Tomislav (hrvatski kralj)

**Tomislav** je bio knez Primorske Hrvatske od oko 910.; tradicionalno se smatra da je proglašen kraljem 925., a vladao je bar do 928. O njemu se pouzdano zna dosta malo, u usporedbi s nekim drugim ranijim i kasnijim hrvatskim vladarima. Iz vladarske je kuće Trpimirovića.

Ne zna se skoro ništa o dolasku Tomislava na vlast i odlasku s nje, a titula kralja je osporavana; ne zna se kad i kako ju je stekao, i što je točno značila.

## Povijesni izvori
O Tomislavu imamo podatke iz svega nekoliko povijesnih izvora:
* u pismu pape Ivana X. svećenicima u Dalmaciji se spominje "*Tamislao*":
:*...consulatu peragente in provincia Chroatorum et Dalmatiarum finibus Tamislao rege*
:"*...vladao je u provinciji Hrvata i granicama Dalmacija kralj Tomislav";
* u još jednom pismu istog pape, također se navodi "*Tamislao, rege Chroatorum*";
* 13. poglavlje djela *Historia Salonitana* [[Toma Arhiđakon|Tome Arhiđakona]] navodi "*godine Gospodnje 914. u vrijeme kneza Tomislava.*";
* [[Ljetopis popa Dukljanina]] ili *Regnum Sclavorum*, piše: 
:*Umjesto njega, vladao je njegov brat Tomislav... Za Tomislavova vladanja pokrene kralj Ugra imenom Atila vojsku da ga svlada. Ali je kralj Tomislav, hrabar mladić i snažan ratnik, vodio s njime mnogo ratova i uvijek ga natjerao u bijeg. I rodi Tomislav sinove i kćeri, i trinaeste godine svoga kraljevanja umre*.

Zanimljivo je da Tomislava uopće ne spominju, primjerice, sljedeći izvori:
* spis [[Konstantin VII. Porfirogenet|Konstantina VII. Porfirogeneta]], poznat pod nazivom *De administrando imperio*, koji govori o Hrvatskoj tog vremena (npr. govori o [[Hrvatsko-bugarski ratovi|ratovima Hrvata i Bugara]], gdje su Bugari "*poubijani svi od Hrvata*");
* veliko djelo [[Ivan Lučić|Ivana Lučića]] *De regno Croatiae et Dalmatiae libri sex* (*Šest knjiga o kraljevstvu Hrvatske i Dalmacije*) iz [[1666.]]

Osim toga, [[Toma Arhiđakon]] izričito tvrdi da je [[Stjepan Držislav|Držislav]] prvi hrvatski kralj.

== Dolazak na vlast i podrijetlo ==
Tomislav je vjerojatno došao na vlast [[914.]] ili ranije; jedini podatak je napomena [[Toma Arhiđakon|Tome Arhiđakona]], koji piše "*godine Gospodnje 914. u vrijeme kneza Tomislava*". Po Ljetopisu popa Dukljanina, Tomislav je naslijedio svog brata.

== Vladanje ==
O Tomislavovoj vlasti zna se malo, poznato je ratovanje s Mađarima i Bugarima, kao i dva održana crkvena sabora u [[Split]]u; stručnjaci se ne slažu je li okrunjen, ili se samo proglasio, ili ga papa spominje kao kralja iz nekog drugog razloga.

=== Ratovi ===
Tomislav je vladao u doba prodiranja [[Mađarska|mađarskih]] konjanika, prema zapadnoj i južnoj [[Europa|Europi]]. Nakon osvajanja Panonske, Mađari su napali i [[Primorska Hrvatska|Primorsku Hrvatsku]], ali Tomislav ih je odbio.

[[Bizant]]ski [[car]] [[Konstantin VII. Porfirogenet]] piše da je za u to doba

:"*Hrvatska mogla dići 60 000 konjanika i 100 000 pješaka; da je imala 80 velikih brodova (sagena), na svakome do 40 mornara-ratnika, i 100 manjih brodova (kondura), na svakome 10-20 mornara-ratnika*" (većina stručnjaka drži da se radi o preuveličavanju).

On navodi i sljedeće podatke:

:"*Krštena Hrvatska ima ove naseljene gradove: Nin, Biograd, Velicin, Skradin, Hlijevno, Stup, Knin, Kori, Klobuk. Veliku takvu moć i množinu naroda imaše Hrvatska do arhonta Krasimera. Pošto ovaj umre, a sin njegov Miroslav vladaše 4 godine, od ruke bana Pribine pogibe, i u zemlji nasta raskol i razdor veliki, umanji se broj i konjaništva i pješadije i sagena i kondura, što imahu Hrvati. Danas imade sagena 30, male i velike kondure, i konjaništvo i pješadiju.*"

U djelu je car Konstantin također zapisao:

:"*ni sagene ni kondure Hrvata ne polaze u rat ni protiv koga, osim ako ih netko napadne, nego s tim brodovima hrvatski trgovci plove od luke do luke po neretvanskom kraju i po dalmatinskom zaljevu sve do Venecije.*"

Godine [[924]]. [[Bugarska|Bugari]] su napali [[Srbija|Srbiju]] i porazili župana [[Zaharija Pribislavljević|Zahariju]], koji je potom pobjegao u Hrvatsku.

Bugarski car [[Simeon]] je [[926.]] poslao jaku vojsku koja je poražena. Poraz bugarske vojske, u to doba jedne od najjačih u Europi, pokazuje moć [[Hrvatska vojska|hrvatskih vojnih snaga]] u to doba.

=== Crkveni sabori ===
Godina [[925.]] i [[928.]] su u [[Split]]u održani crkveni sabori, koji su se uglavnom ticali crkvene jurisdikcije i upotrebe "slavenskog jezika" u bogoslužju. Na prvom je ukinuta [[Nin]]ska biskupija.

=== Proglašenje kraljem ===
 

Tomislav se prvi put [[925.]] spominje kao *rex* ("kralj"), u pismu [[papa|pape]] [[Ivan X.|Ivana X.]] U svojoj povijesti, [[Toma Arhiđakon]] spominje da je 914. Tomislav *dux*. Iz toga je povjesničar [[Franjo Rački]] godine [[1871.]] zaključio da je Tomislav u međuvremenu postao kralj.

Uz to, u djelu *Regnum Sclavorum* (poznatom pod nazivom [[Ljetopis popa Dukljanina]]; smatra se dosta nepouzdanim) se opisuje krunidba jednog slavenskog kralja (koji se ne naziva Tomislav ni u latinskoj verziji, niti u *hrvatskoj redakciji*) krunom koju mu je poslao [[bizant]]ski car na *polju Dalmi*.
Prema pretpostavci [[Ivan Kukuljević Sakcinski|Ivana Kukuljevića-Sakcinskog]], krunidba kralja Tomislava je obavljena na [[Duvanjsko polje|Duvanjskom polju]].

Jedini argument o kraljevanju Tomislava je titula *rex*, koja se pojavljuje od 925. godine, ali to nije nepobitan dokaz. Primjerice, bugarski kan Boris se u pismu Pape Ivana VIII. spominje kao "rex Vulgarorum" iako je bio samo kan.

O Tomislavu se vjerojatno može zaključiti da ga je [[papa]] smatrao kraljem, a da ga [[Bizant]] nije priznavao.

== Kraj vlasti i nasljednik ==
Tomislav se spominje u kontekstu crkvenog sabora [[928.]], a nema podataka o njemu s kasnijim datumom. [[Konstantin VII. Porfirogenet]] ne spominje Tomislava, ali govori o Trpimiru u to vrijeme, pa se pretpostavlja da je Tomislava [[928.]] ili kasnije naslijedio [[Trpimir II.]], otac [[Krešimir I.|Krešimira]].

== Popularna predodžba ==

Tomislav je vrlo popularan, kao prvi hrvatski kralj, i kao ujedinitelj Primorske s Panonskom Hrvatskom. U mnogim gradovima Hrvatske postoje trgovi i ulice s njegovim imenom, kao i spomenici, od kojih je najznačajniji onaj u [[Zagreb]]u i Livnu.

Mnogi prikazi hrvatske povijesti pisani za najšire krugove čitatelja ne spominju nesigurnosti i malu količinu informacija o Tomislavu. Tako npr. [[Rudolf Horvat]] piše (ali uz ograde primjetne u tekstu):

:*Sada je Tomislav bio na vrhuncu svoje slave i moći. On je toli sjajno odbio Simeona, komu nije moglo odoljeti carstvo bizantinsko! Je li dakle čudo, ako je u narodu hrvatskom zavladalo silno oduševljenje za Tomislava? Hrvati su iskreno štovali bana Tomislava, koji je ujedinio sve zemlje hrvatske, te ih onda sretno i obranio. To bijaše najzgodniji čas, da se banovina proglasi kraljevinom, a Tomislav da dobije kraljevsku čast. Da se to nije dogodilo kasnije, dokazuju spisi prvoga sabora splitskoga. U ovim naime spisima papa god. 925. već naziva Tomislava kraljem hrvatskim. — Krunu i druge znakove krunidbene dobio je Tomislav po svoj prilici iz Rima. Ondje je naime vladao papa Ivan X. (god. 913.—928.), koji je nekoliko godina prije toga poslao krunu i Simeonu Velikomu. Da Tomislav nije krunu primio iz Carigrada, vidi se već po tomu, što ga njegov savremenik — car Konstantin Porfirogenet — u svojim spisima ne priznaje kraljem.*

U literaturi, čak i enciklopedijama, se sve ponekad i dalje pojednostavljuje.

== Spomenik u Zagrebu ==
Spomenik je trebao biti podignut 1925. u povodu tisuću godina hrvatske državnosti, ali naručen je tek tri godine kasnije. Glinena maketa spremna za odljev u bronci izrađena je tek 1930., a odljev je napravljen 1933. Spomeniku je trebalo dugo da se postavi zbog više razloga. Prvo zbog dugotrajnih polemika o mjestu postavljanja spomenika. Zatim ga [[Ante Pavelić]] nije htio postaviti jer je upravo predao Dalmaciju Talijanima pa mu je bilo ironično podizati spomenik kralju ujedinitelju, a i upravo je radio na likvidaciji velikog broja zagrebačkih [[Židovi u Hrvatskoj|Židova]] koji donirali sredstva za spomenik. Spomenik kralju Tomislavu postavljen je naposljetku tek u listopadu 1947. par mjeseci nakon što je uklonjen "kontrarevolucionar" [[ban Jelačić]] s Trga Republike. Na čelnom krilu postolja stajao je natpis koji je 1990. maknut i na koji je postavljena šahovnica:

:*Tomislav, prvi medu hrvatskim vladarima ujedinio je svoja plemena u jednoj državi, te se godine CMXXV proglasio kraljem. Vladao je od Drave - Jadrana nad gradovima Splitom, Zadrom, Trogirom i nad otocima od Krka i Raba do Visa, Brača i Korčule. Pobjednosno je ratovao u Panoniji, na Dravi i Apuliji. Kao Ljudevit Posavski stotinu godina prije njega u borbi protiv Franaka, i Tomislav je djelovao u Savezu sa Srbima, simbolično naslućujući jedinstvo Jugoslavenskih naroda.*

1949. su postavljeni reljefi visoki 195&nbsp;cm, a dugački 380&nbsp;cm, al ne oni originalni reljefi kipara [[Robert Frangeš-Mihanović|Roberta Frangeša-Mihanovića]] koji su prikazivali krunidbu Tomislava i Hrvatskog Sabora već reljefi kipara [[Želimir Janeš|Želimira Janeša]] i [[Ivan Sabolić|Ivana Sabolića]],  "Mirenje" koje prikazuje kako Tomislav miri bugarskog kralja Petra sa srpskim knezom Zaharijem te reljef "Hrvatska mornarica". Originalno zamišljeni reljefi su postavljeni 1991. a oni koji su stajali 42 godine na postolju su odbačeni da propadaju u ruševnoj zgradi palače Grlečić-Jelačić. Nakon što su godinama stali zapušteni i otešćivani u veži palače te se izvještavalo o tom [[kulturocid]]u nad djelima akademskog kipara, 2012. godine je najavljeno da će biti preseljeni u [[Gliptoteka HAZU|Gliptoteku HAZUa]] al do tog preseljenja još nije došlo.

== Reference ==


== Literatura ==
* Rudolf Horvat, *Povijest Hrvatske I. (od najstarijeg doba do g. 1657.)*, Zagreb 1924, dijelom dostupno na 
* Nada Klaić, *Povijest Hrvata u ranom srednjem vijeku*, Zagreb 1975.
* Ivo Goldstein: *Hrvatski rani srednji vijek'', Novi Liber, Zagreb, 1995. 

## Poveznice
* Velered kralja Tomislava - najviše odlikovanje Republike Hrvatske

## Vanjske veze

* Očitovanje Odjela za srednjovjekovnu povijest povodom napisa kako Tomislav nije prvi hrvatski kralj
* Wikinfo: Detaljni pregled Tomislava