Ekonomija Srbije

**Ekonomija Srbije** prati moderan model slobodnog tržišta. Najveći sektor srpske privrede je sektor usluga/tercijalni sektor, koji obuhvata ukupno 63,8% BDP. Potom sledi industrijski sektor (23,5% BDP) i poljoprivredni sektor (12,7% BDP). Krajem 80-ih godina, na početku ekonomske tranzicije iz planske privrede u tržišnu, Srbija je imala povoljnu poziciju u odnosu na region. Ta pozicija je izgubljena zbog ekonomskih sankcija od 1992. do 1995. godiine (koje su, između ostalog, rezultirale i u obaranju rekorda hiperinflacije), kao i zbog NATO bombardovanja 1999. godine.

Nakon pada Slobodana Miloševića u oktobru 2000. godine, država Srbija liberalizuje privredu i od tada sledi eksponencijalni ekonomski rast. Nominalni BDP po glavi stanovnika je skočio sa $1,160 u 2000. godini na $6,158 u 2011. godini. Procenjuje se da je nominalni BDP Srbije u 2010. godini iznosio $43,6 milijardi. BDP PPP za 2010. iznosi $80,6 milijardi, odnosno $10,897 po glavi stanovnika. U 2010. godini, Srbija je imala gotovo najveći ekonomski rast od svih zemalja u regionu, koji je iznosi 1,9% (realni rast). Trenutni veliki ekonomski problemi Srbije su visoka stopa nezaposlenosti (19,2%, podaci iz marta 2011.) kao i visoki spoljnotrgovinski deficit, ($6,9 milijardi). Trgovinski deficit se drastično smanjio u odnosu na 2008. godinu kada je dostigao gotovo $12 milijardi. Takođe, pokrivenost uvoza izvozom je umnogome povećana sa 32% 2004. godina na čak 58,5% 2010.

Poslednjih godina, Srbija je bila svedok investicija velikih stranih firmi. Prosečan realni rast u poslednjih 10 godina je 4,45%. Srbija ima relativno mali udeo državne administracije u odnosu na ostale zemlje evrope kao deo BDP: svega 20,6%. Privatna potrošnja iznosi 74,3% BDP a investicije 28,6%.

Tokom svetske finansijske krize 2008. i 2009. godine, vlada predsednika Vlade Mirka Cvetkovića povukla je niz poteza za koje neki analitičari tvrde da su spasili zemlju i bankarski sistem od ekonomskog kraha. Na primer, povećana je državna garancija za sve uloge u bankama na 50.000 evra, čime je obuhvaćeno preko devedeset odsto svih uloga. Ekonomski analitičari smatraju da je to jedna od mera koje su sačuvale srpski bankarski sistem, a banke su saopštile da je trend povlačenja uloga zaustavljen i da je od početka 2009. godine primetan rast štednih uloga.

## Ekonomski podaci i indikatori

:

:

## Javne finansije

Ministarstvo finansija Republike Srbije nadležno je za nadgledanje državnog budžeta, javnih prihoda i rashoda, kao i javnog duga države. Javni dug Srbije se u odnosu na BDP smanjio za 144,6 % u periodu od 2000. do 2008. godine, međutim isti se povećao zbog svetske ekonomske krize 2008. i 2009. godine.

:

Narodna Banka Srbije je centralna banka i kao takva je nadležna za stabilnost cena, politiku vrednosti valute, kontrolisanjem deviznih rezervi, i nadgledanjem finansijskog sistema zemlje.

Devizne rezerve Srbije su se nagomilale u periodu od 2000. do 2007. godine kada su dostigle vrhunac od $16,07 milijardi. Tada Narodna Banka odlučuje da smanji devizne rezerve da bi se ublažile prevelike oscilacije domaće valute tokom ekonomske krize. One sada iznose $13,45 milijardi

:

## Robna razmena

Srbija je potpisnica sporazuma o slobodnoj trgovini sa EU što omogućava srpskim proizvođačima da izvezu na prostore EU bez carina i drugih nadoknada. Za neke proizvode (junetina, šećer, i vino) određena dozvoljena količina (kvota) uvoza na godišnjem nivou. EU je najzačajniji spoljnotrgovinski partner Srbije.

Srbija je takođe potpisnica CEFTA što joj omgućava izvoz u zemlje regiona bez carine. Srbija svake godine ostvaruje spoljnotrgovinski suficit sa ostalim zemljama članicama CEFTA. Pored ova dva, Srbija je potpisala i sporazume o slobodnoj trgovini sa zemljama EFTA, kao i sa zemljama Zajednice Nezavisnih Država, što je stavlja u unikatnu poziciju bezcarinskog pristupa dva glavna tržišta u Evropi.

**Pet najvećih izvoznih partnera Srbije u 2010.:**
*  ($1,118 mlrd.)
*  ($1,089 mlrd.)
*  ($1,008 mlrd.)
*  ($0,803 mlrd.)
*  ($0,650 mlrd.)

**Pet najvećih partnera uvoza u Srbiju u 2010.:**
*  ($2,157 mlrd.)
*  ($1,767 mlrd.)
*  ($1,135 mlrd.)
*  ($1,089 mlrd.)
*  ($0,645 mlrd.)

**Pet najviše izvezenih proizvoda u 2010.:**
* Čelik ($0,953 mlrd.)
* Metal ($0,696 mlrd.)
* Mašina ($0,591 mlrd.)
* Žitarice ($0,579 mlrd.)
* Povrće ($0,529 mlrd.)

**Pet najviše uvezenih proizvoda u Srbiju u 2010.**
* Nafta ($1,496 mlrd.)
* Prirodni gas ($0,948 mlrd.)
* Metali ($0,667 mlrd.)
* Električne mašine ($0,643 mlrd.)
* Gvožđe i čelik ($0,583 mlrd.)

## Strane direktne investicije

Srbija prihvata strane direktne investicije (FDI) i dovođenje što većeg broja stranih firmi sa velikim kapitalom za ulaganje je prioritet Vlade Republike Srbije. Stoga je Vlada odlučila da privuče strane investitore velikim finansijskim i poreskim olakšicama . Srbija je i čak u komunističkom periodu bila uključena u međunarodnoj trgovini, a strane firme su je koristile da bi plasilare proizvode na tržište nesvrstanih zemalja.

Prema skorijem istraživanju Privredne Komore Nemačke, Srbija je na prvom mestu za ulaganje u Jugoistočnoj Evropi. Isto istraživanje pokazuje da je 97% stranih firmi vrlo zadovoljno uslovima poslovanja.

:

## Ekonomska statistika

;Državni budžet (2009.):
:Prihodi: 1146,5 milijarde RSD
:Rashodi: 1267,9 milijarde RSD
Izvor: Ministarstvo Finansija Republike Srbije 

;Prosečna plata (februar 2011.):
:Bruto: RSD 49394, US$ 678.01, € 482.92
:Neto (posle poreza i PIO): RSD 35538, US$ 487.81, € 347.45
Izvor: Zavod za Statistiku Republike Srbije, kurs računat na dan 31. 01. 2011. godine.

;Zaposlenost po sektoru (Oktobar 2008.):
:Tercijalni: 48.7%
:Sekundarni: 27.2%
:Primarni: 24.1%
:Ukupan broj radno sposobnog stanovništva: 3.26 Million
:Stopa nezaposlenosti: 19,2 % (March 2011)
Izvor: Zavod za Statistiku Republike Srbije

;Spoljni dug (November 2008):
:Javni sektor: $8,49 milijarde
:Privatni sektor: $19,50 milijardi
:Ukupno: $27.99 milijardi
Izvor: Narodna Banka Srbije 

### Sredstvo plaćanja
Zvanično efektivno sredstvo plaćanja u Srbiji je srpski dinar. Međutim od dolaska međunarodnih snaga na Kosovu i Metohiji i stupanja na snagu evra, u južnoj srpskoj pokrjini koristi se i evro kao sredstvo plaćanja. Na trgovinskom nivou, kupoprodaja se vrši i u evrima, švajcarskim francima, i američkim dolarima, najviše u bankarskom i poljoprivrednom sektoru.

## Veze
* 100 najuspešnijih preduzeća u Srbiji
* Ekonomija Evropske unije

## Reference

## Vanjske veze