Onomastika

**Onomastika** (imenoslovlje, grč. *ὄνομα, onoma* = ime) posebna je grana lingvistike koja se bavi proučavanjem osobnih imena (imena i prezimena) i nadimaka, odnosno proučava značenje i povijest imena ljudi (antroponimi) i imena mjesta (toponimi).

Pri svom proučavanju onomastika se koristi etimologijom, dijalektologijom, poviješću, etnologijom, mitologijom.

## Antroponomastika

**Antroponimi** (grč. *ántrophōs*) imena su ljudi.
Proučava ih grana onomastike koja se naziva **antroponomastika**.

### Osobna imena
Osobna imena najstariji su sloj hrvatske antroponimije jer su nekoć ljudi imali samo osobno ime, a to nam potvrđuju i brojni jezični spomenici, primjerice u Bašćanskoj ploči spominju se kralj Zvonimir i opat Držiha, a o prezimenima nema glasa, ona su najmlađi sloj hrvatske onomastike.

Prema porijeklu postoji nekoliko slojeva hrvatskih i pohrvaćenih imena:
* **slavenski sloj**
Imena koja su prisutna i u drugim slavenskim jezicima:
*Vesna, Vesela, Zdeslav...*
* **sloj narodnih imena**
Imena koja su izvorno hrvatska ili su pak prevedenice:
*Hrvoje, Borna, Domagoj, Vjera...*
* **kršćanski sloj**
Imena kršćanskih svetaca i blaženika te biblijskih osoba:
*Marija, Ana, Eva, Josip, Petar, Ivan...*
* **islamski sloj**
Imena koja su se proširila zbog turskih osvajanja:
*Osman, Fatima, Hasan...*
* **sloj posuđenih imena**
Imena koja su se proširila zbog doticaja s drugim kulturama:
*Karlo, Nataša, Vanja...*
* **sloj pomodnih imena**
Imena koja su rezultat društvenih događanja, ideologija i popularnih ljudi:
*Jugoslav, Indira, Elvis, Ines, Nives, Dolores...*
Ta se imena, poput potonja tri, često i ne mogu prilagoditi hrvatskome jezičnom sustavu pa se ne sklanjaju.

### Nadimci
Nadimci su srednje stari sloj hrvatske antroponimije. Služili su kao svojevrsni epiteti osobnim imenima da bi se lakše razlikovale osobe istih imena. Zapravo su nadimci prethodnici prezimena u koja su se često i razvili. Mogli su označavati neku fizičku i psihičku osobinu ili mjesto rođenja ili stanovanja.

### Prezimena
Prezimena su najmlađi sloj hrvatske antroponimije, potječu s prijelaza iz dvanaestog u trinaesto stoljeće. Tridentski sabor donio je odluku o popisivanju pučanstva s imenom i prezimenom u matice.

Hrvatska prezimena potječu od nekoliko različitih izvora:
* **osobna imena**, **matronimi** (prezimena izvedena od imena majke) i **patronimi** (prezimena izvedena od imena oca)
*Anić, Jurić, Stipaničev...*
* **zanimanja**
*Kovač, Klobučar, Lončar, Tkalčić, Stolar...*
* **nadimci**
*Debeljak, Crnić, Obad...*
* **toponimi**
*Horvat, Hercegovac, Posavec, Zagorec...*


Nekoć su prezimena bila latinizirana, primjerice:
*[[Marko Marulić]] > Marcus Marulus, [[Ivan Lučić]] > Iohannes Lucius, [[Janus Pannonius|Ivan Česmički]] > Iannus Pannonius, [[Faust Vrančić]] > Faustus Verantius, [[Ilija Crijević]] > Aelius Cervinus, [[Bartol Kašić]] > Bartholomaeus Cassius*

A također su se za vrijeme hrvatskog narodnog preporoda pohrvaćivala imena i prezimena:
*Ignaz Fuchs > [[Vatroslav Lisinski]], R. Flieder > R. Jorgovanić, F. Wiesner > [[Ferdo Livadić|F. Livadić]], Lj. Farkaš > Lj. Vukotinović, , A. Weber > A. Tkalčević, Jakob Frass > [[Stanko Vraz]], Biaggio Faggioni > [[Vlaho Bukovac]]*

## Toponomastika

**Toponimi** su imena mjesta.
Toponime proučava **toponomastika**.

Toponimi su podijeljeni na ove skupine:
* **ekonimi** ili **ojkonimi**
Imena naseljenih mjesta: *[[Rijeka]], [[Split]], [[Pula]] , [[Zagreb]], [[Zadar]], [[Požega]], Begovo Razdolje...*
* **oronimi**: 
Imena gora i uzvisina: *[[Učka]], [[Biokovo]], [[Velebit]], [[Papuk]], [[Dinara]], [[Medvednica]]...*'
* **hidronimi**
Imena voda - rijeka, potoka, jezera: *[[Cetina]], [[Sava]], [[Jadro]], [[Vrljika]], [[Karasica]], [[Vransko jezero]], [[Tribaljsko jezero]]...*

### Etnici i ktetici
**Etnici** (grč. *ethnikós* = koji pripada narodu) imena su stanovnika naseljena mjesta.
Primjerice: *Zagrepčanka, Splićanin, Osječanka, Požežanin*.

Glavni je kriterij određivanja etnika naziv koji si stanovnici toga mjesta sami nadjenu. Taj se naziv ne mora poklapati s pravilno, hrvatskom tvorbom, ali svejedno ima prvenstvo: *[[Dubrovnik|Dubrovkinja]] (a ne Dubrovčanka), [[Bjelovar]]čanin (a ne Bjelovarac), [[Sveti Petar u Šumi|Šupetranka]] (stanovnica Svetog Petra u Šumi)...*

**Ktetici** (grč. *ktētikós* = posvojni) posvojni su pridjevi izvedeni od imena naseljena mjesta.
Primjerice: riječki, splitski, osječki, požeški.

Ako se izvode od stranih imena, mogu se fonetizirati (pisati po izgovoru), a mogu se pisati etimološki do tvorbenog šava, a zatim se dodaje dometak (sufiks), ali je preporučljivije fonetizirati.
Primjerice: *[[New York|njujorški]], [[Leipzig|lajpciški]], newyorški, leipziški...*

### Egzonimi
**Egzonimi** su pohrvaćeni nazivi za strane toponime, nastala zbog dodira kultura i jezika, razlikuju se od izvornoga naziva, endonima.
Primjerice: *[[Beč]] (Wien), [[Rim]] (Roma), [[Atena]] (Athina), [[Budimpešta]] (Budapest), [[Solun]] (Thessaloniki), [[Prag]] (Praha), [[Pariz]] (Paris)...*

Neki su egzonimi nestali, ali su bili česti u povijesti:
*Dražđani ([[Dresden]]), Jakin ([[Ancona]]), Lipisko ([[Leipzig]]), Turin ([[Torino]]), Monakov ([[Minhen|München]]), Gradac ([[Graz]]), Navijork ([[New York]])*.

Neki su egzonimi specifični za određeno povijesno razdoblje:
*Mleci ([[Venecija]]), Carigrad ([[Istanbul]]), Požun ([[Bratislava]])*.

U egzonime ulaze i kroatizirani nazivi država:
*[[Mađarska]], [[Ujedinjeno Kraljevstvo|Velika Britanija]], [[Nemačka|Njemačka]], [[Češka Republika|Češka]]...*

## Poveznice
* Toponimi
* Egzonimi
* Endonimi
* Eponimi

## Vanjske veze
* Institut za hrvatski jezik i jezikoslovlje
* Ilirska onomastika
* Imena i porijekla