Klasifikacija muzike

Muzika se može podeliti i klasifikovati u više *kategorija* i *potkategorija*, jer su dole pomenute kategorije uticale jedna na drugu, mešale se i kombinovale, te su tako vremenom nastajale nove i nove *potkategorije*. Podela osnovnih kategorija vrši se prema:

1. Sredstvu kojim se muzika izvodi:

:* *[[Vokal]]na muzika* - izvodi je ljudsi glas, bilo solo ili u horu. Osnovni ljudski glasovi su: sopran, alt, tenor i bas. Primer za vokalnu muziku je horska a kapela muzika.
:* *[[Muzički instrumenti|Instrumentalna]] muzika* - nastaje sviranjem na muzičkim instrumentima. Ona se potpuno osamostaljuje u periodu baroka (kraj 16. i početak 18. veka), jer je u srednjem veku i renesansi prevlast imala vokalna muzika. Od 1750. godine do danas, instrumentalna muzika zauzima primat. Tu spadaju: Simfonija, Koncert, Sonata, Svita, Fuga...
:* *Vokalno-instrumenalna muzika* - nastaje kada se peva uz pratnju muzičkih instrumenata. Tu spadaju: Opera, Opereta, Oratorijum, Kantata, Himna, Motet, Madrigal, Koral, Kanon itd.

2. Naslovu, tj. sadržaju kompozicije:

:* *Programska muzika* – u njoj se tonski slika (sadržaj): razne pojave u društvu i prirodi (bitke, talasi mora, žubori potoka, reka i sl.). Ova vrstu muzike kompozitori komponuju prema nekom sadržaju i programu iz literature: priča, legenda, dogaćaj ili neka zamisao; slikarstva ili neke slične umetnosti. Obzirom da su vokalne kompozicije vezane za tekst i da imaju naslov, ubrajaju se u programsku muziku. Programska muzika se najviše stvarala u drugoj polovini 19. veka. Najznačajnija dela iz ove oblasti su: *Per Gint* od Griga, *Moja domovina* (šest simfonijskih poema) od Smetane, *Slike s izložbe* od Musorgskog, itd.
:* *Apsolutna muzika* – za razliku od *programske muzike*, *apsolutna muzika* koristi čisto muzička sredstva. Dela *apsolutne muzike* najčešće nose naziv prema svojoj muzičkoj formi: Pesma, Rondo, Preludijum, fuga, Simfonija, Koncert, Varijacije ili po tempu u kom se izvodi kompozicija: Adađo, Moderato, Alegro, Presto itd. Ove kompozicije često uz naslov imaju i broj, opus.

3. Žanrovima ( - vezano; ; , ), tj. muzičkim vrstama (muzika koja ima ista stilska obeležja). Treba znati da su svi ti žanrovi uticali jedan na drugog, da su se mešali i kombinovali i da su tako vremenom nastajali opet novi *podžanrovi*. Recimo, na rok muziku uticali su mnogi žanrovi kao što su bluz, folk, džez, pa čak i klasična muzika. Dobri poznavaoci muzike mogu tačno da definišu čiji uticaj se oseti u pojedinom žanru.

Pomenimo samo mali deo muzičkih žanrova:

:* *[[Klasična muzika]]*
:* *[[Zabavna muzika]]*
:* *[[Narodna muzika]]*
:* *[[Tradicijska muzika|Folk muzika]]*
:* *[[Džez|Džez muzika]]*
:* *[[Bluz|Bluz muzika]]*
:* *[[Pop muzika]]*
:* *[[Rok muzika]]*
:* *[[Fank|Fank muzika]]*

4. Istorijskim epohama - u muzici je to način muzičkog mišljenja nekog doba ili pojedinca u njemu. Tako postoji muzika:

:* *[[Antika|Antike]] - 1500. p.n.e. - 476. a.d.
:* *Srednjeg veka (476. – 1400.)
:* *[[Renesansa|Renesanse]] ([[1400]]. – [[1600]].)
:* *Baroka (1600. – 1750.)
:* *[[Klasicizam|Klasicizma]] ([[1730]]. – [[1827]].)
:* *Romantizma (1815. – 1910.)
:* *[[Impresionizam|Impresionizma]] ([[1860]]. – [[1960]].)
:* *Savremena muzika, 20. vek i 21. vek - muzika koja odražava duh i tempo života našeg vremena, ali i njegove protivrečnosti.

5. Religijskoj osnovi:

:* *[[Liturgija|Liturgijska]]* - *sakralna muzika* ( = *sveti*; , ; , ) - je crkvena muzika koja razvija verska osećanja i pobožnost. U njoj se prikazuju događaji iz Biblije. To su horske kompozicije koje se pevaju a kapela na bogosluženju. Osnovne forme sakralne muzike sredinom 15. veka (renesansa) bile su: *[[misa]]*, *[[motet]]*, *[[madrigal]]*. Liturgijsku muziku pisali su mnogi srpski kompozitori: Stevan Stojanović Mokranjac (*[[Liturgija]]* i *[[Opelo]]* u fis-molu), Kosta Manojlović (*Liturgija, Opelo, Božićna noć, [[Psalm]] 137*), Josif Marinković (*Liturgija* za mešoviti hor, *Opelo* itd.).
:* *[[Svetovna]]* ili *[[profan]]a muzika* ( što znači *necrkveni, nesveti*; , ; , ) - je ne-verska muzika (*svetovan* znači biti odvojen od religije) koja se razvijala u narodu. To je bila muzika putujućih muzičara (žonglera, špilmana, trubadura, truvera), koji su koristili lako prenosive muzičke instrumente: bubanj, harfa, blok-flauta i gajde. Kod nas su se zvali *gudci*, *sviralnici* i *skomrasi*. Njihovu delatnost (muziku, tematiku pesama i instrumente) crkva nije odobravala. Pevali su o ljubavi, težnji za srećnim životom, političke satire, igre i dramska dela. Ova vrsta muzike razvila se u srednjem veku. Tu spada Madrigal.

6. Načinu izvođenja:

:* *[[Živo izvođenje]]* - je vokalno, instrumentalno ili vokalno-instrumentalno izvođenje koje ima daleko veći emotivni naboj od *fiksiranog izvođenja*.
:* *[[Fiksiran]]o* ili *[[snimak|snimljeno izvođenje]]* - je čista reprodukcija muzike preko muzičkih medija i mehaničkih (elektronskih) uređaja za reprodukciju slike i zvuka (gramofon, kasetofon, radio, TV, video, YouTube, CD...).

## Kako se mogu izvoditi sve kategorije muzike
Zavisno od broja izvođača, sve tri pomenute kategorije muzike mogu se izvoditi kao:
:* *[[Duo]]*, kada pevaju ili sviraju dvoje. 
:** Postoje nstrumentalni sastavi sastavljeni od dva instrumenta. Ako su oba instrumenta ravnopravna, onda se radi o *[[kamerna muzika|kamernoj muzici]]*. Taj sastav zovemo *[[kamerni duo]]*. Ako jedan instrument dominira nad drugim, onda se radi o solističkoj muzici.
:* *[[Trio]]*, kada pevaju ili sviraju troje.
:* *[[Kvartet]]*, kada pevaju ili sviraju četvoro i tako dalje...
:* *[[Hor]]* je sastav u kome peva više od osam pevača u grupi. Horske kompozicije bez instrumentalne pratnje zovu se *[[a kapela]]*.
:* *[[Orkestar]]*, kada instrumentalisti sviraju zajedno, u grupi.

## Povezano

## Reference