Hore

**Hore** (grč. ****, *Hórai*) u grčkoj mitologiji, boginje su životnog reda i godišnjih doba, Zeusove i Temidine kćeri, polusestre Mojra.

## [[Etimologija]]
Grčko ime Hora doslovno znači "sati".

## [[Mitologija]]
### Prvi naraštaj
U prvom naraštaju Hora bile su boginje godišnjih doba (Grci su imali samo proljeće, ljeto i jesen).

Prikazivane su kao mlade i privlačne žene okružene raznobojnim cvijećem i vegetacijom te ostalim simbolima plodnosti. Štovali su ih ruralni zemljoradnici u Grčkoj.
* **Talo** (grč. , *Thallô* = "ona koja donosi cvat") ili **Talata** bila je boginja proljeća, pupoljaka i cvjetanja, donositeljica cvijeća, zaštitnica mladosti.
* **Aukso** (grč. , *Auxô* = "ona koja povećava") ili **Auksezija** bila je boginja koja je poticala rast bilja, štovana u Ateni kao jedna od Harita.
* **Karpo** (grč. , *Karpώ* = "ona koja donosi hranu"/"koja vene") bila je boginja jeseni, žetve i dozrijevanja, a također je i čuvala Olimp te okruživala planinu oblacima kad bi ga neki bog napustio. Služila je Perzefonu, Afroditu i Heru, a povezivana je s Dionizom, Apolonom i Panom.

### Hore u Argu
U Argu su dvije Hore štovane (vjerojatno ljeto i zima): **Damija** (moguće da je to drugo ime za Karpo) i **Auksezija**. Prikazivane su kao kretske djeve štovane kao boginje, pošto su bile kamenovane nasmrt.

### Drugi naraštaj

U drugom naraštaju bile su Eunomija, Dika i Irena, boginje životnog reda koje su održavale društvenu stabilnost. Štovane su u atenskim gradovima, Argu i Olimpiji.
* **Dika** (grč. , *Díke* = "pravda") bila je boginja moralne, ljudske pravde, a njezina je majka Temida vladala božanskom pravdom. Budući da joj je bilo nemoguće održavati ljude pravednima, Zeus ju je postavio kraj sebe na Olimp.
* **Eunomija** (grč. , *Eunomía*) bila je boginja zakona i zakonodavstva. Moguće je da je bila kći Hermesa i Afrodite.
* **Irena** (grč. , *Eirếne* = "mir") bila je boginja i personifikacija mira i bogatstva. Prikazivana je kao prekrasna mlada žena koja nosi rog izobilja, žezlo, baklju ili riton.

### Treći naraštaj
Neki izvori opisuju i treći naraštaj Hora:
* **Ferusa** je bila boginja imanja i zemljoposjeda
* **Euporija** je bila boginja bogatstva
* **Ortozija** je bila boginja blagostanja i napretka.

### Četvrti naraštaj
Non u svom epu *Dionysiaca* spominje četiri Hore:
* **Iar**
* **Ter**
* **Himon**
* **Ftinoporon**

## Sati
Postojalo je i dvanaest Hora kao dvanaest sati (izvorno deset) koje su bile boginje danjeg vremena, od izlaska do zalaska sunca.
* **Auga**, prvo svjetlo
* **Anatola** ili **Anatolija**, izlazak sunca
* **Muzika**, jutarnji sat glazbe i učenja
* **Gimnastika** ili **Gimnazija**, jutarnji sat vježbe
* **Nimfa**, jutarnji sat kupanja
* **Mesembrija**, podne
* **Sponda**, žrtve nakon ručka
* **Eleta**, molitva, prva od popodnevnih radnih sati
* **Akta** ili **Kiprida**, jelo i užitak
* **Hesperida**, večer
* **Dizida**, zalazak sunca
* **Arkta**, posljednje svjetlo.

## Literatura
* Apolodor: *[[Biblioteka (Apolodor)|Biblioteka]]*
* Heziod: *[[Teogonija]]*
* Homer: *[[Ilijada]]*
* Pauzanije: *[[Opis Grčke]]*
* Ovidije: *[[Metamorfoze]]*

## Vanjske veze

* Hore, boginje godišnjih doba i reda, u klasičnoj literaturi i umjetnosti 
* Hore, boginje danjeg vremena, u klasičnoj literaturi i umjetnosti