite poštanske marke i značajan prihod joj čini prodaja posebnih izdanja skupljačima.

Man ima vlastitu međunarodnu automobilsku oznaku - GBM.
Internetska domena mu je .im.

Valuta je manska funta - po tečaju je 1:1 sa britanskom funtom.

## Zanimljivosti
Na otoku živi manska mačka, vrsta bezrepe mačke. Od 1999. otok prima izmjeničnu struju preko najduljeg svjetskog podmorskog kabela "Mansko-engleskog međuspojnika".
Paleoarhaik

**Paleoarheaj** je geološka era unutar Arheja. On pokriva period od prije otprilike 3600 Ma do 3200 Ma (miliona godina)—period je definiran kronometrijski i ne odnosi se na specifični sloj stijenja u Zemlji.
Sveta Helena

**Sveta Helena** je naziv za otok i administrativnu jedinicu u južnom Atlantskom oceanu, 2800 km zapadno od obale Angole, te za Britanske prekomorske teritorije u kojima su otok Sv. Helena i susjedni otoci Ascension i Tristan da Cunha. Ovaj članak opisuje oboje. 

Komisija za dekolonizaciju Ujedinjenih Naroda uključila je sv. Helenu na UN-ov popis nesamostalnih teritorija (*[[:en:United Nations list of Non-Self-Governing Territories]]*).

## Historija

Otok Sv. Helenu otkrio je 21. maja 1502. portugualski moreplovac João da Nova, tad je otok bio nenastanjen. Prvo stalno naselje na otoku osnovali su Holanđani 1645. Otok je 1651. potpao pod vlast Britanske istočnoindijske kompanije, ali su ga Holandezi nekoliko puta vraćali pod svoju vlast. 

Kao i svaki udaljeni otok u vrijeme jedrenjaka, bio je ključan za opskrbu jedrenjaka koji bi se zatekli u vodama oko njega. Sve do izgradnje Sueskog kanala nalazio se na jedinom plovnom putu između Zapadne Evrope i Indijskog oceana, što je povećalo njegovu važnost, zbog tog je Velika Britanija uspostavila na njemu vojni garnizon.

Napoleon Bonaparte je tamo proživio u egzilu svoje posljednje dane života od 1815. do 1821., tu je i umro 5. maja 1821. Njegov smrtni neprijatelj, Lord Wellington boravio je na otoku nešto ranije -1805. na svom povratku iz Indije, i oduševio se njegovom klimom. I nakon Drugog burskog rata Britanci su koristili taj udaljeni otok kao prirodni zatvor, tu su prognali brojne Bure uključujući i generala Pieta Cronjea.

## Demografija

Sveta Helena ima vrlo malo stanovnika, koji su i danas lojalni britanski građani, ipak u posljednje vrijeme raste broj nezadovoljnika, koji optužuju britansku vladu da nevodi računa o njima.
Po statističkim podatcima iz 2005. Sveta Helena ima najveći procent Jehovinih svjedoka na svijetu, u odnosu na ukupni broj stanovnika, svaki 29 stanovnik je vjernik te crkve. Ali je na kraju to samo 250 ljudi.

## Ekonomija

## Geografija

## Administracija

## Reference

## Vanjske veze

* - SAINT FM - St Helena's first independent FM radio station 
* Saint Helena - The Official Government Website
* The French possessions on St Helena 
* Saint Helena - St. Helena Foundation
* Saint Helena  - St. Helena News
* Saint Helena - Geographical research of the identity of the St Helenians
* Bank of Saint Helena
Gvineja

**Gvineja** je država u zapadnoj Africi. Na zapadu izlazi na Atlantski ocean, a na kopnu graniči sa sljedećim državama:  Senegalom na sjeveru, Malijem na sjeveroistoku, Bjelokosnom Obalom na istoku, Liberijom na jugu te Sijera Leoneom na jugozapadu. 

U kolonijalnom razdoblju dio Francuske Zapadne Afrike, Gvineja je umnogome tipična afrička država. Zajednica je više naroda koji su prisutni i u susjednim zemljama: do 1984. dominirao je narod Malinke (Mandingo) čiji je pripadnik bio prvi predsjednik Sékou Touré, a od tada vodeću ulogu ima narod Susu iz kojeg potječe današnji predsjednik Lansana Conté; najmnogoljudniji su Fulani (Peuhl). Islam je religija gotovo cijelog stanovništva. U postkolonijalnom razdoblju politički sustav Gvineje bio je stabilan (samo dva predsjednika), ali autoritaran. Predsjednik Conté dopustio je u devedesetima nekoliko višestranačkih izbora koji nisu doveli do promjene vlasti. Krajem desetljeća ponovno su ojačale autoritarne tendencije.

Samo se 20% stanovnika ne bavi poljoprivredom, ali nepoljoprivredni sektor ostvaruje 75% BDP-a. Rudarstvo donosi većinu izvoznih prihoda – Gvineja je drugi po veličini izvoznik boksita i posjeduje 30% svjetskih rezervi. Važno je i dobivanje zlata i dijamanata. BDP je u 2004. iznosio 2.100 USD po stanovniku, mjereno po PPP-u.

## Galerija

File:Guinea_sat.png|atlas Guinea
File:Dame_de_Mali_Guinée.jpg|Dame de Mali
File:Chute_de_Tabouna_à_Kindia_01.jpg|Chute de Tabouna à Kindia
File:Chute_de_Saala_vue_à_360°_Labé.jpg|Chute de Saala Labé
File:Chimpanzé_de_Bossou_33.jpg|Chimpanzé de Bossou
File:Plage_de_Roume.jpg|Plage sur les Ile de Loos


## Gradovi
* Popis gradova u Gvineji
Banda (razvrstavanje)

**Banda** može značiti:

* kolokvijalni termin za skupinu ljudi, najčešće manju, udruženu radi vršenja određene kriminalne aktivnosti;
* najmanji, najstariji i najprimitivniji oblik društvene organizacije;
* arhaični termin za vojni orkestar;
* narod u Centralnoafričkoj Republici;
* afričko prezime, čiji je najpoznatiji nositelj Hastings Banda, predsjednik Malavija.
Banda (narod)

**Banda** je naziv za etničku grupu koja živi u Centralnoafričkoj republici, a u manjem broju u Demokratskoj republici Kongo i Kamerunu, dok najmanji broj navodno živi u Sudanu. Bande govore Adamawa-Ubangi podgrupom Niger-Kongo jezične porodice pa su time u srodstvu sa svojim Gbaya i Ngbandi susjedima. Bande predstavljaju najveću etničku skupinu Centralnoafričke republike. Krajem 20. vijeka ih je bilo oko 1,300,000. 

Banda imaju patrilinearni sistem naslijeđivanja i žive u malim, razbacanim naseljima najčešće pod upravom lokalnog poglavice. Banda seljaci uzgajaju kukuruz, cassavu, kikiriki, slatki krumpir i duhan. Muškarci love i ribare dok žene skupljaju divlje plodove i uzgajaju žitarice. Banda zanatlije oprave drvene predmete za rituale i svakodnevnu upotrebu; najpoznatiji su po velikim bubnjevima u obliku životinja.

Kada su prvi put sreli Evropljane, Banda nisu imali ništa nalik državi. Jedino su u doba kriza birali ratne poglavice, a nakon kriza bi se ratnici odricali vlasti. Bande se dijele po godištima a inicijacijski rituali zvani *semali* su bili u svrhu održavanja jedinstva za vrijeme rata. Brak se tradicionalno sklapao uz miraz, najčešće u željeznim predmetima. Poligamija, iako se i danas prakticira, je u opadanju nakon uvođenja robno-novčane privrede.
Zande

**Zande**, **Azande** ili **Niam Niam** su narod Centralne Afrike koji govori jezik adamavsko-ubangijske grupe iz nigersko-kongoanske porodice. Djelimično žive u Sudanu, DR Kongu i Centralnoafričkoj Republici. Zauzimaju razbacana porodična imanja, opstajući nekako od poljoprivrede i lova. Bratstva po muškoj liniji su brojna. Vradžbine, magije i gatanje glavne su karakteristike društvenog života. Ima ih oko 3,7 miliona.
Gabon

**Gabon** je država u središnjoj Africi. Na zapadu izlazi na Gvinejski zaljev, dio Atlantskog oceana. Graniči na sjeverozapadu s Ekvatorskom Gvinejom, na sjeveru s Kamerunom te na istoku i jugu s Republikom Kongo (Brazzaville).

Nakon neovisnosti Gabon je ostao povezan s Francuskom gospodarski, kulturno i politički. Značajne rezerve nafte omogućile su povećanje nacionalnog bogatstva (zemlja je jedna od deset najbogatijih u Africi), ali uglavnom u korist urbane elite. Stanovnici u unutrašnjosti još se uvijek bave poljoprivredom.

## Gradovi
* Popis gradova u Gabonu

## Reference
Gbaya

**Gbaja** ili **Gbaya** je naziv za etničke skupine koja žive u centralnom dijelu Afrike i govore gbaya jezicima (iz nigersko-kongoanske skupine).

Najviše ih ima u Centralnoafričkoj Republici (oko 577.000 ili 17 % ukupnog stanovništva), a nešto manje u Nigeriji, Kamerunu i Republici Kongo. Po vjeri su uglavnom kršćani i muslimani, ali je dosta jaka i animistička tradicija.
Soninke

**Soninke** (isto tako poznati pod nazivom **Sarakole**, **Seraculeh** ili **Serahuli**) su Mandé narod koji potječe od Bafoura te koji su rodom bliski Imraguenima u Mauritaniji. Soninke su bili osnivači drevnog Carstva Gane kojeg su bili uništili muslimani sa sjevera i susjedni Mande narodi.
Bamana

**Bambara** (ili *Banmana* odnosno **Bamana**) je naziv za grupu naroda koji žive u Zapadnoj Africi, prvenstveno u Maliju, ali također i u Gvineji, Burkini Faso i Senegalu. Ime *Bambara* znači "nevjernik" ili "barbar" i korišteno je od strane njihovih neprijatelja. *Banmana* nasuprot tome znači "ne prihvatiti nijednog gospodara" i predstavlja ime kojima Bambare nazivaju sami sebe.

Prije nego što ih je u 19. vijeku pokorio muslimanski Toucouleurski Imperij, bili su organizirani u Bambara Carstvo. Postali su dominatna kulturna zajednica u Maliju za vrijeme francuskog kolonijalizma i bambara jezik je postao glavni jezik za međuetničku komunikaciju odnosno glavni službeni jezik države uz francuski.
Mandinka

**Mandinka**, rjeđe **Mandingo**, su Mande narod u zapadnoj Africi, čiji predstavnici fizički ili kulturno potječu od drevnog Carstva Mali koje je kontroliralo transsaharsku trgovinu od Bliskog istoka do Zapadne Afrike. U ranom 13. vijeku bili su pod vodstvom Sundiate. U istom vijeku su se proširili s teritorije današnjeg Malija, stvorivši veliko carstvo. 

Mandinka sada ima preko tri miliona te žive u raznim zemljama širom Zapadne Afrike: Burkini Faso, Obali Slonovače, Gambiji, Gvineji Bissau, Liberiji, Maliju, Senegalu i Sijera Leoneu. U manjem broju žive u gotovo svakoj drugoj zemlji Zapadne Afrike. 

Zajednički dijalekt je Mandinka u Gambiji i Senegalu, Malinké u Gvineji i Maliju te Soninke u južnim državama Zapadne Afrike, kao i svaki drugi zapadnoafrički jezik koji završava na 'ke' or 'ka' (što znači "govor" ili "narod").

Jedan vrlo poznati Mandinka je Kunta Kinte, glavni lik u knjizi ** Alex Haleya i istoimenoj televizijskoj mini-seriji. Haley je tvrdio da potječe od Kinte, iako su njegove tvrdnje bile kritizirane od strane profesionalnih historičara i barem jednog genealoga kao nevjerodostojne (v. D. Wright's The World and A Very Small Place). Martin R. Delany, radikalni abolicionist u SAD 19. vijeka , bio je porijeklom Mandinka.

Mr. T, američka televizijska zvijezda, jednom je ustvrdio kako je njegova prepoznatljiva frizura nastala na osnovu fotografije Mandinka ratnika koju je vidio u časopisu National Geographic.
Mezoarhaik

**Mezoarhej** je geološka era unutar Arheja, koja pokriva raspon od prije 3200 Ma do 2800 Ma (miliona godina). Period je definiran kronometrijski i ne odnosi se na specifični sloj stijenja u Zemlji. Fosili iz Australije pokazuje kako su stromatoliti bili prisutni na Zemlji od vremena mezoarheja.
Kpelle

**Kpelle** je naziv za pleme koje pripada Mande skupini plemena u današnjoj Liberiji. Smatra se da su Kpelle na današnje područje emigrirali s područja drevnog Carstva Mali. Kpelle se razlikuju od kpele, izraza koji se koristi za opisivanje muzičkih instrumenata, odnosno animističkog kulta u zapadnoj Africi.
Mende

**Mende** je naziv za veliko zapadnoafričko pleme (procjene govore o 1,700.000 pripadnika) koje govori mende jezikom i živi pretežno u Sijera Leoneu, Liberiji i Gvineji. Njihova usmena predaja ukazuje da su migrirali iz područja današnjeg Sudana između 2. i 16. vijeka. Tradicionalno se bave uzgojem riže i drugih kultura, te prakticiraju višepoljnu zemljoradnju kako bi očuvali obradivost tla. Mnogi članovi plemena su bili otimani i prodavani u roblje u 19. vijeku; najpoznatiji takav slučaj je doveo do čuvene pobune i preuzimanja broda Amistad godine 1839, nakon koje su robovi oslobođeni i vraćeni u domovinu. Dominantna religija je islam, dok su kršćani zanemariva manjina.