open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Štrigova

**Štrigova** (mađarski: *Stridóvár*) je općina u Hrvatskoj. Smještena je u Međimurskoj županiji.

## Općinska naselja
U sastavu općine je 10 naselja: Banfi, Grabrovnik, Jalšovec, Leskovec, Prekopa, Robadje, Stanetinec, Sveti Urban, Štrigova i Železna Gora.

## Geografija
**Štrigova** (nekoć **Stridon**) je selo i općina u Međimurskoj županiji na sjeveru Hrvatske. Nalazi se 19 kilometara sjeverozapadno od sjedišta županije Čakovca i otprilike dva kilometra jugoistočno od prijelaza slovenske granice u Razkrižju. Samo selo je prema popisu stanovništva iz 2001. imalo populaciju od 447, a uz to je i sjedište općine koja obuhvaća još devet sela i prema istom popisu je imala 3.221 stanovnika. Cijelo područje općine je vrlo brdovito zbog čega se često naziva i Gornjim Međimurjem, a sama Štrigova se nalazi na nadmorskoj visini od 202 metra.

Ostala sela u općini Štrigova su Banfi, Grabrovnik, Jalšovec, Leskovec, Prekopa, Robadje, Stanetinec, Sveti Urban i Železna Gora. Općina pokriva površinu od nešto više od 39 kilometara kvadratnih.

## Stanovništvo
## Uprava
## Historija
Prvi dokumenti o postojanju Štrigove potječu iz 13. stoljeća, ali njezine najznačajnije građevine su izgrađene između 15. i 18. stoljeća, a uključuju Crkvu Svetog Jeronima i Crkvu Marije Magdalene, koja je glavna crkva u lokalnoj župi. Crkvu Svetog Jeronima je 1749. obnovio poznati slikar Ivan Ranger nakon što je prethodna kapelica sagrađena u 15. stoljeću potpuno uništena u potresu iz 1738. U općini se nalaze i dva povijesna dvorca. Dvorac Banfi u Banfiju je sagradio Grof Banffy 1373. godine, a za Dvorac Tkalec na brdu Kalec vjeruje se da su ga izgradili lokalni Pavlini u 18. stoljeću.

## Gospodarstvo
Ovo brdovito područje je pogodno za uzgoj grožđa u vinogradima pa je tako cijela općina Štrigova poznata po proizvodnji vina. U samoj Štrigovi nalazi se veliki vinski podrum, a mnogi podrumi u privatnom vlasništvu djeluju diljem općine.

Zastupljeno je i stočarstvo.

## Značajne osobe
* Josip Keresturi - pjesnik štrigovskih vina
* Ivan Šimunić - štrigovskog plemičkog roda, pisac prve povijesti Štrigove i zanmenite župne spomenice.
* Petar Berke - rođen u Globoki, pisac knjige "Kinč osebujni slavnoga orsaga Horvatskoga..." - prve povijesnice svetišta Majke Božje Bistričke. *Župnik u Legradu i graditelj župne crkve u Legradu. 
* Vatroslav Vogrin - prirodoslovac
* Vincencije Juretić - župnik u Štrigovi i graditelj župne crkve Sv. Marije Magdalene.
* Josip Bedeković - pavlin i graditelj crvke Sv. Jeronima.

## Spomenici i znamenitosti
* Crkva Svetog Jeronima
* Crkva Marije Magdalene
* Dvorac Banfi u Banfiju
* Dvorac Tkalec na brdu Kalec

## Obrazovanje
* Osnovna škola Štrigova
## Kultura
## Sport
* Nogometni klub "Sloga"
* Nogometni klub "Plavi" Prekopa
* Šahovski lub "Stridon" Štrigova
* Karate klub "Stridon" Štrigova
* Teniski klub "Sveti Urban"

## Reference

## Vanjske veze

Turistička zajednica općine Štrigova
Pribislavec

**Pribislavec** je naselje i istoimena općina u sjevernoj Hrvatskoj. Pripada Međimurskoj županiji.

## Općinska naselja
U općini se nalazi jedno (1) naselje: Pribislavec.

## Geografija
## Stanovništvo
## Uprava
## Historija
## Gospodarstvo
## Značajne osobe
## Spomenici i znamenitosti
## Obrazovanje
## Kultura
## Sport
Nogomet:
* NK "Polet" Pribislavec

## Vanjske veze
* Službena stranica Općine Pribislavec
Perspektiva prostornog razvoja Evropske unije

**Perspektiva prostornog razvoja Evropske unije** (na engleskom: *ESDP - European Spatial Development Perspective*, na francuskom: *SDEC – Schéma de développement de l’espace communautaire*, na nemačkom: *EUREK - Europäisches Raumentwicklungskonzept*) je dokument Evropske komisije odobren na neformalnom sastanku ministara zaduženih za prostorno planiranje u Potsdamu u maju 1999. godine. Ovaj dokument je plod desetogodišnjeg rada i sastanaka koji su se održavali od 1989. godine u sledećim gradovima: Nant, Torino, Hag, Lisabon, Lijež, Kerkira, Lajpcig, Strazbur, Madrid, Venecija, Narvik i Glazgov.

Dokument se sastoji iz analitičkog dela A pod nazivom „Za uravnotežen i održiv razvoj teritorije Evropske unije: doprinos politike prostornog razvoja, nove dimenizije evropske politike“ i sinteznog dela B – „Teritorija Evropske unije: trendovi, perspektive i izazovi“. Ključne teme PPREU-a su policentričan razvoj, infrastruktura i prirodna i kulturna baština.

U maju 2007. godine u Lajpcigu usvojen je dokument Teritorijalna agenda http://www.bmvbs.de/territorial-agenda  koji ažurira postavke PPREU-a.

## Vanjske veze

* dokument PPREU http://ec.europa.eu/regional_policy/sources/docoffic/official/reports/som_en.htm
Nantes

**Nant** (fra. *Nantes*, bretonski *Naoned*) je grad u zapadnoj Francuskoj u departmanu Atlantska Loara. Nant je jedna od glavnih luka Francuske.

## Geografija
Nant je nekadašnja prestonica Bretanje. Sa 277.728 stanovnika, Nant je šesti grad Francuske po veličini. U širem gradskom području živi 550.000 ljudi. Kod Nanta se uliva reka Erdr u Loaru. Grad se nalazi oko 55 kilometara istočno od Atlantika i većim delom je na severnoj strani Loare. Klima u Nantu je uslovljena blizinom Atlantskog okeana. Zime su blage i vlažne, leta topla i ne suviše sušna. Prosečna godišnja temperatura je oko 12&nbsp;°C (zima: 5&nbsp;°C/ leto: 18,5&nbsp;°C).

## Historija
Između 900 i 600 godine stare ere postojalo je naselje na ušću Loare. Oko 500. godine stare ere u ovaj kraj su se naselili Kelti. Tokom Galskih ratova, 56. pne., Cezar je pokorio ove krajeve u ime Rimskog carstva. Godine 50. pne., na mestu današnjeg Nanta, Rimljani su osnovali lučki grad *Portus Namnetus*.

U 5. i 6. veku u ovaj kraj su se naselili Bretonci sa Britanskih ostrva.

Godine 1154. Nant je postao posed Henrija II, koji je iste godine stupio na engleski presto.

Univerzitet u Nantu je osnovan 1460.

Posle smrti Ane od Bretanje (1477-1514) Bretanja je postala deo Francuske.

Nantski edikt (Edikt o toleranciji), koji je proglasio kralj Anri IV 13. aprila 1598, na nekoliko desetina godina je prekinuo progone Hugenota od strane katoličke crkve i francuske države. Vrhunac ovih progona odigrao se 1572. u poznatom masakru u Vartolomejskoj noći. Nantski edikt je dozvolio francuskim kalvinistima da slobodno ispovedaju veru. Ovaj edikt je opozvao kralj Luj XIV 1685.

Zahvaljujući povoljnom položaju, Nant je doživeo procvat tokom 18. veka, postavši jedna od najvažnijih luka Francuske. Luka Nant je tada prosperirala od trgovine robljem.

Nemačke trupe u Drugom svetskom ratu su zauzele grad Nant 1940. Između 16. i 23. septembra 1943. saveznička avijacija je teško bombardovala grad. Grad je oslobođen 12. avgusta 1944.

## Galerija

image:Nantes 2005 1.jpg|Grad Nant
image:Nantes 2005 4.jpg|Pogled na reku Loaru
image:Nantes 2005 5.jpg|Gradski vrt
image:Nantes 2005 6.jpg|Toranj „Bretanja“
image:Nantes 2005 7.jpg|Reka Erdr
image:Nantes 2005 8.jpg|Reka Loara
image:Jean-Baptiste-Camille_Corot_-_Cathedral_of_Mantes,_with_Fisherman.jpg|*Katedrala u Nantu*, Žan Batist Kamij Koro


## Vanjske veze

* Zvanični veb-sajt grada Nant
* Turistički biro Nanta
* Fudbalski klub Nant
Vratišinec

**Vratišinec** je općina u Hrvatskoj. Smještena je u Međimurskoj županiji.

## Općinska naselja
U sastavu općine su 2 naselja (stanje 2006), to su: Gornji Kraljevec i Vratišinec.

## Geografija
## Stanovništvo
## Uprava
## Historija
U do sada poznatim povijesnim vrelima Vratišinec se prvi put spominje 1458. godine kao possessio (posjed) grofova Celjskih pod imenom Bratrvsincz. Već 1478. spominje se kao Bratischinecz, 1636. godine kao Wratissnicz, a 1752. kao Vratissinecz. Poznati mađarski lingvista dr. Laszlo Hadrovicz tvrdi da Vratišincu ime potječe od imenice brat, odnosno osobnog imena Bratiša, odnosno Vratiša. Naime, kao i mnoga međimurska mjesta i Vratišinec je ime dobio po svom nekadašnjem feudalnom gospodaru (Bratiša, Vratiša).

## Gospodarstvo
## Značajne osobe
Dr. Vinko Žganec (Vratišinec 20. siječnja 1890. - Zagreb 12. prosinca 1976.) - najpoznatiji hrvatski etnomuzikolog i melograf 20. stoljeća

## Udruge
* KUD dr Vinko Žganec Vratišinec
* Udruga korisnika bežičnih mreža Vratišinec Wireless

## Obrazovanje
U mjestu je novouređena i modernizirana osnovna škola u kojoj nekoliko stotina djece od prvog do osmog razreda provodi veliki dio dana. U blizini škole nalazi se rukometno i košarkaško igralište.

## Kultura
## Sport
* Nogometni klub "Sokol Vratišinec"
* Rukometni klub "Sokol Vratišinec"

## Vanjske veze
www.vratisinec.hr
Prefektura Krf

**Prefektura Krf** ( - *Nomos Kérkyra*) je oblast u Jonskim ostrvima, u Grčkoj.

## Povezano

* Ostrvo Krf
* Grad Krf
Eta

**Eta** (grčki neutralni rod: **Ήτα**; veliko slovo **H**; malo slovo **η**) je 7. slovo grčkog alfabeta i ima brojčanu vrijednost od 8.

## Podrijetlo
Slovo *Heth* iz Feničkog pisma je izvor grčkog slova Eta.

Znak *H* se prije koristilo kao Heta i kasnije se promijenilo u Eta. S time je nedostajalo znak za zvuk *H*. Da se to nadoknadi podijelilo se slovo H okomito. Riječi koji su počeli sa samoglasnikom (ili R) koristilo se prednji dio znaka *H* na početku slova, desni dio slova *H* se koristi pred samoglasnicima samo ako se htjelo započeti riječ. Iz te podijele razvilo se kod malih slova, znakovi „Spiritus asper“ i „Spiritus lenis“.

Na novogrčkome jeziku Eta se izgovara kao *I* i naziva se *Íta*.

## Šifra znaka
Leipzig

**Lajpcig** (, lsrp. *Lipsk*) je najveći grad u nemačkoj saveznoj državi Saksoniji. Ima oko pola miliona stanovnika.

Ime grada potiče od lužičkosrpske reči *lipsk*, što znači "naselje u kojem rastu lipe". Kroz Lajpcig protiču tri reke: Beli Elster, Parta i Plajsa.
Lajpcig se prvi put pominje kao slovensko (lužičkosrpsko) naselje 1015. godine. Status grada dobija sto pedeset godina kasnije. Poznat je po univerzitetu, osnovanom još 1409. godine i sajmu, jednom od najvećih u tom delu Evrope.

Grad je važan i kao sedište Vrhovnog suda Nemačke i kao sedište Nemačke nacionalne biblioteke.

## Geografija i demografija

Grad se nalazi na nadmorskoj visini od 113 metara. Površina opštine iznosi 297,4&nbsp;km². U samom gradu je, prema procjeni iz 2010. godine, živjelo 515.469 stanovnika. Prosečna gustina stanovništva iznosi 1.733 stanovnika/km².

## Historija

Ime grada potiče od lužičkosrpske reči *lipsk*, što znači "naselje u kojem rastu lipe". Kroz Lajpcig protiču tri reke: Beli Elster, Parta i Plajsa.
Lajpcig se prvi put pominje kao slovensko (lužičkosrpsko) naselje 1015. godine. Status grada dobija sto pedeset godina kasnije. Poznat je po univerzitetu, osnovanom još 1409. godine i sajmu, jednom od najvećih u tom delu Evrope.

Grad je važan i kao sedište Vrhovnog suda Nemačke i kao sedište Nemačke nacionalne biblioteke.

## Međunarodna saradnja





## Reference

## Literatura

* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 

## Vanjske veze

* leipzig.de Zvanični sajt
CEMAT

**CEMAT** je skraćenica na francuskom jeziku za **Evropsku konferenciju ministara prostornog planiranja** (*CEMAT - Conference européenne des ministres d'aménagement du territoire*). To telo Saveta Evrope osnovano je 1970. godine sa ciljem da organizuje saradnju evropskih država u oblasti prostornog i regionalnog planiranja. Svake tri godine održavaju se tematske konferencije:
* 1970. u Bonu - "Osnove evropske politike regionalnog planiranja"
* 1973. u Grand Motu - "Ciljevi evropske politike regionalnog planiranja"
* 1976. u Bariju - "Urbanizacija i regionalno planiranje"
* 1978. u Beču - "Planiranje ruralnih oblasti u Evropi"
* 1980. u Londonu - "Dostignuća i perspektive za regionalno planiranje u Evropi"
* 1983. u Toremolinosu - "Perspektive razvoja i prostornog planiranja primorskih regiona"
* 1985. u Hagu - "Evolucija procesa odlučivanja u regionalnom prostornom planiranju"
* 1988. u Lozani - "Racionalno korišćenje zemljišta: osnova za ograničavajući faktor našeg razvoja"
* 1991. u Ankari - "Instrumenti za postizanje racionalne namene zemljišta"
* 1994. u Oslu - "Strategija održivog regionalnog / prostornog razvoja u Evropi nakon 2000. godine"
* 1997. u Limasolu - "Održivo regionalno / prostorno planiranje u Evropi i zaštita vodnih resursa"
* 2000. u Hanoveru - "Vodeći principi za održivi razvoj evropskog kontinenta"
* 2003. u Ljubljani - "Teritorijalna dimenzija održivog razvoja"
* 2006. u Lisabonu - "Umrežavanje za održivi prostorni razvoj evropskog kontinenta: mostovi preko Evrope"
* 2010. u Moskvi - "Izazovi za budućnost: održivi prostorni razvoj evropskog kontienta u svetu koji se menja"
* 2014. u Nafplionu - "Uloga učešća javnosti u procesu održivog prostornog razvoja evropskog kontinenta"
* 2017. u Bukureštu - "Koncept funkcionalnih urbanih područja"

## Vanjske veze
* CEMAT - Council of Europe (pristupljeno 22.9.2020)
Skando-romski jezik

**Skando-romski jezik** ili **Scandoromani** je oblik romskog jezika. Njime danas govore Norveški i Švedski Čergari - zajednica Roma koja živi u Norveškoj i Švedskoj.

Kao Anglo-romski jezik u Britaniji i Hispano-romski jezik u Španiji, skando-romski jezik ima rječnik nekadašnjeg romskog jezika. Originalna romska gramatika je, međutim, izgubljena, te se koristi norveška i švedska gramatika. Skando-romski jezik se ne smije miješati s Rodi jezikom. 

U Norveškoj se za ovaj jezik koristi i izraz *norveški romski*, dok se u Švedskoj koristi izraz *Resande Rommani* (čergarski romski).

## Izvor
**Hancock, Ian**, 1992, *The Social and Linguistic Development of Scandoromani*, Jahr, Ernst Håkon (ed.), *Language Contact: Theoretical and Empirical Studies*, s. 37-52
Narvik

**Narvik** je grad u Norveškoj,na krajnjem severu zemlje,200&nbsp;km unutar polarnog kruga.Osnovan je 1902. godine.U njemu živi 18,512 stanovnika.Iako je jedna od najsevernijih naseljenih tačaka na svetu,grad ima podnošljivu klimu,sa prosečnom godišnjom temeperaturom od 3.8&nbsp;°C (-4.1&nbsp;°C u januaru do 13.4&nbsp;°C u julu).Na ovakve vremenske prilike utiču okolne planine koje ga štite od vetra i Severno–atlanska struja,koja je nastavak Golfske struje. Ove okolnosti utiču na to da je Narvik luka koja je cele godine bez leda,što je od velike važnosti,jer se ona koristi za transport ruda iz rudnika sa severa Norveške i Švedske,sa kojima je povezan železnicom.

## Vanjske veze

* Zvanična prezentacija grada
Perje

**Perje** je oblik kožne izrasline koje je razvijeno kod ptica i specifično je samo za ptice. Perje je proizvod rožnatog sloja kože, slično kao ljuske kod reptila, kojima morofološki najviše nalikuju. Sačinjena su od keratina, istog proteina koji čini kosu i nokte kod ljudi ili rogove kod drugih životinja.

## Građa

Svako pero se sastoji od osnovne grane s koje polaze hiljade malih grančica koje su međusobno povezane tako da čine glatku površinu pera. Glatka površina perja pticama omogućuje da se lako kreću kroz zrak tokom leta. Tipično ptičje pero ima ove morfološke dijelove: osovinu pera čini batrljica (*scapus*), koja je na dužem gornjem dijelu puna i naziva se stručak (*rachis*), na kraćem donjem dijelu čini šuplju cijev (*calamus*). Na stranama batrljice se u jednoj ravnini nalazi zastavica (*vexillum*), podijeljena njome na vanjski i unutarnji dio. Sastavljena je od brojnih isperaka 1. reda (*rami*) koji su međusobno povezani ispercima 2. reda (*radii*), uzajamno zakačenima kukicama. Široka zastavica pera čini potpornu plohu pogodnu za let i dobro štiti pred gubitkom tjelesne topline.

## Upotreba perja

Perje se može koristiti za punjenje jastuka, prekrivača, madraca, vreća za spavanje i sl. Također se perje koristi za ukrašavanje, npr. djelova odjeće, strijela, a u nekim kulturama (američki indijanci) perje se koristilo i u religiozne svrhe. Nekada se perje koristilo i za pisanje (pisaće pero). Velika pera mogu koristiti ljeti i kao sredstva za hlađenje (lepeze).

## Povezano
* Mitarenje
Zoran Pavelić

**Zoran Pavelić** (Osijek, 1961), hrvatski akademski slikar, slobodni umjetnik.

## Biografija
Djetinjstvo i mlađe godine proveo je u Baranji, živeći do rata u Branjinom Vrhu. Osnivač je neformalne umjetničke grupe "Močvara" - Baranja, koja je djelovala u Belom Manastiru od 1988. do 1991. godine. Godine 1998. diplomirao je slikarstvo na Akademiji likovnih umjetnosti (ALU) u Zagrebu. Bavi se restauracijom uljanih slika i skulptura.

## [[Baranjska umjetnička kolonija]]
Sa svojom životnom saputnicom Katom Mijatović, također likovnom umjetnicom, rođenom u Branjini, živi u Zagrebu. Od 1998. godine njih dvoje su među najaktivnijima u timu organizatora Baranjske likovne kolonije pa često dolaze u Baranju. Od 2003. godine imaju atelje na Žitnjaku u Zagrebu. Nalazi se u staroj osnovnoj školi, gdje redovito rade i izlažu zajedno s petnaestak drugih umjetnika.

## Samostalne izložbe
### 1999.
* Zagreb, Galerija "Miroslav Kraljević": *"Posljednja izložba"*
* Dubrovnik, Galerija Otok: *"Četvrtak"*
* Zagreb, Galerija PM: *"Politički govor je [[suprematizam]]"*
* Zagreb, Galerija VN: *"Šuma"*
### 2000.
* Zagreb, Galerija "Miroslav Kraljević": *"Home/Spirit"*
* Rijeka, Galerija OK MMC-Palach: *"Home/Spirit"*
### 2001.
* Slavonski Brod, Galerija umjetnina - Art-radionica Barutana: *[[KZ|"K + Z"]]*
* Split, Galerija Ghetto: *"Jozefina"*

## [[Performans]]i
### 1990.
* Osijek, STUC - Galerija CM: *"Uvod u močvaru"*
### 1998.
* Dubrovnik, Galerija Otok: *"Kazna"*
* Zagreb, Galerija Gradska: *"11-19"*
### 2000.
* Zagreb, Galerija *"Miroslav Kraljević": "Home/Spirit"*
### 2001.
* Osijek, Galerija Kazamat
* Zagreb, Galerija Minima: *"Dugačko tijelo"*
* Zagreb, u stanu I. Župana: *"1+12"*
* Zagreb, Klub Močvara: *"Močvara u močvari /1991.-2001./"*

## Izvori i vanjske veze
* Kata Mijatović i Zoran Pavelić 
* S(tana) Nemet: *"Zoran Pavelić, jedan od organizatora Baranjske umjetničke kolonije : Iz Zagreba dolazim u Baranju puniti stvaralačke baterije!"*, Slavonski dom : 3. izdanje : Baranja, III, 389, 14 - Beli Manastir, 7. III. 2008.
KD

**KD** može biti:
* **K. D.** - 15. i 6. slovo srpsko-hrvatske abecede
* **К. Д.** - 12. i 5. slovo srpske azbuke

## Kratice i oznake
* **kD** - kilodalton (jedinica atomske mase)
* **KD** ili **k.d.** - kratica za komanditno društvo
* **KD** - kratica za koncertna dvorana (KD "Vatroslav Lisinski", Zagreb) 
* **K.D.** - kratica za **Kongeriget Danmark** (Kraljevina Danska)
* **Kd** - konstanta disocijacije
* **KD** ili **K.d.** - kratica za konstitucionalni demokrati
* **KD** ili **K.D.** - kratica za kulturno društvo

## Inicijali
* Kaća Dorić - bosanska rediteljica
* Karl Drais - njemački šumar, izumitelj dresine (1785-1851)
* Kate DiCamillo - američka spisateljica
* **[[Kirk Douglas]]** - američki glumac (1916-)
* Krešimir Dolenčić - hrvatski kazališni režiser
* Krešimir Drnasin - hrvatski nogometaš (igrao za "Cibaliju" iz Vinkovaca)
* Kristen Dunst - američka glumica
* Kristiojonas Duonelaitis - litavski pjesnik (1714-1780)
Oružane snage Republike Hrvatske

**Oružane snage Republike Hrvatske** (**OSRH**) (konvencionalno **Hrvatska vojska**, akr. **HV**), vojska Hrvatske. Oružane snage štite suverenitet i neovisnost Republike Hrvat­ske te brane njezinu teritorijalnu cjelovitost, što im je glavna zadaća. Pored toga, OSRH mogu sudjelovati u međunarodnim mirovnim, humanitarnim i drugim operacijama i misijama, obavljati odre­đene zadatke u stanju neposredne ugroženosti te pružati pomoć institucijama civilne vlasti i stanovništvu u slučaju prirodnih, tehničko-tehnoloških i ekoloških nesreća.

Oružane snage RH razvile su se iz Zbora narodne garde 3. studenog 1991.g.

Oružane snage organizirane su u Glavni stožer, zapovjedništva, postrojbe i ustanove Oružanih snaga. Oružane snage sastoje se od grana, rodova, služba i struka. Grane OSRH su:

: **[[Hrvatska kopnena vojska]]** (**HKoV**)
: **[[Hrvatska ratna mornarica]]** (**HRM**)
: **[[Hrvatsko ratno zrakoplovstvo i protuzračna obrana]]** (**HRZ i PZO**).

Oružane snage imaju mirnodopski i ratni sastav. Mirnodopski sastav Oružanih snaga čine djelatne vojne osobe, državni službenici i namještenici raspoređeni u Oružane snage, kadeti, ročnici te pričuvnici kada se nalaze na vojnoj vježbi u Oružanim snagama. Ratni sastav Oružanih snaga, pored prethodno navedenih osoba, čine i ostali pričuvnici.

Vrhovni zapovjednik OSRH je predsjednik Republike Hrvatske.

## Povezano

* činovi u Oružanim snagama Republike Hrvatske

## Vanjske veze

* Croatian Armed Forces Official website 
* Croatian Forces International Volunteers Association official website
Jegulje

**Jegulje** (**Anguilliformes**) su red riba, koji se sastoji od 4 pod-redova, 19 porodica, 110 rodova i 400 vrsti. Većina jegulja su grabežljivci.

Plosnata i prozirna larva jegulje se naziva leptocephalus. 

Većina jegulja živi u plitkim vodama ili se krije na dnu oceana, nekad u rupama. Samo porodica Anguillidae dolazi živjeti u slatkovodna područja. Neke jegulje žive u dubokoj vodi (kao porodica Synaphobranchidae, koja se nalazi na 4,000&nbsp;m), ili su aktivni plivači (porodica Nemichthyidae - na dubini od 500&nbsp;m).

Tijelo joj je dugačko i zmijoliko. Po tijelu ima sitne ljuskice. Prema repu je tijelo spljošteno, a leđna i podrepna peraja se protežu od gotovo polovice tijela te spajaju u repnu peraju koja završava šiljasto. Koža joj je sluzava, oči malene, a u ustima ima mnogo sitnih oštrih zubića. Leđa su joj tamnozelenkasta, a trbuh srebrnast. Mužjak naraste do 50&nbsp;cm, a ženka do metar i po, odnosno 5&nbsp;kg težine. Zimi se jegulje zavuku u mulj i čekaju dok se voda ne zagrije.

Iz mora ulazi u slatke vode vezane sa Sredozemnim morem, Atlantskim, Indijskim i zapadnim dijelom Tihog oceana. Rijeto se desi da pokoji primjerak zaluta u Dunavski sliv.

Jegulja voli mirniju vodu i mekano dno. Po danu se drži mulja, a noću traži hranu. Hrani se crvima, raznim račićima, ribljim mrijestom i sličnim vodenim životinjicama. Proždrljiva je i grabežljiva, a rađa se u moru i umire u moru. Jegulje ulaze u rijeke gdje se zadržavaju 4 do 5 godina dok potpuno ne odrastu i započnu se spremati za rasplod. Onda polagano putuju prema moru. Zanimljivo je spomenuti da ženka jegulja nosi preko milijun komada ikre, više negoli ijedna slatkovodna riba. Jegulja putuje dalje morem do Atlantskog oceana, zapravo do Sargaškog mora (između 22 ° - 23° sjeverne širine i 40° - 65° istočne dužine). Na tom putu prestaje uzimati hranu. Jegulja se spušta na dubinu od 100 do 300 metara, gdje se mrijesti od veljače do travnja. Nakon mriješćenja jegulje ugibaju. Oplođena jaja dižu se prema površini pa se u dubini od oko 100 do 300 m izlegu ličinke u obliku plosnatih listića koji dalje idu prema površini i rastu. Morske struje ih nose prema Europi. Nakon 3 godine putovanja stižu do riječnih obala i do tada narastu do, otprilike jeguljica od 6 –8&nbsp;cm. Jegulja se lovi na glistu, komadić ribe ili žabe. Dobro guta udicu zajedno s mamcem. Jegulja se najbolje lovi između svibnja i kolovoza, podveče i noću, a mamac mora ležati na dnu.

Meso je jegulje vrlo ukusno, ali masno i teško. Krv joj je otrovna, ali se kuhanjem ili pečenjem taj otrov rastvara - na temperaturi od 58&nbsp;°C.

## Vrste
Rod Anguilla osim već spomenute dvije vrste::
* Anguilla australis
* Anguilla bengalensis s dvije podvrste:
** Anguilla bangalensis bangalensis
** Anguilla bengalensis labiata
* Anguilla bicolor
* Anguilla celebesensis
* Anguilla dieffenbachii -{Gray}-, 1842
* Anguilla interioris
* Anguilla japonica
* Anguilla malgumora
* Anguilla marmorata
* Anguilla megastoma
* Anguilla mossambica
* Anguilla nebulosa
* Anguilla obscura
* Anguilla reinhardtii  -{Steindachner}-, 1867
* Anguilla rostrata
Vaš šlager sezone

**Vaš šlager sezone ** je poznati festival zabavne muzike, koji se od sredine 1960-ih održavao u Sarajevu. Bio je i ostao najbolji domaći festival iz Bosne i Hercegovine. 

## Osnivanje festivala
Prvi festival "Vaš šlager sezone" izveden je 6. aprila (Dan oslobođenja Sarajeva) 1967. godine u dvorani "Đuro Đaković" (danas: Bosanski kulturni centar, odnosno BKC). Idejni tvorac festivala bio je producent i kompozitor Esad Arnautalić, a pokretač Televizija Sarajevo.

Kako tadašnja Televizija Sarajevo još nije imala vlastite kamere i reportažna kola, takmičarski program je snimljen filmskom kamerom, a trake je redatelj Muhamed Mehmedović odnio u Zagreb na montažu, da bi snimak bio emitiran poslije nekoliko dana iz zagrebačkog televizijskog studija.

Pobjednik prvog "Šlagera sezone '67" bio je Kemal Monteno s pjesmom "Lidija".

Od ostalih danas poznatijih izvođača, na premijernom "Šlageru sezone" nastupili su i Indexi s pjesmom "Zašto je prazan čitav svijet" Slobodana A Kovačevića i Nikole Borote. Indexi su bili i najredovniji izvođači na ovom festivalu, a prvu nagradu (drugo mjesto publike) osvojili su 1971. godine s pjesmom "Da li postoji ljubav" Milana Đajića, takođe na tekst Nikole Borote.

I naredne 1968. godine "Vaš šlager sezone" je sniman filmskom kamerom, a tek je sljedeće godine Televizija Sarajevo prvi put samostalno i s vlastitom opremom realizirala svoj festival.

## Festivalski uspjesi

U toku dvadeset godina (do kasnih 1980-ih godina) iznjedrio je niz hitova i bio pozornica na kojoj su zabljesnule najveće zvijezde domaće zabavne muzike: Mišo Kovač, Kemal Monteno, Zdravko Čolić, Seid Memić Vajta, Davorin Popović, "Indexi", "Ambasadori", Jadranka Stojaković, Ismeta Krvavac, Fadil Toskić, Bisera Veletanlić, Alma Ekmečić, Neda Ukraden, Arsen Dedić, Gabi Novak, Oliver Dragojević, Tereza Kesovija i drugi. 

Na "Šlageru sezone" predstavljane su najaktualnije pjesme tog proljeća. Iz današnje perspektive to je zanimljiva mješavina domaćih urbanih šlagera sa poetskim tekstovima i šansona intimnijeg karaktera. Festival se održavao krajem zime ili početkom proljeća, uglavnom vremenski otprilike kad i festivali San Remo i Opatija. 

Festival se, nakon otvaranja dvorane Skenderija, (otvorena je 29. novembra 1969. godine i svečanosti je prisustvovao Josip Broz Tito) počeo redovno održavati u tom prostoru i tokom 1970-ih je doživio svoje zlatne godine.

Neki od hitova s festivala su:
* "Čemu da živim",
* "Sarajevo, ljubavi moja", 
* "Ljubavna bol", 
* "Robinzoni", 
* "Vrijeme kiša", 
* "Ne budi me noćas", 
* "Zvao sam je Emili", 
* "Zemljo moja", 
* "Moje prvo pijanstvo", 
* "Samo jednom srce voli".

## Epilog
Posljednji Šlager sezone održan je 1999, a bio je ujedno i bosanskohercegovački izbor za Pjesmu Eurovizije. Pobjednik festivala bio je Hari Mata Hari sa pjesmom "Starac i more", dok su BiH na Eurosongu u Jerusalimu ipak predstavljali drugoplasirani Dino Merlin & Beatrice sa "Putnicima".

## Literatura
* Literatura korištena za članak: U inat godinama, romansirana biografija Indexa.
Festival Opatija

**Festival Opatija** bio je jedan od prvih i svakako jedan od najvažnijih muzičkih događaja u Jugoslaviji tokom 1950-ih, 1960-ih i 1970-ih. 

## Historija festivala

Prva se festivalska priredba u Opatiji održala 1958., i to u Kristalnoj dvorani hotela "Kvarner", koji je upravo zbog festivala postao kultan. "Opatija" je bila smišljena kao nacionalni pandan sveprisutnom i vrlo popularnom Festivalu talijanske kancone Sanremo, a s vremenom je izrasla u smotru domaće zabavne muzike, na kojoj bi se tokom februara susretala krema domaće zabavne muzike od Vardara pa do Triglava. Na festivalu su tokom tridesetak godina nastupala najpopularnija imena jugoslavenske šlageristike, kao što su Ivo Robić, Dušan Jakšić, Vice Vukov,Zdenka Vučković, Anica Zubović, Đorđe Marjanović, Marko Novosel, Nada Knežević, Beti Jurković, Marjana Deržaj, Arsen Dedić, Milica Milisavljević Dugalić, Miki Jevremović, Gabi Novak, Ana Štefok, Tereza Kesovija, Lola Novaković, Nina Spirova, Zoran Georgiev, Bisera Veletanlić,  Kemal Monteno, Lado Leskovar, Elda Viler, Majda Sepe. Sa festivalske pozornice u Opatiji ponikao je i Zdravko Čolić, koji je na nacionalnom Izboru za Pjesmu Eurovizije 1973. pobijedio sa pjesmom "Gori vatra" i otišao na Eurosong u Luksemburg. Od 1973. do 1976. upravo se na "Opatiji" birao jugoslavenski predstavnik na Euroviziji, a to su pored Zdravka Čolića bile grupe: "Korni grupa" (1974), "Pepel in Kri" (1975) i "Ambasadori" (1976). Zbog osrednjih ili loših plasmana od 1977. do 1981. JRT na Eurosong više nije slala svoje predstavnike, no Opatija je ipak preživjela kao festival, sve do sredine 1980-ih. Danas se na istoj sceni Kristalne dvorane hotela "Kvarner" održavaju uz povremene prekide i hrvatski izbori za Eurosong "Dora".


Pogled na polno dvorano in nastopajoče, Festival popevk Opatija 65.jpg|Festivalska noć, Opatija '65
Berta Ambrož, Elda Viler in Majda Sepe, Festival popevk Opatija 65.jpg|Berta Ambrož, Elda Viler in Majda Sepe na Opatiji '65
Elda Viler in Lidija Kodrič - Opatija 68.jpg|Glazbeni singl sa skladbama koje su na festivalu Opatija '68. izvele Lidija Kodrič i Elda Viler


## Pobjednici Opatijskog festivala
Grand Hotel Kvarner

**Grand Hotel Kvarner** otvoren je daleke 1884. godine kao povijesno najstariji hrvatski hotel na Jadranu i nekadašnje je stjecište europskih kraljeva i careva Austro-Ugarske monarhije. 

Smješten je uz samo more i okružen velikim perivojem s bujnom i zanimljivom vegetacijom. Danas se naziva *Grand Hotel Kvarner-Amalia* budući se sastoji od glavne hotelske zgrade i depadanse Ville Amalia. 

Hotel je četrdeset godina nakon izgradnje Ville Angiolina podignut na mjestu ranijih vinograda obitelji Tomašić i to za samo deset mjeseci gradnje. Prvotno je planiran kao sanatorij za plućne bolesnike i zbog njega je obližnje groblje premješteno na drugu lokaciju. Iza čitave inicijative i investicije stajalo je Društvo južnih željeznica i njegov ravnatelj, Friedrich Julius Schüler, dok su izvođači radova bili inženjeri Wilhelm i Meese. Najstariji je južni, klasicistički formirani korpus hotela. Sjeverni dio u početku je udomljavao tople kupke (*Warmbäder*), povezane s hotelom natkrivenim hodnikom (*Wandelbahn*). Pred hotelom, do same obale mora, stajala je terasa "najelegantnije kavane na svijetu" kasnije povučena s obalnog puta. Na mjestu izgorjelih toplih kupki podignuta je 1913. čuvena **[[Kristalna dvorana]]** koja i danas ugošćuje najsvečanije opatijske događaje i balove, među ostalima i festival Dora. Na terasi Hotela Kvarner nastupali su mnogi poznati glazbenici, među kojima i legenda hrvatske zabavne glazbe Ivo Robić.

Villa Amalia izgrađena je 1890. godine kao depandansa šest godina starijeg hotela Kvarner i to neposredno iza zgrada hladnih kupki (*Kaltbäder*) na čijem je mjestu sve do požara 1989. stajalo i prekrasno secesijsko drveno kupalište Jadran. Villa Amalia bila je namijenjena najprobirljivijim gostima koji su se htjeli distancirati od ostale hotelske klijentele. U njoj su boravili rumunjski kraljevski par Karol i Elizabeta (alias Carmen Sylva), potom 1894., za susreta Franje Josipa I. i Vilima II., njemačka carska obitelj, zatim plesačica Isadora Duncan koja će s prozora gledati treperenje palminog lišća na vjetru i od njega učiti pokrete, te luksemburški veliki vojvoda Alfred od Nassaua koji će ovdje proslaviti svoj srebrni pir. U razdoblju između dva svjetska rata vila Amalia je, kao rezidencija talijanske dinastije Savoia, dobila još jedan kat.
Teška industrija

**Teška industrija** je naziv koji se u ekonomiji koristi za one vrste industrijskih postrojenja koja se od lake industrije razlikuju po tome što zahtijevaju veliku količinu kapitala umjesto rada. Postrojenja teške industrije je u pravilu teže izgraditi i premjestiti nego što je to slučaj s lakom industrijom, koja zahtijeva manje investicija.

Neke definicije, kao što ih navodi Britansko geografsko društvo, razlikovanje teške i lake industrije temelje na masi proizvoda u odnosu na njegovu vrijednost ili cijenu. Tako se, na primjer, za jedan dolar može kupiti veća količina čelika ili goriva nego lijekova ili tekstila. 

Druge definicije tešku industriju opisuju kao postrojenja koja proizvode sirovine ili poluproizvode za prerađivačku industriju.

## Reference
* Morris Teubal, Heavy and Light Industry in Economic Development The American Economic Review, Vol. 63, No. 4. (Sep., 1973), pp. 588-596.
* Some Definitions in the Vocabulary of Geography, IV, British Association Glossary Committee, The Geographical Journal, Vol. 118, No. 3. (Sep., 1952), pp. 345-346.
Teška industrija (razvrstavanje)

Izraz **teška industrija** može značiti:

* Teška industrija (privreda), grana industrije (također pogledjate članak Laka industrija)
* Teška industrija (grupa), bosanskohercegovačka rock grupa
Teška industrija (bend)

**Teška industrija** je bosanskohercegovačka rock grupa.

## Članovi grupe

* Fadil Toskić - vokal (1974)
* Seid Memić Vajta - vokal (1975-1976, 2007)
* Goran Kovačević - vokal (1976-1978)
* Narcis Lalić - vokal (1984)
* Sanin Karić - bas gitara (1975-1976)
* Aleksandar Kostić - bas gitara (1976-1978)
* Sead Trnka - bas gitara (1984)
* Ivica Propadalo - bas gitara (1974, 2007)
* Vedad Hadžiabdić - gitara (1974, 2007)
* Senad Begović - bubnjevi (1974-1978)
* Munib Zoranić - bubnjevi (1976-1984)
* Marko Lazarić - bubnjevi (2007)
* Gabor Lenđel - klavijature (1974-1977, 2007)
* Zoran Krga - klavijature (1984)
* Darko Arkus - klavijature (1976-1978)
* Igor Razpotnik – synth, samplovi (2007)

## Diskografija

### Singlovi

* "Karavan" / "Ufo" (Jugoton 1975.)
* "Kolika je Jahorina planina" / "Kovači sreće" (Jugoton 1975.)
* "Kadija" / "Šta je rekla Ana" (Jugoton 1975.)
* "Život je maskenbal" / "Našem putu kraja nema" (Jugoton 1976.)
* "Štap" / "Nepoznata pjesma" (Jugoton 1976.)
* "Alaj mi je večeras po volji" / "Ja i ti i ljubav naša" (Jugoton 1977.)
* "Igraj mala opa, opa" / "Otišla je ljubav moja" (Jugoton 1977.)
* "Mare i Marko" (Croatia Records 2007.)

### Albumi

* "Ho-ruk" (Jugoton 1976.)
* "Teška industrija" (Jugoton 1976.)
* "Zasviraj i za pojas zadjeni" (Jugoton 1978.)
* "Kantina" (Croatia Records 2007.)

### Albumi (Krnje)

* "Ponovo sa vama" (Sarajevo disk 1984.)
* "Sarajevska noć" (Art of Voice-Megaton 1996.)

### Kompilacije

* "Seid Memić Vajta & Teška industrija" (Jugoton 1981.)
* "Teška industrija" (Krin Music 1995.)
* "Karavan - Izvorne snimke 1975./1976." (Croatia Records 2002.)

## Vanjske veze

* Teška industrija
Hebrejsko pismo

:*Ovaj članak se bavi hebrejskim slovima. Za hebrejske dijakritičke znake vidi *nikud* (*niqqud*).*

**Hebrejski [[alfabet]]** je pismo od 22 slova kojim se piše hebrejski jezik. Široko je rasprostranjen i meću jevrejskom dijasporom, tako da se i još nekoliko jezika, kao jidiš, ladino ili judeo-arapski, pišu ovim pismom.

Jevreji ga zovu **alefbet** (jer su prva dva slova *alef* [א] i *bet* [ב]). Broj slova, njihov redosled, njihova imena kao i njihove fonetske vrednosti su jednake kao u aramejskom pismu, jer su i Jevreji i Aramejci preuzeli feničansko pismo krajem drugog milenijuma pne.

Savremeno pismo kojim se piše hebrejski jezik je nastalo u trećem veku pne. iz aramejskog, koji su koristili Jevreji još od 6. veka pne. Pre toga, koristili su pismo koje je u 9. veku pne. nastalo iz feničanskog; u verskim spisima, Samarićani još uvek koriste varijantu ovog starog pisma.

## Opis
I u starom i u novom hebrejskom pismu ne postoji razlika između *malih* i *velikih* slova, već samo nekoliko slova ima drugačiji oblik kada se piše na kraju reči, slično arapskom pismu, ali mnogo jednostavnije. U pisanju se samoglasnici uglavnom ne pišu. Hebrejsko pismo se piše sa desna na levo.

Da bi se pravilno označavali samoglasnici, nastao je veći broj sistema dijakritičkih znakova (*[[nikud (hebrejski)|nikud]]*, mn. *nikudot*, heb. נקדות). Jedan od ovih, zvani *Tiberijski sistem* je vremenom postao dominantan. Aron ben Mozes ben Ašer (*Aaron ben Moses ben Asher*), i njegova porodica kroz više generacija, se smatra zaslužnim za nastanak i usavršavanje ovog sistema. Ove oznake se koriste za posebne namene, kao što su biblijski tekstovi, poezija ili za učenje hebrejskog jezika. U *Tiberijskom sistemu* postoji i određeni broj znakova za pojanje, koji označavaju kako treba pojati određene citate (slično evropskim neumama), kao i određeni broj *krunica*, koje se koriste samo u svicima Tore.

Hebrejska slova se mogu koristiti i kao brojevi (najčešće u Kabali), ali su svakodnevnoj upotrebi *arapski* odn. zapadni brojevi.

= Alefbet =

Slova koja su rastavljena sa **/** predstavljaju isto slovo, s tim što je desni znak za pisanje na početku i unutar reči, a levi za pisanje tog slova na kraju reči.

__BEZSADRŽAJA__
## Alef (א)

**1***ne piše se na početku i kraju reči; najčešće se svejedno ne piše*

**Подебљан**==Bet (ב)==

## Gimel (ג)

## Dalet (ד)

## He (ה)
**1** ne piše se na kraju reči

## Vav (ו)

## Zajin (ז)

## Het (ח)
*1* na početku i nakon suglasnika*2* na ostalim mestima u reči
780-e pr. n. e.

## Događaji i trendovi
* 783. pne. – Shalmaneser IV nasljeđuje svog oca Adad-nirarija III kao kralj Asirije.
* 782. pne. – Osnivanje grada Erebuni (Էրեբունի) po naredbi kralja Argishtisa I na mjestu današnjeg Jerevana.
* 782. pne. – Smrt Zhou xuan wanga, vladara kineske dinastije Zhou.
* 781. pne. – Zhou you wang postaje vladar kineske dinastije Zhou.
* 4.6. 781. pne. – Prva historijska pomrčina Sunca je zabilježena u Kini.

## Značajne osobe
*
Šalmanasar IV

**Shalmaneser IV** bio je kralj Asirije (783 - 773. pne.). Naslijedio je svog oca Adad-nirarija III, a njega je naslijedio brat Ashur-dan III. O njegovoj vladavini je očuvano vrlo malo podataka.

Prema kanonu kraljeva, vodio je nekoliko pohoda protiv Urartua (suvremena Armenija). Vlast mu je ozbiljno oslabila jačanje utjecaja visokih službenika, pogotovo Shamshi-ilua, koji je tada bio vrhovni komandant vojske.
Erebuni

Erebuni može označavati:
* drevni naziv za Jerevan;
* Erebuni Corporation, tvrtka za izradu automobilskih motora.
Lista kraljeva Lidije

Na ovoj stranici se nalazi popis kraljeva **[[Lidija|Lidije]]**, drevnog kraljevstva u Zapadnoj Anadoliji. Grci iz Homerovog doba su Libiju znali pod nazivom Meonija, što je vjerojatno njen raniji naziv. Dolje su navedene tri dinastije koje se spominju u drevnim izvorima; prva je u potpunosti mitska, druga počinje kao mit a završava u historijskim zapisima, a treća u potpunosti historijska. Najstarija od njih je suvremenik buntovnog guvernera Madduwatte od Zippasle i njegovog nasljednika Tarkhundaradu, spomenutih u hetitskim spisima; međutim veza između njih je spekulacija.

## Kraljevi Lidije

### Atijadi (Tantalidi)
*[[Herodot]] navodi Manesa kao prvog kralja Meonije, te njegovog sina po imenu Atys (Atil). Drugi izvori, kao [[Strabon]], navode Tmola i njegovog sina Tantala kao vladare oblasti u to vrijeme, s prijestolnicom u [[Sipylus|Sipilu]]. S obzirom da je Omfala član obje porodice, zaključuje se da su one identične.*
* Manes (Tmol) (rasporen na smrt od strane bika)
* Omfala (udovica Tmola, koga je naslijedila na prijestolju)
* Atys (Tantal) (sin Zeusa i Pluto, posinak Tmola, ponuđen od strane sina Pelopsa za gozbu bogovinma)
* Lid (Broteas) (sin Tantala i Dione, koji je poludio i bacio se u vatru)
* (Tantal) (sin Broteasa, oženio Klitemnestru ali nikad nije vladao u Lidiji)

### Heraklidi (Tilonidi)
*Nakon što je uzurpirala prijestolje, ova polulegendarna dinastija, s prijestolnicom u [[Sard]]u, imala je, po Herodotu, 22 vladara koja su vladala 505 godina. Oni podječu od veze Omfale i mitskog junaka [[Heraklo|Herakla]] (poznatog kao Tilon u Lidiji). Kraljevstvo se prozvalo Lidija po posljednjem kralju ranije dinastije*.
* Agron 1221-? .pne. (sin Nina, sina Bela, sina Alkeja, sina Herakla i Omfale)
* (17 kraljeva, imena nepoznata, svi nasljeđuju oca i sina)
* Ardis I (Ardysus I) 795-759. pne. (sin prethodnika)
* Alijat I 759-745. pne. (sin Ardisa I)
* Meles (Myrsus) 745-733. pne. (sin Alijata I)
* Kandaul (Mirsil) 733-716. pne. (sin Melesa, ubijen od Giga)

### Mermnadi
*Iako je u potpunosti historijska, datumi za ovu dinastiju nisu bili sa sigurnošću utvrđenu. Tradicionalni datumi su izvedeni od Herodota, koji daje dužine vladavine svakog kralja; međutim, njih moderni naučnici dovode u sumnju na osnovu sinkronizama s [[Asirija|asirijskom]] historojom. Dolje su navedene obje verzije (potonja u zagradama).*
* Gig 716-678. pne. (*ili *cca.*680-644. pne.*) (suprug Kandaulove udovice)
* Ardis II (Ardysus II) 678-629. pne. (*ili 644-*cca*.625. pne.*) (sin Giga)
* Sadijat 629-617. pne. (*ili *cca*.625-*cca*.600. pne.*) (sin Ardisa II)
* Alijat II 617-560. pne. (*or *cca*.600-560. pne.*) (sin Sadijata)
* Krez 560-546. pne. (*ili 560-547. pne.*) (sin Alijata II)

## Reference
Vukovarsko-srijemska županija (redovita kulturna događanja)

Vukovarsko-srijemska županija (redovita kulturna događanja)
  
## [[Antin]]
:Zimsko spremanje

## [[Babina Greda]]
:Konji bijelci
:Večeri dr. Matije Bačića

## [[Bogdanovci]]
:Bogdanovačke folklorne večeri

## [[Cerna]]
:Žetvene svečanosti

## [[Čakovci]]
:Smotra folklora CHAK

## [[Drenovci]]
:Pjesnički susreti

## Drenovci, [[Gunja (naselje)]], Vrbanja
:Raspjevana Cvelferija

## [[Đeletovci]]
:Sijelo pučkih pisaca Slavonije, Baranje i Srijema

## [[Ilača]]
:Susreti na tradicijskim glazbalima Slavonije, Baranje i Srijema

## [[Ilok]]
:Iločka berba grožđa
:Likovna kolonija

## [[Ivankovo]]
:Sve se čaje okupiše

## [[Lovas]]
:Miholjski dani

## [[Nuštar]]
:Likovna kolonija

## [[Otok]]
:Otočko proljeće

## [[Petrovci]]
:Petrovačko zvono

## [[Retkovci]]
:Probudi se Slavonijo

## [[Rokovci]]
:Rokovačke zidine

## [[Stari Mikanovci]]
:Mladost i ljepota Slavonije

## [[Stari Jankovci]]
:Smotra folklora nacionalnih manjina RH i hrvatske dijaspore

## [[Tovarnik]]
:Matoševi dani

## [[Vinkovci]]
:Bosutske večeri
:Dani Josipa i Ivana Kozarca
:Izbor najljepše Slavonke
:Memorijal Roberta Bajtala
:Vinkovačke jeseni

## Vinkovci, Vukovar, Ilok, Županja
:Festival glumca

## [[Vođinci]]
:Igre na Bedenku

## [[Vrbanja]]
:Vrbanjica

## [[Vukovar]]
:Gdje Dunav ljubi nebo
:Ružičkini dani
:Vukovarske adventske svečanosti
:Vukovarski festival komorne glazbe
:Vukovarsko lutkarsko proljeće

## [[Županja]]
:Šokačko sijelo

----
**Izvor**:
* Divanimo po slavonski (str. 374)
Leonida I

**Leonida I** ( [**] – "Sin lava", "Lavlji") je bio kralj Sparte, sedamnaesti iz loze Agijevića. Bio je sin kralja Anaksandride II, Heraklova potomka. Naslijedio je polubrata Kleomena I, vjerojatno 489. ili 488. pne., s čijom se kćeri Gorgo vjenčao.

Efori su 480. pne. poslali Leonidu s 300 vojnika i 4000 saveznika da brani Termopilski klanac, kuda je vodio uski put između planine i mora, iz sjeverne u srednju Grčku. Tu su Grci nastojali zaustaviti Kserksove Perzijance.

Herodot je u svojoj "Povijesti" detaljno opisao bitku. Više anegdota pokazuje lakonsku srčanost koja je proslavila Spartance u to doba. 

Jedan Tračanin prije bitke vidio perzijsku vojsku i Grcima rekao da Perzijanaca ima toliko da mogu strijelama zasjeniti sunce. Leonidin vojnik Dienekes mu je odgovorio: "Još bolje, onda ćemo se boriti u hladu." U krvavom boju koji je potrajao nekoliko dana junački je poginuo Leonida sa svojim ljudima, jer po spartanskom zakonu, najveća sramota Spartanaca bila je da napuste bojno polje. 

Na prvi dan bitke, kad je Kserkso zatražio da mu Grci predaju svoje oružje, Leonida je odvratio *Μολών Λαβέ* ("Dođi i uzmi ga"). Na treći dan bitke rekao je vojnicima da se najedu za doručak jer će večerati u Hadu.

Leonidini su vojnici prva dva dana odbijali frontalne napade, ali kad je Efijalt poveo perzijskog generala Hidarna planinskom stazom do grčkog zaleđa, Leonida je ostatku vojske zapovjedio povlačenje, a sam je ostao u klancu s 300 Spartanaca, 700 Tespijaca i 400 Tebanaca.

Treći dan su svi Spartanci izginuli, a Leonida je pao usred kreševa. Herodot kaže da mu je na Kserksov nalog glava odsječena, a tijelo razapeto. Ipak, perzijski se kralj poslije pokajao zbog tako barbarskog postupka, pa je vratio tijelo Sparti, koja ga je pokopala s počastima.
JAS 39 Gripen

**Saab JAS 39 Gripen** je švedski višenamjenski avion i nasljednik je lovačkog aviona 3. generacije „SAAB 37 Viggen“.

Prvi prototip je poletio 1988. godine, a aktualna verzija – JAS 39C/D – je od 2005. godine u zrakoplovnim snagama Švedske. U međuvremenu su izvršene i prve isporuke nekim drugim zemljama. Godine 2007. švedska je počela program reduciranja i standardizacije ovih borbenih aviona po globalnom principu - 100 aviona i svi najnovije verzije JAS 39C/D.

## Historija nastanka
Ovaj avion proizvodi firma Gripen international u gradu Linköping koja pripada koncernu SAAB AB. Najveći dio komponenti za avion proizvodi se u Švedskoj a najveći broj kooperanata i liferanata su iz Evropske Unije i nekoliko iz USA i Juzne Afrike. Prvo rulanje na pisti je izvršeno 26. februara 1987., a prvi let 09. decembra 1998. godine. Ukupno je urađeno 5 prototipova. Ispitivanje prototipova je trajalo duze od planiranog zbog rušenja prototipova i problema sa softverom Fly-by-Wire koji je nabavljen iz USA. Prve «Gripenen» je švedsko ratno zrakoplovstvo preuzelo 1993. godine.

## Karakteristike

Saab JAS 39 Gripen je dvosjedi ili jednosjedi višenamjenski borbeni avion. Skraćenica JAS je od Jakt, Attack och Spaning sto bi se moglo prevesti kao: lov, napad i izviđanje. Ovo je borbeni avion takozvane 4 generacije. Prilagođen je posebno teškim zimskim uvjetima dejstva i održavanja, te korištenju raznih improviziranih poletno-sletnih staza. Vrlo je pouzdan u eksploataciji. Pošto su svojevremeno procijenjene potrebe Švedske za ovakvim tipom aviona bile ispod 200 komada (što je donji limit ekonomičnosti isporuke) švedska vlada je provela opsežnu promotivnu kampanju, te je već isporučeno sedamdesetak ovih aviona Mađarskoj i Južnoafričkoj Republici. Za Dansku je već pripremljena verzija JAS 39 "Gripen NG a za Saudijsku Arabiju JAS-39X "Gripen".
Do sada su ugrađivana tri tipa motora i to:
·	Volvo Aero RM12
·	Volvo Aero RM12UP
General Electric GE F414G
Tehnicki podaci za JAS-39 A/B
Tip:				višenamjenski borbeni avion
Duzina:			 14,10 m (dvosjed 14,80 m)
Razmaci krila:		 8,40 m
Visina:			 4,70 m
Noseća letna površina:	 25,54 m²
Težina praznog aviona: 6.620&nbsp;kg
Maksimalna startna težina: 14.000&nbsp;kg
Maksimalna visina leta:	18.000 m
Dolet:				3.000&nbsp;km
Potisak motora: 80&nbsp;kN (sa dodatnim sagorijevanjem)

## Vanjske veze

* Saab Gripen fighter - Official website
* FMV - Swedish Procurement Agency - Official website  
* JAS-39 Gripen on dmoz.org  
* SAAB GRIPEN at Greg Goebel's Air Vectors 
* Gripen on Czech army page
Sergej Koroljov

**Sergej Pavlovič Koroljov** *([[Ruski jezik|Ruski]]:Сергей Павлович Королёв; [[Ukrajinski jezik|ukrajinski]]:Сергій Павлович Корольов)* rođen je 12. januara 1907. u Žitomiru (Ukrajina) a umro je 14. januara 1966. u Moskvi (Rusija). Bio je sovjetski raketni stručnjak i šef sovjetskog svemirskog programa u doba svemirske trkeizmeđu SSSR-a i SAD-a tokom 1950-ih i 1960-ih.

Optužen je za nesavesno trošenje državnih sredstava i 1938. je uhapšen, proveo je šest godina na dalekom istoku u radnim logorima. Nakon puštanja postaje glavni raketni dizajner i ključna osoba u razvoju Sovjetskih interbalističkih projektila. Zatim je postavljen na čelo Sovjetskog svemirskog programa, tokom kojeg je izvršeno uspešno lansiranje prvog satelita "Sputnika". A nakon toga je pod njegovom kontrolom uspešno započet projekat "Vostok" tokom kojeg je poslat prvi čovek u svemiru Jurij Gargarin, a njegov konačni cilj je bio da pobedi u svemirskoj trci i pošalje prvog čoveka na Mesec. Međutim, usled poledica teških godina provedenih u gulagu, iznenada umire 1966.

Zbog odluke Politbiroa da se indentitet šefa svemirskog programa čuva kao državna tajna, javnost je saznala da je on rukovodio tek posle njegove iznenadne smrti.
Sahranjen je uz najveće državne počasti - kao heroj Sovjetskog Saveza. Ostaci se čuvaju na Crvenom trgu.
Wernher von Braun

**Verner fon Braun** (nem. Wernher von Braun; puno ime Dr. Wernher Magnus Maximilian Freiherr von Braun) je nemački raketni stručnjak koji je razvio raketu V-2, a po okončanju II svetskog rata je postao rukovodilac američkog svemirskog programa.

Bio je jedan od vodećih stručnjaka za rakete i raketna oružja u nacističkoj Njemačkoj i jedan od konstruktora dalekometnih projektila V-1 i V-2, kojima je 1944. i 1945. godine bombardovana Engleska. Nakon kapitulacije hitlerovske Njemačke, Braun je sa svojom ekipom raketnih stručnjaka prešao u službu SAD-a.

Pod njegovim vodstvom u SAD-u je sagrađeno nekoliko novih tipova raketa, među kojima i raketa Jupiter C, kojom je 1. februara 1958. godine, lansiran prvi američki umjetni satelit Explorer I. Najzaslužniji je za ostvarenje američkog svemirskog programa "Apollo" kojim su Amerikanci sletjeli na Mjesec. Prema izvorima NASA-e "on je, bez sumnje, najveći raketni naučnik u historiji". Godine 1975. primio je Nacionalnu medalju za nauku.

## Povezano
* Sergej Pavlovič Koroljov

## Reference
Badembalari

**Badembalari** (makedonski: *Бадембалари*) je naselje u makedonskoj opštini Bitola.

## Vanjske veze
* Panorama
Hrvatski blok (razvrstavanje)

**Hrvatski blok** je naziv za nekoliko stranaka i političkih koalicija:
* Hrvatski blok, desničarska stranka u Hrvatskoj na čijem je čelu Ivić Pašalić;
* Hrvatski blok, je skup hrvatskih političkih stranaka predvođeih Stjepanom Radićem, osnovan 1921. godine.
* Hrvatski blok, grupa desničarskih stranaka koja se na izborima 1990. godine okupila oko HDZ-a.