Lista papa

Ovaj **popis papa** sadrži imena i godine pontifikata papa, kronološkim redoslijedom.

Službeni titule pape su: *biskup Rima, vikar Isusa Krista, nasljednik sv. Petra, apostolski prvak, vrhovni svećenik Sveopće Crkve, patrijarh Zapada (papa [[Benedikt XVI.]] prestao je koristiti taj naslov), primas Italije, nadbiskup i metropolit rimske provincije, sluga slugu Božjih.

.

Nije sasvim [[historija|historijski]] jasno za Crkvu u [[Rim]]u u prvih 100 godina [[kršćanstvo|kršćanstva]], koliko je vremena koji papa vladao. No, već kod [[Klement I.|Klementa I.]] postaje vrijeme vladanja određenije. Kako bi se točno odredio redoslijed potrebno je iznaći tko je u određenom razdoblju vršio tu službu i koliko vremena. Stoga je popis papa u prvih 100 godina potrebno uzeti s određenom dozom opreza.

Naslov »papa« prvi je koristio tek [[Siricije]] ([[384]].-[[399]].) kao vlastitu oznaku svoje službe. Od [[Grgur I.|Grgura I.]] taj je naslov ušao u gotovo isključivu uporabu kada se htjelo označiti biskupa Rima. Otada se i prijašnje rimske biskupe naziva papama.

Do [[Koncil u Konstanzu|Koncila u Konstanzu]] ([[1414]].-[[1418]].) bilo je kroz više perioda u [[historija|historiji]] sukoba oko toga tko je punopravni papa, a tko je [[antipapa]]. To pitanje ni do danas nije u svim slučajevima jasno riješeno. I o tome valja voditi računa kod sastavljanja ovakvog popisa

== Objašnjenja ==

* [[antipapa|Antipape]] uključeni su u ovaj popis kurzivnim slovima.
* Pape koji se u [[Katolička Crkva|Katoličkoj Crkvi]] nazivaju svetima ili blaženima označeni su sa »sv.« ili »bl.«
* »Papa Ivana« (Johannes Anglicus) nije uvrštena u popis budući da njezino postojanje nije nikada povijesno dokazano.
* Pape s imenom *Martin II.*, *Martin III.* i *Ivan XX.* nisu nikad postojali.
* Nije postojao nijedan punopravni papa imena *Ivan XVI.*, no to je ime nosio jedan [[antipapa]]. Isto tako nisu postojali ni punopravni pape *Benedikt X.*, *Aleksandar V.*, *Anaklet II.*, *Bonifacije VII.*, *Feliks V.*, *Paskal III.* i *Silvestar IV.*
* Postojala su dvojica punopravnih papa imena *Stjepan II.* (vidi [[Stjepan (II.)]] i [[Stjepan II., papa]]). Prvi se obično ne računa kao papa, jer je bio samo četiri dana u toj službi i nikad nije primio biskupsko ređenje. Slično je i u slučaju dvojice papa koji se obično nazivaju Feliks II., od kojih se prvi danas najčešće vodi kao [[antipapa]], premda je u nekim razdobljima bio uvrštavan u popis papa (ovdje stoga imamo [[Feliks (II.)|Feliksa (II.)]] i [[Feliks III.|Feliksa II.]]. Usto, postojala su i dvojica [[antipapa]] imena *Viktor IV.*
* Izuzetno dugačko razdoblje upražnjenosti papine službe ([[latinski jezik|lat.]] *sede vacantis*) označeno je riječju »upražnjeno.«
* Dvojica papa [[Koncil u Pisi|pizanske]] frakcije, [[Antipapa Aleksandar V.]] i [[Antipapa Ivan XXIII.|Ivan XXIII.]] od [[19. vijek]]a se vode kao neosprorni [[antipapa|antipape]].
* Jedini [[antipapa]] koji je ujedno i svetac Katoličke Crkve je [[Hipolit Rimski]], autor djela *Traditio apostolica*.

== Statistike ==

* Do danas, bez obzira na pravovaljanost izbora, sveukupno je bilo 307 crkveno-povijesno relevantnih papa.
* Od toga su bila 32 [[antipapa]] u [[Rim]]u, dvojica u [[Pisa|Pisi]] i pet u [[Avignon]]u.
* Kod najmanje trojice papa nije siguran legitimitet.
* Od preostalih 266 papa, njih 259 služili su u Rimu i 7 u Avignonu.
* Trojica papa umrla su prije biskupskoga ređenja ([[Stjepan (II.)]], [[Celestin IV.]] i [[Hadrijan V.]]).
* Najčešće birano papinsko ime bilo je *Ivan* (26 puta do pape [[Ivan XXIII.|Ivana XXIII.]]). Pritom su postojali Ivan VII. i Ivan XXIII. [[antipapa]] i papa. Ivan XVI. je bio [[antipapa]], Ivan XX. nije niti postojao, a ovo se ime našlo i u dvostrukom imenu Ivan Pavao, što su ga uzeli dvojica papa.
* Sljedeća najčešća imena su: *Grgur* (18 puta do Grgura XVI.), te *Benedikt* (17 puta do Benedikta XVI.). Potom slijedi *Klement* (16 puta do Klementa XIV.), *Inocent* (14 puta do Inocenta XIII.), *Lav* (13 puta) i *Pio'' (12 puta).
* Dvojica papa nose i naslov crkvenog naučitelja: Grgur I. i Lav I.
* Niz papinskih portreta u rimskoj bazilici sv. Pavla izvan zidina sastoji se od 265 portreta.

### Od 33. do 384.

### od 384. do 1054.

### Od 1055. do 1417.

### Od 1417.

## Vanjske veze