open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Lech Kaczyński

**Lech Kaczyński** (18.9. 1949. - 10.4. 2010) je poljski političar, poznat kao osnivač i vođa desničarske stranke Pravo i pravda (*PiS*) te gradonačelnik Varšave.

Kao dijete je zajedno sa svojim bratom-blizancem Jaroslawom stekao veliku popularnost kao filmski glumac. Kasnije se pridružio pokretu Solidarnost i bio blizak suradnik Lecha Walese.

Stranku PiS je osnovao zajedno s bratom, a godine 2002. je izabran za gradonačelnika Varšave. Poznat je po konzervativnim društvenim stavovima, pogotovo kada su u pitanju prava homoseksualaca. Kao gradonačelnik je dva puta zabranio paradu homoseksualaca, što je dovelo do uličnih sukoba između zagovornika i protivnika pokreta za prava homoseksualaca.

Godine 2005. je kandidiran za predsjednika Poljske. 9.10. je u prvom krugu izbora dobio oko 33 % glasova te se tako izborio za drugi krug u kome je 23.10. pobijedio Donalda Tuska. 

Godine 2006. njegov brat Jaroslaw je postao poljski premijer, te je tako Poljska postala jedina država na svijetu u kojoj su funkciju šefa države i šefa vlade činili braća blizanci.

10.4. 2010. se avion s Lechom Kaczynskim, njegovom suprugom i vodećim poljskim funkcionarima srušio kraj Smolenska u Rusiji. Prema izjavama lokalnih vlasti u padu nije bilo preživjelih.

## Izvori

## Vanjske veze

* / Službena stranica 
*  http://www.polskieradio.pl/jedynka/news.aspx?iID=7265 
*  Strong and Moral State: Lech Kaczynski Speaks on His Presidential Plans
* Lech Kaczynski – The Head of the Capital Ready to Head the State
*  *[[The Times]]*: New Polish leader finds demons lurking at home and abroad 
*  *[[The Economist]]*: Twins together, Poles apart
*  *[[Jewish Currents (magazine)|Jewish Currents]]*: The Return of the Radical Right in Poland 
*  Fundacja Batorego: Wykład Lecha Kaczyńskiego , 19 September 2005
*  *[[Wprost]]*: Sylwetka
*  BBC profile: http://news.bbc.co.uk/2/hi/europe/country_profiles/1054681.stm
*  *[[The Guardian]]*: Polish leader's anti-gay stance threatens EU voting rights - 25 October 2005
*  *WP.pl*:About Independence
*  Kaczynski Brothers: Movie Stars That Turned Politicians
*  President to Welcome Polish President Lech Kaczynski to the White House
*  IISS by H.E. Lech Kaczyński, President of the Republic of Poland
* GW:Kaczyński prezydentem
*  US Congartulation 
* With USA Vc-president
* The Polish President Lech Kaczyński visited the United States (8-11 February 2006). 
* Visit in Ukraina
* Raport ws. żołnierzy WSI będzie jawny  - Wojskowe Służby Informacyjne
*  Lithuanian president in Warsaw 
*  Poland supports Turkish EU entry 
*  Poland hopes for complete pullout from Iraq by end 2007
Litij

**Litij** ili **Litijum** (grč. *lithos*, *kamen*), oznaka **Li**, najlakši od svih poznatih metala, redni broj 3 u periodnom sustavu elemenata, atomske težine 6,94, specifične težine 0,534 (pri 20 stupnjeva Celzija), predstavlja smjesu dva izotopa: 
* Li-7(92,6%) i
* Li-6(7,4%)

## Historija
Otkrio ga je Johann A. Arfvedson 1817. godine. Za razliku od ostalih alkalnih metala, litij se u prirodi nalazi u obliku silikata. Najveća ležišta rude litija su u Čile, Kanadi, Francuskoj, Njemačkoj i SAD.

## Svojstva

Litij se dobija elektrolizom otopljenog litij-klorida. U čistom stanju i u odsustvu zraka, ima srebrnastometalni sjaj, topi se na 186 stupnjeva Celzija a ključa na 1336 stupnjeva(plus/minus 5 stupnjeva). U dodiru sa zrakom je postojaniji od ostalih alkalnih metala i prevlači se litij-nitridom. S kiselinama gradi jednovalentne soli. Litij-hidrid nastaje izravno iz elemenata, a litij-oksid sagorjevanjem metala u struji čistog kisika. Litijhidroksid je sličan alkalnim hidroksidima, samo je otopina slabija i teže se otapa u vodi. Litijklorid kristalizira s dvije molekule vode i otapa se u alkoholu, acetonu, piridinu i drugim organskim otapalima.

## Izotopi
* Li-7
* Li-6

## Upotreba
Litij se upotrebljava elementaran ili kao sol u organskim sintezama, metalurgiji i analitičkoj kemiji, mazivima i za suhe baterije koje rade na vrlo niskim temperaturama, a njegovi izotopi **Li-6** i **Li-7** upotrebljavaju se za proizvodnju litijeve bombe(termonuklearna bomba). Malim dodatkom litija se poboljšavaju mehaničke osobine aluminija i korozijska postojanost magnezija. Legura litija i magnezija sa malo srebra ima manju specifičnu težinu od vode, a veliku čvrstoću i antikorozijsku postojanost.

## Vanjske veze

* Litij - KTF Split
Cink

**Cink** (**Zn**, latinski - *zincum*)je metal IIB grupe
Ima 23 izotopa čije se atomske mase nalaze između 57-78, od kojih su postojani 64, 66, 67, 68 i 70

Otkriven je u Indiji ili Kini pre 1500. pne. U Evropu je donesen tek u XVII vijeku.

## Zastupljenost
Zastupljen je u zemljinoj kori u količini od 75 ppm u obliku minerala - uglavnom ZnS, ZnO i smitsonita.
Namirnice koje su bogate cinkom su: ostrige, posno meso i ribe. Takođe ga ima i u zrnastom hljebu

## Fizičke i hemijske osobine
Metalni cink je blještavobjel, krh metal. Na vazduhu podliježe oksidaciji slično aluminijumu, ali ga sloj oksida štiti od dalje korozije. Cink je vrlo reaktivan kako u kiseloj, tako i u baznoj sredini.
...

## Jedinjenja
Najpoznatije jedinjenje cinka je njegov oksid ZnO, koji se koristi kao dodatak za boje i lakove

## Primjena
Najvažnija primjena cinka je prevlačenje lima u cilju zaštite od korozije. Cink je takođe sastojak mnogih legura, posebno bronze i mesinga. Cink se takođe koristi i za električne peći.

## Biološki značaj
Cink je jedan od mikroelemenata i nalazi se u mnogim enzimima. Između ostalog ima udjela i u: mineralizaciji kostiju, sintezi bjelančevina, zarastanju rana, utiče na rad imunološkog sistema, pravilnu raspodjelu insulina i štednju holesterola i vitamina A. Ima udjela i u regulaciji krvnog pritiska i srčanog ritma.

Dnevno ga je potrebno unositi u količini od minimum 5 miligrama, a preporučuje se oko 15-20 miligrama.

Nedostatak cinka uzrokuje: malokrvnost, usporavanje tempa rasta, sporo zarastanje rana, zapaljenja kože ... Nedostatak cinka kod djece izaziva niži rast i lošije umno razviće.

Cink deluje kao lijek za bolesti želudca, reumatizam, kožne bolesti ... 

Sistematsko uzimanje nekih lijekova, i piće alkohola utiče na smanjenje količine cinka u čovjekovom organizmu.

Soli cink(II) izazivaju rak ukoliko se unose u velikim količinama.
Neon

**Neon** (**Ne**, latinski - *neon*) јe plemeniti gas. On se nalazi u gornjim sloјevima Zemlje u količini od 5 × 10-7%. Neon ne ulazi u hemiјske reakciјe. Stabilni izotopi su mu: 20Ne, 21Ne i 22Ne

Neon nema nikakav biološki značaј . Ovaј element јe otkriven od strane Wiliama Ramsaya i Morrisa W. Traversa 1898 godine. Ime elementa potiče od grčke reči neos.
Neon јe gas bez ukusa i mirisa.

Koristi se za punjenje neonki.
Kremen

**Kremen** je tvrda, sedimentna kriptokristalna silikatna stijena staklenog izgleda. Stijena je obično tamnosive, plave, crne ili tamnosmeđe boje. Najčešće se pronalazi kao zrnca i masa u kredi i vapnencu.

Kao vrsta rožnjaka, ovaj materijal je bio jedna od najčešćih materijala za izradu kamenog oruđa za vrijeme kamenog doba, zato jer se razbija u tanke, oštre komade kada ga udari neki drugi tvrdi objekt (poput kamenog čekića). Bio je ključan mineralni resurs za izadu vatre, kao i kremenih upaljača u ranom vatrenom oružju, sve do kraja 18. vijeka. Također se često koristio od 13. vijeka kao materijal za gradnju kamenih zidova, pogotovo u Engleskoj.

U Evropi, neka od najboljih kremenih oruđa su došla Belgije (Obourg, rudbika kremena u Spiennesu), stijena na obalama La Manchea, Pariškog bazena, Senonijanskih depozita na Rügenu i Jurskih depozita u Krakowskoj oblasti Poljske. Prvi tragovi iskopavanja kremena se mogu datirati u Paleolitu, ali je ono postalo raširenije u Neolitu (Michelsbergska kultura, Funnelbeaker kultura).

## Povezano
* Rožnjak
* Obsidijan
* Spisak minerala
* Kremenjače

## Vanjske veze

* Flint vs Chert Authentic Artefacts Collectors Assn. 
* General quartz & silica ref.
* Flintsource.net European Artefacts - detailed site
Vapnenac

**Vapnenac**, **vapnenjak** ili **krečnjak** je taložna stijena sastavljena uglavnom od minerala kalcita; osim toga sadržava i male količine drugih minerala: gline, sporogelita, dijaspora, hidrargilita, limonita, hematita, kremena, cirkona, turmanlina i granita. Nastao je taloženjem vapnenih kućica i skeleta izumrlih morskih životinja, a donekle i bilja.

## Sastav
Krečnjaci mogu nastati na više načina: 
* kao hemijski sedimenti, 
* kao organogeni sedimenti, kada nastaju uz aktivno učešće živih organizama i najzad, 
* kao rezultat mehaničkog raspadanja i pretaložavanja ranije stvorenih krečnjaka.
Kao hemijski talozi stvaraju se i litografski škriljci (kriptokristalasti jasno uslojeni krečnjaci), krečnjaci sonih ležišta i uz manje ili veće učešće organizama, sprudni alohtoni krečnjaci (direktno izlučivanje karbonata iz morske vode). Organogeni krečnjaci redovno sadrže ostatke fosila u čiju ljušturu je ugrađivan kalcijumkarbonat. Ime dobijaju prema karakterističnom fosilu: cefalopodski, brahiopodski, rudistni, litotamnijski itd.

## Korišćenje
Krečnjak se koristi za proizvodnju kreča koji se koristi kao građevinski materijal.

## Povezano
* Spisak minerala
* Spisak stena

## Literatura

* Đorđević V., Đorđević P., Milovanović D. 1991. *Osnovi petrologije*. Beograd: Nauka
* Taylor, P.D. and Wilson, M.A., 2003. Palaeoecology and evolution of marine hard substrate communities. Earth-Science Reviews 62: 1–103.http://www3.wooster.edu/geology/Taylor%26Wilson2003.pdf 
* Folk RL, (1974) Petrology of Sedimentary Rocks, Hemphill Publishing, Austin, Texas
* Dunham, R.J., 1962, *Classification of carbonate rocks according to depositional textures*, in Ham W.E. (ed.), Classification of carbonate rocks: Am. Assoc. Petroleum Geologists Mem. 1,p.&nbsp;108–121
* Robert S. Boynton-Chemistry and technology of lime and limestone- Wiley (1980) – 578 pages –
Oblak

**Oblak** je vidljiva masa kondenzovanih kapljica vode ili kristala leda, koja se nalazi u atmosferi, iznad površine Zemlje (ili nekog drugog planetarnog tijela).

## Vrste oblaka
Vrste oblaka na latinskom jeziku.

## Pojave
Razlikujemo još i pojave kao što su:
* **sedefasti oblaci** - pokazuju dugine boje i nalaze se na visinama od 22 – 30&nbsp;km
* **noktilucentni oblaci** - svjetleći noćni oblaci, visina 80 – 90&nbsp;km
* **oblaci – vrpce ( contralis)** - uski tanki oblaci koji nastaju kao posljedica zaleđivanja vodene pare iz ispušnih plinova zrakoplova
* **virge (pruge)** – nastaju ljeti, kada kiša ne uspije doći do tla, nego odmah ispari zbog nezasićenosti atmosfere vodenom parom
* **halo** - nastaje kada cirusi koji često poput koprene prekriju nebo i na njima se pojavi se prilično rijetka, a izrazita nebeska pojava, prsten oko Sunca ili Mjeseca. Nastaje zbog loma i refleksije svjetlosti na kristalima leda u visokim slojevitim oblacima. Prsten je najčešće blijed ili slabo obojen. U stara vremena ljudi su ga smatrali lošim nebeskim znakom, koji najavljuje kugu, požare i rat.

## Vanjske veze

* Atlas oblaka
Kiša

**Kiša** (stariji oblik ***dažd***) јe vid atmosferskih padavina, kao što su sneg, grad i rosa. Kiša nastaјe kada se kapi vode padaјu na površinu Zemlje iz oblaka.

Kiša ima veliku ulogu u hidrološkom krugu u kome vlaga iz okeana isparava, kondenzuјe se u oblacima, pada nazad na Zemlju i vraća se u okean putem reka i potoka da bi započela novi ciklus.

Oblik kišnih kapi se naјčešće opisuјe kao "oblik suze". okrugao na dnu i zakrivljen ka vrhu, ali ovaј opis јe netačan (samo kapi vode kapane iz određenih izvora su "oblika suze" u momentu formiranja). Manje kapi kiše su sferičnog oblika. Veće kapi su spljoštene (oblika pljeskavice). Veoma velike kapi su oblika padobrana. U prosјeku, kap kiše јe 1–2&nbsp;mm u prečniku. Naјveće zabeležene kapi kiše su uočene nad Brazilom i Maršalovim ostrvima 2004. – neke od njih velike 1&nbsp;cm.

U nekim kulturama su razviјene sprave za borbu protiv kiše kao što јe kišobran ili kabanica. U tropskim kraјevima ljudi ne vole da izlaze iz kuća tokom kišnih padavina, јer јe kiša naјčešće povezana sa oluјom.

Generalno, kiša јe nešto ispod pH 6, zbog apsorpciјe atmosferskog ugljen dioksida, koјi se u kapi pretvara u manje količine ugljenične kiseline. U pustinjskim predelima, prašina u vazduhu sadrži dovoljno kalciјum karbonata da parira prirodnoј kiselosti padavina, tako da kiša može biti neutralna ili čak i alkalna. Kiša ispod pH 5,6 se smatra kiselom kišom.

## Povezano
* Ledena kiša
Snijeg

**Snijeg** (ijek.) ili **sneg** (ek.), oborina u krutom stanju. Nastaje sublimacijom vodene pare u obliku razgranjenih heksagonalnih kristala i zvjezdica, koji su često pomiješani s jednostavnim ledenim kristalima.

U meteorologiji se smatra snježnim onaj dan kada je bar polovica vidljivog tla pokrivena snježnim pokrovom. Snijeg je loš vodič topline; između pojedinih kristala snijega ima zraka koji štiti tlo od prejakog pothlađivanja, a zimske usjeve od smrzavanja.

## Opis
Tijekom padanja iz oblaka prema tlu, kristalići se međusobno sudaraju, spajaju, razbijaju, djelomično tope ili spajaju s kišnim kapima pa to sve utječe na konačan oblik snježne pahuljice. Iz tog razloga je snijeg koji pada najčešće nepravilnog oblika. Između kristala i pahuljica nalaze se praznine ispunjene zrakom. Kad snijeg padne na tlo, zrak ostaje zarobljen između kristala. Zvuk ovisi o temperaturi, ali i o strukturi snijega. Tada dolazi do loma ledenih kristala kroz koje onda izlazi zrak.

Većina pahuljica ima promjer oko 1&nbsp;cm. No, pod određenim okolnostima mogu nastati i pahulje veće od 5&nbsp;cm u promjeru. Za to su potrebne temperature zraka oko nule, lagani vjetar i nestabilna atmosfera uz usmjereno strujanje tekućina i plinova.

### Pojava
Snježne padaline ovise od doba godine i lokacije, koja uključuje geografsku širinu, nadmorsku visinu i druge faktore koji općenito utječu na vremenske prilike.

Neke planine, od kojih i neke blizu ekvatora, imaju stalni snježni pokrivač na vrhu. Obrnuto, mnogi dijelovi Arktika i Antarktika imaju malu količinu snježnih padalina, uprkos velikoj hladnoći.

## Rekreacija
Vrste rekreacije za koje je neophodan snijeg:

* mnogi zimski sportovi poput skijanja, sankanja i drugih sportova 
* pravljenje snjegovića ili kula od snijega 
* grudvanje
  
Na mjestima gdje je dovoljno hladno, ali nema padalina, moguće je koristiti snježne topove za dovoljnu količinu snijega za zimske sportove.

Snijeg kompresiran u blokove se u nekim dijelovima svijeta koristi kao materijal za gradnju objekata, npr. iglu (snježne kuće).

## Vanjske veze

* Snowpack energy and mass balance  
* United Nations Environment Programme: Global Outlook for Ice and Snow 
* Snow at above freezing temperatures
El Niño

**El Niño** predstavlja nazive za snažne temperaturne fluktuacije na površini Istočnog Pacifika, koje imaju uticaj na vremenske prilike u mnogim državama oko Pacifika. O njegovim uzrocima, odnosno mehanizmu pomoću kojeg djeluje na vremenske prilike ne postoji naučni konsenzus. Po dosadašnjim istraživanjima, El Niño najvjerojatnije postoji od završetka posljednjeg ledenog doba.

Sam naziv El Nino u španskom jeziku znači mali dječak i odnosi se na malog Isusa, jer se njegovi efekti najviše osjećaju oko Božića. La Niña znači mala djevojčica.

## Opis fenomena
Voda oko Indonezije je uobičajeno toplija nego kod Perua, a postoje i odgovarajauće razlike u zračnom pritisku iznad tih prostora. Tačnije, iznad južnoameričke obale pritisak je veći nego iznad Indonezije. Posljedično, vjetrovi koji pretežno pušu u ekvatorskom prostoru imaju relativno stalan smjer (od istoka prema zapadu). Kada dođe do obrtanja vjetrova, topla voda se premješta prema obali Perua što kao posljedicu ima kiše. Sa druge strane, za vrijeme jakih El Niña monsuni u Indiji izostaju usred preljeva hladne vode i zbog toga nastaju suše. El Niñov uticaj na klimu Evrope je relativno mali.

Nasuprot El Niñu, postoji i La Niña, koja je, zapravo, jako *normalno stanje*. Za vrijeme La Niñe, voda oko Indonezije je toplija nego uobičajeno što izaziva jače oluje i poplave dok u drugim dijelovima svijeta izaziva suše. 

El Niño ima uticaj na klimu gotovo svih dijelova svijeta. On je s početka osamdesetih godina 20. vijeka prvi put skrenuo pažnju šire javnosti usred velikog broja smrti. Naziv „El Niño“ je prvi put upotrebljen u naučnoj javnosti 1892. godine, kada je kapetan Camilo Carilona na kongresu geografskog društva u Limi donio izvještaj da toplu struju ribari i moreplovci oko Perua zovu „El Niño“.

### Uporaba pojma
Za vrijeme gotovo cijelog 20. vijeka se smatralo da je El Niño lokalni fenomen i do 1982/83. godine nije bilo znatnog interesa naučne zajednice. El Niño se pojavljuje u periodima od dvije do sedam godina bar posljednjih tristo godina; većinom su u pitanju fenomeni slabijeg intenziteta.
Državna himna

**Himna** (grč. pjesma, hvalospjev) je reprezentativna pjesma, najčešće države, koja se pjeva ili svira u svečanim i zvaničnim prilikama.

Himna je najstarija pjesnička vrsta koju susrećemo djelomično već kod Egipćana, Babilonaca i Asiraca. Kod Grka svaka pjesma do 6. vijeka pne. naziva himnom, a kasnije su to samo pjesme koje su posvjećene bogovima i herojima. U Rimskom imperiju himnama je uveličavan kult careva.

U srednjem vijeku himne su bile crkvene pjesme, a u renesansi se himnama opisuju ljepote prirode. Kasnije, sa stvaranjem prvih nacija nastaju nacionalne i rodoljubive himne, a pojavom društvenih klasa i borbene. Od tih je najpoznatija francuska Marseljeza (La Marseillaise) i Internacionala kao koračnica radničke klase.

U 19. vijeku se uvode posvuda državne himne, kao himne vladaru u monarhijama.
Vrsta

**Vrsta** (lat. *species*) je u biologiji osnovna jedinica biološke raznovrsnosti. U naučnoj klasifikaciji, vrsti se daje dvojno latinsko ime: rod (*genus*) se stavlja prvi, nakon čega slijedi poseban epitet. Na primjer, ljudi pripadaju rodu *homo* i vrsti *homo sapiens*; prema tome, ime vrste je sasvim binomijalno, tj. dvoimeno, dakle ono se ne sastoji samo od drugog izraza (posebnog epiteta). Dvoimeni (binomijalni), kao i većinu drugih čisto formalnih aspekata bioloških kodova nomenklature, formalizovao je tokom 1700-ih Carolus Linnaeus, tako da se oni sada zovu "Linnaeusov sistem". U to vrijeme, za vrste se smatralo da predstavljaju nezavisne stvaralačke činove Boga, pa su prema tome uzimane kao objektivno stvarne i nepromjenljive.

Nakon pojavljivanja teorije evolucije, poimanje vrsta je prošlo kroz ogromne promjene u biologiji, mada je saglasnost o definiciji riječi tek trebalo donijeti. Najcitiraniju definiciju "vrste" prvi put je skovao Ernst Mayr. Prema toj definiciji, nazvanoj pojam bioloških vrsta ili pojam izolacije vrsta, vrste su "skupine stvarnih ili mogućih prirodnih razmnožavanja unutar populacija koje su reproduktivno izolovane od drugih takvih skupina". Međutim, mnogi drugi pojmovi vrsta su također korišteni.

Uobičajena definicija određuje vrstu kao "grupu prirodnih populacija rasplodno izoliranih od drugih grupa". Rasplodna izoliranost znači da jedinke tih populacija iz nekog razloga međusobno spolno ne razmnožavaju, odnosno da njihovo eventualno potomstvo nije plodno. Iz tog razloga ne postoji značajan prijenos gena iz jedne populacije u drugu, pa se populacije vremenom genetski i morfološki udaljuju. Primjerice, konj (*Equus caballus*) i magarica (*Equus asinus*) su genetski dovoljno bliski da mogu stvoriti zajedničkog potomstvo, ali to potomstvo redovito nije plodno, zbog čega se konj i magarac smatraju odvojenim vrstama.

Naučno ime vrste poželjno je staviti u kurzivu.

## Vanjske veze
;Ostali projekti
Debelo crijevo

**Debelo crevo** (lat. *intestinum crassum*) je završni deo digestivnog trakta koji se nastavlja na tanko crevo (lat. *intestinum tenue*). Dužine je oko 2 metra i ima promenljiv dijametar (na početku 8–10&nbsp;cm, a u nishodnom delu 3–4&nbsp;cm). Debelo crevo počinje u desnoj bedrenoj jami i pruža se od ileocekalnog otvora do čmarnog otvora ili anusa.
 
Debelo crevo prihvata iz tankog creva sadržaj iz koga apsorbuje vodu i soli. Osim toga, ono prikuplja nesvarene ostatake koje u procesima vrenja i truljenja pretvara u izmet (feces). U njemu se takođe nalazi mnoštvo bakterija koje imaju sposobnost sinteze vitamina koje organizam apsorbuje.

## Građa
Debelo crevo sastoji se od tri dela:

* slepog creva (lat. *cecum*), 
* kolona (lat. *colon*) i
* zadnjeg ili čmarnog creva (lat. *rectum*).

Ovaj deo digestivnog trakta počinje od ileocekalnog otvora, na kome se nalazi zalistak koji sprečava vraćanje sadržaja iz debelog u tanko crevo. Slepo crevo je slepo zatvoreno na svom donjem delu i odatle potiče njegov naziv. Od njega se naniže spušta crvuljak (lat. *appendix vermiformis*), koji se u narodu često pogrešno naziva *slepim crevom*. Ovaj organ je veoma varijabilan u pogledu morfologije i odnosa tako da njegova dužina varira od 2 do 25 centimetara, a promer između 5 i 8 milimetara. Od desne bedrene jame, u kojoj je smešteno slepo crevo, pruža se naviše ushodni deo debelog creva (lat. *colon ascendens*). Na donjoj strani jetre crevo skreće ulevo i do levog hipohondrijačnog predela se pruža njegov poprečni deo (lat. *colon transversum*). Odatle se spušta nishodni deo debelog creva (lat. *colon descendens*) sve do leve bedrene jame. Od njega polazi sigmoidni deo (lat. *colon sigmoideum*) koji se u predelu 3. sakralnog kičmenog pršljena nastavlja u čmarno crevo.

Debelo crevo krvlju snabdevaju sledeće arterije: arteria colica media, arteria colica dextra, arteria ileocolica, a colica sinistra i arteriae sigmoideae. Vene koje polaze od creva su pritoke gornje i donje mezenterične vene. Živci za debelo crevo potiču iz vegetativnog celijačnog spleta.

## Reference

## Literatura
* 

## Vanjske veze
Cirkulatorni sistem

**Cirkulatorni** ili **kardiovaskularni sistem** je sistem organa koji služi za cirkuliranje krvi kod većine životinja.

## Tipovi cirkulatornih sistema
### Otvoreni
Otvoreni cirkulatorni sistem jednostavnije je građen od zatvorenog i u pravilu je prisutan kod beskičmenjaka. Kod njih tjelesna tečnost jednim dijelom cirkulira kroz za to predviđene sudove, a dijelom izlazi iz njih i cirkulira kroz tjelesne šupljine, koje se nazivaju lakune. Tako tjelesna tečnost dolazi u kontakt sa ćelijama, opet ulazi u krvne sudove i tako protiče kroz organizam. Kod tih organizama zastupljena je hemolimfa, koja obavlja iste funkcije kao i limfa kod kičmenjaka.

Kod životinja sa otvorenim cirkulatornim sistemom prisutan je jedan krvni sud (obično leđni), koji ima sposobnost grčenja i opuštanja. To znači da on ima ulogu potiskivanja tjelesne tečnosti, tj. obavlja ulogu srca kod kičmenjaka. Međutim, po građi nije ni približno tako složen.

### Zatvoreni
Zatvoreni cirkulatorni sistem karakterizira kretanje tjelesne tečnosti kroz zatvoreni sistem kanala. Sastoji se od jako razvijenog pulzatornog organa (srca) i krvnih sudova. Zastupljen je kod nekih viših crva i svih svitkovaca (hordata). Najsloženiji je kod ptica i sisara. Kroz krvne sudove cirkulira krv, ali povremeno i limfa.

## Povezano
Cirkulatorni sistem čovjeka
Integumentarni sistem

U zootomiji **integumentarni sistem** predstavlja naziv za ono što je često najveći sistem organa životinje koji se sastoji od kože, dlake, perja, ljusaka, noktiju, kožnih žlijezda i njihovih proizvoda (slina, sluz). Njegov je zadatak da odvoji i zaštiti životinju od njene neposredne okoline.
Pluća

**Pluća** predstavljaju najvažniji organ za disanje kod kičmenjaka koji udišu vazduh. Glavna funkcija im je prebaciti kiseonik iz atmosfere u krvotok, te ugljen-dioksid iz krvotoka u atmosferu. 

## Ljudska pluća
Pluća su sastavljena od lijevog i desnog plućnog krila, a štiti ih grudni koš sastavljen od rebara i međurebarnih mišića. Sa donje strane grudna šupljina odvojena je od trbušne dijafragmom. Svako plućno krilo obavijeno je plućnom maramicom (*pleura*), koja se sastoji od vanjskog i unutrašnjeg lista. Između njih nalazi se tanak sloj pleuralne tečnosti. Alveole (plućni mjehurići) funkcionalno su najbitniji dio pluća. One su obavijene jednoslojnim epitelom i prožete su mrežom kapilara.

## Disajni pokreti
Funkcionisanje pluća zasniva se na disajnim pokretima: udisanju (*inspirium*) i izdisanju (*expirium*). U disajnim pokretima sudjeluju dijafragma, međurebarni mišići i ostali mišići grudnog koša.

Pri udisanju dijafragma se steže i spušta prema dolje, međurebarni mišići podižu rebra prema gore, a grudnu kost prema naprijed, te se na taj način povećava zapremina grudnog koša. Širenjem grudnog koša postiže se i širenje pluća jer su ona elastična. Pritisak u plućima se smanjuje i vazduh disajnim putevima dospijeva u alveole. 

Izdisanje je pasivan proces gdje se grudni koš vraća u normalnu poziciju opuštanjem dijafragme. 

Broj disajnih pokreta kod čovjeka iznosi 16-18 u minuti, a mijenja se zavisno od aktivnosti, zdravstvenog stanja i sl. Za vrijeme normalnog disanja čovjek udahne oko 0,5 l vazduha, a pri napornim fizičkim aktivnostima može iznositi i 3,5 l. 

## Razmena gasova

### Razmjena gasova između krvi i vanjske sredine
Razmena gasova između krvi i vanjske sredine vrši se u alveolama po zakonima difuzije. Faktor koji pokreće taj proces je razlika parcijalnog pritiska gasova u krvi i u alveoli. Parcijalni pritisak kisika je veći u alveolama nego u krvi, pa on prelazi iz njih u krv. Sa druge strane, ugljen-dioksida ima više u krvi pa on prelazi iz nje u alveolu. Kisik koji se vezao za krv čini oksihemoglobin, koji se dalje transportuje po cijelom tijelu. Ugljen-dioksid u alveolama izdisanjem se izbacuje iz tijela.
 
### Razmena gasova između krvi i tkiva
Kisik se u krvi do tkiva samo u vrlo malim količinama prenosi u vidu gasa (oko 3%), a najviše u vidu oksihemoglobina. Budući da ćelije tkiva troše kisik za razne metaboličke funkcije, u njima se nakuplja ugljen-dioksid. Tako imamo jednu sredinu bogatu kisikom i drugu bogatu ugljen-dioksidom. Na tom nivou razmjena gasova vrši se na isti način kao u alveolama, samo obrnuto. Budući da oksihemoglobin nije vrlo stabilan, kisik se izdvaja i difuzijom prelazi u tkivo na osnovu razlike u parcijalnom pritisku. Ugljen-dioksid prelazi u krv i do pluća se transportuje u vidu karbamino i bikarbonatnih spojeva. 

## Povezano
* Respiratorni sistem
Libanon

**Libanon** ili **Liban**, službeno **Libanonska Republika** ili **Libanska Republika**, je država u jugozapadnoj Aziji na Bliskom istoku. Nalazi se na obali istočnog Sredozemlja, a graniči na sjeveru i istoku sa Sirijom, te na jugu s Izraelom.

### Geografija
Zemlja se sastoji od nekoliko regija koje se pružaju paralelno s obalom: uska obalna ravnica koja se proširuje oko gradova Tripolija, Beiruta i Tira (Sura), zatim planinski lanac Libanon po kojem je zemlja dobila ime (najviša točka Qurnat as-Sawda' 3.088 m), dolina Bekaa, te gorje Anti-Libanon koje čini granicu sa Sirijom.

### Historija
Od početka 15. vijeka do kraja prvog svjetskog rata Libanon je bio dio Osmanskog Carstva. Pod pritiskom zapadnih zemalja Porta je u drugoj polovici 19. vijeka dala autonomiju Libanonu u kojem je tada većinu činilo kršćansko maronitsko stanovništvo. Nakon raspada Carstva Liga naroda dodijelila je Libanon Francuskoj kao mandatno područje. Današnje političko uređenje države i kvote pojedinih religijsko-etničkih skupina u vlasti potječu iz tog doba i pokušaj su smanjenja tenzija među narodima i vjerama u zemlji.

Nakon drugog svjetskog rata Libanon je postao neovisna republika. U 1960-ima doživio je ekonomsku ekspanziju sa snažnim financijskim sektorom i turizmom usredotočenim u Beirutu. Osjetljiva međunacionalna ravnoteža narušena je u 70-ima nakon što je Palestinska oslobodilačka organizacija (PLO) premjestila svoj štab u Libanon. Od 1975. do 1990. trajao je građanski rat u kojem su sudjelovale islamske i kršćanske frakcije (najznačajnije su bile kršćanska Falanga, te arapski PLO i Hezbolah) povremeno potpomognute susjedima Sirijom i Izraelom.

Početkom 90-ih uspostavljena je djelomična politička stabilnost, ali sirijske vojne snage su sve do godine 2005. bile stacionirane na libanonskom teritoriju i Sirija imala velik utjecaj u političkom životu zemlje. Do povlačenja Sirije iz Libanona je došlo nakon serije demonstracija i međunarodnog pritiska izazvanim atentatom na popularnog antisirijskog političara Rafika Haririja.

### Stanovništvo
Libanon je etnički i vjerski heterogen. Pitanje udjela pojedinih vjera i naroda u ukupnom stanovništvu politički je osjetljivo pa službenih popisa stanovništva nije bilo od 1932. Većinu čine Arapi muslimani60% a među kršćanima najznačajniji su Maroniti25%, povezani s Katoličkom crkvom, ali s vlastitim patrijarhom i liturgijom. Brojni su i Druzi čija je religija bliska Islamu i koji sebe smatraju Arapima.

U posljednjih pola stoljeća velik broj Libanonaca emigrirao je u zemlje Zapada.

### Ekonomija
Uslužni sektor (financije i turizam) tradicionalno igra najveću ulogu u libanonskom gospodarstvu. Zemlja vodi politiku gospodarskog otvaranja prema inozemstvu, ali opterećuju je proračunski manjkovi, visoki vanjski dug i nezaposlenost. BDP je u 2003. bio 4.800 USD po stanovniku mjereno PPP-om.
## Gradovi
Popis gradova u Libanonu

## Vanjske veze
Liberija

**Liberija** je država u zapadnoj Africi na obali Atlantskog oceana. Graniči na sjeverozapadu sa Sijerom Leone, na sjeveroistoku s Gvinejom te na istoku s Bjelokosnom Obalom.

Liberiju je početkom 19. vijeka osnovalo Američko društvo za kolonizaciju s ciljem preseljenja oslobođenih crnih robova iz SAD-a natrag na afrički kontinent. Godine 1847. postala je nezavisna, a tijekom devetnaestog stoljeća u nju je preseljeno oko 13.000 bivših robova. Doseljenici su ostali odvojeni od većinskog domaćeg stanovništva, zadržavši vlast i privilegiran položaj u zemlji. Njihova vladavina okončana je 1980. državnim udarom kojim je započelo razdoblje nestabilnosti u političkom životu zbog sukoba većih etničkih skupina za dominaciju. Poslije kraja hladnog rata 1989. Liberija je potonula u građanski rat nekoliko pobunjeničkih grupa koji je s prekidom od 1997. do 1999. trajao sve do 2003.

Ekonomija se tek treba oporaviti od šteta koje su mu nanesene u građanskom ratu, osobito razaranjem osnovne infrastrukture. Glavni izvozni proizvodi bili su guma, drvo i željezna ruda. BDP za 2004. procijenjen je na 900 USD po stanovniku, mjereno po PPP-u.

## Gradovi
* Popis gradova u Liberiji
Somatosenzorni sistem

**Somatosenzorni sistem** je senzorni sistem za somatske osjećaje.

Somatski osjećaji se sastoje od raznih čulnih receptora koji izazivaju osjećaje kao što su dodir ili pritisak, temperatura (topla ili hladna), bol (uključujući svrbež i golicanje) i osjete vezane uz pokret mišića i zglobova, uključujući stav, pokret i izraze lica (koji se zajedno zovu propriocepcija).
Olfaktorni sistem

**Olfaktorni sistem** je senzorni sistem koji služi za čulo njuha. Dodatni olfaktorni sistem osjeća feromone. Za olfaktorni sistem se zajedno s gustatorni sistemom često govori da su **kemosenzorni sistemi**, jer oba prenose kemijske signale u percepciju.
Gustatorni sistem

**Gustatorni sistem** je senzorni sistem koji se koristi posebnim nervnim receptorima na gornjoj strani jezika kojima je svrha otkriti okus hrane koja se jede.
Auditorni sistem

**Auditorni sistem** je senzorni sistem koji služi za čulo sluha.

Na svom putu od okoline do mozga, informacija o zvuku je sačuvana i transformira na razne načine. Mijenja oblik dva puta, prvo od zraka u tekućine, potom od tekućine u akcijske potencijale.
Rafik Hariri

**Rafik Bahaa Edine Hariri** (1. 11. 1944. — 14. 2. 2005.) je libanonski poslovni čovjek i političar.

Rođen u Sidonu, u sunitskoj familiji skromnih primanja, Hariri se na bejrutskom univerzitetu školovao za učitelja i godine 1965. otišao u Saudijsku Arabiju raditi za građevinsku kompaniju. Godine 1969. osnovao je vlastitu građevinsku kompanije te se naglo obogatio za vrijeme naftnog buma 1970-ih. Postao je jedan od najbogatijih ljudi na svijetu i dobar dio tog bogatstva je slao kao humanitarnu pomoć svojoj zemlji napaćenoj građanskim ratom. Svojim je novcem također potpomogao i sporazum kojim je 1990. godine završen građanski rat. 

Sve je to godine 1992. pomoglo da postane premijer. Ispočetka vjeran saveznik Sirije, s vremenom se počeo razilaziti s režimom koji je preko vojske i obavještajne službe imao veliki uticaj na libanonsku unutrašnju politiku. Godine 1998. je pod sirijskim pritiskom prvi put podnio ostavku. Godine 2000. ponovno je postao premijer, a krajem 2004. je ponovno podnio ostavku pod sirijskim pritiskom.

14.2. 2005. je zajedno s 20 drugih ljudi poginuo u eksploziji automobila-bombe u Bejrutu. Mnogi su za taj zločin optužili Siriju, te je njegova smrt pokrenula općenarodni pokret s ciljem istjerivanja sirijske vojske iz Libanona.
Ghazi Kanaan

**Ghazi Kanaan** je sirijski ministar unutrašnjih poslova koji je 12. 10. 2005. izvršio samoubojstvo, u jeku istrage o atentatu na libanonskog antisirijskog političara Rafika Haririja, za koji mnogi optužuju Siriju.
Oko

**Oči** su organi koji opažaju svjetlost. Sastoje se od optičkog sustava, živčanih elemenata, te pratećih i potpornih elemenata. Oči u 96 % životinjskih vrsta su složeni optički sustavi, koji se javljaju u deset temeljnih oblika. Takve oči imaju, primjerice, meduze, mekušci, kičmenjaci, kolutićavci i člankonošci.
Najjednostavnije “oči” (u jednostaničnih organizama to su tek organele, “ocellusi”) ne čine ništa drugo već razlikuju svjetlo u okolini od mraka, što im dostaje za usklađivanje jedinke s cirkadijanim ritmovima. 

## Povezano
* Ljudsko oko
Dojka

**Sisa** ili **dojka** (lat. *mamma*) je žlijezda karakteristična za ženski spol, po kojoj je nazvan čitav rod sisavaca, a u kojoj se nalaze mliječne žlijezde koje luče mlijeko u svrhu hranjenja mladunčadi.

Nalazi se na ventralnoj strani grudnog koša na granici kosti i hrskavice četvrtog rebra.
Dojka je genetski apokrina kožna žlijezda.
Dojka ženskog novorođenčeta ne razlikuje se od dojke muškog novorođenčeta. Jedna i druga neposredno nakon rođenja izlučuju sekret pod utjecajem hormona prolaktina.
Do početka puberteta se muške i ženske dojke razvijaju jednako, a onda se muška dojka u pravilu dalje ne razvija, dok se ženska pod utjecajem ženskih spolnih hormona razvija i njezin razvitak završava tek za vrijeme trudnoće i dojenja.

Dojka žene je složena tubuloalveolarna žlijezda, izgrađena od 20 do 25 pojedinačnih žlijezda. Svaka od njih zajedno s vezivnim i masnim tkivom izgrađuje po jedan režanj. Režnjevi su međusobno odijeljeni gušćim vezivnim tkivom, a svakom režnju dojke pripada jedan glavni odvodni kanal (*ductus lactiferus*), koji završava ljevkastim proširenjem na bradavici (*porus lactiferus*).

Dojka spolno zrele žene se ciklički mijenja ovisno o menstrualnom ciklusu.

Bradavica dojke (*mamilla mammae*) i pojas koji je okružuje (*areola mammae*) pokriveni su nježnom i jače pigmentiranom kožom. Epidermis bradavice i areole u žena je jače orožen (kao zaštita kod dojenja).
Vezivno tkivo bradavice sadržava veliki broj krvnih i limfnih žila i glatkih mišićnih stanica, koje su smještene kružno i uzdužno oko odvodnih kanala, a radijarno i transvenzalno na bazi bradavice.
Tijekom trudnoće se znatno povećavaju žljezdani elementi na račun vezivnog tkiva zahvaljujući djelovanju estradiola i progesterona, a promjene su vidljive od drugog mjeseca trudnoće.

Kod ljudi je značaj dojke ili sise prerastao njenu biološku funkciju, tako da su dojke veoma često osnova ženske privlačnosti i ljepote.

## Literatura

* Medicinska enciklopedija, JLZ Zagreb, 1967. g.
Izlučivanje

**Izlučivanje** (*izlučenje* ili *lučenje*) u biologiji označava proces kojem organizam odvaja suvišnu materiju iz svog tijela. Suvišne tvari su nakon toga najčešće izbačene iz tijela putem eliminacije.

Kod sisavaca, na primjer, dva najvažnija procesa izlučenja jesu stvaranje urina u bubrezima, odnosno karbon dioksida u plućima. Urin i karbon dioksid se izbacuju uriniranjem i disanjem. Uz to postoji proces znojenja kojim se iz tijela izbacuje suvišna sol i voda, ali koji također ima svrhu hlađenja organizma...

Izmet nije produkt izlučenja, s obzirom da se ne izdvaja iz krvotoka te nije produkt metaboličkog procesa.

## Reference

## Vanjske veze

* UAlberta.ca, Animation of excretion
* http://www.brianjford.com/wleaf03.htm
Digestija

**digestija** (lat. *digestio*, od *digerere*: raspoređivati, odvajati, razdijeliti), u fiziologiji, proces kojim se hrana u digestivnom sistemu razgrađuje do oblika prikladnoga za apsorpciju u krvne ili limfne žile crijevnih resica; probava, varenje. Zavisno od načina razgradnje hrane, digestija može biti *mehanička* i *kemijska*. S obzirom na mjesto odvijanja, razlikuje se *ekstracelularna* i *intracelularna digestija*. U većine kralježnjaka digestija je složen proces koji se odvija u više organa koji zajedno čine *[[digestivni sistem]]*.

## Povezano

* anaerobna digestija
* digestivni enzimi
* digestivni sistem čovjeka
* digestivni sistem puževa
* erepsin
* gastroezofagealna refluksna bolest
* otkriće i razvoj inhibitora protonske pumpe
Razmnožavanje

**Razmnožavanje** ili **reprodukciјa** јe stvaranje јedne stvari kao kopiјa, plod, ili zamena slične stvari, npr. fotokopiranje i stvaranje duplikata.

Reč se verovatno naјčešće spominje u smislu biološke reprodukciјe i seksa.

* **Seksualna reprodukciјa** јe biološki proces po koјem organizmi stvore potomke s kombinaciјom genetičkog materiјala. Ovi organizmi imaјu dva različita odrasla pola, muško i žensko.
* **Aseksualna reprodukciјa** јe biološki proces po koјem organizam stvori genetički sličnu kopiјu samog sebe bez kombinaciјe genetičkog materiјala sa drugim organizmom. 

Postoјe mnogi načini reprodukciјe koјe upotrebljavaјu razne vrste.

Neke životinje, poput ljudi (seksualno zreli nakon adolescenciјe), imaјu malo potomaka. Druge životinje se reproduktuјu brzo, ali mnogi potomci ne prežive do odraslih doba. Zec (zreo nakon 8 meseci) ima 10-30 potomaka godišnje, Nilski krokodil (15 godina) ima 50, i neke vrste muva (10-14 dana) imaјu 900. Obe strategiјe mogu biti povlašteni evoluciјi: životinje sa malo potomaka mogu provesti vreme odgaјanjem i čuvanjem njih i tako smanjiti potrebu za reprodukciјu. Međutim, životinje sa mnogo potomaka ne trebaјu da odgaјaјu i čuvaјu potomke.

Ove dve strategiјe poznate su kao K-selekciјa (malo potomaka) i R-selekciјa (mnogo potomaka). Koјu strategiјu vrste preferiraјu zavisi od raznih okolnosti.
Hrvoje Petrić

**Hrvoje Petrić** (12. prosinac 1972 Koprivnica), hrvatski historičar.

Urednik časopisa "Ekonomska- i eko-historija", a član je uredništva još nekoliko časopisa. Napisao više knjiga i nekoliko desetaka naučnih i stručnih radova objavljenih u naučnim i stručnim časopisima. Zaposlen je na Filozofskom fakultetu u Zagrebu.
Palme

**Palme (Arecaceae **ili** Palmae)** predstavljaju porodicu monokotiledonih biljaka, kojoj pripada 189 rodova sa oko 2360 vrsta. Žive samoniklo većinom u tropskim i suptropskim krajevima, a u ostalim područjima se uzgajaju kao ukrasne biljke.

Palme su drvolike, često vrlo visoke biljke, koje na vrhu nerazgranatog, stepenastog debla nose čuperastu krošnju, sastavljenu od lepezastih ili perastih listova. Cvetovi su većinom jednopolni, skupljeni su u metličaste cvasti, koje su u početku obavijenim velikim listom (spatha). Listovi su većinom zelene boje, veoma retko u nekoj drugoj boji. Oprašivanje se vrši putem anemofilije ili entomofilije. Plod je kod većine vrsta koštunica.

Većina palmi raste u toplim tropskim i suptropskim područjima na zemlji iako postoje vrste, kao što su *Rapidophillum hystrix* i *Nanorhops ritchiana*, koje rastu u umerenim područjima i mogu izdržati dosta niske temperature u odnosu na ostale palme (*Rapidophyllum hystrix* i do -25&nbsp;°C). Zbog svoje lepote i dekorativnosti palme se često sade kao ukrasno drveće u parkove i vrtove na svim područjima s toplom klimom gde mogu dobro uspevati.

Palma se u dubrovačkom kraju nazivala i **poma**.
## Spisak izabranih rodova
* *[[Areca]]* 
* *[[Bactris]]* 
* *[[Bismarckia]]* 
* *[[Borassus]]* 
* *[[Calamus]]*
* *[[Cocos]]*
* *[[Copernicia]]*
* *[[Elaeis]]* 
* *[[Euterpe]]* 
* *[[Jubaea]]* 
* *[[Metroxylon]]* 
* *[[Phoenix]]*
* *[[Raphia]]* 
* *[[Roystonea]]* 
* *[[Sabal]]* 
* *[[Salacca]]* 
* *[[Trachycarpus]]* 
* *[[Washingtonia]]*

## Literatura

## Vanjske veze

* Otporne palme za Jadran i Panoniju (vrste i uzgoj)
* Palm Trees, Small Palms, Cycads, Bromeliads & Tropical Plants  
* Palmpedia 
* Vodič kroz palme  
* Kew Botanic Garden Palm Genera list  
* Palm and Cycad Societies of Australia (PACSOA) 
* Palm & Cycad Societies of Florida, Inc. (PACSOF)
Cvijet

**Cvijet** (ijek.) ili **cvet** (ek.) (latinski: *flos*), biljni izdanak ili dio izdanka s metamorfoznim listovima koji služe spolnom rasplodu. Cvjetovi su prema vegetativnim dijelovima biljaka redovno jasno omeđeni kao zasebne morfološke cjeline. Ima organe za primamljivanje kukaca, npr. pčela ili muha. 

Buket-izrezane ili ubrane Cvjetnice, lijepo odabrane zajedno, obično za poklon ili za stavljanje u vazu u svrhu ukrašavanja prostora. Ponekad se buketi sastoje od slatkiša, tkanine, perja i drugih ukrasnih materijala. 

## Osnovni dijelovi
* Cvjetište - (lat. *receptaculum*), nosi na sebi ostale dijelove cvijeta, može biti čunjasto prošireno, pločasto prošireno ili vrčasto udubljeno
* Ocvijeće - (lat. *perianthium*), sastoji se od čaške s lapovima i vjenčića s laticama
* Prašnici - (lat. *andreceum*), preobraženi su mikrosporofili, sastoje se od prašničke niti (filamenta), koji na svom vrhu nosi dvije antere ili polenovnice, antere su na filament pričvršćene pomoću veze ili konektiva
* Tučak - (lat. *gyneceum*), može biti samo jedan ili ih ima više, sastavni dijelovi su: plodnica, vrat i njuška tučka

## Spol

Cvijet koji sadrži sve navedene dijelove je dvospolan i ima jasno istaknut vjenčić za primamljivanje kukaca pa se oprašivanje dvospolnih cvjetova vrši pomoću kukaca.

Mnogi cvjetovi kritosjemjenjača, koje su bile u nepovoljnim uvjetima za oprašivanje kukcima, izgubili su vjenčić i postali su jednospolni cvjetovi, što spriječava samooplodnju. Svi cvjetovi golosjemenjača su jednospolni.

## Cvijet kritosjemenjača
Svojim organima za primamljivanje oprašivača aktivno pridonosi uspjehu oplodnje i ne prepušta mikrospore slučaju u procesu oprašivanja. Što više pojedini su se cvjetovi, prilagodili točno određenim vrstama oprašivača i privlače ih bojom, mirisom ili oblikom.

### Cvijet golosjemenjača
Uvijek su jednospolni, pretežno sitni, jednostavno građeni bez ocvijeća. Ženski cvjetovi mnogih četinjača smješteni su u gornjem dijelu krošnje, a muški više u donjem dijelu. Muški cvjetovi su u obliku resa i češera, dok ženski imaju oblik češera.

Rasplodni organi golosjemenjača još ne sudjeluju aktivno u procesu oprašivanja, već mikrospore oslobađaju u slobodnu prirodu pa je pronalaženje i sastajanje mikrospora sa ženskim rasplodnim organima rijetko. Da se taj nedostatak nadoknadi, proizvode se mikrospore u vrlo velikim količinama, što je znatno rasipanje vrlo kvalitetnoga materijala. Zbog toga, rasplodni organi golosjemenjača nisu dostigli organizaciju, koju ima cvijet.

## Reference
Paučnjaci

**Paučnjaci** (latinski *Arachnida*) je životinjski razred člankonožaca među kojima su najpoznatiji predstavnici: pauci, škorpioni i grinje.
Morski pas

**Morski psi** su kralježnjaci iz razreda hrskavičnjača. Dio su nadreda Selachimorpha. Pripadaju i u grupu *elasmobranches*, to jest riba čiji škržni otvori su u obliku proreza te, zajedno sa ražama, drhtuljama, listovima i sličnim životinjama čine podrazred Elasmobranchii.

Morski psi su mesožderi, a hrane se svime što je u blizini. Plivaju brzo, ali, za razliku od većine riba, nemaju riblji mjehur, pa moraju stalno plivati. Karnivorski morski psi uglavnom ne napadaju zubima, no većina morskih pasa tijekom života izgubi mnogo zubiju; neki morski psi tijekom života izgube 30, 000 zubiju.

Veliki su od dvadesetak centimetara (pas pigmej) pa do 18 metara (gorostasna psina), iako postoje i nepotvrđeni izvještaji o gorostasnim psinama dugim čak 21 metar. Razmnožavaju se na tri načina: leženjem jaja (oviparnost), koćenjem živih mladunaca (viviparnost) ili na način da se mladi morski psi razvijaju iz jaja, ali u tijelu majke, tako da se kote razvijeni (ovoviviparnost). Na ovoviparni način također se kote neke raže.

## Izvori
Žaba

**Žabe** ili **bezrepci** pripadaju vodozemcima, a razlikuju se od drugih vodozemaca po tome što nemaju rep. Tijelo im je također drugačije (okruglo, glava naprijed).

Zadnje noge su im znatno duže od prednjih, na kojim se nalazi 4 ili 5 prstiju. Zadnje noge su prilagođene za katapultarni skok. Najveći broj žaba polaže tisuće jaja u vodi, gdje larve zvane punoglavci završe larveni period i metamorfozu. Hrane se mušicama, komarcima itd. Također postoje otrovne žabe koje su "obojene" živim bojama. Otrov može usmrtiti manjeg grabežljivca ako je pojede, a neke žabe sadržavaju toliko otrova da čak mogu usmrtiti čovjeka. Indijanci se služe njihovim otrovom za koplja i strelice.

## Žlijezde

Žlijezde u koži žabe nalaze se u epidermalonom sloju koji se naziva **Usmina**. Usmina je ispunjena vezivnim tkivom, a u njoj se nalaze kromatofori, mišićna vlakna i žlijezde. Dvije vrste žlijezda se nalaze kod "prave žabe" *Rana species*, a to su **sluzne (mukozne) i zrnate žlijezde.**

## Pigment

Pigmentne stanice kod žabe nazivaju se ***Kromatofori***. Oni sadrže razna pigmentna zrnca, različitih boja: žute, crvene, smeđe. Zbog tih raznih boja kromatofori se zajednički nazivaju ***Alanofori***

## Škrge

Nemaju unutarnje ni vanjske škrge. One se nalaze isključivo u postembrionalnom razvoju, u stadiju punoglavca, na vanjskoj strani životinje, kao privjesci, a služe kao opskrba krvlju s kisikom. Krv pritom iz srca ulazi u škrge, koje se sastoje od mnogo krvnih žilica, tu se vrši izmjena plinova te se kisik veže na respiratorne pigmente (hemocijanin) u krvi i tako prenosi tijelom.

## Zanimljivosti
* Najveća vrsta je *Rana Goliath* koja živi u Kamerunu i duga je 35&nbsp;cm.
* Danas je poznato oko 3800 vrsta žaba.
* Zadnje noge zabe golijata dugačke su 60&nbsp;cm!
* Jedini"Muzej žaba" nalazi se u Lokvama-Hrvatska

## Galerija

File:Micrixalus saxicola.jpg|Ova se malena amazonska žaba "stopila" s bojom kamenja 
File:Frogspawn closeup.jpg|Jajašca
File:Groene kikker op bankirai.jpg|"Obična" žaba