open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Lov na jelene

***Lov na jelene*** je jugoslavenski igrani film snimljen u režiji Fadila Hadžića i premijerno prikazan početkom 1972. godine. Po žanru je kombinacija drame i trilera, a protagonist, koga tumači Aleksandar Krošl, je Ivan Šušnjar, nekadašnji činovnik NDH koji se vraća u rodno mjesto nakon što je četvrt vijeka proveo u emigraciji, izbjegavši pred kraj Drugog svjetskog rata. Radnja prikazuje kako postane optužen za sudjelovanje u ustaškom pokretu i njegovim zločinima, ali i kako su pravi motivi za optužbe to da su neki od lokalnih bivših partizana stekli bogatstvo na račun njegove imovine. *Lov na jelene* se bio snimao u vrijeme Masovnog pokreta (Maspok) u tadašnjoj SR Hrvatskoj, te je, kao nijedan film dotada, na kritičan način prikazao jugoslavenski komunistički režim i njegovu službenu politiku, uključujući i odnos prema političkoj emigraciji. Premijera je održana nedugo nakon slamanja Maspoka, te iako nije bio službeno zabranjen, danas se smatra jednim od najsubverzivnijih, ali i najopskurnijih ostvarenja svog doba.

## Uloge
*Boris Dvornik - Konobar Zeljo
*Silvana Armenulić - Pjevačica Seka
*Ivo Serdar - Recepcionar
*Aleksander Krošl (kao Sandi Krošl) - Ivan Šušnjar
*Miha Baloh - Načelnik milicije
*Franjo Majetić - Brico
*Mate Ergović - Joza Vikulić
*Fabijan Šovagović - Zdravko
*Sanda Langerholz - Šušnjareva sestra
*Zvonko Lepetić - Isljednik Andrija
*Adem Čejvan - Kosta
*Relja Bašić - Advokat Janjić
*Ilija Ivezić - Provokator
*Tonko Lonza - Doktor
*Ljubo Kapor - Uhapšenik
*Ivo Fici
*Franjo Fruk - Željeznicar
*Mirko Svec - Činovnik u banci
*Vinko Lisjak - Gospon Marešić
*Marija Aleksić - Šankerica Marica
*Velimir Keković - Milicajac
*Marija Geml - Načelnikova tajnica
*Jagoda Kralj - Vikulićeva kćer
*Dane Georgijevski
*Tomislav Lipljin - Gost u restoranu
*Dobrila Biser - Recepcionareva ženska
*Ante Kraljević
*Ljudevit Gerovac - Stranka kod brijača
*Ivan Lovriček
*Zvonko Zungul
*Lena Politeo - Stranka kod odvjetnika

## Vanjske veze
*
Nikola Pejaković

**Nikola Pejaković - Kolja** (Banja Luka, 16. septembar 1966) je srpski glumac, režiser, scenarista i muzičar.

## Biografija
Rođen je 16. septembra 1966. godine u Banjoj Luci. Poslije završene Srednje likovne škole upisao je Fakultet dramskih umjetnosti u Beogradu, odsjek pozorišne režije. Dobitnik je nagrada: za najbolju režiju na 7. međunarodnom festivalu komedije „Mostarska liska“ za režiju predstave „Narodni poslanik“, najbolju režiju na 54. „Sterijinom pozorju“, plaketu udruženja građana „Grad“ za razvoj kazališne scene u Republici Srpskoj i režiju predstave „Narodni poslanik“ Član je rock grupe Kolja i Smak Belog Dugmeta.

## Muzika i Kolja
Kolja je u dva navrata okupio grupu prijatelja u *ad hoc* muzičku grupu Kolja i smak belog dugmeta tj. današnje Grobovlasnike i sa njima snimio dva albuma koji nisu doživjeli veću komercijalizaciju, ali neobična muzika i tekstovi sa tih albuma su ipak ostali zapaženi.

## Izvori
Five Patients

***Five Patients*** () je knjiga američkog književnika Michaela Crichtona objavljena 1970. godine. U njoj je autor opisao vlastito iskustvo ljekara stažista u bostonskoj Masačusetskoj općoj bolnici i to kroz slučajeve petoro pacijenata - građevinskog radnika teško ozlijeđenog u rušenju skele, dispečera koga je neobična bolest bacila u delirij, studenta koji je ostao bez ruke, aerodromske putnice sa bolovima u prsima i majke troje djece kojoj prijeti smrtnosna bolest. Crichton je također u knjizi nastojao dati kratki prikaz historije medicine sve do 1969. godine, odnosno vlastita zapažanja u bolničkoj kulturi i praksi, sa posebnim osvrtom na konstantno povećanje troškova liječenja, odnosno uporno odbijanje Američkog medicinskog udruženja, koje je okupljalo profesionalne ljekare, da prihvate inicijative za opće zdravstveno osiguranje. Crichton je svoju knjigu ponovno izdao 1994. godine sa novim predgovorom u kome se osvrnuo na značajne promjene u medicinskoj praksi.
The Carey Treatment

***The Carey Treatment*** () je američki kriminalistički film snimljen 1972. godine u režiji Blakea Edwardsa. Predstavlja adaptaciju romana *[[A Case of Need]]* Michaela Crichtona (objavljenog pod pseudonimom "Jeffrey Hudson"). Protagonist, čiji lik tumači James Coburn, je patolog u bostonskoj bolnici koji odlučuje poduzeti vlastitu istragu nakon što kćer njegovog šefa (koga tumači Dan O'Herlihy) umre od posljedica nestručnog (i u doba snimanja filma još uvijek ilegalnog) abortusa. Edwards je za vrijeme snimanja filma došao u sukob sa vodstvom studija MGM koje se miješalo u njegov rad, a nakon premijere čak i pokrenuo tužbu. Iskustva sa snimanja *The Carey Treatment*, kao i ranijeg filma *[[Wild Rovers]]*, također rađenog za MGM, su Edwardsa inspirirale za radnju njegovog kasnijeg filma *[[S.O.B. (film)|Pasji sinovi]]*.

## Uloge
* James Coburn ... Dr. Peter Carey
* Jennifer O'Neill ... Georgia Hightower
* Pat Hingle ... Kap. Pearson
* Skye Aubrey ... Bolničarka Angela Holder
* Elizabeth Allen ... Evelyn Randall
* John Fink ... Glavni kirurg Andrew Murphy
* Dan O'Herlihy ... J.D. Randall
* James Hong ... David Tao
* Alex Dreier ... Dr. Joshua Randall
* Michael Blodgett ... Roger Hudson
* Regis Toomey ... Sanderson, patolog
* Steve Carlson ... Walding
* Rosemary Edelman ... Janet Tao
* Jennifer Edwards ... Lydia Barrett
* John Hillerman ... Jenkins

## Vanjske veze
* 
* 
* 
*
Atentat u Via Raselli

**Atentat u Via Raselli** () je oružani napad koji su u Rimu 23. marta 1944. godine, za vrijeme njemačke okupacije u Drugom svjetskom ratu pripadnici italijanske komunističke paravojne formacije Grupa patriotske akcije (GAP) izveli na pripadnike njemačkih okupacijskih snaga. Napad je bio izveden bombom aktiviranom u trenutku kada su rimskom ulicom Via Rasella marširali pripadnici Policijske pukovnije "Bozen", sastavljene od bivših italijanskih državljana iz Južnog Tirola, nakon kapitulacije Italije anektiranog Trećem rajhu; nakon same eksplozije su GAP-ovi militanti na preživjele vojnike bacili nekoliko ručnih bombi. Od posljedica eksplozija je poginula 33 njemačkih vojnika i dvoje italijanskih civila; još četvoro italijanskih civila je poginulo od vatre koje su nakon eksplozije otvorili preživjeli njemački vojnici. Atentat u Via Raselli je predstavljao najspektakularniju akciju takve vrste koje je ijedan pokret otpora izveo u Zapadnoj Evropi. Danas je, međutim, najpoznatiji po tome što je izazvao krvavu odmazdu njemačkih vlasti kroz Ardeatinski masakr u kome je nekoliko dana kasnije likvidirano 335 zatvorenika. Iako su sudionici akcije neposredno nakon rata slavljeni kao heroji, ona je sa vremenom postala predmetom kontroverzi, odnosno tvrdnji, prije svega iz desno orijentiranih krugova, koje je tumače kao terorizam ili čin koji nije imao nikakvih opipljivih vojničkih opravdanja i samo izazvao nepotrebno krvoproliće.

## Vanjske veze
* *[http://www.lastoriasiamonoi.rai.it/puntate/morte-a-roma/403/default.aspx Morte a Roma - La strage delle Fosse Ardeatine] *, *[[La Storia siamo noi]]*, ampio documentario storico sui fatti del marzo 1944.
* Scheda ''Via Rasella, Roma, 23 marzo 1944'', in: ''Atlante delle Stragi Naziste e Fasciste in Italia''.
Ardeatinski masakr

**Masakr u Ardeatinskim pećinama** () ili **Ardeatinski masakr** je masovno ubistvo antifašističkih zatvorenika i Jevreja koje su njemačke snage izvele 24. marta 1944. za vrijeme okupacije Rima u Drugom svjetskom ratu. Povod za taj čin je predstavljao atentat u Via Raselli izveden na pripadnike njemačkih okupacijskih snaga u Rimu dan ranije, a pri čemu je ubijeno 28, a ranjeno 110 njemačkih vojnika. Zapovijed za masakr je izdao lično Adolf Hitler, a u trenutku njegovog izvršenja se broj ubijenih u atentatu popeo na 33, pa je Herbert Kappler, šef SS-snaga u Rimu, odlučio ubiti 330 zatvorenika. U tu su svrhu osim zatvorenika koji su se već nalazili u njemačkim i italijanskim fašističkim zatvorima nasumično uhapšeni brojni građani Rima te odvedeni u napuštene rudnike kraj drevne rimske ceste Via Ardeatina i ubijeni hicima iz pištolja u potiljak. Prilikom akcije je greškom dovedeno još 5 zatvorenika, koji su svejedno ubijeni kako poslije ne bi svjedočili. Tako se broj žrtava masakra popeo na 335, a što ga čini jednim od najvećih pokolja izvedenih na području Italije u Drugom svjetskom ratu i najvećim u suvremenoj historiji Rima. Nakon završetka pokolja su njemačke snage eksplozivom zatrpali jame, pa su nakandno ekshumirane i pojedinačno pokopane tek nakon oslobođenja Rima nekoliko godina kasnije. Masakr u Ardeatinskim pećinama se danas svake godine službeno obilježava od strane državnih vlasti kao simbol stradanja Italije u Drugom svjetskom ratu. Sa druge strane je, slično kao i atentat koji mu je prethodio, izvor kontroverzi, ali i zbog uloge Vatikana i Katoličke crkve u tim događajima, prije svega zbog odbijanja pape Pija XII da svojom intervencijom spriječi masakr, ali i time što su brojni od počinitelja zahvaljujući vatikanskim štakorskim kanalima poslije rata izbjegli sudski odgovarati za svoj zločin.

Masakr je postao predmetom radnje dva filma - *[[Dieci italiani per un tedesco (Via Rasella)|Dieci italiani per un tedesco (Via Rasella))]]* iz 1960. i *[[Rappresaglia (film 1973)|Rappresaglia]]* iz 1973. godine.

## Vanjske veze

*Fosse Ardeatine Memorial Panoramas
*Catholic League report into Vatican view of the massacre
*Death in Rome - Update
* ''Ardeatine Caves Massacre, Holocaust Encyclopedia'', United States Holocaust Museum website
*The Fosse Ardeatine and the struggle over memory in modern Italy
Dieci italiani per un tedesco (Via Rasella)

***Dieci italiani per un tedesco (Via Rasella)*** () je italijanski crno-bijeli igrani snimlje u režiji Filippa Waltera Rattija i premijerno prikazan početkom 1962. godine. U njemu se prikazuju dramatični događaji u Rimu koji su dogodili u proljeće 1944. godine za vrijeme njemačke okupacije u Drugom svjetskom ratu - napad na njemačke vojnike i njemačka krvava odmazda poznata kao Ardeatinski masakr.

## Uloge
* Gino Cervi ... Vojvoda Alfonso di San Severino 
* Andrea Checchi ...  Profesor Marcello Rossi 
* Carlo D'Angelo ... Herbert Kappler 
* Sergio Fantoni ...  Gilberto di San Severino 
* Cristina Gaioni ...  Mariella 
* Ivo Garrani ...  Giovanni Ferroni 
* Gloria Milland ...  Assunta aka Nena 
* Oliviero Prunas ...  Hans Weiss 
* Nino Pavese ... Pietro Caruso
* Loris Gizzi ... Njemački konzul

## Vanjske veze
*
Chaubunagungamaug

**Chaubunagungamaug** ima više značenja:

* Chaubunagungamaug (jezero), jezero kraj grada Webstera u Massachusettsu
* Chaubunagungamaug Nipmuck, indijansko pleme autohtono u američkim državama Massachusettsu i Connecticutu na području Nove Engleske
* Rezervat Chaubunagungamaug, državni indijanski rezervat površine jednog hektara na teritoriju grada Thompsona u Connecticutu.
Rappresaglia

***Rappresaglia*** () je italijansko-francuski historijski film snimljen 1973. godine u režiji Georgea Pana Cosmatosa. Predstavlja adaptaciju knjige *Massacre in Rome* američkog historičara Roberta Katza posvećenoj dramatičnim događajima u Rimu za vrijeme njemačke okupacije u Drugom svjetskom ratu. Radnja prikazuje kako grupa boraca pokreta otpora u proljeće 1944. godine izvodi spektakularni atentat na pripadnike njemačkih snaga, a nakon čega njemačke vlasti sprovedu krvavu odmazdu koja će kasnije postati poznata kao Ardeatinski masakr. Protagonisti filma su Herbert Kappler (koga tumači Richard Burton), šef SS-a u Rimu kome je povjereno izvođenje masakr, te katolički svećenik i vatikanski službenik Pietro Antoneli (koga tumači Marcello Mastroianni), koji pokušava spriječiti krvoproliće. *Rappresaglia* je zbog kritičkog stava prema ulozi Vatikana u tim događajima bio predmetom kontroverzi, a nećaka pape Pija XII je Katza i producente tužila zbog klevete.

## Uloge

**Osoblje SS-a**

* Richard Burton ... SS-Obersturmbannführer Herbert Kappler
* John Steiner ... SS-Standartenführer Eugen Dollmann
* Anthony Steel ... SS-Sturmbannführer Domizlaf
* Brook Williams ... SS-Hauptsturmführer Erich Priebke
* Dennis Burgess ... SS-Obersturmführer Schultz
* Anthony Dawson ... SS-Brigadeführer Wilhelm Harster
* Unknown actor ... SS-Sturmbannführer Hellmuth Dobbrick

**Osoblje Luftwaffea**

* Peter Vaughan ... feldmaršal Albert Kesselring
* Leo McKern ... general Luftwaffea Kurt Mälzer

**Italijanski fašisti**

* Guidarino Guidi ... ministar unutrašnjih poslova Guido Buffarini Guidi
* Renzo Montagnani ... šef policije "*Questore*" Pietro Caruso

**Vatikanski službenici**

* Marcello Mastroianni ... Otac Pietro Antonelli
* Robert Harris ... Otac Pancrazio

**Ostali likovi**

* Giancarlo Prete ... Paolo
* Delia Boccardo ... Elena
* Renzo Palmer ... Giorgio
* Duilio Del Prete ... Partizan

## Izvori

## Vanjske veze
*
L'Événement le plus important depuis que l'homme a marché sur la Lune

***L'Événement le plus important depuis que l'homme a marché sur la Lune*** (), u Italiji prikazan pod naslovom ***Niente di grave, suo marito è incinto*** () je francusko-italijanska filmska komedija snimljena 1973. godine u režiji Jacquesa Demyja. Protagonist, koga tumači Marcello Mastroianni, je vozački instruktor koji se žali na neobjašnjivu gojaznost i bolove prije nego što mu ljekari objasne da je zbog hormona u hrani neočekivano promijenio spol i postao trudan. Radnja prikazuje kako vijest izaziva senzaciju, i kako mnogi drugi muškarci doživljavaju isto širom svijeta.

## Uloge
* Catherine Deneuve ... Irène de Fontenoy
* Marcello Mastroianni ... Marco Mazetti
* Micheline Presle ... Dr. Delavigne
* Marisa Pavan ... Maria Mazetti
* Claude Melki ... Lucien Soumain
* André Falcon ... Scipion Lemeu
* Maurice Biraud ... Lamarie
* Alice Sapritch ... Ramona Martinez
* Raymond Gérôme ... Gérard Chaumont de Latour
* Michèle Moretti ... Ginou
* Madeleine Barbulée ... Mlle Janvier
* Micheline Dax ... Mme Corfa
* Benjamin Legrand ... Lucas
* Jacques Legras ... Leboeuf
* Myriam Boyer ... Ninon Barbeau
* Andrée Tainsy ... Clarisse de Saint-Clair
* Mireille Mathieu ... Herself / En personne
* Tonie Marshall ... The Bobino's host

## Reference

## Vanjske veze
*
Pursuit (TV film)

***Pursuit*** () je američki televizijski film snimljen u režiji Michaela Crichtona, kome je to bio režijski debi, i premijerno emitiran 1972. godine na programu TV-mreže ABC. Predstavlja adaptaciju Crichtonovog vlastitog romana *[[Binary (roman)|Binary]]* objavljenog iste godine pod pseudonimom "John Lange". Radnja prikazuje kako sredovječni poslovni čovjek (koga tumači E.G. Marshall) namjerava izvršiti atentat na američkog predsjednika tako da sa prethodno ukradenim komponentama iz vojnih skladišta sastavi binarni bojni otrov koga bi pustio na učesnike republikanske nacionalne konvencije u San Diegu.

## Izvori

## Vanjske veze
*''Pursuit'' at IMDB
Sithonia

Sithonia je drugi prst na poluostrvu Halkidiki. Za razliku od Svete Gore, Sithonia je većinom turistički prst sa šumama i planinama. Istok je pitom, dok je zapadni deo  razvijen. Naselja na Sitoniji su: Toroni, Neos Marmaras, Nikiti, Sarti, Sikia, Porto Koufo ili Metamorfozis. Ceo prst je na obali  egejskog mora i u sastavu je Egejske Makedonije. Najbliži grad van Sitonije je Poligiros.
Bella, ricca, lieve difetto fisico, cerca anima gemella

***Bella, ricca, lieve difetto fisico, cerca anima gemella*** () je italijanska filmska komedija snimljena 1973. godine u režiji Nanda Cicera. Protagonist, koga tumači Carlo Giuffré, je Napoletanac koji zavodi usamljene bogate žene i od njih na prevaru izvlači novac kojim uzdržava suprugu (čiji lik tumači Erika Blanc) i porodicu. Radnja prikazuje komplikacije koje nastanu kada se zaljubi u jednu od svojih egzotičnijih žrtava (čiji lik tumači Marisa Mell), a koja krije vlastitu tajnu. *Bella, ricca* je napravljena u jeku seksualne revolucije i feminizma, te se veliki dio humora temelji na sudaru novih trendova sa tradicionalnom macho kulturom i vrijednostima. Film je postigao veliki uspjeh među publikom, koristeći popularnost trenda *[[commedia sexy all'italiana]]*.

## Povezano
**[[Crying Game (film)|Crying Game]]*

## Izvori
*
The Terminal Man

***The Terminal Man*** () je science fiction roman američkog književnika Michaela Crichtona objavljen 1972. godine. Naslovni lik je Harold Franklin "Harry" Benson, informatički stručnjak specijaliziran za umjetnu inteligenciju, a koji uslijed prometne nesreće počeo dobiti epileptičke napade tokom kojih pada u sumračna stanja i fizički napada ljude. Radnja prikazuje kako mu dvojica kirurga u mozak ugrade revolucionarni uređaj za neurostimulaciju koji bi trebao zaustavljati epileptičke napade; nakon toga se ispostavi da uređaj umjesto toga izaziva užitak nalik na seksualni, odnosno da Benson namjerno izaziva ili pokušava izazvati epileptičke napade jer je o simulatoru postao ovisan, a što za posljedicu ima sve veću učestalost i sve nasilnije posljedice napada.

*The Terminal Man* je bio drugi Crichtonov roman napisan pod vlastitim imenom. Kao i prethodni, *[[The Andromeda Strain]]*, je kombinirao žanrovske elemente SF-a sa elementima trilera na način koji će kasnije dati izraz tehno-triler. Isto kao i prethodni roman, doživio je izuzetan uspjeh, kako kod publike, tako i kod kritike. Crichton je, pak, kasnije tvrdio da je od svih svojih romana najmanje zadovoljan upravo s *The Terminal Man*.

Godine 1974. je snimljena istoimena filmska adaptacija u režiji Mikea Hodgesa sa Georgeom Segalom u glavnoj ulozi.

## Izvori
Binary (roman)

***Binary*** () je roman američkog književnika Michaela Crichtona objavljen pod pseudonimom "John Lange" 1972. godine. Po žanru je triler, a glavni lik je sredovječni poslovni čovjek, duboko nezadovoljan američkom politikom koji namjerava iskoristiti svoje stručno znanje kako bi izveo atentat na predsjednika na republikanskoj nacionalnoj konvenciji u San Diegu. Radnja prikazuje kako krade komponente iz skladišta američke vojske i od njih sastava binarni nervni gas koga namjerava pustiti na njene učesnike, dok ga u međuvremenu vlasti pokušavaju locirati i zaustaviti.

Crichtonu je *Binary* bio posljednji roman napisan pod pseudonimom. U međuvremenu se zahvaljujući romanu *[[The Andromeda Strain]]* već etablirao kao uspješni autor pod vlastitim imenom, a uspjeh filmske verzije je potakao TV-mrežu ABC da ga već nakon nekoliko mjeseci ekranizira u obliku TV-filma *[[Pursuit (TV film)|Pursuit]]* koga je režirao sam Crichton kao svoj režijski debi.
Ryōhei Kimura

**Ryōhei Kimura** (japanski: 木村 良平; Tokijo, 30. srpnja 1984.) je japanski *[[seiyū]]* glumac povezan s teatarskom kompanijom Himawari. Posuđivanjem glasa počeo se baviti krajem 1990-ih godina, a u svojoj karijeri je surađivao na brojnim animeima, video igrama, ali i japanskim sinhronizacijama stranih filmova. Prvi veliki projekt na kojem je radio bio je anime *[[Eden of the East]]* (i kasniji anime filmovi), gdje je posudio glas Akiri Takizawi, a kasnije se proslavio u ulogama Ryōte Kisea u serijalu *[[Kuroko's Basketball]]*, Kōtara Bokuta u serijalu *[[Haikyū!!]]*, Shōme Takakure u animeu *[[Penguindrum]]*, Kodake Hasegawe u animeu *[[Haganai]]*, Kaita Yashija u animeu *[[Robotics;Notes]]* te Kirita Kamuija u animeu *[[Psycho-Pass 2]]*. 

Godine 2012. dobio je nagradu za najboljeg sporednog glumca na dodjeli Seiyū Awards.
Pena de muerte

***Pena de muerte*** (), u Italiji prikazan pod naslovom ***Vita privata di un pubblico accusatore*** () je špansko-italijanski triler film snimljen 1973. godine u režiji Jorgea Graua. Predstavlja adaptaciju novele Guya de Maupassanta. Protagonist, čiji lik tumači Fernando Rey, je pariški javni tužilac poznat po strogosti i time da je niz krimninalaca poslao na giljotinu, a koji sa svojom suprugom dolazi provesti godišnji odmor u Kantabrijskim planinama. Radnja prikazuje kako tamošnji gosti postaju žrtvama ubistava počinjenih na način koji su koristili kriminalci koje je protagonist poslao u smrt.

## Vanjske veze
*
*Profil na portalu comingsoon.it
Milano calibro 9

***Milano calibro 9*** () je italijanski kriminalistički film snimljen 1972. godine u režiji Feranda Di Lea, poznat kao jedno od najboljih ostvarenja *[[poliziotesci]]* žanra. Protagonist, koga tumači Gastone Moschin, je sitni kriminalac koji izlazi iz zatvora nakon odslužene kazne za sudjelovanje u pljački banke, te koji se potom suoči sa time da svi - i policija i gangsteri, uključujući njegovog psihopatskog poznanika (čiji lik tumači Mario Adorf - misle kako je sakrio plijen te ne prezaju od ničega kako bi ga dobavili. *Milano calibro 9* se isticao izuzetno mračnim ugođajem i eksplicitnošću nasilja, ali i neobičnom muzičkom podlogom koja je kombinirala tradicionalni soundtrack Luisa Bacalova sa pjesmama progresivnog rock benda Osanna. *Milano calibro 9* se danas smatra prvim dijelom De Leove Trilogije miljea koju čine filmovi *[[La mala ordina]]* i *[[Il boss]]*.

## Uloge
* Gastone Moschin ... Ugo Piazza
* Barbara Bouchet ... Nelly Bordon
* Mario Adorf ... Rocco Musco
* Frank Wolff ... Policijski komesar
* Luigi Pistilli ... Inspektor Mercuri (Fonzino u engleskoj verziji)
* Ivo Garrani ... Don Vincenzo
* Philippe Leroy ... Chino
* Lionel Stander ... "Amerikanac" (Mikado u engleskoj verziji)
* Salvatore Aricò ... Luca 
* Ernesto Colli ... Alfredo Bertolon

## Izvori

## Vanjske veze
*
David Lee Roth

**David Lee Roth** (poznat kao **Diamond Dave**) (Bloomington, Indiana, listopada 1954.), američki je rock pjevač, tekstopisac, autor glazbe i bivši radijski voditelj (mijenjao je čuvenog Howarda Sterna).

Svjetsku slavu je stekao kao pjevač u grupi Van Halen (1978. - 1984.), koju je predvodio gitarist Eddie Van Halen. Godine 1985. odlazi iz grupe i počinje svoju solo karijeru. Ostati će zapamćen i ući će u povijest po svom jedinstvenom izgledu na sceni i oštroumnoj pop senzibilnost.

## Diskografija

### Van Halen

### Solo

## Vanjske veze
* Osobne stranice Davida Lee Rotha
* Službene stranice sastava Van Halen
Van Halen (album)

**Van Halen** (istog imena kao i grupa) debitantski je album američke rock grupe Van Halen. Sniman godine 1977. a izlazi 10. veljače 1978.g.

Album donosi prekretnicu na dotadašnjoj hard rock i heavy metal sceni. Genijalno sviranje Eddia Van Halena i fantastično pjevanje Davida Lee Rotha, donosi im veliku popularnost kod publike.

Eddie postavlja nove standarde u soliranju na gitari, pa tako u skladbi 'Eruption' izvodi svoj zaštitni znak, sviranje 'Tappinga'.

## Popis pjesama
Sve pjesme (osim onih koje su posebno naznačene) napisali su članovi grupe Van Halen.
# "Runnin' With the Devil" – 3:35
# "Eruption" – 1:42
# "You Really Got Me" (Ray Davies) – 2:37
# "Ain't Talkin' 'Bout Love" – 3:49
# "I'm the One" – 3:46
# "Jamie's Cryin'" – 3:30
# "Atomic Punk" – 3:01
# "Feel Your Love Tonight" – 3:42
# "Little Dreamer" – 3:22
# "Ice Cream Man" (John Brim) – 3:19
# "On Fire" – 3:00

## Popis izvođača
* David Lee Roth - vokal
* Eddie Van Halen - gitara
* Michael Anthony - bas-gitara
* Alex Van Halen - bubnjevi

## Singlovi
Cross Purposes

***Cross Purposes*** je sedamnaesti studijski album britanskog heavy metal sastava Black Sabbath. Album 31. siječnja 1994. objavljuje izdavačka kuća I.R.S. Records.

## Pozadina
Na *Dehumanizeru*, sastavovom šesnaestom studijskom albumu, ponovno se okuplja postava grupe koja je bila prisutna u doba albuma *Mob Rules*, no nakon turneje iz sastava izlaze i Ronnie James Dio (pjevač) i Vinny Appice (bubnjar). Njih zamjenjuju bivši Black Sabbathov vokalist Tony Martin te bivši bubnjar grupe Rainbow Bobby Rondinelli. Geezer Butler ostaje član grupe, iako će napustiti sastav krajem 1994. godine prije početka snimanja albuma *Forbidden*.

Pjesma "Cardinal Sin" u početku je bila nazvana "Sin Cardinal Sin" (ili "Sin, Cardinal Sin"), ali je tiskarskom greškom na stražnjoj strani albuma uklonjena prva riječ naziva pjesme. Black Sabbath je povodom toga prigrlio novi naziv "Cardinal Sin" kao ime pjesme.

Za pjesmu "The Hand That Rocks the Cradle" snimljen je glazbeni spot u crno-bijeloj tehnici (u spotu je pjesma nazvana "Hand That Rocks the Cradle").

Pjesma "What's the Use?" objavljena je samo u japanskoj verziji albuma *Cross Purposes* te je ta verzija sadržavala i besplatnu naljepnicu naslovnice albuma. Gotovo identična verzija slike "gorućeg anđela" iskorištena je tri godine ranije za singl Send Me an Angel grupe Scorpions.

## Recenzije
Album je dosegao 122. mjesto na ljestvici albuma ''Billboard'' 200.

U srpnju 2014. časopis *Guitar World* postavio je *Cross Purposes* na šesto mjesto u svojoj listi "Superunknown: 50 Iconic Albums That Defined 1994".

## Popis pjesama
Tekstovi i glazba: Geezer Butler, Tony Iommi i Tony Martin, osim pjesme "Evil Eye" koju su napisali Butler, Iommi, Martin i Eddie Van Halen (koji nije spomenut u knjižici albuma zbog zabrane svoje izdavačke kuće Warner Bros. Records.). 
# *I Witness* – 4:56
# *Cross of Thorns* – 4:32
# *Psychophobia* – 3:15
# *Virtual Death* – 5:49
# *Immaculate Deception* – 4:15
# *Dying for Love* – 5:53
# *Back to Eden* – 3:57
# *The Hand That Rocks the Cradle* – 4:30
# *Cardinal Sin* – 4:21
# *Evil Eye* – 5:58 (Tony Iommi, Tony Martin, Geezer Butler, Eddie Van Halen)

## Osoblje
* Tony Iommi – gitara

* Geezer Butler – bas-gitara
* Tony Martin – vokali
* Bobby Rondinelli – bubnjevi
* Geoff Nicholls – klavijature

## Izvori
Šank Rock

**Šank Rock** je slovenska rock grupa iz Velenja. Osnovana je 1982. godine. Originalnu postavu grupe činili su: Matjaž Jelen (pjevač), Miro Mramor (gitarista), Zvone Hranjec (gitarista), Aleš Uranjek (bubnjar), Cvetom Polak (bas gitarista) i Petra Slanič (klavijaturista).  Njihova prva ploča Pridite na žur je izašla ljeta 1987. godine, a ubrzo nakon toga počeli su saradnju sa velenjskim menadžerom i producentom Rajkom Đorđevićem (vlasnikom televizijske stanice VTV i gitaristom rock grupe Ave). Tad se je dogodio brz medijski proboj i Šank Rock je uskoro postao poznat u čitavoj Sloveniji. Bend je u periodu 1999—2002. godine bio na pauzi. Godine 2006. bend je napustio gitarista Bor Zuljan i na njegovo mjesto je došao Rok Petkovič, sa kojim je bend izdao novi album pod nazivom Senca sebe, koji je postigao znatan uspjeh. Januara 2011. godine, basista Cvetko Polak i pjevač Matjaž Jelen napustili su grupu zbog nesuglasnica, pa se ona uskoro opet raspala. Grupa je ponovo formirana 2014. godine, ali sa drugim sastavom.

## Članovi

### Sadašnji članovi
* Matjaž Jelen - vokal (1982—1998, 2002—2010, 2014—)
* Bor Zuljan - gitara (1990—1998, 2002—2006, 2014—)
* Cveto Polak - bas gitara (1982—1994, 2002—2010, 2014—)
* Sašo Gačnik - klavijature (2014—)
* Roman Ratej - bubnjevi (2014—)

### Bivši članovi
* Aleš Uranjek - bubnjevi (1982—1997, 2002—2010)
* Davor Klarič - klavijature (1982—2010)
* Roki Petkovič - gitara (2005—2010)
* Peter Slanič - klavijature (?—1988)
* Miro Mramor - gitara (?—1988)
* Zvone Hranjec - gitara (1982—1990)
* Inko Brus - bas gitara (1994—1998)
* Silvano Leban - bubnjevi (1997—1998)

## Diskografija
* *Pridite na žur*, 1987
* *Dobro in zlo*, 1988
* *Jaz nimam noč za spanje*, 1990
* *Šank rock IV*, 1991
* *Moj nočni blues*, 1992
* *V živo na mrtvo*, 1993 (live)
* *Crime time*, 1995
* *Bosa dama*, 1996 (unplugged)
* *Poglej v svet*, 1996
* *Šank rock X*, 1998
* *Od šanka do rocka*, 2002
* *Vzemi ali pusti*, 2003
* *Na mrtvo v živo*, 2004 (live)
* *Senca sebe*, 2007
* *25 let - Velenje*, 2008 (live)
* *Restart*, 2015

## Reference
Diskografija Roberta Planta

**[[Diskografija]]** britanskog glazbenika Roberta Planta. Tijekom svoje glazbene karijere objavio je 11 studijskih albuma, 1 uživo album, 2 kompilacijska albuma i 33 singla.

## Albumi

### Solo studijski albumi

### Suradnja na albumima

### Kompilacijski albumi

## Singlovi

## Vanjske veze
* Službena diskografija Roberta Planta
Pictures at Eleven

***Pictures at Eleven*** prvi je studijski album britanskog glazbenika i pjevača, Roberta Planta, kojeg 1982. godine objavljuje diskografska kuća Swan Song Records.

Phil Collins iz sastava Genesis, svira bubnjeve na šest od osam skladbi koje se nalaze na albumu. Na skladbama "Slow Dancer" i "Like I've Never Been Gone", bubnjeve je odsvirao Cozy Powell, bivši bubnjar sastava Rainbow.

*Pictures at Eleven* jedini je Plantov solo album kojeg je objavio za Led Zeppelinovu izdavačku kuću Swan Song Records. U vrijeme kad je izlazio njegov sljedeći album *The Principle of Moments*, 1983. godine, Swan Song Records je prestao s radom, a on je album objavio za vlastitu izdavačku kuću pod nazivom Es Paranza, koja je distribuirala za Atlantic Records. Rhino Entertainment je 20. ožujka 2007. godine izdao reizdanje albuma sa dvije bonus skladbe "Far Post" i "Like I've Never Been Gone" (uživo).

## Popis pjesama
# "Burning Down One Side" – 3:55
# "Moonlight in Samosa" – 3:58
# "Pledge Pin" – 4:01
# "Slow Dancer" – 7:43
# "Worse Than Detroit" – 5:55
# "Fat Lip" – 5:05
# "Like I've Never Been Gone" – 5:56
# "Mystery Title" – 5:16
**bonus skladbe na reizdanju iz 2007.**
# "Far Post" – 4:42
# "Like I've Never Been Gone" (uživo) – 7:31
Sve skladbe napisali su Plant i Blunt, osim "Burning Down One Side," "Fat Lip," i "Far Post," koje su napisali Plant, Blunt i Woodroffe.

## Izvođači
* Robert Plant - Vokal
* Robbie Blunt - Gitara
* Jezz Woodroffe - Klavijature & sintisajzer
* Phil Collins - Bubnjevi skladbe 1-3, 5-6, 8, 9 & 10
* Cozy Powell - Bubnjevi skladbe 4 & 7
* Paul Martinez - Bas gitara
* Raphael Ravenscroft - Saksofon skladba 3

## Top ljestivca
**Albumi** - Billboard (Sjeverna Amerika)

**Singlovi** - Billboard (Sjeverna Amerika)

## Vanjske veze
* Službene stranice Roberta Planta
* Rockfield studio
* Discogs.com - Recenzija albuma
Private Eyes (album Tommyja Bolina)

**Private Eyes** je drugi solo album američkog rock gitarista Tommya Bolina, koji je 1976. objavila diskografska kuća Columbia. Ovo je Bolinov zadnji album jer je 3. mjeseca nakon izlaska albuma umro od predoziranja heroinom i konzumiranjem velike količine alkohola.

## Pjesme
#"Bustin' Out for Rosey" (Bolin) – 4:24
#"Sweet Burgundy" (Bolin, Jeff Cook) – 4:13
#"Post Toastee" (Bolin) – 9:03
#"Shake the Devil" (Bolin, Cook) – 3:47
#"Gypsy Soul" (Bolin, Cook) – 4:05 
#"Someday We'll Bring Our Love Home" (Bolin, John Tesar) – 3:05
#"Hello, Again" (Bolin, Jeff Cook) – 3:39
#"You Told Me That You Loved Me" (Bolin) – 5:15

## Članovi
*Tommy Bolin – vokal, gitara
*Reggie McBride – Bas, vokal
*Mark Stein – klavijature, Vokal
*Carmine Appice – bubnjevi u pjesmi "Someday We'll Bring Our Love Home"
*Bobby Berge – bubnjevi
*Bobbye Hall – udaraljke
*Norma Jean Bell – udaraljke, vokal, saksofon
*Del Newman – aranžer
Zara Larsson

**Zara Larson** () je švedska muzičarka, pevačica i tekstopisac. Njeno rodno mesto je Stokholm. Do danas je izdala tri ER ploče i jedan album, pod nazivom - 1, iz 2014. godine. Nakon izdavanja svog prvog albuma, sarađivala je sa britanskim izvođačima Tini Tempa i MNEK. Za Evropsko prvenstvo u fudbalu 2016. godine, gostuje kao pevačica u zvaničnoj pesmi tog prvenstva This one's for you, koju je komponovao francuski muzičar Dejvid Geta.

## Reference

## Vanjske veze

* Vebsajt
La mala ordina

***La mala ordina*** () je italijansko-zapadnonjemački kriminalistički film snimljen 1972. godine u režiji Fernanda Di Lea. Nominalno protagonist, čiji lik tumači Mario Adorf, je sitni milanski svodnik koga je mafija okrivila za gubitak vrijedne pošiljke heroina te zbog toga iz SAD poziva dvojicu profesionalnih ubica - koje tumače Henry Silva i Woody Strode - kako bi ga pronašli. Radnja prikazuje kako se lovina na ulicama Milana pretvara u lovca koji nastoji ne samo spasiti život, nego pronaći i kazniti prave krivce. *La mala ordina* je snimljen nedugo nakon Di Leovog *[[Milano calibro 9]]*, te zajedno sa njim i *[[Il boss]]* čini trilogiju miljea, koja se smatra najboljim ostvarenjem poliziotteschi žanra. Kritičarima je zanimljiv i zbog toga što je upravo od njega Quentin Tarantino "posudio" koncept dvojice karakterno različitih profesionalnih ubica iskorišten za likove Julesa i Vincenta Vege u svom znamenitom filmu *[[Pulp Fiction (film)|Pulp Fiction]]*.

## Uloge
* Mario Adorf - Luca Canali
* Henry Silva - Dave Catania
* Woody Strode - Frank Webster
* Adolfo Celi - Don Vito Tressoldi
* Luciana Paluzzi - Eva Lalli
* Franco Fabrizi - Enrico Moroni
* Femi Benussi - Nana
* Gianni Macchia - Nicolo
* Peter Berling - Damiano
* Francesca Romana Coluzzi - Trini
* Cyril Cusack - Corso
* Sylva Koscina - Lucia Canali
* Jessica Dublin - Miss Kenneth
* Omero Capanna - Vito's Goon
* Giuseppe Castellano - Garagaz
* Lara Wendel - Rita

## Vanjske veze

*
Il boss

***Il Boss*** () je italijanski kriminalistički film snimljen 1973. godine u režiji Fernanda Di Lea. Radnja se događa u Palermu gdje započinje krvavi sukob među suparničkim klanovima sicilijanske mafije koje vode Richard Conte i Claudio Nicastro. Protagonist, čiji lik tumači Henry Silva, je jedan od mafijaških "izvršilaca" koji ne preza od ničega da bi donio pobjedu svom klanu. *Il boss*, iako je radnjom umjesto u Milano smješten na Siciliju zajedno sa dva prethodna Di Leova filma - *[[Milano calibro 9]]* i *[[La mala ordina]]* - čini trilogiju miljea koja se često navodi kao vrhunac *[[poliziotteschi]]* žanra.

## Uloge
*Henry Silva: Nick Lanzetta
*Richard Conte: Don Corrasco
*Gianni Garko: Komesar Torri
*Vittorio Caprioli: Kvestor
*Pier Paolo Capponi: Cocchi
*Antonia Santilli: Rina Daniello 
*Claudio Nicastro: Don Giuseppe Daniello
*Corrado Gaipa: Advokat Rizzo
*Gianni Musy: Carlo Attardi
*Mario Pisu: On. Gabrielli
*Marino Masé: Pignataro
*Howard Ross: Melende

## Izvori

### Literatura

* 

## Vanjske veze
*
Trilogija miljea

**Trilogija miljea** () je neslužbeni naziv za tri gangsterska filma koje je 1972. i 1973. godine režirao italijanski sineast Fernando Di Leo, te koji se često navode kao vrhunac specifičnog žanra poznatog kao *[[poliziotteschi]]*. Ti filmovi su:

**[[Milano calibro 9]]* (1972)
**[[La mala ordina]]* (1973)
*''Il boss (1973)

Sva tri filma je karakterizirala izuzetna eksplicitnost nasilja, ali i mračan pogled na svakodnevnicu, odnosno prikaz naličja tadašnje Italije, u kojoj je policija bila jednako nasilna i bezobzirna kao i kriminalci, a vlasti preko koruptivnih i drugih veza umrežene sa organiziranim kriminalom. Trilogija je postala poznata po tome što je značajno uticala na opus kasnijih sineasta kao što su John Woo i Quentin Tarantino.
Salut l'artiste

***Salut l'artiste*** () je francusko-italijanski igrani film snimljen 1973. godine u režiji Yvesa Roberta. Po žanru je mješavina drame i komedije. Protagonist, koga tumači Marcello Mastroianni je glumac koji nikada nije uspio postati zvijezda, te je prisiljen za život zarađivati kroz često naporne i često frustrirajuće sporedne uloge u teatru, filmu i TV reklamama. Radnja prikazuje kako njegovi profesionalni problemi korespondiraju sa disfunkcionalnim privatnim životom, odnosno pokušajima da napusti ljubavnicu i vrati se supruzi, za koju otkriva da je ostala trudna sa drugim muškarcem. Robert je film zamislio kao svojevrsni homage sporednim glumcima, bez kojih nije bilo moguće snimiti nijedan film.

## Uloge
* Marcello Mastroianni - Nicolas
* Françoise Fabian - Peggy
* Jean Rochefort - Clément
* Evelyne Buyle - Bérénice
* Henri-Jacques Huet - Le metteur en scène au bord de l'eau
* Lise Delamare - Lady Rosemond
* Sylvie Joly - La femme du photographe
* Bernadette Robert
* Hélène Vallier - La script-girl à Versailles
* Betty Beckers
* Claire Nadeau
* Lucienne Legrand
* Simone Paris - La directrice du théâtre
* Elizabeth Teissier (kao Elisabeth Teissier)
* Maurice Barrier - Al Capone
* Dominique De Keuchel - Rodrigue

## Vanjske veze
* 
*
Westworld

***Westworld*** (), na prostoru bivše Jugoslavije prikazivan pod naslovima ***Divlji zapad fantastike***, ***Svijet Divljeg zapada*** i ***Stari Divlji zapad***, je science fiction film snimljen 1973. godine u režiji Michaela Crichtona, kome je to bio režijski debi (ne računajući TV film *[[Pursuit (TV film)|Pursuit]]* snimljen prethodne godine). Temelji se na originalnom Crichtonovom scenariju. Radnja se događa u relativno bliskoj budućnosti kada je korporacija Delos stvorila humanoidne robote, odnosno androide, koje je gotovo nemoguće razlikovati od pravih ljudi, te ih koristi kao glavnu atrakciju u tematskim parkovima gdje ljudskim gostima koriste za zabavu i seks. Nominalni protagonisti, koje tumače Richard Benjamin i James Brolin, su dva gosta koja su došla u park posvećen Divljem Zapadu gdje se nastoje zabaviti kroz tučnjave, seks i revolveraške obračune, ne znajući da se iza scene uprava parka suočava sa nizom neobjašnjivih kvarova na robotima koji sve više počinju iskazivati nešto nalik na slobodnu volju i neprijateljstvo prema gostima.

*Westworld* je snimljen u produkciji studija MGM, koji se tada počeo poslovno orijentirati sa filmske produkcije na vođenje kockarnica u Las Vegas, te je u njega uložen relativno skroman budžet. Usprkos toga, Crichton se pokazao izuzetno vještim u stvaranju prilično uvjerljivog svijeta bliske budućnosti, a čemu je pridonijelo korištenje inovativnih tehnika kao što je digitalno procesuiranje slike i pikselacija. Crichton je također koristio studijske resurse i rekvizite MGM-a, ali se pri tome najviše isticao Yul Brynner čiji lik robotskog revolveraša izgleda kao identična kopija glavnog protagonista filma *[[The Magnificent Seven (film, 1960)|Sedmorica veličanstvenih]]*, koga je također bio tumačio. Kritika filmu nije bila previše sklona, ali je publika bila oduševljena, te je *Westworld* doživio izuzetan komercijalni uspjeh. Godine 1976. je snimljen nastavak pod naslovom *[[Futureworld]]*, a 1980. pokrenuta i kratkotrajna TV-serija *[[Beyond Westworld]]*.

Godine 2016. je film dobio remake u obliku istoimene TV-serije u produkciji kablovske mreže HBO.

## Uloge
*Yul Brynner ... Revolveraš
*Richard Benjamin ... Peter Martin
*James Brolin ... John Blane
*Norman Bartold ... Srednjovjekovni vitez
*Alan Oppenheimer ... Glavni nadzornik
*Victoria Shaw ... Srednjovjekovna kraljica
*Dick Van Patten ... Bankar
*Linda Scott ... Arlette, francuska prostitutka
*Steve Franken ... Delosov tehničar ubijen od Revolveraša
*Michael Mikler ... Crni vitez
*Terry Wilson ... Šerif
*Majel Barrett ... Miss Carrie, madam bordela u Zapadnom svijetu
*Anne Randall ... Daphne, sluškinja koja odbija zavođenje Srednjovjekovnog viteza
*Nora Marlowe ... Hostesa
*Robert J. Hogan ... Postavljač intervjua Delosovim gostima (van špice)

## Povezano
*''The Stepford Wives'' (film, 1975)

## Izvori

## Vanjske veze
* 
* 
*
Dealing: Or the Berkeley-to-Boston Forty-Brick Lost-Bag Blues (film)

***Dealing: Or the Berkeley-to-Boston Forty-Brick Lost-Bag Blues*** () je američka kriminalistička filmska komedija snimljena 1972. godine u režiji Paula Williamsa. Predstavlja adaptaciju  romana Michaela Crichtona i njegovog brata Douglasa Crichtona, objavljenog pod psuedonimom "Michel Douglas". Protagonist, koga tumači Robert F. Lyons, je nedavno diplomirani harvardski student koji zajedno sa djevojkom (čiji lik tumači Barbara Hershey) započinje posao krijumčarenja marihuane iz Kalifornije u Boston. Radnja prikazuje kako ona prilikom jedne isporuke "padne", te njen momak smišlja plan kako ucijeniti korumpiranog policajca (čiji lik tumači Charles Durning) koji ju je uhapsio te tako ishoditi njenu slobodu. *Dealing* je predstavljao filmski debi kasnije prilično uglednog glumca Johna Lithgowa koji se pojavljuje u maloj ulozi.

## Izvori

## Vanjske veze
Carmine Appice

**Carmine Appice** je američki  bubnjar, poznat iz vremena dok je svirao u Rock-grupama kao Vanilla Fudge, Cactus, Beck, Bogert & Apicce (BBA, sa Jeffom Beckom i Timom Bogertom).

## Biografija
Rođen je 15. decembra 1946 u Staten Islandu

1976-e,priključuje se bendu Rod Stewarta, s kojim je pisao i hitove kao *Do Ya Think I’m Sexy? und Young Turks* Izdaje i solo-album *Rockers* i turneja kroz SAD i Japan, prije nego što Appice osniva grupu King Kobra

Appice u toku svoje karijere svira sa mnogim poznatim muzičarima kao što su Ozzy Osbourne, Jimmy Page, Def Leppard, Kid Rock, Ric Grech, Ted Nugent, Pink Floyd, Blue Murder, Pearl i Edgar Winter

Sredinom 1990-ih, Apice objavljuje niz albuma sa vrhunskim gitaristima pod nazivom *Guitar-Zeus* Različitim formacijama u kojima je nastupao pripadali su *Char*(Japanski gitarista), *Bogert & Appice, (Tim Bogert) [[1999]], kao i *Derringer*(Rick Derringer) [[2001]].*

Appice izdaje i knjigu pod nazivom "Realistic Rock", u kojoj opisuje razne tehnike bubnjeva u rock muzici. Uz knjigu snima CD i video. Njegova knijga A Thunder of Drums govori o životu Johna Bonhama

1991. dobija čast da na Hollywood Rock Walk, pored osoba koje su mu služile kao uzor ovjekovječi otiske svojih ruku.

### Vanjske veze
* Carmine Appice Website
* Carmine Appice u Dummerworld
Iluminacja (film)

***Iluminacja*** () je poljski igrano-dokumentarni film snimljen 1973. u režiji Krzysztofa Zanussija. Nominalni protagonist, koga tumači Stanisław Latałło, je student fizike koji je zbog porodične situacije prisiljen privremeno napustiti studije i raditi obične poslove. Radnja prikazuje kako, usprkos uspjeha na privatnom i profesionalnom planu, postaje sve zaokupljeniji egzistencijalnim pitanjima te se na kraju odlučuje na dramatično odvajanje od ostatka društva. *Iluminacja*, osim igranih scena, sadrži dokumentarne scene intervjua sa vodećim intelektualcima tadašnje Poljske, a među kojima se posebno ističe filozof Władysław Tatarkiewicz. *Iluminacja* je prikazana na Filmskom festivalu u Locarnu gdje je osvojila Zlatni leopard. Godine 1982. je režirao film *[[Imperatyw (film)|Imperatyw]]*, koji se zbog sličnosti protagonista i teme, smatra njegovim svojevrsnim nastavkom..

## Uloge
* Stanisław Latałło – Franciszek Retman
* Monika Dzienisiewicz-Olbrychska – Agnieszka
* Małgorzata Pritulak – Małgorzata
* Edward Żebrowski – lekarz
* Jan Skotnicki – chory
* Włodzimierz Zonn – dziekan
* Bogdan Mielnik – sam sebe
* Władysław Marek Turski – sam sebe
* Włodzimierz Zawadzki – asystent
* Joanna Żółkowska – dziewczyna ze snu
* Łukasz Turski – członek komisji egzaminacyjnej
* Władysław Tatarkiewicz – sam sebe
* Iwo Białynicki-Birula – sam sebe

## Reference

## Vanjske veze
* 
* 
* 
* 
* 
* *[http://www.akademiapolskiegofilmu.pl/pl/historia-polskiego-filmu/filmy/iluminacja/32 Iluminacja]* w bazie Akademii Polskiego Filmu
Vánoční sen

***Vánoční sen*** () je čehoslovački kratki crno-bijeli igrano-animirani film snimljen 1945. u režiji braće Karela i Bořivoja Zemana. Protagonistica je djevojčica koja ispod božićnog drvca pronalazi poklon u obliku nove lutke, te staru krpenu lutku baca. Radnja prikazuje kako sanja da je krpena lutka oživjela. Karelu Zemanu, kome je to bio režijski debi, *Vánoční sen* je predstavljao prvi eksperiment u kombinaciji igranog i lutkarskog filma. Sljedeće godine je prikazan na prvom Kanskom festivalu gdje je dobio Veliku nagradu za najbolji kratki film. Danas ga se često naziva jednim od klasika žanra.

## Reference

## Vanjske veze
*
New Fist of Fury

***New Fist of Fury*** () je hongkonški film borilačkih vještina simljen 1976. godine u režiji Lo Weija. Predstavlja nastavak popularnog filma *[[Fist of Fury]]* iz 1972. godine u kome je glavni lik Chen Zhena tumačio, u međuvremenu preminuli, Bruce Lee. Radnja, smještena u prvu polovicu 20. vijeka, prikazuje kako Chen Zhenova zaručnica (čiji lik tumači Nora Miao) iz Šangaja pred progonom bježi na Tajvan, koji se tada nalazio pod japanskom vlašću. Protagonist, čiji lik tumači Jackie Chan, je sitni lokalni lopov koji će od nje naučiti kung fu te se suprostaviti japanskim majstorima borilačkih vještina koji zlostavljaju kinesko stanovništvo. *New Fist of Fury* je predstavljao prvi poznatiji film u kome je Jackie Chan, tada relativno još nepoznat, tumačio glavnu ulogu. Film je zadržao ozbiljan ton prethodnika te, kao i on, nema konvencionalni hepi end, te ne sadrži humor koji će kasnije postati zaštitni znak ostvarenja sa Chanom u glavnoj ulozi. Usprkos toga je postigao veliki uspjeh i značajno pomogao Chanu da postane velika zvijezda.

1977. je snimljen neslužbeni nastavak sage o Chen Zhenu pod naslovom *[[Fist of Fuy II]]*.

## Uloge
*Jackie Chan ... Cheng Long / Ah Lung
*Nora Miao ... Mao Li Er / Miss Lee
*Chan Sing ... Okimura
*Luk Yat-lung ... Lon Si Chun
*Yim Chung ... Master Su, Maoin djed
*Suen Lam ... Tajvanski policijski kapetan Lin
*Cheng Siu-siu ... Okimurin kćer
*Lau Ming ... Ah Lungova majka
*Hon Siu ... Ho Chin
*Han Ying-chieh ... Hung
*Lo Wei ... Inspektor
*Chiang Kam ... Sampo
*Liu Ping ... Lin Chin Kui
*Yip Hoi-ching ... Okimurin učenik
*Weng Hsiao-hu ... Okimurin učenik
*Suen San-cheung ... Japanac
*Hau Pak-wai ... ubica
*Wang Chiang-liang ... ubica
*Ho Wai-hung ... ubica
*Tsang Ming-cheong ... Kuijev nasilnik
*Chan Sam-lam ... Kuijev nasilnik
*Shih Ting-ken ... Kuijev naslinik
*Lam Chung ... Kuijev nasilnik
*Tai Chi-hsien ... Kuijev nasilnik
*So Kwok-leung ... Kuijev nasilnik
*Ho Ming-hiu ... Kuijev nasilnik
*Wong Wing-sang ... učenik
*Lee Lung-yam ... učenik
*Yip Fei-yang ... Jingwuov učenik
*Ching Kuo-chung ... Chunov učenik
*Ngai Loi ... japanski oficir
*Chan Jan ... Okimurin tjelohranitelj
*Lee Siu-Ming ... Okimurin tjelohranitelj
*Cheung Chung-kwai
*Bruce Lee ... Chen Jun / Maoin brat (arhivske snimke)
*Ko Chang-sheng
*Wong Chi-sang
*Wong Kwok-fai
*Lui Wan-biu

## Vanjske veze
*
Fist of Fury II

***Fist of Fury II*** () je hongkonški film borilačkih vještina snimljen 1977. u režiji Iksana Lahardija i Tso-nam Leeja. Predstavlja "neslužbeni" nastavak popularnog filma *[[Fist of Fury]]* iz 1972. godine, u kome je glavnu ulogu Chen Zhena tumačio u međuvremenu preminuli Bruce Lee. Radnja započinje nedugo nakon događaja u tom filmu, kada japanske vlasti, bojeći se da će smrt Chen Zhena ujediniti Kineze u Šangaju, naređuju vlastitoj školi borilačkih vještina da se nametne kineskim školama. Protagonist, čiji lik tumači Bruce Li, je provincijski majstor borilačkih vještina koji se suprotstavlja Japancima, a za koga se na kraju ispostavi da je Chen Zhenov brat. *Fist of Fury II* se obično među poklonicima žanra smatra boljim od "službenog" nastavka *[[New Fist of Fury]]* iz 1976. godine, a godine 1979. je dobio vlastiti nastavak pod imenom *[[Fist of Fury III]]*.

## Uloge
*Bruce Li ... Chen Shan
*Lo Lieh ... Miyamoto
*Chan Wai-lau ... Wang Bar
*Ti Fung ... Tin Man Kwai
*Kun Li ... Lee Shun
*Yasuyoshi Shikamura ... Yanagi Saburo
*James Nam ... Souto Jyo
*Chao Kin ... Inspektor Chiu
*Shin Nam ... Policajac #1
*Shiu Yu ... Policajac #2
*Mui-shao Sui ... Sestra
*Kam To ... Kam Fuk
*Kin-ming Lee ... Cheung S’mg Hung
*Cheng-hai Ching ... Shun Chui
*Shun-chiu Bo ... Ching Wuov brat #1
*Fa-yuan Li ... Ching Wuov brat #2
*Chiang Li ... Ching Wuov brat #3
*Ze-tin Ku ... Japanski vitez #1
*You-pin Liu ... Japanski vitez #2
*Hau-bao Wai ... Japanski vitez #3
*Chiu-hong Seng ... Japanski vitez #4
*Tai-kin Yin ... Japanski vitez #5
*Chan-sum Lam ... Japanski vitez #6
*Wai-hung Ho ... Japanski vitez #7
*To Wai-wo

## Vanjske veze
*
Fist of Fury III

***Fist of Fury***  *III* hongkonški film borilačkih vještina snimljen 1978. godine u režiji Lee Tso Nama. Predstavlja nastavak filma *[[Fist of Fury II]]* iz 1977. godine, koji je, pak, predstavljao "neslužbeni" nastavak znamenitog filma *[[Fist of Fury]]* sa u međuvremenu preminulim Bruceom Leejem u glavnoj ulozi. U njemu Bruce Li ponavlja ulogu Chen Shena, kineskog majstora borilačkih vještina, a radnja prikazuje kako se po povratku iz Šangaja u rodno provincijskog mjesto suočava sa Japancima koji zlostavljaju njegove sumještane.

## Reference

## Vanjske veze
*
La vita, a volte, è molto dura, vero Provvidenza?

***La vita, a volte, è molto dura, vero Provvidenza?*** () je italijansko-francusko-zapadnonjemačka vestern filmska komedija snimljena 1972. godine u režiji Giulija Petronija. Protagonist, koga tumači Tomas Milian, je ekscentrični lovac na ucjene koji je sklopio aranžman sa odmetnikom (koga tumači Gregg Palmer) te ga stalno hvata i privodi vlastima, a potom oslobađa iz zatvora kako bi više puta mogoa naplatiti raspisanu nagradu. Film se isticao epizodnom strukturom i raznim bizarnim likovima (uključujući jednog koga je tumačio tada popularni TV-voditelj Mike Bongiorno), a sljedeće godine je dobio nastavak pod naslovom *[[Ci risiamo, vero Provvidenza?]]*.

## Uloge
* Tomas Milian: Provvidenza
* Gregg Palmer: Hurricane Kid Smith
* Janet Agren: Stella
* Dieter Eppler: Šerif Howard Pendleton 
* Maurice Poli: Šerif von Keensburg
* Giovanni Cianfriglia: Izazivač (credited as *Ken Wood*)
* Paul Muller: Mr. Summitt
* Mike Bongiorno: Mike Goodmorning
* Gabriella Giorgelli: Sestra
* Horst Janson: Šerif sela

## Vanjske veze
*