Zaključivanje

**Zaključivanje** je oblik mišljenja u kome se dovode u vezu sudovi tako da se iz jednog ili više prethodnih sudova izvede jedan novi sud. Novi izvedeni sud se naziva **zaključak** i to je jedan od osnovnih misaonih oblika. Pored zaključka, u osnovne misaone oblike (logičke forme) se ubrajaju pojam i sud. Međutim, pojmovi i sudovi jesu elementi mišljenja, ali proizvoljno nizanje pojmova ili sudova se ne može nazvati logičkim mišljenjem. Logički ispravno mišljenje pretpostavlja povezivanje sudova, i to takvo povezivanje koje vodi izvesnom novom saznanju, odnosno izvesnoj novoj tvrdnji koja proističe iz onog što se tvrdilo u početku.

Pojmovi i sudovi su sastavni elementi zaključivanja. Sudovi od kojih se u zaključivanju polazi i koji služe kao razlozi zovu se premisama. Rezultat zaključivanja je zaključak.

Primeri zaključivanja:
* Vuna je rđav provodnik toplote. Prema tome, zimi treba nositi vunenu odeću.
* Učenici treće godine su marljivi. Učenik NN je učenik treće godine. Prema tome, učenik NN je marljiv.

Katkad do zaključka se može doći neposredno iz jedne jedine premise, kao u prvom navedenom primeru, i takvo zaključivanje se naziva direktno ili neposredno. Druga osnovna grupa zaključivanja je indirektno ili posredno zaključivanje gde su potrebne bar dve premise da bi se jedni pojmovi povezali s drugim, posredstvom trećih koji u zaključku iščezavaju. U drugom primeru, pojam koji je iščezao je „učenici/učenik treće godine“, jer se pojavljuje u premisama, ali ne i samom zaključku.

## Neposredno zaključivanje
Pod neposrednim zaključivanjem se mogu podrazumevati dve vrlo različite stvari:
* zaključivanje koje se obavlja putem intuicije i
* zaključivanje koje se obavlja logičkim putem u skladu sa izvesnim pravilima.

### Intuicija

Logika se ne može baviti prvom vrstom zaključivanja, zaključivanja putem intuicije. Intuitivno razmišljanje je umnogome alogično, jer nema logičke osnove, a uglavnom se ne obavlja uz kontrolu logičkih pravila i principa. Većina premisa se podrazumeva, nisu jasno formnulisane, a sukcesivne misaone operacije nisu jasno raščlanjene, posebno u složenijim problemima. Pa ipak, intuicija ima veliku ulogu u svakodnevnom životu ili u procesu naučnog istraživanja. Na primer, sposobni matematičar je ponekad u stanju da odmah sagleda rešenje nekog problema, bez pismene postavke problema. Takođe, ukoliko se osoba nađe u novoj sredini, zahvaljujući intuiciji, uglavnom može odmah spoznati kakav je odnos drugih ljudi prema njoj. Prema tome, kod ove vrste zaključivanja se preskaču mnogi koraci i faze kroz koje treba proći u strogo kontrolovanom rezovanju. Time se dobija na brzini i to je njegova velika prednost.

S druge strane, intuitivno saznanje je uvek do izvesne mere problamatično i mora se proveravati logičkim razmišljanjem. Čak vrlo često ima malu ili nikakvu saznajnu vrednost jer nije zasnovano na prethodnom iskustvu, već je vođeno sopstvenim željama, interesima, potrebama ili temperamentom.

Logika se može baviti jedino neposrednim zaključivanjem druge vrste, jer se samo kod njega može imati jasan pregled operacija i odnosa sudova. Osnovna razlika u posrednom i neposrednom zaključivanju je u broju premisa. U posrednom zaključivanju ima veći broj premisa, samim tim i pojmova, a pojedini od njih se ne pojavljuju u zaključku, već je njihova uloga bila posredna, da poveže dva suda koje vode izvesnom novom saznanju. Za razliku od njega, u zaključku nastalom neposrednim zaključivanjem se pojavljuju svi pojmovi kao i u premisi, samo što im se uglavnom menja formulacija, kvalitet spone, obim, ili raspored.

### Zaključivanje po opoziciji

Neposredno zaključivanje po opoziciji se vrši isključivo sa predikativnim sudovima i može dovesti do promene kvaliteta ili kvantiteta suda, odnosno stupnja opštosti ili do toga da tvrdnja može postati negiranje ili obratno. Postoje:
* univerzalno-afirmativni sudovi, na primer *Svi ljudi su dobri.*
* partikularno-afirmativni, na primer *Neki ljudi su dobri.*
* univerzalno-negativni, na primer *Nijedan čovek nije dobar.*
* partikularno-negativni, na primer *Neki ljudi nisu dobri.*

Logički odnosi među tim sudovima mogu biti:
# suprotnost (kontrarnost), npr. 1 i 3
# protivrečnost (kontradiktornost), npr. 1 i 4
# poređenje (sub-alternacija) 1 i 2
# podsuprotnost (sub-kontrarnost) 2 i 4

Odnosi među predikativnim sudovima se mogu vizuelno prikazati pomoću logičkog kvadrata.

## Posredno zaključivanje

Posredno zaključivanje je zaključivanje kod kojeg se u premisama pojavljuju jedan ili više pojmova koji imaju svrhu da povežu pojmove koji se nalaze u zaključku. Postoji tri osnovne kategorije posrednog zaključivanja: zaključivanje po analogiji, zaključivanje po indukciji i zaključivanje po dedukciji.

Osnovna razlika između ova tri zaključivanja je u posredničkoj ulozi, u početnoj osnovi, kao i u problematičnoj vrednosti. Ove osnovne razlike prikazane su sledećom tabelom:

## Reference

## Literatura

* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* ,
* 
* 
* 
* 
* 

## Vanjske veze

* 
* Inference example and definition
*