open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Mazatec

**Mazatec** (Mazateca, Mazateco, Ha shuta enima), pleme američkih Indijanaca porodice Popolocan, Velike porodice Oto-Manguean, nastanjen u sjevernoj Oaxaci i dijelu Pueble i Veracruza. Mazateci su planinski agrikulturan narod koji danas živi od uzgoja kukuruza, graha, tikava, čilija i drugog, još uvijek se služeći motikama i štapovima za kopanje. Njihov teritorij sastoji se od dvije geografski diferencirane regije koje utječu na životne prilike i kulturu: brdsko-planinski, na obroncima Istočne Sierra Madre (Sierra Madre Oriental), na visinama između 1,200 i 2,500 metara iznad mora i nizinsku, bazen rijeke Papaloapan koji se prostire na 57,756&nbsp;km², poznatom po uzgoju kave. U nizinskim predjelima rijeke Papaloapan s tri njezina glavna pritoka Santo Domingo ili Quiotepec, Tonto i Usila, uz kavu uzgaja se i sezam, duhan, kikiriki, meksički čaj i mrkva. U šumovitim planinskim područjima u kojima prevladava bor i hrast uzgaja se pretežno voće: jabuka, kruška i breskva.

## Ime
Sami sebe Mazateci nazivaju Ha shuta enima što se razlilčito prevodi (= "los que trabajamos el monte, humildes, gente de costumbre"). Naziv Mazatec dolazi iz nahuatlanskog mazatecatl (="*gente del venado*", ili * 'narod jelena' *) što su im ga dali Nonoalca Indijanci, neko pleme Tolteka, zbog poštivanja ove životinje.

## Jezik
Mazateci se služe sa osam različitih mazatec jezicima koji dobvivaju imena po njihovim najvećeim naseljima San Jerónimo Tecoatl, San Miguel Soyaltepec. Najveći broj govornika (72.000; 1990) ima planinski mazatečki u Huautli i okolici.

## Naselja
Glavna naselja Mazateca su: Teotitlán de Flores Magón, Santa Cruz Acatepec, Santa Ana Ateixtlahuaca, San Bartolomé Ayautla, San Juan Coatzaspam, Santa María Magdalena Chilchotla, San Lorenzo Cuahnecuiltitla, San Mateo Eloxochitlán de Flores Magón, San Francisco Huehuetlán, San Cristóbal Mazatlán, San Pedro Ocopetatillo, San Jerónimo Tecoatl, San José Tenango, Santiago Texcaltzingo, San Lucas Zoquiapam, Huautla de Jiménez, San Pedro Ixcatlán, Jalapa de Díaz i San Miguel Soyaltepec.

## Život i običaji
Običaji i festivali Mazateca razlikuju se po njihova dva glavna staništa, nizinskom i planinskom i vezani su uz ratarske radove. Kod nizinskih Mazateca (Mazateca Baja) poznata je ceremonija winchaa što se održava u siječnju. Na drugog ožujka i prvog svibnja održavaju svečanosti xixhua u poljima kukuruza. -Vjere su rimokatoličke sa sinkretičkim elementima.
Nošnja je tradicionalna, huipil (duga pamučna tunika) za žene i bijele pamučne hlače i košulje industrijski proizvedene za muškarce. Mazatečki razboj koji je služio za domaću proizvodnju huipila praktički je nestao u ranom 20. stoljeću. I muškarci i žene nose kožne sandale ili hodaju bosi. Lončarstvo i rukotvorine od palmi održali su se tek na nekim mazatečkim područjima a proizvode se tek zbog prodaje i zarade.

Kod Mazateka je u obredima poznata upotreba malenih svetih gljiva poznatih pod latinskim imenom Psilocybe o čemu je knjgu napisala mazatečka šamanka i curandera Maria Sabina.

## Literatura
* Maria Sabina and her Mazatec mushroom velada
## Vanjske veze
* Mazatec Indians
* The Mazatec Indians - The Mushrooms Speak
Mixe-Zoquean

**Mixe-Zoquean**, porodica indijanskih jezika iz Oaxace i Veracruza u Meksiku koja obuhvaća jezike Indijanaca Mixe, Zoque i grupa poznatih kao Popoluca: Sierra Popoluca, Texixtepec, Sayula Popoluca i Oluta Popoluca.

Obuhvaća (17) jezika.

Jedan od jezika porodice je i tabaskanski zoque.

## Reference

## Vanjske veze
* Ethnologue (14th)
* Ethnologue (15th)
* Mixe-Zoquean family
* Grupo Mixe-Zoque
Nootkan

**Nootkan** (Southern Wakashan), skupina indijanskih jezika i plemena sa zapadne obale kanadskog otoka Vancouver. Plemenima Nootkan pripadaju sva plemena plemenskog saveza Aht ili Nootka i dva predstavnika iz Washingtona, Makah i Ozette. Skupina Nootkan zajedno sa skupinom Kwakiutlan ili Northern Wakashan čini samostalnu porodicu Wakashan. Glavni jezici skupine Nootkan su: Nuuchahnulth (Nuu-chah-nulth, Nootka), Ditidaht (Nitinat, Nitinaht) i Makah.

## Reference
Checlesaht

**Checlesaht** (Checleset, Chaicclesaht, Che:k:tles7et'h', Chickliset), pleme američkih Indijanaca iz grupe Nootka, porodica Wakashan, sa Ououkinsh i Nasparti Inleta na otoku Vancouver u kanadskoj provinciji Britanska Kolumbija. Swanton ih naziva imenom Chaicclesaht i navodi njihovo jedino selo Acous. Danas su udruženi sa plemenom Kyuquot pod službenim nazivom Ka:'yu:'k't'h'/Che:k:tles7et'h' First Nations. 
Za razliku od Kyuquota, koji su prema poglavici Maquinna, miroljubivo pleme, Checleseti su sušta suprotnost, i u kontrastu njima važe za strahovite ratnike. 
Plemena Kyuquot i Checleset tisućama godina ovdje žive i ribare, a tradicionalna zemlja što je Checleseti nastanjuju prostire se od zapadnog dijela otoka Spring Island i preko Checleset Baya do podnožja planina poluotoka Brooks. 
Brojno stanje Checleseta bilo je oko 1,200, a Kyuquota 2,000, i bili su nekad najbrojnije Nootka pleme.

## Vanjske veze
* Kyuquot Sound 
* Chickliset
Zoque

**Zoque** (Zoq), indijanski narod iz meksičkog Chiapasa, susjednog Tabasca i najistočnije Oaxace. Pleme je klasificirano, prema Masonu i Johnsonu, u porodicu Mizocuavean koja je uz Mixe i Zoque obuhvaćala i grupu Huave. Danas se Zoque klasificiraju u porodicu Mixe-Zoquean, govore 5 raznih zoque jezika. Grupa u Tabascu poznata je kao Ayapanec ili Zoque de Ayapanec. – Lingvistička istraživanja, Prema Kauffmanu i Campbell-u, upućuju na to da su Mixe-Zoque plemena olmečkog porijekla http://www.fairlds.org/pubs/conf/2002GarB.html.

Kada su Španjolci došli u kontakt s ovim plemenom oni su bili ljudožderi. Danas su kršćani i ima ih preko 25,000.
* Glavni grad Chiapasa, Tuxtla Gutierrez, bilo je njihovo naselje poznato kao Coyatoc ('zemlja zečeva'). Invazijom Asteka između 1486. i 1505. naselje dobiva astečki naziv Tochtlan, u istom značenju. Španjolci su astečki prevedeni naziv iskrivili u Tuxtla. Nastavak Gutierrez grad dobiva 1848. po Joaquín Miguel Gutiérrez-u.

## Kultura

Zoque su agrikulturan narod koji se bavi uzgojem kukuruza, graha i 'squasha'. Glavna im je poljoprivredna alatka štap za kopanje. Polja čiste i održavaju paljenjem. Kuće su im rađene od ćerpiča.

## Literatura

**Aramoni Calderón, Dolores**. *Los refugios de lo sagrado: religiosidad, conflicto y resistencia entre los zoques de Chiapas*. México, DF: Consejo Nacional para la Cultura y las Artes, 1992.

## Vanjske veze

* Zoque Indians
* Zoques
Wakashan

**Wakashan** je porodica sjevernoameričkih indijanskih jezika raširena na sjeverozapadnoj obali Amerike, ukljućujući rt Flattery u Washingtonu, područje Ozette, veliki dio otoka Vancouver u Kanadi i dijelovi kontinentalne obale kanadske provincije Britanska Kolumbija. Jezici ove porodice granaju se u dvije skupien, to su: 1) Kwakiutlan kojima se služe plemena Bella Bella ili Heiltsuk (Bellabella:Kokaitk, Oealitk, Oetlitk; China Hat, Nohuntsitk, Somehulitk, Wikeno) i Haisla (sa Kitamat, Kitlope.) i Kwakiutl plemena: Kwakiutl, Nawiti, Koskimo. 
Lokalno se dijele na seoske bande: Awaitlala (A'wa'etlala), Goasila, Guauaenok, Hahuamis, Hoyalas (izumrli), Koeksotenok, Kwakiutl (uključuju: Guetela, Komkutis, Komoyue, Matilpe i Walas Kwakiutl u Fort Rupertu), Lekwiltok, Mamalelekala, Nakoaktok, Nimkish, Tenaktak, Tlauitsis, Tsawatenok.
Druga skupina je Nootkan koja uključuje jezike plemena konfederacije Aht i Indijance Makah i Ozette. posljednja dva su iz Washingtona.

Konfederaciji Aht ili Nootka pripadaju pleemna: Ahousaht, Checleset (Chaicclesaht), Clayoquot, Ehatisaht, Ekoolthaht, Hachaaht, Hesquiaht, Kelsemaht, Klahosaht, Kwoneatshatka, Kyuquot, Makah, Manosaht, Mooachaht, Muchalat, Nitinat, Nuchatlitz (Nuchatlaht), Oiaht (Ohiaht), Opetchesaht, Ozette, Pacheenaht, Seshart (Tseshaht), Toquart (Toquaht), Uchucklesaht (Uchucklesit), Ucluelet.

## Jezici
Obuhvača najmanje 5 jezika
:a) Sjeverni (3)
::a. Haisla [has] (Canada)
::b. Heiltsuk [hei] (Kanada)
::c. Kwakiutl [kwk] (Kanada)

:b) Južni (2)
::a. Makah [myh] (SAD)
::b. Nootka [noo] (Kanada)

## Reference

## Vanjske veze
* Ethnologue (14th)
* Ethnologue (15th)
* The Wakashan Linguistics Page
* Tree for Wakashan
Ehatisaht

**Ehatisaht** (Ehattesaht, Ehatteshaht, ʔiiḥatis), pleme Aht Indijanaca, porodica Wakashan, sa Esperanza, Zeballos i dijela Espinosa Inleta, na zapadnoj obali otoka Vancouver, u kanadskoj provinciji Britanska Kolumbija. Godine 1996. preostalo ih je oko 200. U proščosti glavna sela su im bila Oke i Tatchu, a danas selo Chenahkint na Queen's Coveu. 
Ehatisahti su bili glavni opskrbljivači dentalia-školjkama, jednim od najvažnijih predmeta trgovine domorodaca sa Sjeverozapadne obale.

## Popis rezervata
* Chenahkint Indian Reserve 12
* Ehatis Indian Reserve 11
* Grassy Island Indian Reserve 17
* Hecate Indian Reserve 17
* Hesquis Indian Reserve 10a
* Hoke Point Indian Reserve 10b
* Klitsis Indian Reserve 16
* Oke Indian Reserve 10
* Tatchu Indian Reserve 13
* Tatchu Indian Reserve 13a

## Vanjske veze
* Ehattesaht Tribe
* Ehattesaht
Ekoolthaht

**Ekoolthaht** /bushes-on-hill people/, pleme američkih Indijanaca sa Barclay Sounda (danas Barkley Sound) u kanadskoj provinciji Britanska Kolumbija, na obalama Barcley Sounda na zapadnoj obali otoka Vancouver. 

Ekooltlahti su jedno od plemena Nootka, porodica Wakashan, koje je danas ujedinjeno sa plemenom Tseshaht (Seshart). Godine 1879. populacija im je iznosila svega 48. 

## Izvori
Hachaaht

**Hachaaht** (Hachaath), nestalo pleme Aht Indijanaca, porodica Wakashan, koje je obitavalo na ili sjeverno od Barclay Sounda, na otoku Vancouver, u kanadskoj provinciji Britanska Kolumbija. Do nestanka nekih nootkanskih skupina dolazi u kasnom 18. stoljeću, oko 1790.-tih kada su se Indijanci dokopali vatrenog oružja i krenuli u osvajanje ribarskih područja. Pleme Ucluelet tako osvaja teritorij Namintaht Indijanaca, i Effingham Inlet kod Barklay Sounda od Hachaahta i srodnih A'utsaht.

## Literatura
* Frederick Webb Hodge, Handbook of American Indians North of Mexico

## Izvori

## Vanjske veze
* Nooksak and Nootka Indians of Canada
Clayoquot

**Clayoquot** (Tla-o-qui-aht, Tlaoquiaht) je pleme američkih Indijanaca iz grupe Nootka, porodica Wakashan, nastanjeno u 19. stoljeću na Meares Islandu i Tofino Soundu u Britanskoj Kolumbiji. Imaju nekoliko rezervata utemeljenih 1889. Swanton ne spominje nijedno njihovo naselje iz 19. stoljeća. Pleme danas obitava između Pacific Rim National Parka i Tofina a imaju i jedno selo na otoku Meares.

Ime Clayoquot znači "people of other tribes". Preko 500 pripadnika, od toga 280 na rezervatu. Ribarstvo i turizam danas su im glavne aktivnosti.

## Vanjske veze
* Foto galerija.
* [Foto galerija](http://memory.loc.gov/cgi-bin/query/r?ammem/curt:@field(SUBJ+@od1(Clayoquot+Indians)))
* Nooksak and Nootka Indians of Canada
&lt;gallery&gt;
Datoteka:Tla-o-qui-aht.png|Clayoquot teritorij.
&lt;/gallery&gt;
Klahosaht

**Klahosaht**, izumrlo pleme Nootka Indijanaca, porodica Wakashan, u kraju sjeverno od Nootka Sounda na kanadskom otoku Vancouver, provincija Britanska Kolumbija. Klahosahte spominje pustolov John Rodgers Jewitt koji je na područje Nootka Sounda došao trgovačkim brodom * 'Boston' *. Vjerojatno su se otopili među drugim Aht skupinama, poglavito, misli Hodge među Mooachahtima, danas nazivanih Nootka ili Mowachaht.

## Literatura
* Frederick Webb Hodge, Handbook of American Indians North of Mexico

## Vanjske veze
* Nooksak and Nootka Indians of Canada
Kwoneatshatka

**Kwoneatshatka**, ime za jedno od plemena američkih Indijanaca sa otoka Vancouver u Kanadi koje Swanton i Hodge nabrajaju među Nootka plemenima.

Ovu neidentificiranu skupinu spominje Hale (u U. S. Expl. Exp. vi, 569 1846.). Kasnije se ne spominju, niti se precizira njihova točnija lokacija, osim da je negdje na sjeveru Vancouvera.

## Izvori

## Vanjske veze
*Nootka
Kyuquot

**Kyuquot** (Ka:yu'k't'h'), pleme Nootka Indijanaca sa otoka Vancouver u Britansko Kolumbiji, Kanada, koje je živjelo na Kyuquot Soundu u selima *Kukamukamees* i *Aktese*. Kyuqupt su se kasnije ujedinili sa Indijancima Checlesaht (Checleset, Chaicclesaht, Che:k:tles7et'h') u plemensku naciju službeno nazvanu *Ka:'yu:'k't'h'/Che:k:tles7et'h' First Nations* ili *Kyuquot/Cheklesahht First Nation*.

U ranija vremena oko 2.000. Ribari. 305 (1902); 281 (1904)
## Izvori

## Vanjske veze
* Ka:'yu:'k't'h'/Che:k:tles7et'h'
Hesquiaht

**Hesquiaht**.- indijansko pleme iz grupe Nootka sa zapadne obale središnjeg Vancouvera, Kanada, nekada na ili sjeverno od Barclay Sounda. Swanton navodi tek jedno njihovo selo, Heshque. Danas ovi Indijanci žive na 6 malenih rezervata (reserves; utemeljenih 1886.), a glavno naselje im je na Refuge Cove I.R. No. 6. , gdje je preseljeno 1964. nakon što je njihovo izvorno naselje uništio plimni val. 
Ime plemena Hesquiaht u značenju "people of the sound made by eating herring eggs off eel grass," kapetan Walbram objašnjava time da na obale naselja Hesquiaht dolaze velike količine morske trave 'segmo', koja sa sobom donosi, posebno u vrijeme mriještenja haringi, ikru, koja je među Indijancima na glasu kao poslastica. 
Početkom novog tisućljeća moglo bi biti oko 500 Hesquiahta od kojih većina živi van rezervata. Ribarstvo im je danas glavna ekonomska aktivnost.

## Popis rezervata
* Hesquiat Indian Reserve 1
* Homais Indian Reserve 2
* Maahpe Indian Reserve 4
* Refuge Cove Indian Reserve 6
* Teahmit Indian Reserve 3

## Vanjske veze

* Hesquiaht First Nation 
* [Foto galerija](http://memory.loc.gov/cgi-bin/query/S?ammem/curt:@field(SUBJ+@od1(Hesquiat+Indians)))
Kelsemaht

**Kelsemaht** /= rhubarb people/, pleme konfederacije Aht sa Flores Islanda na Clayoquot Soundu pred zapadnom obalom otoka Vancouver u kanadskoj provinciji Britanska Kolumbija. Populacija im je 1909. iznosila 76 od preko 2.000 Kwakiutla. 

Godine 1951. Kelsemahti se miješaju s Ahousaht Indijancima čija je domovina bila zapadna obala otoka Vargas. Potomci im danas žive na Marktosis I.R. #15, na otoku Flores sa Ahousahtima, pod kolektivnim nazivima Ahousaht. Glavno selo im je Yahksis.

## Izvori
Mooachaht

**Mooachaht** (Mowachaht ="people of the deer"; Nootka), pleme američkih Indijanaca iz grupe Aht, porodica Wakashan sa sjeverne strane Nootka Sounda na zapadnoj obali kanadskog otoka Vancouver. Pleme Mooachaht bilo je prvo kojemu je dano ime Nootka, koje danas obuhvaća sva ostala plemena konfederacije Aht. Pleme Mooachaht 1803. napalo je i zapalilo trgovački brod Boston, pobivši cijelu posadu osim Johna Jewitta i Johna Thompsona koji su ostali zarobljeni sljedeće tri godine kod poznatog poglavice Maquinna.

Mooachahti su kroz povijest nastali miješanjem dvije nezavisne plemenske grupe, a njihova glavna sela bila su Yuquot i Coopte. Plemenska grupa u Yuquotu bila je prva koja je šire bila u kontaktu sa Europljanima i koji su 1778 trgovali sa James Cookom.
Mooachaht danas žive zajedno sa Muchalaht Indijancima na 18. rezervata: Aass 3, Ahaminaquus 12, Cheesish 15, Coopte 9, Hisnit 7, Hleepte 14, Hoiss 8, Matchlee 13, Mooyah 16, Moutcha 5, Nesuk 4, Ous 17, Sucwoa 6, Tahsis 11, Tsarksis 2, Tsa Xana 18, Tsowwin 10 i Yuquot 1. Obadvije grupe 1996. broje oko 500.

## Vanjske veze
* Mowachaht
Muchalaht

**Muchalaht** (Muchalat, Matchlaht, Matchitlaht), pleme američkih Indijanaca sa Muchalat Arma (Muchalat Inlet) i dolini Gold Rivera na Nootka Soundu na zapadnoj obali otoka Vancouver u kanadskoj provinciji Britanska Kolumbija. Kulturno Muchalahti se donekle razlikuju od ostalih Nootka jer su živjeli od riječnog ribolova i lova na jelene, u sjeni snažnijeg plemena Mooachaht ili Nootka. U dvadesetom stoljeću Muchalahti se pridružuju plemenu Mooachaht u selu Yuquot. Glavno selo bilo im je Cheshish, a populacija im je 1906. iznosila 62. Danas ova dva plemena žive pod kolektivnim imenom Mowachaht-Muchalaht, a brojno stanje obje grupe iznosi manje od 500 (1996).

Pleme Muchalat brojalo je 1881 svega 92 ljudi (čija su osobna imena poznata) koji se na popisu izjašnavaju kao ribari. Godine 1891 broj im je spao na 67, nakon čega se 1916. pridružuju plemenu Mowachaht (Mooachaht, Nootka) u Yuquotu i 1963. organiziraju pod zajedničkim imenom Mowachaht/Muchalaht First Nations .

## Izvori

## Vanjske veze
* Muchalaht
* Nooksak and Nootka Indians of Canada
Nitinat

**Nitinat** (Nitinaht, Ditidaht).- Jedno od najznačajnijih plemena Nootka Indijanaca uz sjevernu obalu jezera Nitinat, blizu jugozapadne obale Vancouvera, u kanadskoj provinciji Britanska Kolumbija. Nitinati imaju kulturu Sjeverozapadne obale: orijentiranost prema moru, sa selima (Swanton navodi *Carmanah*, *Clo-oose*, *Tsooquahna*, i *Wyah*) od drvenih kuća koja su uvijek okrenuta obali, drvenim kanuima i razvijenom drvorezbarstvu. Nitinati 1984. svoje ime mijenjaju iz Nitinaht u Ditidaht. Najveća rezervat im je *Malachan I.R. No. 11. FN*, oko 640 pripadnika. Jezično pripadaju porodici Wakashan.

## Vanjske veze
* Ditidaht 
* Ditidaht
Nuchatlaht

**Nuchatlaht** (Nuchatlitz), pleme američkih Indijanaca iz grupe Aht, porodiva Wakashan, naseljeno na Nuchatlitz i Esperanza Inletu na otoku Vancouver u kanadskoj provinciji Britanska Kolumbija. Glavno selo bilo im je Nuchatl. Populacija im je iznosila 74 (1902); 62 (1904); 52 (1906). Danas kao Nuchatlaht First Nation žive na 11 manjih rezervi (rezervata): Ahpukto 3, Chiseuquis 9, Nuchatl 1, Nuchatl 2, Occosh 8, Oclucje 7, Opemit 4, Owossitsa 6, Savey 15, Shoomart 5 i Sophe 14.

## Vanjske veze
* The Nuchatlaht
Ohiaht

**Ohiaht** (Huu-ay-aht, Oiaht), pleme Aht Indijanaca sa Barclay Sounda u kanadskoj provinciji Britanska Kolumbija.
Ohiahti pripadaju kulturnom području Sjeverozapadne obale. Ribolov i lov na morske sisare (uključujući i kita) temeljni su izvor prehrane, uključujuć i morske životinje koje su sakupljali uz obalu po moskim plićacima, kao što su ježevi, i razni mekušci [uključujući i hitone /Polyplacophora/i ježeve koje su sakupljali i jeli]. Od ljeta pa do kasne jeseni pet vrsta pacifičkog lososa vraćalo se u rijeke. Indijanci su ovu ribu hvatali u velikim količinama, dimili je, sušili i spremali za nadolazeću zimu. Kroz godinu hvatali su i kopnene sisare (jelen, medvjed i drugo), od kojih su osim meso za hranu dobivali i kože i krzno.
U prošlosti je plemensko središte bilo selo Kiix?in, napušteno 188.-tih godina. Pleme je danas u savezu sa grupom Aht plemena koja su se kolektivno prozvala Maa-nulth, a uz njih pripadaju im i Kyuquot (Ka:’yu:’k’t’h’) koji su udruženi sa Checlesahtima (Che:k’tles7et’h’) u jedno pleme, Toquaht, Uchucklesaht i Ucluelet.

## Popis rezervata
* Anacla Indian Reserve 12
* Clutus Indian Reserve 11
* Dochsupple Indian Reserve 3
* Haines Island Indian Reserve 8
* Hamilton Point Indian Reserve 7
* Keeshan Indian Reserve 9
* Kichha Indian Reserve 10
* Kirby Point Indian Reserve 6
* Masit Indian Reserve 13
* Nuchaquis Indian Reserve 2
* Numukamis Indian Reserve 1
* Sachawil Indian Reserve 5
* Sachsa Indian Reserve 4

## Vanjske veze
* Huu-ay-aht First Nation approves new B.C. treaty
* Huu-ay-aht First Nation - Home
Opetchesaht

**Opetchesaht** (Opitchesaht, Hupacasath), pleme Aht Indijanaca sa Alberni Sounda, Somass Rivera i susjednih jezera Sproat Lake i Great Central Lake na zapadnoj opbali otoka Vancouver u kanadskoj provinciji Britanska Kolumbija. Porijeklo ovog plemena navodno je salishansko, a njihov teritorij pao je u ruke Aht plemenima u rano povijesno doba, te su poprimili nootkanski jezik. Danas pod imenom Hupacasath žive na rezervatu Ahahswinis, blizu Port Albernija.

## Vanjske veze
* Opetchesaht 
* Opetchesaht Band
Manosaht

**Manosaht**, jedno od manjih plemena Nootka Indijanaca, porodica Wakashan, nastanjeno na Hesquiat Pointu na zapadnoj obali kanadskog otoka Vancouver. Edward S. Curtis locira ih kod Sidney Inleta, i navodi da su već u njegovo vrijeme pomiješani sa Hesquiaht i Ahousaht Indijacima, među kojima možda i danas imaju potomaka.

## Vanjske veze
* Nooksak and Nootka Indians of Canada
Ozette

**Ozette**.- /značenje nepoznato/ Indijansko pleme porodice Wakashan, južni su ogranak Makah Indijanaca nastanjen na rijeci Ozette i jezeru Ozette u Okrugu Clallam u Washingtonu. Pleme je imalo dva naselja: Ozette na Flattery Rocksu i Sooes, četiri milje južno od Makah sela Waatch. Godine 1937. izvješteno je tek o jednom jedinom preživjelom pripadniku. Po njima danas nosi ime jedno jezero, rijeka i selo. Kulturno su pripadali Sjeverozapadnim obalnim Indijancima.

## Vanjske veze
* Ozette 
* Lake Ozette History
Pacheenaht

**Pacheenaht** (Pacheedaht; Pacheedaht First Nation) /= "sea-foam-on-rocks people", dolazi po imenu sela p'aachiida na Port San Juan Bayu na jugozapadnoj obali Vancouvera/, pleme Aht Indijanaca, porodica Wakashan, sa San Juan Harbora na otoku Vancouver u kanadskoj provinciji Britanska Kolumbija. Kraj između Sheringham Pointa i Bonilla Pointa, danas je nazivan * 'Pacheenaht Indian territory' *. Ovdje danas imaju 4 rezervata, to su: Cullite 3, Gordon River 2, Pacheena 1 i Queesidaquah 4., na kojima živi oko 210 Indijanaca.

Prema tradiciji, u prošlosti su oni i Nitinat Indijanci bili jedan narod što je živio na Jordan Riveru, a još i danas se očuvao tradicionalni pacheenaht, dijalekt jezika nitinat. Prema drugoj tradiciji u prošlosti su govorili jezikom sooke, kojim se služi istoimeno pleme iz grupe Salishan.

Pacheenahti su imali najmanje 4 sela, a ribolov je bio glavni oblik privređivanja i prehrane. Od 4. (travanj)do 7. mjeseca (srpanj) članovi zajednice bi se raspršili po sezonskim ribarskim logorima, jer je to doba kada se hvata najveća pljosnatica konjski jezik (halibut) i red snapper (riba iz porodice Lutjanidae, i druge koje suše i spremaju za zimski period. Od rujna Indijanci se vračaju u svoja zimska sela i pripremaju se za doček lososa, najvažnije ribe plemena Sjeverozapadne obale i Platoa.

## Vanjske veze
* Pacheenaht 
* Pacheedaht
Toquaht

**Toquaht** (Toquart), pleme američkih Indijanaca iz skupine Nootka, porodica Wakashan, sa sjeverne obale Barklay Sounda u kanadskoj provinciji Britanska Kolumbija. Sredinom 19 .stoljeća njihov teritorij je uključivao Barkley Sound, Toquart Bay, Mayne Bay i Pipestem Inlet. Danas žive na rezervatima Chenatha 4, Chequis 3, Deekyakus 2, Dookqua 5, Macoah 1 i Stuart Bay 6, u svojim tradicionalnim selima Macoah (kod Swantona Mahcoah) i Chequis. Populacija im iznosi oko stotinu.

## Vanjske veze
* Toquaht
* Toquaht
Uchucklesaht

**Uchucklesaht** (Uchucklesit), pleme američkih Indijanaca iz grupe Nootka, jezične porodice Wakashan, nastanjeno na zapadnoj obali otoka Vancouver na Barclay Soundu. Ovo pleme uveliko je stradalo u ranom povijesnom periodu, a njihovo plemensko područje sredinom 19. stoljeća ograničeno je na Uchucklesit Inlet. U suvremeno vrijeme ima ih oko 150 na rezervatima Cowishil 1 i Elhlateese 2. Tradicionalno selo Elhlateese i danas im je glavno naselje.

## Vanjske veze
* Uchucklesaht
Ucluelet

**Ucluelet** /Nootka naziv u značenju * 'a place of safe harbour' */, pleme Aht Indijanaca na zapadnoj strani Barclay Sounda na otoku Vancouver u kanadskoj provinciji Britanska Kolumbija. Tradicionalni teritorij uključuje Ucluelet Inlet, poluoptok Ucluelet i obala sjeverno do Green Pointa na Long Beachu. 
Dolaskom Europljana dolaze do vatrenog oružja pa svoj teritorij šire na štetu, danas nestalih plemena A'utsaht, Hachaaht i Namintaht. 
Danas žive u svojem tradicionalnom selu Ittatsoo, blizu grada Ucluelet, a ostali na Effingham Inletu osvojenom od Hachaahta, i dolini Nahmint Rivera koji je pripadao Nahmintahtima. Populacija im 1996. iznosi 581.

## Popis rezervata
* Clakamucus Indian Reserve 2
* Ittatsoo Indian Reserve 1
* Kleykleyhous Indian Reserve 5
* Oo-Oolth Indian Reserve 8
* Outs Indian Reserve 3
* Quinaquilth Indian Reserve 4
* Quisitis Indian Reserve 9
* Ucluth Indian Reserve 6
* Wya Indian Reserve 7

## Vanjske veze
* Ucluelet 
* About Ucluelet (+ karta)
Guauaenok

**Guauaenok** (Gwawa'enux, Kwawwawainck, Gwawaenuk) je pleme Kwakiutl Indijanaca sa Watson Islanda u Hopetownu, uz obalu Vancouvera, Britanska Kolumbija. Swanton ovo pleme locira na Drury Inletu, te u selima Hohopa na zapadnoj obali Baker Islanda, Kunstamish na istočnoj obali Clayton Baya (Werlls Passage), te sa plemenima Tsawatenok i Hahuamis u selu Kwaustums, na Gilford Islandu. Danas njihove seoske zajednice broje nekih 40 članova.

## Popis rezervata
* Dove Island Indian Reserve 12
* Gleyka Indian Reserve 6
* Hopetown Indian Reserve 10a
* Kadis Indian Reserve 11
* Keogh Indian Reserve 3
* Kunstamis Indian Reserve 2
* Kunstamis Indian Reserve 2a
* Lawanth Indian Reserve 5
* Magwekstala Indian Reserve 10
* Quay Indian Reserve 4

## Vanjske veze
* Kwakiutl Indian Tribe History
* Gwawaenuk Tribe
Guetela

**Guetela** (Gwetela, Qagyuhl), pleme američkih Indijanaca porodice Wakashan koji čine Kwakiutle u pravom smislu riječi. Nastanjeni su u području Fort Ruperta u kanadskoj provinciji Britanska Kolumbija. Qagyuhl su se sastojali od nekoliko gensa (u pl. gentes/ (prema S. Curtis): a. Maamtagyila (plural od Matagyila, "dark-colored gull," ime osnivača); b. Gyihslm ("chiefs"); c. Qiqikum ("real Qagyuhl"); d. Sintlom (po Boasu Sislntlae, to je ime Sun gensa među Nimkish i Tlauitsis Indijancima); e. Lialahslntaiyu (plural od Lalahsintaiyu, ime osnivača); f. Alqdnwi; g. Nahwahtahw ("the assembled ones").

## Vanjske veze
* Kwakiutl Indian Tribe History
Hahuamis

**Hahuamis**, pleme američkih Indijanaca iz grupe Kwakiutla, porodica Wakashan, nastanjenih na Wakeman Soundu (vidi) u kanadskoj provinciji Britanska Kolumbija. Populacija im je 1901. iznosila 63. Bili su podijeljeni na 3 gensa (pl. gentes): Gyeksem, Gyigyilkam i Haaialikyauae. Na otoku Gilford žive u selu Kwaustums, zajedno sa plemenima Tsawatenok i Guauaenok.

## Vanjske veze
* American Indians : Naemahlpunkuma - Hahuamis 
* Kwakiutl Indian Tribe History
Haisla

**Haisla** /vlastiti naziv u značenju "dwellers downriver"/, grupa plemena Bella Bella Indijanaca, šire grupe Kwakiutl, porodica Wakashan nastanjenih na Douglas Chanelu i Gardiner Canalu na otoku Vancouver u kanadskoj provinciji Britanska Kolumbija. Danas se očuvala tek grupa Kitamaat ili * 'People of the Snow' *, čija populacija u novije doba iznosi oko 1,500. Po jeziku najsrodniji su Heiltsukima.

## Plemena
* Kitamat (Kitamaat), Douglas Channel.
* Kitlope, Gardiner Canal.

## Vanjske veze
* Kitamaat: People of the Snow
* Kitamaat
Hoyalas

**Hoyalas**, pleme Koskimo Indijanaca, šire grupe Kwakiutl, sa Quatsino Sounda, koji su do svoga nestanka sredinom 1700.-tih godina, živjeli na Holberg, Rupert i Neroutsos Inletu, te rijekama i drugim pritokama koji se slijevaju u njih, i na jezerima Alice i Victoria na otoku Vancouver u Kanadi. Njihovo ime anglizam je domorodačkog naziva * 'xwúyales' *, sa značenjem 'people of Hodzas (mjestu lociranom na Rupert Armu).' Prema Hodgeu njihovo ime znači *the troubled ones*

Do kasnog 18. stoljeća izgleda da su ih uništili Koskimo Indijanci. O nestanku plemena se nagađa, pa Curtis (1915:10:306) smatra da su stradali od epidemija, dok drugi izvori (Dawson 1888:70; Boas 1897:332; Duff [1965] :64; Hodge) drže da su ih uništili Koskimo Indijanci i zauzeli njihovo područje.

## Izvori

## Vanjske veze
* Kwakiutl Indian Tribe History
Kitamat

**Kitamat** (Kitamaat), pleme Bella Bella Indijanaca sa Douglas Channela na kanadskom toku Vancouver. Kitamati pripadaju užoj grupi Haisla i jezično porodici Wakashan. Sami sebe Kitamati zovu Haisla, a današnje pleme nastalo je miješanjem Kitamata i Kitlope plemena. rana populacija iznosila je možda oko 1,000 i za Kitamate i za Kitlope, ali su ih uništile razne bolesti. Broj Kitamata 1918. sveden je na manje od 300. uključujući Kitlope, da bi se počeo povečavati u drugoj polovici 20. stoljeća: 1,100 (1986); 1,364 (1996). 
Socijalni sistem Kitamata i Kitlopa temelji se na matrilinearnom klanu, a poznato ih je 8: Orao (Eagle), Dabar (Beaver), Gavran (Raven), Vrana (Crow), Kit-ubojica (Killer Whale), Losos (Salmon), Vuk (Wolf) i Žaba (Frog). Svaki se sastoji od većeg ili manjeg broja obitelji koje žive u jednoj ili više komunalnih kuća do 30 pojedinaca. Dva od ovih klanova su nestali to su Žaba i Vuk.

## Rezervati
Kitamati danas žive na 19 malenih rezervi, to su: 
* Bees Indian Reserve 6
* Crab River (Crab Harbour) Indian Reserve 18
* Gander Island Indian Reserve 14
* Giltoyees Indian Reserve 13
* Henderson's Ranch Indian Reserve 11
* Ja We Yah's Indian Reserve 99
* Jugwees (Minette Bay) Indian Reserve 5
* Kemano 1Indian Reserve 7
* Kildala River (Thala) Indian Reserve 10
* Kitamaat Indian Reserve 1
* Kitamaat Indian Reserve 2
* Kitasa Indian Reserve 7
* Kitlope Indian Reserve 16
* Kuaste (Mud Bay) (Kildala Arm) Indian Reserve 8
* Misgatlee Indian Reserve 14
* Tahla (Kildala) Indian Reserve 4
* Tosehka (Eagle Bay) Indian Reserve 12
* Walth Indian Reserve 3
* Wekellals 15

## Vanjske veze
* Kitamaat 
* Slike
Kitlope

**Kitlope** /Naziv Tsimshiana u značenju * 'People of the Rocks' *, /, pleme iz grupe Bella Bella Indijanaca porodice Wakashan, uže grupe Haisla, nastanjeno u području Gardiner Canala u kanadskoj provinciji Britanska Kolumbija. Potomci im danas žive među Kitamaat ili Kitamat Indijancima, srodnim plemenom iz grupe Haisla sa kojima su se pomiješali. Sami sebe nazivaju Henaaksiala (="*dying off slowly*").

## Vanjske veze
* Haisla Territory and Totem Pole Location
* Haisla Rediscovery Builds on Cultural Roots
* Čišćenje lososa (slika)
Klaskino

**Klaskino**, pleme iz grupe Koskimo Indijanaca, ogranak Kwakiutla, naseljen na Klaskino Inletu, odnosno u kraju sve od poluotoka Brooks Peninsula pa do oko 6 milja južno od Quatsino Sounda, uključujući Klashkish i Klaskino Inlet, te vodene pritoke koji se ulijevaju u njih.

Klaskino su danas nestali kao samostalna grupa, a posljednja osoba koja se zabilježila kao Klaskino bio je "Skookum Jim" (poznat i kao "Jim Culteetsum"), umro negdje 1940. godine.

Klaskini su prvi put opisani 1867. od nekog E.A. Porchera koji je bio na brodu * 'H.M.S. Sparrowhawk' *. za njih kaže da su maleno pleme koje će uskoro nestati, te da ih ima tek oko 40, od čega svega 12 odraslih muškaraca. Nadalje izvještava da su bilingualni, i da govore uz kwakwala i jezik plemena Kyuquot, jednog od plemena saveza Aht. Godine 1888 posljednji puta su popisani, a broj im je iznosio svega 13. Za ovu šaku ljudi Komisija za rezervate izdvojila je 3 malene rezerve, od kojih se jedna ("Tse-oom-kas") nalazila na Klaskino Inletu, u kojemu je bio dom za njih 14 u dvije kuće. Smrću posljednjeg Klaskina, Jim Culteetsuma (1940) pleme je potpuno nestalo.

Njihovi ostali rezervati, Te.laise na Brooks Bayu, utemeljen 1889 kao Klaskino I.R. No. 1, ukinut je od Kraljevske komisije za indijanske poslove, dok je na trećem Klas.kish, danas naseljeno pleme Quatsino.

## Vanjske veze
* Kwakiutl Indian Tribe History
Koeksotenok

**Koeksotenok** (Kwikwasut'inux, Kwicksutaineuk), pleme američkih Indijanaca iz grupe Kwakiutl, porodica Wakashan, sa otoka Gilford Island pred obalom Vancouvera u kanadskoj provinciji Britanska Kolumbija. Glavno naselje Gwa’yasdams, nalazi se na otoku Gilford. Danas su uz Nimkish i Tsawatenok Indijance jedno od tri plemena * 'Musgamagw Tsawataineuk Tribal Council' *-a u kojem se vode pod službenim imenom Kwicksutaineuk-ah-kwaw-ah-mish. Populacija im iznosi oko 250.

## Rezervati
* Ahta 3
* Alalco 8
* Dakiulis 7
* Dug-Da-Myse 12
* Gwayasdums 1
* Kakweken 4
* Kye-Yaa-La 1
* Kyidagwis 2
* Kyimla 11
* Meetup 2

## Vanjske veze
* Kwicksutaineuk-ah-kwaw-ah-mish 
* Kwakiutl Indian Tribe History
Kokaitk

**Kokaitk**, jedno od tri podplemena pravih Bella Bella ili Northern Kwakiutl Indijanaca, (ostala dva su Oealitk i Oetlitk), porodica Wakashan, nastanjenih na sjevernoj obali Milbank Sounda u kanadskoj provinciji Britanska Kolumbija. Naziv Kokaitk javlja se ponegdje i kao Kokaith i Koqueightuk.

## Vanjske veze
* Bellabella Indians of Canada
Komkutis

**Komkutis** (Komkiutis, K’umk’utis), jedno od četiri ili pet plemena iz prave grupe Kwakiutl (Kwágu7lh) ili Fort Rupert Indijanaca nastanjenih na području Fort Ruperta u Britanskoj Kolumbiji, Kanada. Ostala Kwágu7lh plemena su Guetela, Komoyue (Komoyoi, Kweeha), Matilpe (?, selo Etsekin, na Havannah Channel) i Walas Kwakiutl (Lakwilala).
Komkutis Kwakiutli svoje porijeklo vuku od malenog plemena sa Robson Bighta, koje je bilo poznato kao Tlitlekit, što su se kasnije pomiješali sa Walas Kwakiutlima, prethodno nazivanim Lakwi’lala.

## Vanjske veze
* Kwakiutl Indian Tribe History
* Kwakiutl Indian band: Our Land: In the Beginning
Komoyue

**Komoyue** /=the rich ones/ (Kweeha, Kueha, Komoyoi), jedno od pet plemena pravih Kwakiutla (Kwakwaka'wakw) u području kod Fort Ruperta u Britanskoj Kolumbiji, Kanada.Ovo pleme najpoznatije je pod ratnim imenom Kueha (=slayers) Njihovo glavno naselje bilo je Tsaite na Mound Islandu, koji se nalazi pre sjeverozapadnom obalom otoka Harbledown Island, a ostala su bila na Vancouveru zapadno od ušča Cluxewe Creeka i na Beaver Harbour. 
Brojno stanje plemena 1883. iznosilo je 82 (popisani pod imenom "Kwe-ah-kah"), dok ih je popisom iz 1901. preostalo 21 (kao "Kwiahkah"). Gentes: Gyigyilkam, Haailakyemae, Haanatlenok, Kukwakum i Yaaihakemae.

## Literatura
* Frederick Webb Hodge, Handbook of American Indians North of Mexico

## Vanjske veze
* Kwakiutl Indian Tribe History
* Komoyue People reclaim their rights
Koprino

**Koprino** (Giopino, Ke ope no) /Giopino, ili "people of Giopas",/ pleme iz grupe Koskimo Indijanaca, šire grupe Kwakiutl sa Quatsino Sounda na sjeverozapadu kanadskog otoka Vancouver. Koprino Indijanci danas su nestali kao poseban narod. Potomaka možda imaju na agenciji Kwawkewlth među Quatsino Indijancima (Quatsino First Nation). Populacija je 1881. iznosila 18.
Kultura Koprino Indijanaca ista je kao i kod susjednih kwakiutl skupina. pripadnici plemićkih obitelji prakticirali su bušenje nosa kroz koji su provlačili šipčicu od kostiju (vidi). Piercing nosa osobito je poznat kod Nambikwara koji su za tu svrhu koristili ptičje pero (vidi ).

## Vanjske veze
* Vancouver Island History
* Kwakiutl Indian Tribe History
Koskimo

**Koskimo** (Danas Quatsino First Nation), grupa plemena Kwakiutl Indijanaca koja su se služila dijalektom kwakiutla, nazivan kwakwala, to su: Klaskino, Hoyalas, Koskimo, Giopino ili Koprino i Quatsino. Koskimo plemena naseljavala su kraj na sjeverozapadu Vancouvera u kanadskoj provinciji Britanska Kolumbija, napose oko Quatsino Sounda. Potomci ovih plemena danas se vode pod imenom Quatsino, a većina ih je porijeklom od Koskimo Indijanaca. 
Glavna naselja pravih Koskima bilo je Hwades (zimsko) i Maate (ljetno). Sastoje se od gensa (gentes): Gyekolekoa, Gyeksem, Gyeksemsanatl (G·ē′xsEms’anaL; najviše poglavice), Hekhalanois (?), Kwakukemalenok, Naenshya, Tsetsaa i Wohuamis.

## Vanjske veze
* Kwakiutl Indian Tribe History
* Quatsino
Kwágu7lh

**Kwágu7lh** (Kwagu'ł, Kwagu'l, Kwakiutl), Kwakiutl (Kwakwaka'wakw) Indijanci u pravom smislu riječi, po kojima su sve ostale Kwakiutl skupine dobili ime. Nastanjeni su na otoku Vancouver u Britanskoj Kolumbiji, Kanada, poglavito u Tsaxisu (Fort Rupert). 

Uključuju podskupine Guetela, Komkutis (Komkiutis), Komoyue (Komoyoi, Kweeha), Matilpe (selo Etsekin, na Havannah Channel), i Walas Kwakiutl (Lakwilala). Govore jezikom Kwak'wala.

## Izvori
Lekwiltok

&lt;!--Nultsi, muškarac iz plemena Lekwiltok. Odjeća ovih Indijanaca izrađuje se od mekanog unutrašnjeg dijela kore.--&gt;**Lekwiltok** (Laich-Kwil-Tach), pleme američkih Indijanaca porodice Wakashan iz Britanske Kolumbije, Kanada. Lekwiltok, danas Laich-Kwil-Tach, su jedno od plemena Kwakiutla koje je nastanjivalo kraj između Knight i Bute Inleta na otoku Vancouver. Populacija im 1904. iznosi 218.

## Ime
Riječ Laich-Kwil-Tach (varijanta mu je Lekwiltok) označava velikog morskog crva kojega nije bilo moguće ubiti. Poglavica Ralph Dick (1998) označava ovaj izraz sa 'unkillable thing', potvrda ovoga je i raniji Curtisov (koji nije bio Indijanac) prijevod iz 1915. godine.

## Podjela
Lekwiltoki se dijele na 5 ogranaka, viz.: 1. We Wai kai, 2. We Wai kum (Wei Wai Kum), 3. Kwiakah ili Kueha, 4. Tlaaluis, i 5. Hahamatsees ili Walitsum. Postojale su prije i bande Homayno ili Komenok iz Loughborough Inleta koja se do 1830.-tih priključila bandi We Wai kum. Banda Tlaaluis, gotovo je nestala do 1850., ostaci su se priključili bandi Kwiakah. U ranom 20. stoljeću Hahamatsees Indijanci ili Walitsum, napuštaju svoj kraj uz Salmon river i miješaju se sa bandom K'omoks. Bande koje danas čine naciju Lekwiltoka su We Wai kai, We Wai kum, Kwiakah i K'omoks.

## Kultura
Lekwiltoki su na jugu imali za susjede Indijance porodice Salishan, ali nisu bili u dobrim odnosima. Lekwiltoki su sa njima vodili rat, i ekspanzijom se širili na teritorij Salishana, na jug sve do Discovery Passaga. Rat ovih Kwakiutla i Salishana nastavio se sve do sredine 19. stoljeća i završio velikom bitkom na Maple Bayu. Svojim ratom Lekwiltoki su si priskrbili naselja oko Cape Mudge (We Wai kai) i Campbell Rivera (We Wai kum), što su bila strateška mjesta za lov na losose. Naselja Lekwiltoka Europljani su popisali čak na Qualicum Riveru. Ihtiofagija je bila u ovim krajevima veoma rasprostranjena. Sezonski je bilo ribe u izobilju, što je Indijance podizalo na masovne pokrete i borbu za najbolja ribolovna područja.

Kulturno Lekwiltoki pripadaju grupi Sjeverozapadno-obalnih Indijanaca sa bogatom razvijenom kulturom gradnje drvenih kuća, totemskih stupova i drvorezbarstva. Kwakiutli kao i susjedni Nootke, Salishi, Tlingiti i Haide orijentirani su prema moru i prakticiraju se svečanosti potlatcha u kojima se imovina dijeli i uništava. Sva društva Sjeverozapadnih obalnih Indijanaca, za usporedbu sa susjednim Atapaskima bila su veoma bogata.

## '' 'Gradovi' ''
Hodge navodi * 'gradove' *: Husam, Tsakwalooin, Tsaiiyeuk i Tatapowis.

## Lekwiltoki danas
Danas We Wai kai imaju 5 rezervata na Cape Mudge i Quadra Islandu. Banda We Wai kum ili Wei Wai Kum ima 4 rezervata na Campbell Riveru. Banda Kwiakah ima 2 rezervata na kojima nitko ne živi, nego su se preselili na rezervat u Campbell River. Banda Walitsum živi sa K'omoks Indijancima pod njihovim imenom. Vidi Kwakiutl.

## Literatura
Frederick Webb Hodge, Handbook of American Indians North of Mexico

## Vanjske veze
* Kwakiutl Indian Tribe History
Mamalillikulla

**Mamalillikulla** (Mamalilikulla, Mamaleleqala, Mamalelekala) pleme je iz grupe pravih Kwakiutla, porodice Wakashan, nastanjeno na Village Islandu pred obalom otoka Vancouver u Britanskoj Kolumbiji, Kanada.

Pleme 1985. godine mijenja svoje ime iz Mamallillikulla ("vidilo ih se gdje plivaju"; "seen to be swimming") u Mamaleleqala-Que'Qua'Sot'Enox, što je ustvari spoj dvaju plemenskih imena Mamalilikulla i Qwe'qwa'sot enox (Qwe'Qwa'Sot'Em), poznatijih kao Koeksotenok sa Gilfordova otoka, a s kojima žive danas kao jedno od 'prvih naroda'. Svoje tradicionalno selo na Village Islandu napustili su ranih 1970-ih godina prošlog stoljeća.

## Vanjske veze
* Kwakiutl Indian Tribe History
* Mamalilikulla-Qwe'Qwa'Sot'Em
Matilpe

**Matilpe**.- jedno od 5 plemena pravih Kwakiutl Indijanaca iz područja Fort Ruperta u Britanskoj Kolumbiji, sa Havannah Channela u selu Etsekin. Nakon što su se Matilpe otcijepoili od Kwakiutla u ne tako davno vrijeme, njih i Komoyue je kanadska vlada počela posebno popisivati, pa se termin Kwakiutla sveo na svega jednu bandu, poznatu kao Guetela ili Gwetela . Potomaka danas imaju na rezervatu Etsekin Indian Reserve 1 među Indijancima kolektivno zvanim Tlowitsis-Mumtagila.

## Izvori
Nawiti

**Nawiti** (Nawitti, Nuwitti, Newetee, Nahwitti).- grupa Kwakiutl Indijanaca koji su ranih 1800.-tih godina živjeli na sjeveru otoka Vancouver u kanadskoj provinciji Britanska Kolumbija. Nawiti su govorili 2 ili 3 dijalektka i bili su podijeljeni na 3 lokalne skupine, to su: sa zapada na istok Yutlinuk, Nakomgilisala i Tlatlasikwala ili Tlatlasikoala. Kasnih 1800.-tih godina sve tri grupe su se konsolidirale pod imenom Nahwitti. Tijekom prve polovice 19. stoljeća termin Nahwiti, različito spelovan, počeo se sve više koristiti kao oznaka grupe Tlatlasikwala, što se održalo do danas.

## Vanjske veze
* Kwakiutl Indian Tribe History
Yutlinuk

**Yutlinuk**, pleme Kwakiutl Indijanaca iz skupine Nawiti, nastanjeno nekada na otočju Scott (Lanz, Cox i Triangle) kod obale Vancouvera u kanadskoj provinciji Britanska Kolumbija. Naziv Yutlinuk anglizirani je oblik plemenskog imena *yútl’inuxw*, koji je nastao iz yútl’i (=‘*landward on water*’), imena za otok Cox (kažu Boas 1934:40, Galois 1994:303-304; Bouchard i Kennedy). Yutlinuki su se još do sredine 1900.-tih pomiješali sa pleemnom Nakomgilisala, a Boas ih već 1887. nije identificirao kao posebnu skupinu. Prema drugim znalcima, Curtis (1915:10:306) oni su nestali kao posebna nezavisna grupa još prije 1910., a za posljednjeg Yutlinuka, točnije jednu ženu, Mungo Martin je napisao da je umrla sredinom 1940.-te.

## Vanjske veze
* History of Port Alice
* Cape Scott Provincial Park
Nakoaktok

**Nakoaktok** (Nakwakto, Nakwaxda'xw, ʼNakʼwaxdaʼx̱w), Jedno od plemena iz Grupe Kwakiutl, porodica Wakashan nastanjeno u Britanskoj Kolumbiji na Seymour Inletu. Prema Boasu sstojali su se od rodova Gyeksem, Kwakokutl, Sisintlae, Tsitsimelekala i Walas. Danas žive sa Goasila Indijancima pod plemenskim imenom Gwa'sala-'Nakwaxda'xw na zapadnoj obali zaljeva Hardy Bay, upravo sjeverno od Port Hardyja.

Dawson navodi nekoliko njihovih sela, i to Kikwistok, Mapakum (ljetno naselje) i ribarsku postaju Awuts.
Nakoaktok Indijanci pomiješali su se 1964. s plemenom Goasila (Gwa'sala) i Kwawkewlth. Godine 1981. plemena Quawahelah i Nakwakto su se odvojili od Kwawkewltha, stvorivši tako opet dva plemena Tsulquate i Kwawkewlth. Godine 1985. pleme Tsulquate mijenja ime u Gwa'sala-Nakwaxda'xw. Ovi Indijanci danas imaju 26 malenih rezervi na kojima danas živi oko 370 pripadnika plemena i 80 van njega. Na rezervatu se nalaze *Band Office*, zgrada u kojoj drže svoje umjetnine i osnovnu školu. Šumarstvo, rudarstvo, turizam i naravno ribolov, glavne su im današnje aktivnosti. Njihovi srodnici Kwawkewlth kasnije su promijenili ime u Kwakiutl Indian Band.

## Jezik
Goasila i nakoaktok govore 'Nak̕wala, dijalektom jezika Kwak̓wala.
## Sela

**Nakoaktok* sa Seymour Inleta.
**Awuts, na laguni kod Shelter Baya ,
**Kikwistok  Seymour Inlet
**Mapakum na Walker Group (Deserter's Island)
*Pleme Goasila imala je selo na Smith Inletu. 
**Waitlas, na ušću rijeke Samo,

## Izvori

## Vanjske veze
*Foto galerija
*Kwakiutl Indian Tribe History
Nimkish

**Nimkish** (Nimpkish; Danas se nazivaju imenom ‘Namgis), pleme amerićkih Indijanaca sa Alert Baya i sa i blizu rijeke Nimkish na kanadskom otoku Vancouver u provinciji Britanska Kolumbija. Nimkish Indijanci služe se Kwakiutl-dijalektom, jezikom porodice Wakashan. Glavno naselje im je Alert Bay (Yalis) na otoku Cormorant. Danas žive na rezervatima Alert Bay 1, Alert Bay 1a, Ar-Ce-Wy-Ee 4, Ches-La-Kee 3, Ksui-La-Das 6, Kuldekduma 7, Nimpkish 2 i O-Tsaw-Las 5.

## Vanjeske poveznice
* Kwakiutl Indian Tribe History
* Namgis First Nation 
* Namgis First Nation
Nohuntsitk

**Nohuntsitk**, jedno od plemena Bella Bella Indijanaca koji su govorili dijalektom jezika heiltsuk, članom skupine kwakiutl, porodica wakashan. Nohuntsitki su živjeli uz Oweekeno Lake u kanadskoj provinciji Britanska Kolumbija, Edward S. Curtis ih locira na Neechantz river ,as za njih kaže da zimu provode sa plemenom Wikeno dok ljeti lutaju u kraju oko jezera *Owekano* (Oweekeno), gdje se danas nalaze 3 rezervata: Kitit # 1 (Oweekeno Village), Gidala #2 i Cockami #3. Identitet su vjerojatno izgubili sa Wikeno Indijancima. Na ime ovog plemena asocira ime sela Nuhitsomk.

## Vanjske veze
* Bellabella Indians of Canada
* The Kwakiutl
Oealitk

**Oealitk** (Oealith), jedno od tri pod-plemena Bella Bella Indijanaca lociranih na južnoj obali Milbank Sounda u kanadskoj provinciji Britanska Kolumbija. Oealitki, Oetlitki i Kokaitki govorili su dijalektom heiltsuk. Edward Sheriff Curtis njihovo ime navodi i kao Oealith.

## Vanjske veze
* Bellabella Indians of Canada
Oetlitk

**Oetlitk**, jedna od tri pod-plemena ili septova pravih Bella Bella Indijanaca ili Sjevernih Kwakiutla, jeično srodnih Haislama, porodica Wakashan. Oetlitki su nastanjeni na pacifičkoj obali kanadske provincije Britanska Kolumbija na središnjem dijelu Milbank Sounda. Na sjeveru su im susjedi Kokaitk i na jugu Oealitk. -pripadaju kulturnom području Sjeverozapadne obale. 

Ostali nazivi za njih su: Okatlituk, Weetle-toch, Weitle toch.
## Izvori
Quatsino

**Quatsino**, vodeće pleme Koskimo Indijanaca, šire grupe Kwakiutl, porodice Wakashan, naseljeni na Quatsino Soundu, na kanadskom otoku Vancouver. Ovo pleme jedno je od 5 plemena Koskima, od kojih je svako imalo svoj tradicionalni teritorij i nekoliko imenovanih hijerarhijski rangiranih rodova ili klanova. 
Pleme Quatsino ima mutno i nejasno poriejklo. Prema nekima oni su porijeklom iz područja Cape Scotta, a prema drugima sa Sea Otter Cove i San Josef Bay (Bouchard 1995; Galois 1994). -U ranom 19. stoljeću oni kontroliraju teritorij što uključuje Sea Otter Cove, San Josef Bay, Raft Cove, Grant Bay, Forward Inlet, Browning Inlet, Winter Harbour i Ahwechaolto Inlet. Njihova glavna sela bila su Kwatleo u Browning Harbour i Sipee (Grass Point) na Winter Harbouru.
Ne smiju se pobrkati sa plemenom G_usgimukw ili Koskimox, po kojoj je cijela grupa Koskimo dobila ime. 
Kultura Quatsino Indijanaca pripada kulturnom području Sjeverozapadne obale.

## Rezervati
Quatsino su danas naseljeni pod imenom Quatsino First Nation po rezervatima Ah-we-cha-ol-to 16, Cayilth 5, Cayuse 6, Clatux 9, Clienna 14, Grass Point 13, Klaskish 3, Kultah 4, Mah-te-nicht 8, Maquazneecht Island 17, O-ya-kum-la 11, Pa-cat'l-lin-ne 3, Pulcah 15, Quatleyo 12, Quatsino Subdivision 18 blizu Coal Harboura, Quattishe 1, Teeta 7, Telaise 1, Toh-quo-eugh 2, Tsowenachs 2

## Vanjske veze
* Kwakiutl Indian Tribe History
* Quatsino
Somehulitk

**Somehulitk**, jedno od plemena Bella Bella Indijanaca sjeverno od Oweekeno Lake, na rijeci Sheemahant (Edward S. Curtis) u kanadskoj provinciji Britanska Kolumbija. Swanton kaže da su govorili dijalektom jezika heiltsuk. Prema Curtisu oni već tada žive sa Wikeno Indijancima, srodnim plemenom koje je također govorilo heiltsuk, pa su vjerojatno sa njima i izgubili identitet. Ime je označavalo i jedno od njihovih klanova.

## Vanjske veze
* The Kwakiutl 
* Bellabella Indians of Canada
Tenaktak

**Tenaktak** (Tanakteuk, Da'naxda'xw), pleme Kwakiutl Indijanaca sa Knight Inleta u Britanskoj Kolumbiji. Tenaktaki žive zajedno sa Awaitlala Indijancima, a glavno naselje im je Tsatsisnukwomi, smješteno na Dead Pointu na otoku Harbledown Island, oko 25 kilometara istočno od Alert Baya. Populacija im (2006, *Indian and Northern Affairs Canada*) iznosi svega 187 na sedam rezervata (reserves): Ahnuhati 6, Dead Point 5, Freda Point 4, Keogh 2, Kwatse 3, Sim Creek 5, Tsawwati 1. Članovi su grupe Winalagalis.

## Vanjske veze
* Da'naxda'xw and Awaetlala First Nation 
* Tenaktak teritorij 
* Da'naxda'xw First Nation
Tlatlasikoala

**Tlatlasikoala** (Tlatlasikwala), pleme Kwakiutl Indijanaca, uže grupe Nahwitti, porodica Wakashan naseljeno na kanadskom otoku Vancouver u provinciji Britanska Kolumbija. Tlatlasikoale su bili vodeće pleme Nahwitta koje su činili sa plemenima Nakomgilisala i Yutlinuk. Ova plemena konsolidirala su se pod kolektivnim nazivom Nahwitti ili Nuwitti. Danas su pod imenom Tlatlasikwala jedno od četiri plemena grupe Winalagalis. Na području sjevernog Vancouvera imaju 6 manjih rezervata, to su: Glen-Gla-Ouch 5, Hope Island 1, Nahwitti 4, Ouchton 3, Semach 2 i Wakems 6. Dio pelmena živi u federalnom selu Whe-La-La-U na Alert Bayu (otok Cormorant). Populacija je prema (Registered Indian Population by Sex and Residence December 2006, Indian and Northern Affairs Canada) iznosila 55.

## Vanjske veze
* Aboriginal Communities: Tlatlasikwala
* Kwakiutl Indian Tribe History
Tlowitsis

**Tlowitsis** (Tlauitsis, Lawitsis, Lawit’sis.), pleme američkih Indijanaca iz askupine Kwakiutl, porodica Wakashan, nastanjeni uz obalu Vancouvera sa Cracroft Islanda. Glavno naselje Karlukwees ili Kalugwis (kod Swantona Kalakowis) bilo je na otoku Turnour koji su (prema Mungo Martinu) nastanili negdje 1849, nakon što su ga napustili Kwakiutli i otišli u Fort Rupert. Tlowitsisi danas žive sa Mumtagila Indijancima na rezervatima: Aglakumna 4a, Aglakumna-La 2, Coffin Island 3, Etsekin 1, Hanatsa 6, Haylahte 3, Karlukwees 1, Keecekiltum 2, Pawala 5, Port Neville 4 i Small Island 4.

## Vanjske veze
* Kwakiutl Indian Tribe History
* Tlowitsis Tribe