open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Nekropola

**Nekropola** je groblje ili mjesto gdje se sahranjuje, dok je bukvalno značenje, prema izvornoj grčkoj riječi *νεκροπολις* (*nekropolis*), što znači "grad mrtvih". Pored rijetkih primjena riječi za moderna groblja riječ se gotovo isključivo koristi kad se misli na groblja drevnih i antičkih civilizacija. Nekropola je mjesto sa većim brojem stećaka. Isključivo se odnosi na mjesta sa grobljima iz srednjeg vijeka na prostoru srednjovjekovne bosanske države.
Opština Surčin

**Opština Surčin** je sedamnaesta beogradska opština, nalazi se u jugoistocnom Sremu. Formirana je 2004. izdvajanjem iz Opštine Zemun na površini od 28.485 hektara živi 43.819 stanovnika. 
Prostorije gradske opštine Surčin su izmeštene u prostorije Doma kulture nakon izbora 2012. godine.
Predsednik opštine Surčin je Stevan Šuša. Predsednik Skupštine opštine Surčin je Dušan Vujadinović.

Na teritoriji opštine se nalazi aerodrom „Nikola Tesla“ Beograd.

## Naseljena mesta
* Bečmen
* Boljevci
* Dobanovci
* Jakovo
* Novi Surčin
* Petrovčić
* Progar
* Radiofar
* Surčin

## Etnička struktura
* Srbi - 34.056 (88,01%)
* Slovaci - 1.417 (3,66%)
* Romi - 922 (2,38%)
* Hrvati - 460 (1,19%)
* ostali

Sva naseljena mesta u opštini imaju srpsko većinsko stanovništvo.
## Reference

## Vanjske veze

* Zvanična prezentacija Surčina 
* Zvanična strana Beograda
Rod

**Rod** može značiti:

* Rod (obitelj)
* Rod (prvobitna zajednica)
* Rod (otok), otok Rodos u Grčkoj
* Rod (mitologija), lik iz slavenske mitologije
* Rod (biologija), taksonomski *genus*
* Rod (sociologija), eng. *[[gender]]*, pojam iz rodne ideologije
* Rod (gramatika),
* Rod (sociologija), društvena kategorija razlika među polovima
* Rod (stočarstvo), slijed ženskih rasplodnih životinja koje potječu od jedne kvalitetne životinje ili rodozačetnice.
* Rod (vojska)
* R.O.D. - anime Read or Die
Grb

**Grb** je simbolički znak kao obilježje jedne države, naroda, grada, plemićke obitelji ili pojedinca. 

Slaveni su riječ *grb* primili od njemačke riječi *Erbe* (nasljedstvo).

Znanost koja se bavi izučavanjem grbova naziva **grboslovlje** ili **heraldika**. Znanstvenici koji se bave ovim područjem nazivaju se **heraldičari**. 

Prve grbove donijeli su na svojim štitovima ratnici koji su se vratili iz I. križarskog rata (1099.). Grbovi su se nosili na štitovima, što je danas još glavna osnova svakog grba, s ciljem da bi se ratnici međusobno raspoznavali. Nepismeni ratnički svijet onog vremena u svom komuniciranju počeo se prepoznavati prema grbovima. Od križara grbovi su se proširili po čitavoj Europi, pa i na hrvatske zemlje. Hrvatska plemena su ih prihvatila s obzirom da su i sama sudjelovala u križarskim ratovima označujući se grbovima. Kasnije su kraljevi uzeli sebi pravo podjeljivanja grbova u plemićki list (grbovnica) što se kod nas zadržalo sve do 1918. godine.

Do početka 13. stoljeća grb se sastojao samo od štita. Tek od druge polovine 13. stoljeća nad grb se postavlja kaciga s nakitom iz koje viri kratki plašt. Time je grb dobio svoje osnovne elemente: štit, kacigu, nakit i plašt.

Štit ima svoju »geografsku podjelu», mogli bismo je prikazati ovako:

A B C

D E F

G H I

A je desni gornji kut, B je glava, E, je srce, H je podnožje, I je lijevi donji kut štita. ADG je desna strana, BEH stup, a CFI lijeva strana štita.

Ako je u glavnom štitu manji štit, on je položen u sredini i naziva se «štitić» ili «srce štita».

U grbovima je u osnovi bila dopuštena upotreba samo četiriju boja (crvene, plave, crne, zelene) i dviju kovina (zlato i srebro).
Datoteka:Sweden greater arms shield no supporters.png|Grb Kraljevine Švedske
Datoteka:Coat of arms of Germany.svg|Grb Savezne Republike Nemačke
Datoteka:Dubrovnik grb grada.svg|Grb grada Dubrovnika
Datoteka:Coat of arms of Bavaria.svg|Veliki grb Bavarske
Datoteka:Carniola coat of arms.png|Grb Kranjske Vojvodine
Datoteka:Grb obitelji Feštetić.jpg|Grb obitelji Feštetić
Datoteka:Hohenzollern-Wappen.gif|Grb obitelji Hohenzollern
Datoteka:Von Stubenberg.jpg|Grb obitelji von Stubenberg
Datoteka:Coat-of-arms-fenrich-heraldry.png|Grb obitelji von Chrone-Fenrich
Datoteka:Coat of arms of Zvornik.svg|Grb grada Zvornika
Datoteka:Coat of Arms of Moscow (Russian Empire)-2.png|Grb Moskve
Datoteka:Coat of Arms of the Duke of Westminster.svg|Grb vojvode od Westminstera


## Poveznice
* Heraldika
* Veksilologija
* Popis državnih grbova
Surčin

**Surčin** je gradsko naselje u gradskoj opštini Surčin u gradu Beogradu koje se nalazi u jugoistocnom Sremu. Prema popisu iz 2002. bilo je 14.292 stanovnika a prema popisu iz 1991. bilo je 12.264 stanovnika.

## Historija

Arheološka nalazišta svedoče o davnoj naseljenosti ovih prostora. Oruđa od kamena i ornametisana keramika i praistorijske statue viničanske kultura svedoče o naseljenosti ovih prostora u kamenom dobu. Postoje pouzdani podaci da je sadašnja urbana teritorija bila gusto naseljena u vreme Kelta. O tome svedoče bronzani i srebrni novac pronađen na ovim prostorima.

Prvi pomeni o naselju na ovom prostoru su iz 1404. godine kada je kraljevskom poveljom darivano feudalnoj porodici Morović. Posle požarevačkog mira 1718. godine ulazi u sastav zemunskog vlastelinstva grofa Šenborna, a od 1745. uključen je u vojnu granicu.

U mestu crkva postoji još od 1786. godine. Današnja pravoslavna crkva je izgrađena u periodu od 1788. do 1812. godine i posvećena je sv. Petki. Ikonostas je radio Marko Vujatović, a slikanje i pozlatu pevnica Stevan Gavrilović. Surčin slavi Malu gospojinu 21. septembra. Pored pravoslavne Surčin ima i rimokatoličku crkvu.

U Surčinu je 1786. godine postojala stara trošna škola, ali prvi podaci o broju đaka datiraju iz 1802. godine kada je nastavu pohađalo 20 đaka. Školska zgrada je podignuta 1817. godine, a škola je sa kraćim prekidina radila tokom celog 19. veka. Krajem XIX i početkom 20. veka broj učenika se znatno povećao. U školskoj 1904/05. godini bilo je 205 učenika, ali i problema sa školskim prstorom.

Uoči Prvog svetskog rata ima tri škole: srpsku, nemačku i hrvatsku. Škola ubrzo prerasta u osmogodišnju školu. Odlukom SO Zemun 1967. godine OŠ "Vuk Karadžić" je zbog velikog broja učenika podeljena. Škola pod istim imenom se preselila u novu zgradu, a nova škola "22. oktobar" je ostala u staroj zgradi.

## Demografija
U naselju Surčin živi 11.069 punoletnih stanovnika, a prosečna starost stanovništva iznosi 37,2 godina (36,3 kod muškaraca i 38,1 kod žena). U naselju ima 4.318 domaćinstava, a prosečan broj članova po domaćinstvu je 3,31.

Ovo naselje je uglavnom naseljeno Srbima (prema popisu iz 2002. godine).

## Značajne osobe
* Jasmina Trumbetaš Petrović, operska pjevačica
* Svetlana Marjanov, istaknuti član ULUS-a

## Reference

## Vanjske veze

* Gradska Opština Surčin
* Aerodrom Nikola Tesla
* Mapa Surčin-Beograd
* Mape, aerodromi i vremenska situacija lokacija (Fallingrain)
* Satelitska mapa (Wikimapia)
* Gugl satelitska mapa (Maplandia)
* Plan naselja na mapi (Mapquest)
* Moj Surčin, uvodni film serijala prikazan na Studiju B
Tati

**Tati** su iranska etnička grupa na Kavkazu. Tati u Aranu (Republika Azerbejdžan) broje oko 22.000. Većina Tata u Dagestanu (procjenjuje se da ih je manje od 15.000) živi u Kaitagu, Magaramkendu, Derbentu i Mahačkali. Manji broj se naselio u Sjevernom Kavkazu - Gorniju i Naljčiku. Tati potječu od perzijskih plemena koja su se naselila po kavkaskim planinama u 5. i 6. vijeku.

Tati Arrana živi u planinskim dolinama sjevernog i sjeveroistočnog Azerbejdžana, na granici s Rusojom, koncentirana oko Krasnaje Slobode i Oguza. Veliki broj živi u i oko Bakua. Tati se dijele na tri grupe: muslimane (90% šijita), kršćane i židovske Tate - od kojih su potonji također poznati kao Planinski Židovi. Vode se rasprave o porijeklu Židovskih Tata, pa tako neki tvrde da oni uopće nisu Tati nego Židovi koji su preuzeli tatski jezik, dok ih drugi smatraju potomcima Tata koji su se preobratili na judaizam.

Naziv "Tati" su prvotno stvorili Turci kako bi označili kavkaske narode neturske narode. Alternativni nazivi su *Tatsare*, 'Tatijci' i 'Dagčufti'. Muslimanski, kršćanski i židovski Tati govore poseban dijalekt perzijskog (indoevropskog) jezika zvan tati. Pošto za Tati ne postoji abeceda, koriste se azerskim za prepisku i književnost.

Iako su Tati od početka bili poljoprivredni narod, također su razvili snažne urbane zajednice. Zemljoradnici žive u dolinama i uzgajaju pšenicu, ječam, kukuruz, vinovu lozu i krave. Oni koji žive u planinskim selima uzgajaju ovce, bikove i bivole. U sjeveroistočnom području, zajednice od 80 do 120 domaćinstava su sagrađene na hrbatima planinama. Pristup vodi određuje položaj sela, a svako selo ima vjerski objekt, kupalište, i obiteljske kuće.

Tati su poznati i po tome što inzistiraju na vjenčanjima samo unutar svog naroda.
Bahtijari

**Bahtijari** (ili ***Bahtijarci***) su lursko pleme koje živi u Iranu. Govore bahtijarskim narječjem lurskog jezika.

Tokom 1970-ih godina trećina od 600.000 Bahtijara živjela je nomadskim načinom života, migrirajući između ljetnih staništa (perz. ییلاق; *jajlak*) i zimskih staništa (perz. قشلاق; *kišlak*). Procjene o njihovom ukupnom broju stanovnika variraju, npr. *[[Ethnologue]]* navodi da je 2001. godine bilo približno 1,000.000 etničkih Bahtijara.

Bahtijari uglavnom žive u Luristanu, istočnom Huzestanu, Čahar-Mahalu i Bahtijariju, te Isfahanskoj pokrajini. U iranskoj mitologiji Bahtijari se smatraju nasljednicima Fereduna, legendarnog junaka iz iranskog nacionalnog epa *[[Šahname]]*.

Brojni značajni iranski političari i dužnosnici su bahtijarskog porijekla.

## Poznati Bahtijari
* Sardar Asad, bahtijarski čelnik *Haft-Langa* i borac za ustavno uređenje
* Soraja Isfandiari, kraljica Irana (1951. - 1958.)
* Pezhman Bahtijari, pjesnik (1900. - 1974.)
* Muhamed Mosadek, premijer (1951. - 1953.) (pripadao je i Kadžarima)
* Šahpur Bahtijar, političar i premijer Irana (1979.)
* Bahram Moširi, povjesničar i znanstvenik
* Oman Samani, pjesnik
* Tejmur Bahtijar, iranski general i načelnik SAVAK-a

## Veze
* Luristan
* Demografija Irana

## Izvori

## Literatura
*  
*  
;Ostali projekti
Luri

**Luri** (ili **Lurci**) su iranski narod koji naseljava jugozapad Iranske visoravni, uglavnom Luristan, Huzestan i Ilamsku pokrajinu u Iranu.

Govore lurskim jezikom koji se klasificira pod zapadnoiranske jezike, a temelji se na staroperzijskom odnosno srednjoperzijskom jeziku.

Osim Irana, Luri također naseljavaju Irak i Kuvajt. Po vjeroispovijesti su prvenstveno šijiti, a postoje i manji broj sljedbenika jarsana.

## Reference

## Vanjske veze
;Ostali projekti
Shepseskaf

**Shepseskaf** je ime osobe koja je mogla biti egipatski faraon Četvrte dinastije, ukoliko ga nije naslijedio izvjesni Djedefptah kao što tvrdi egipatska literatura i, posredno, Torinski kanon. Prekinuo je s tradicijom i sagradio svoj grob kao veliku mastabu u Saqqari, danas poznatu kao Mastabat Fara'un. Nasuprot njemu, preci su mu bili sagradili piramide u Gizi.

## Vanjske veze
* King Shepseskaf and His Mysterious Tomb at Saqqara
Tališi

**Tališi** (također **Talysh**, **Taleshi** ili **Talyshi**) su iranski narod koji govori jedan od sjeverozapadnih iranskih jezika. Taj se jezik govori u sjevernim dijelovima iranskih provincija Gilan i Ardabil te južnom dijelu Republike Azerbejdžan. Sjeverno Tališko područje u povijesti je poznato kao Talish-i Gushtasbi.

Tališi imaju dva srodna dijalekta — Sjeverni (u Azerbejdžanu i Iranu) i Južni (u Iranu). Prema službenom popisu stanovništva Republike Azerbejdžan, broj Tališa u Republici Azerbejdžan je 76 800.. 

Prema projektu Joshua, broj Tališa na svijetu je 231.000. 

## Reference

## Vanjske veze

* Positive Orientation Towards the Vernacular among the Talysh of Sumgayit 
* Example of Talyshi Language 
* Talyshi, English-Russian-Azerbaijani_Turkish dictionary
Djedefptah

**Djedefptah** je opskurna ličnost o čijem postojanju ne postoji konsenzus. Obično se smatra da je Shepseskaf bio posljednji faraon Četvrte dinastije. Manethon pak navodi kralja **Tamphthisa** (ovo je vjerojatno iskvareni oblik imena ptah-djedef), te navodi da je vladao oko 9 godina.

Torinski kanon navodi neimenovanog faraona nakon Shepseskafa koji je vladao dvije godine, te neki pretpostavljaju da bi to mogao biti Djedefptah. Vrlo malo se zna o njemu, osim da je mogao biti Shepseskafov sin.
Peta dinastija Egipta

Poznati vladari u historiji Egipta, za **Petu dinastiju**.

Treća, Četvrta, **Peta** i Šesta **dinastija** drevnog Egipta se često navode pod zajedničkim nazivom Staro egipatsko kraljevstvo.

 

Peta dinastija se samtra dijelom Starog kraljevstva u historiji drevnog Egipta. Manethon piše kako su ti kraljevi vladali iz Elefentatine, ali arheolozi su pronašli dokaze koji jasno pokazuju kako su njihove palače bile smještene u Ineb-hedju ("Bijelim zidinama").

Kako je faraon Userkaf osnovao svoju dinastiju nije posve sigurno. *[[Papirus Westcar]]*, napisan za vrijeme Srednjeg kraljevstva, kazuje priču kako je kralju Khufuu iz Četvrte dinastije predskazano kako će trojke rođene od supruge svećenika Ra u Sakhbuu svrgnuti njega i njegove nasljednike, te kako je to pokušao spriječiti tako što će tu djecu -- čija su imena Userkaf, Sahura i Neferirkara -- dati pogubiti; međutim posljednjih godina su naučnici skloniji ovu priču smatrati legendom te priznati kako ne znaju što je doelo do promjene dinastije.

Za vrijeme ove dinastije se dogodilo nekoliko važnih promjena u egipatskoj religiji. Pojavili su se najstarije poznate kopije zagrobnih molitivi na kraljevskim grobovima (poznati kao Piramidski tekstovi). Kult boga Ra je dobio na važnosti, te su kraljevi od Userkafa do Menkauhora gradili hramove posvećene Ra u ili oko Abusira. Onda je pred kraj dinastije kult Ozirisa dobio na važnost, što je najvidljivije po natpisima pronađenima na grobu Unasa.

Među Egipćanima ne-kraljevskog porijela je u to vrijeme veliku slavu zbog svoje mudrosti stekao Ptahhotep, vezir Djedkare Isesija; *Izreke Ptahhotepa* su mu pripisane od strane kasnijih prepisivača. Ne-kraljevski grobovi su također bili ukrašeni natpisima, isto kao i kraljevski, ali su umjesto molitvi i čarolija na zidovima bili napisani životopisi pokojnika.

Kao i ranije, slane su ekspedicije do Wadi Maghare i Wadi Kharita na Sinaju kako bi se iskopavao tirkiz i bakar, te do kamenoloma sjeverozapadno od Abu Simbela gdje se kopao gnajs. Trgovačke ekspedicije su poslane na jug u Punt kako bi se dobavio malahit, mira i elektar, a arheološki nalazi u Byblosu svjedoče kako je diplomatsko izaslanstvo bilo poslano u taj feničanski grad. Predmeti koji nose imena nekoliko kraljeva Pete dinastije su pronaženi na nalazištu Dorak, blizu Mranornog mora, te mogu predstavljati dokaz trgovine, mada se o njima malo zna.
Egipatski muzej

**Muzej egipatskih starina**, bolje poznat pod nazivom **Egipatski muzej** u Kairu, sadrži najopsežniju kolekciju drevnih egipatskih antikviteta na svijetu. Ima preko 136.000 eksponata, dok su stotine tisuća drugih u podzemnim skladištima. 

Muzej se razvio od Službe za egipatske antikvitete, osnovane od strane egipatske vlade godine 1835. u pokušaju da zaustavi pljačku starina s brojnih nalazišta i očuva artifakte. Njen muzej Boulaq se otvorio 1858. sa zbirkom prikupljenom od Augusta Mariettea, francuskog arheologa u službi Isma'il Paše. Nakon što se nalazio u aneksu palače Isma'il Paše u Gizi od 1880. godine, muzej se premjestio na današnju lokaciju, au neoklasicističkoj zgradi na Trgu Tahrir u središtu Kaira godine 1900.

Kao kruna zbirke se često smatraju grobni artefakti faraona Tutankhamuna, čiji je netaknuti grob Howard Carter pronašao u Dolini kraljeva godine 1922.

U Muzeju se nalazi Soba kraljevskih mumija, koja sadrži 27 kraljevskih mumija iz faraonskog doba. Ona je zatvorena po naredbi predsjednika Anwara Sadata godine 1981. Ponovno je otvorena, s nešto manjim prikazom kraljeva i kraljica Nove države, godine 1985.

## Povezano
* Egipatski muzej u Trstu
* Egipatski muzej u Berlinu
* Veliki egipatski muzej

## Vanjske veze

* Egyptian Museum official website
* Entry at Insecula (Encyclopédie des arts et de l'architecture)
Stopa

**Stopa** (engleski plural: **feet**; simbol ili skraćenica: **ft** ili ponekad, ′ - prim) je jedinica za dužinu u nekoliko različitih sistema, uključujući engleski, imperijalni i američki sistem mjera. Dužina može varirati od sistema do sistema, ali u svakom od njih je oko četvrtine do trećine metra. Najčešće korištena stopa danas je međunarodna stopa. Postoje 3 stope u jardu i 12 inčeva u stopi.

Stopa je uobičajena i popularna mjerna jedinica u SAD, Ujedinjenom kraljevstvu i Kanadi. U SAD i UK, osobna visina se izražava u stopama i inčevima. U Kanadi se, pak, trend počeo okretati prema metrima, što se vidi u osobnim vozačkim dozvolama. Stopa se često koristi za mjerenje razdaljine.

## Vanjske veze
* http://www.knowledgedoor.com/1/Library_of_Units_and_Constants/Group_Index/foot_group.htm
* Metric unit conversion
1 E-13 m

Da bi se pomoglo usporediti različite redove veličine ova stranica navodi dužine između 10−13 m i 10−12 m (100 fm i 1 pm).

**[[1 E-14 m|Dužine manje od 100 fm]]**

**[[1 E-12 m|Dužine veće od 1 pm]]**

## Povezano
* Redovi veličine (dužina)
1 E-12 m

Da bi pomogla usporediti različite redove veličine ova stranica navodi dužine između 10−12 m (metara) i 10−11 m (1 pm i 10 pm).

**[[1 E-13 m|Dužine kraće od 1 pm]]**
* 1 pm = 1 pikometar = 1000 femtometara
* 2.4 pm &mdash; Comptonova valna dužina elektrona.
* 5 pm &mdash; kraće valne dužine X-zraka (procjena)
**[[1 E-11 m|Dužine veće od 10 pm]]**

## Povezano
* Redovi veličine (dužina)
1 E-11 m

Da bi pomogla usporediti redove veličine ova stranica navodi dužine između 10−11 m i 10−10 m (10 pm i 100 pm).

**[[1 E-12 m|Dužine manje od 10 pm]]**
* 26 pm &mdash; radijus vodikovog atoma
* 31 pm &mdash; radijus helijevog atoma
**[[1 E-10 m|Dužine veće od 100 pm]]**

## Povezano
* Redovi veličine (dužina)

## Izvori
* http://www.webelements.com
1 E-10 m

Kako bi pomogla pri usporedbi redova veličine ova stranica navodi dužine između 10&minus;10 m i 10&minus;9 m (100 pm i 1 nm).

**[[1 E-11 m|Dužine manje od 100 pm]]**
* *100 pm = 1 [[Ångström]]*
* 100 pm &mdash; kovalentni radijus atoma sumpora
* 126 pm &mdash; kovalentni radijus atoma rutenija
* 135 pm &mdash; kovalentni radijus atoma tehnicija
* 153 pm &mdash; kovalentni radijus atoma srebra
* 154 pm &mdash; dužina (ugljikove (C-C) kovalentne veze
* 155 pm &mdash; kovalentni radijus atoma cirkonija
* 175 pm &mdash; kovalentni radijus atoma tulija
* 225 pm &mdash; kovalentni radijus atoma cezija
* 356,68 pm &mdash; dužina ćelije dijamanta (jedinica ćelije)
* 403 pm &mdash; dužina ćelije litijum fluorida
* 500 pm &mdash; dužina proteina α helix 
* 560 pm &mdash; dužina ćelije natrijum hlorida
* 780 pm &mdash; prosječna dužina ćelije kvarca
* 820 pm &mdash; prosječna dužina ćelije leda
* 900 pm &mdash; prosječna dužina ćelije koezita 
* 900 pm &mdash; dužina ćelije sukroze 
**[[1 E-9 m|Dužine veće od 1 nm]]**

## Povezano
* Redovi veličine (dužina)

## Izvori
* http://www.webelements.com
1 E-9 m

Kako bi pomogla usporedbi različitih redova veličine ova stranica navodi dužine između 10−9 m (metar) i 10−8 m (1&nbsp;nm and 10&nbsp;nm).

**[[1 E-10 m|Dužine manje od 1 nm]]**
* 1&nbsp;nm = 1 nanometar = 1000 pikometara = 10 Ångströma
* je približna dužina molekule sukroze, prema računu Alberta Einsteina.
* 1,1&nbsp;nm &mdash; promjer ugljikove nanotube s jednim zidom
* 2&nbsp;nm &mdash; promjer heliksa DNK 
* 3&nbsp;nm &mdash; visina leta glave hard diska
**[[1 E-8 m|Dužine veće od 10 nm]]**

## Povezano

* Redovi veličine (dužina)
Kameni krug

**Kameni krug** je naziv za površinu kružnog obliku, obrubljenu s neparnim brojem  uzdignutih stijena, te koje najčešće sadrže grobne jame ili komore. Kameni krugovi najčešće datiraju iz britanskog kasnog neolita / ranog brončanog doba, tj. cca. 3000-1500. pne.. Arheološki dokazi, zajedno s podacima vezanim uz astronomiju, geologiju i matematiku sugerira kako je svrha izgrdanje kamenih krugova bila vezana uz vjerovanja prahistorijskih ljudi, a njihova izgradnja može dati neke podatke o drevnom inženjerstvu, društvenoj organizaciji i religiji. Njihova je točna funkcija, međutim, nepoznata, i vjerojatno će uvijek biti predmetom rasprava.

Ne trebaju se miješati s hengevima ili izoliranim monolitima, iako su takve karakteristike često mogu pronaći na istom mjestu. Niti bi se trebali miješati s ranijim prstenovima, kao što je Gosečki krug u Saksoniji-Anhalt, koji je mogao služiti u iste religijske/kalendarske/astronomske svrhe, ali u ranijoj epohi.

## Reference

## Vanjske veze

* Beagmore Stone Circles, Sperrin Mountains, Ireland 
* Dark Isle - Stone Circles and Cairns of Scotland
* Interactive map of megalithic monuments in Europe.
* Megalithia.com, website with photographs and information about stone circles and other megalithic monuments.
* The Megalith Map
* The Megalithic Portal
* Dolmens, Menhirs & Stones-Circles in the South of France
* The Modern Antiquarian
* Paul's Stone Circle Database 
* The Stone Circle Webring Home Page 
* Stone Pages, a web guide to Europe's megaliths.
* Pretanic World - Megaliths and Monuments
Louvre

**Muzej Louvre** (*Musée du Louvre*), lociran u Parizu, je jedan od najvećih i najpoznatijih muzeja na svijetu. Zgrada muzeja, bivša kraljevska palača, se nalazi u centru Pariza, nedaleko od rijeke Seine. Centralno dvorište zgrade, u kome se danas nalazi staklena piramida, leži na osi avenije Champs-Élysées i time formira nukleus Pariza (*Axe historique*). Dio kraljevske palače Louvra je prvi put kao muzej otvoren javnosti 8. novembra 1793., za vrijeme Francuske revolucije.

Izgrađen u obliku potkovice, Louvre je predstavljao najdužu zgradu u Evropi, koja se protezala dalje od tri Eiffelove tornja položene u nizu, jedna iza druge. U njemu se nalazi 65,300 umetničkih djela, a procjenjuje se da bi posjetiocima trebalo pet nedelja da bi na odgovarajuci način mogli vidjeti sva djela. 

Novi ulaz u muzej Louvre, La Pyramide, postao je gotovo isto toliko popularan kao i sam muzej. Piramidu je dizajnirao američki arhitekta rođen u Kini I.M. Pei., a izgradnju je naručio pokojni francuski predsjednik Miteran.

Izgradnja palače Louvre započeta je 1204. godine, a prerađivan i dograđivan je sve do 1848. Louvre je bio dvorac, a krajem XVII veka ga zamenjuje Versaj dok se Louvre pretvara u muzej (1791). Dvorac je nekadašnja rezidencija francuskih kraljeva, a mnogi vladari su ga tokom narednih vekova dograđivali i menjali, naročito za vreme vladavine Luja XIV. Na Louvru je radilo više značajnih arhitekata (Lesko, Di Serso, Lemersje, Le Vo, Pero, Viskonti, Gužon i dr.). 

Ovaj muzej sadrži jednu od najbogatijih umetničkih zbirki na svetu. Vrlo bogate muzejske kolekcije podeljene su na 6 odeljaka: egipatski, orijentalni, grčki i rimski antikviteti, slike, skulpture, umetnički predmeti. Sam Louvre ima 3 krila: Rišelje, Viši i Denon.

## Vanjske veze

* Portal muzeja Louvre(francuski) 
* Portal muzeja Louvre (engleski) 
* Istorija Louvra
* Slika centralne piramide
* Musée du Louvre  – Više od 10 000 slika
* Fotografije i filmovi
* La Cour du Louvre  Virtual Panorama (QTVR)
1 E-8 m

Da bi pomogla usporedbi redova veličine ova stranica navodi dužine između 10−8 i 10−7 m (10 nm i 100&nbsp;nm).

**[[1 E-9 m|Dužine manje od 10 nm]]**
* 20&nbsp;nm &mdash; širina bakterijskog flagelluma
* 40&nbsp;nm &mdash; valna dužina ekstremnih ultraljubičastih valova 
* 65&nbsp;nm &mdash; veličina najmanjih tranzistora u mikroporcesorima proizvedenim godine 2006.
* 90&nbsp;nm &mdash; Virus ljudske imunodeficijencije (HIV) (Općenito virusi variraju u veličini od 20&nbsp;nm do 450&nbsp;nm.)
* <100&nbsp;nm &mdash; 90% čestice dima
**[[1 E-7 m|Dužine veće od 100 nm]]**

## Povezano
* Redovi veličine (dužina)
1 E-7 m

Da bi pomogla pri usporedbi redova veličine ova stranica navodi dužine između 10−7 i 10−6 m (100 nm i 1 µm).

**[[1 E-8 m|Dužine manje od 100 nm]]**
* 100&nbsp;nm &mdash; najveća čestica koja može proći kroz kiruršku masku
* 120&nbsp;nm &mdash; najveća čestica koja može proći kroz ULPA filter
* 125&nbsp;nm &mdash; standardna dubina jma na kompaktnom disku (širina: 500&nbsp;nm, dužina: 850&nbsp;nm do 3.5&nbsp;µm)
* 180&nbsp;nm &mdash; tipična dužina virusa bjesnoće
* 200&nbsp;nm &mdash; tipična veličina bakterije *[[Mycoplasma]]*, jedne od najmanjih bakterija
* 280&nbsp;nm &mdash; blizu valne dužine ultraljubičastog zračenja
* 300&nbsp;nm &mdash; najveća čestica koja može proći kroz HEPA filter
* 380-420&nbsp;nm &mdash; valna dužina ljubičastog svjetla (v. boja i optički spektar)
* 420-440&nbsp;nm &mdash; valna dužina indigo svjetla
* 440-500&nbsp;nm &mdash; valna dužina plavog svjetla
* 500-520&nbsp;nm &mdash; valna dužina svjetloplavog svjetla
* 520-565&nbsp;nm &mdash; valna dužina zelenog svjetla
* 565-590&nbsp;nm &mdash; valna dužina žutog svjetla
* 590-625&nbsp;nm &mdash; valna dužina narančastog svjetla
* 625-740&nbsp;nm &mdash; valna dužina crvenog svjetla
**[[1 E-6 m|Dužine veće od 1 µm]]**

## Povezano
* Redovi veličine (dužina)
1 E-6 m

Da bi pomogla pri usporedbi redova veličine ova stranica navodi dužine nekih predmeta između 10−6 i 10−5 m (između 1 i 10 mikrometara, ili µm).

**[[1 E-7 m|Dužine manje od 1 µm]]**
* 1&nbsp;µm je jednak
** stranici kvadrata površine 10<sup>-12</sup> m²,
** rubu kocke volumena 1 fL.
* 1.55&nbsp;µm &mdash; valna dužina svjetla korištenog u optičkom vlaknu
* 6&nbsp;µm &mdash; spora antraksa 
* 6-8&nbsp;µm &mdash; promjer ljudskog crvenog krvnog zrnca
* 7&nbsp;µm &mdash; promjer jezgre tipične eukariotske stanice
* 7&nbsp;µm &mdash; širina niti paukove mreže http://www.carnicom.com/micro2.htm
* 1-10&nbsp;µm &mdash; promjer tipične bakterije
* oko 10&nbsp;µm &mdash; veličina tipične kapi magle, izmaglice ili oblaka
**[[1 E-5 m|Dužine veće od 10 µm]]**

## Povezano
* Redovi veličine (dužina)
* Milrometar
Mikrometar

:*Za *'mikrometar** kao mjerni uređaj, v. '' [[mikrometar (alat)]]

**Mikrometar** (simbol **µm**) je [[SI]]-jeva jedinica za [[dužina|dužinu]] jednaka jednom [[mikro|miliontom]] dijelu [[metra]]. Kolokvijalno se naziva **mikronom**, iako je taj izraz službeno zastario. Može se pisati u proširenoj matematičkoj notaciji(1×10<sup>−6</sup> m)

Simbol µ kao ([[Unikod]]no [[karakter (računarstvo)|slovo]] <code>U+00B5</code>; [[HTML]] <code>&amp;micro;</code>) je "[[mikro znak]]", koji bi trebao izgledati jednako kao i [[Grčki alfabet|grčko slovo]] [[mu (slovo)|mu]] (μ) (dvoje ne moraju izgledati jednako, ovisno o fontu). Simbol "um" se ponekad koristi, najčešće kada µ i μ nisu dostupni, na primjer kada se koristi [[pisaća mašina]].

Mikrometar je uobičajena jedinica za [[mjerenje]] [[valna dužina|valne dužine]] [[infracrvena radijacija|infracrvenog zračenja]]. Neki ljudi (posebno u oblasti [[astronomija|astronomije]] i proizvodnji [[poluprovodnik|poluvodiča]]) koriste stari izraz mikron i/ili jedinstveni simbol µ (oboje su bili službeni između 1879. i 1967.) kako bi označili mikrometar. Ta praksa opstaje usprkos službenog obeshrabrivanja, dijelom i u nastojanju da se raščlani mjerna ''jedinica'' od [[mikrometar (ala)|mikrometra]], mjernog ''uređaja''.

[[metar|nanometar]] << **mikrometar''' << milimetar

## Povezano
* 1 E-6 m (za komparativne opise mikrometra u kontekstu redova veličine)
* SI
* SI prefiks
* Redovi veličine
* mikrometar
* Mikronizacija
1 E-3 m

Kako bi pomogla usporediti različite redove veličine ova stranica navodi dužine između 10−3 m i 10−2 m (1&nbsp;mm i 1&nbsp;cm).

**[[1 E-4 m|Dužine manje od 1 mm]]**
* 1,0&nbsp;mm odgovara
** 1/1000th metra
** 0,039 inča ili 5/127 (točno)
** stranici kvadrata površine 1 mm²
** bridu kocke volumena 1 mm³
* 2,54&nbsp;mm &mdash; dužina između pinova na starim DIP (dual-inline-package) elektronskim komponentama
* 5&nbsp;mm &mdash; dužina prosječnog crvenog mrava
* 7,62 × 51 mm &mdash; standardni kalibar streljačke municije
* 5,56 × 45 mm &mdash; standardni kalibar streljačke municije NATO-a.
**[[1 E-2 m|Dužine veće od 1 cm]]**

## Povezano
* Redovi veličine (dužina)
1 E-2 m

Kako bi pomogla pri usporedbi redova veličine ova stranica navodi dužine izmešu 10−2 m i 10−1 m (1&nbsp;cm i 10&nbsp;cm).

**[[1 E-3 m|Dužine manje od 1 cm]]**
* 1,0 cm odgovara
** 10 milimetara
** 0,39 inča
** stranica kvadrata površine 1 cm<sup>2</sup>
** brid kocke volumena 1 ml
* 1,5&nbsp;cm &mdash; dužina velikog komarca.
* 2&nbsp;cm &mdash; prosječna širina prsta kod odraslog čovjeka
* 2,54&nbsp;cm &mdash; 1 inč
* 3,1&nbsp;cm &mdash; 1 atoparsek (10−18 parseka)
* 3,5&nbsp;cm &mdash; širina vrpce koja se koristi za snimanje filmova i fotografija
* 4,27&nbsp;cm &mdash; promjer loptice za golf
* 7,32&nbsp;cm &mdash; promjer loptice za bejzbol
* 8,5&nbsp;cm × 5,4&nbsp;cm – dimenzije tipične kreditne kartice
* 10&nbsp;cm × 5&nbsp;cm × 1&nbsp;cm – dimenzije tipičnog uređaja za držanje u ruci kao što su mobitel ili digitalni audio plejer (2006)
**[[1 E-1 m|Dužine veće od 10 cm]]**

## Povezano
* Redovi veličine (dužina)
1 E-1 m

Kako bi pomogla pri usporedbi redova veličine ova stranica navodi dužine između 10−1 m i 1 m (10 cm i 1 m).

**[[1 E-2 m|Dužine manje od 10 cm]]**
#### Konverzije
10&nbsp;cm odgovara
* 1 decimetru,
* 100 millimetara,
* 3,9 inča,
* stranici kvadrata s površinom 0,01 m²
* bridu kocke volumena 1 litra

91,44&nbsp;cm je jedan jard

#### Valne dužine
* 10,0&nbsp;cm &mdash; valna dužina najviše UHF radio frekvencije, 3 GHz
* 12,0&nbsp;cm &mdash; valna dužina 2.45 GHz ISM radio pojasa
* 21,0&nbsp;cm &mdash; valna dužina 1,4 GHz linije emisije vodika
* 100&nbsp;cm &mdash; valna dužina najniže UHF radio frekvencije, 300 MHz

#### Ljudske strukture

* 12,0&nbsp;cm &mdash; promjer kompaktnog diska (CD) (= 120mm)
* 30,0&nbsp;cm &mdash; tipično školsko ravnalo dužina (= 300mm)
* 60,0&nbsp;cm &mdash; standardna dubina (od naprijed do nazad) kuhinjskog stola u Evropi (= 600mm)
* 90,0&nbsp;cm &mdash; prosječna dužina rapira, mača za mačevanje

#### Priroda
* 10,0&nbsp;cm &mdash; promjer cerviksa prilikom drugog stadija trudova
* 14,0&nbsp;cm &mdash; dužina prosječnog ljudskog penisa.
* 66,0&nbsp;cm &mdash; dužina največe borove šiške (koja raste na Lambertovom boru)

**[[1 E0 m|Dužine veće od 1 m]]**

## Povezano
* Redovi veličine (dužina)
1 E-5 m

Da bi pomogla pri usporedbi redova veličine, ova stranica navodi dužine između 10−5 m i 10−4 m (10 µm i 100&nbsp;µm).

**[[1 E-6 m|Dužine manje od 10 µm]]**
* 10&nbsp;µm &mdash; širina vlakna pamuka 
* 10-24&nbsp;µm &mdash; izlučevina krpelji ¹ 
* 10,6&nbsp;µm &mdash; valna dužina svjetla koju emitira karbondioksidski laser
* 15&nbsp;µm &mdash; širina vlakna svile 
* 17,6&nbsp;µm &mdash; jedan tvip, mjera za dužinu u tipografiji
* 20&nbsp;µm &mdash; širina vlakna vine 
* 25,4&nbsp;µm &mdash; 1/1000th inča, uobičajeno navođena kao 1 mil u SAD i 1 thou u UK
* 30-50&nbsp;µm &mdash; promjer minikolone u ljudskom korteksu
* 50&nbsp;µm &mdash; tipična dužina *[[Euglena|Euglene gracilis]]*, flagelatskog protista
* 80&nbsp;µm &mdash; prosječna širina ljudske dlkae (varira od 18 do 180&nbsp;µm)
**[[1 E-4 m|Dužine veće od 100 µm]]**

## Povezano
* Redovi veličine (dužina)

## Izvori
* Ground samples: Microscopic fibers revealed
1 E-4 m

Da bi pomogla pri usporedbi različitih redova veličine ova stranica navodi dužine između 10−4 m i 10−3 m (100 µm i 1 mm).

**[[1 E-5 m|Dužine manje od 100 µm]]**
* 100 mikrometara odgovara
** 1/10th milimetra,
** 0,00394 inča.
* 125&nbsp;µm – dužina krpelji
* 200&nbsp;µm – tipična dužina *[[Paramecij|Paramecium caudatuma]]*, cilijatskog protista
* 340&nbsp;µm – dužina jednog piksela na monitorima od 17" s rezolucijom 1024*768. Na primjer, it to je prosječna veličina točke na kraju ove rečenice ukoliko se gleda na monitoru takve reuolucije.
* 100-400&nbsp;µm – dužina Demodex grinja koje žive među ljudskim folikulama dlake
* 500&nbsp;µm – MEMS micro-mašina
* 500&nbsp;µm – promjer ljudske jajne stanice
* 500&nbsp;µm – tipična dužina *[[Ameba|Amoebae proteusa]]*, ameboidnog protista
**[[1 E-3 m|Dužine veće od 1 mm]]**

## Povezano
* Redovi veličine (dužina)
1 E2 m

Kako bi pomogla pri usporedbi redova veličine ova stranica navodi dužine između 100 m i 1 km.

**[[1 E1 m|Dužine manje od 100 m]]**
#### Konverzije
100 m iznosi:
* 328 stopa
* stranicu kvadrata površine 1 hektara
* petina modernog lija, kineske mjerne jedinice
* 1 hektometar

#### Valne dužine
* 100 m &mdash; valna dužina najviše srednjevalne radio frekvencije, 3 MHz
* 187 m &mdash; najviša valna dužina difuznog radio AM pojasa, 1600 kHz
* 555 m &mdash; najniža valna dužina difuznog radio AM pojasa, 540 kHz
* 1000 m &mdash; najniža valna dužina srednjevalne radio frekvencije, 300 kHz

#### Sport
* 100 m &mdash; dužina koju brzo ljudsko biće može protrčati ispod 10 sekundi
* 100 m &mdash; dužina igrališta za kanadski fudbal 
* 91,5 m - 137 m &mdash; dužina fudbalskog igrališta

#### Ljudske strukture
* 137 m &mdash; visina Velike piramide u Gizi
* 202 m &mdash; dužina Lančanog mosta Széchenyi koji spaja Budim i Peštu
* 244 m &mdash; visina zgrade City Gate u Ramat-Ganu u Izraeli
* 300 m &mdash; visina Eiffelovog tornja
* 328 m &mdash; visina aucklandskog Sky Towera, najviše građevine u Južnoj hemisferi
* 341 m &mdash; visina najvišeg svjetskog mosta, Vijadukta Millau
* 390 m &mdash; visina Empire State Buildinga
* 443 m &mdash; visina Sears Towera, najvišeg nebodera u SAD
* 509 m &mdash; visina zgrade Taipei 101, najvišeg nebodera na svijetu
* 553 m &mdash; visina CN Towera, najviše građevine na svijetu

#### Priroda
* 112 m &mdash; visina najvišeg svjetskog stabla, sekvoje
* 310 m &mdash; najveća dubina Jezera Geneva
* 340 m &mdash; dužina kojom zvuk putuje kroz zrak na morskoj razini u jednoj sekundi; v. brzina zvuka

#### Astronomija
* 540 m &mdash; dužina 25143 Itokawe, najmanjeg asteroida koga je posjetila svemirska sonda

**[[1 E3 m|Dužine veće od 1 km]]**

## Povezano
* Redovi veličine (dužina)
1 E3 m

Kako bi pomogla pri usporedbi redova veličine ova stranica navodi dužine između 1&nbsp;km i 10&nbsp;km (103 i 104 m).

**[[1 E2 m|Dužine manje od 1 km]]**

#### Konverzija
1.000 metara iznosi:
* 1 kilometar
* 0,621371 milje
* 1.093,61 jardi
* 3.280,84 stopa
* stranicu kvadrata površine 1 km².
* Radijus kruga površine 3,14 (Pi) km².

#### Valne dužine
* 1.000 m — Valna dužina najvišeg dugovalne radio frekvencije, 300 kHz
* 10.000 m — Valna dužina najniže dugovalne radio frekvencije, 30 kHz

#### Ljudske strukture
* 1.991 m &mdash; Centralni dio Mosta Akashi-Kaikyo, najdužeg visećeg mosta na svijetu

#### Priroda
* 1.085 m — Visina Matsunoki Tougea, najviše točke autoputa u Japanu
* 1.637 m - Dubina Bajkalskog jezera u Rusiji, najvećeg slatkovodnog jezera.
* 2.228 m — Visina Mount Kosciuszkoa, najviše točke u Australiji
* 4.810 m — Visina Mont Blanca, najviše točke u Alpama
* 4.884 m — Visina Piramide Carstensz, najviše točke u Oceaniji
* 5.072 m — Visina Prijevoja Tanggula, najvišeg željezničkog prijevoja na svijetu
* 5.565 m — Visina Semo La, najviše ceste na svijetu
* 5.604 m — Visina Damavanda, najvišeg vrha u Iranu
* 5.642 m — Visina Elbrusa, najvišeg vrha Evrope
* 5.895 m — Visina Mount Kilimanjaroa, najvišeg vrha Afrike
* 6.081 m — Visina Mount Logana, najvišeg vrha Kanade
* 6.194 m — Visina McKinleya, najvišeg vrha Sjeverne Amerike
* 6.959 m — Visina Aconcague, najvišeg vrha Južne Amerike
* 7.500 m — Dubina Caymanovog jarka, najdublje točke u Karipskom moru
* 8.844 m — Visina Mount Everesta, najviše točke na Zemlji, u Aziji

### Astronomija
* 1.000 m — Približna procjena najmanjeg poznatog mjeseca Jupitera
* 1,400 m — Promjer Dactyla, prvog potvrđenog asteroidsnog mjeseca
* 1.852 m — 1 minuta na površini Zemlje (1 nautička milja)
* 8,000 m — Promjer Themistoa, jednog od Jupiterovih mjeseci

**[[1 E4 m|Dužine veće od 10 km]]**

## Povezano
* Redovi veličine (dužina)
1 E4 m

Kako bi pomogla pri usporedbi redova veličine ova stranica navodi dužine između 10 i 100 km (104 i 105 m).

**[[1 E3 m|Dužine manje od 10 km]]**
#### Konverzije
10&nbsp;km odgovara:
* 10.000 metara
* 6,2 milje
* 1 *[[milja|mila]]*, mjernoj jedinici uobičajenoj u Norveškoj i Švedskoj
* 1 *[[peninkulma]]i*, mjernoj jedinici uobičajenoj u Finskoj; ranija *peninkulma* je iznosila 10.688&nbsp;km
* 1 *farsangu*, mjernoj jedinici uobičajenoj u Iranu i Turskoj

#### Sport
* 42&nbsp;km &mdash; dužina maratonske staze

#### Ljudske strukture
* 18&nbsp;km &mdash; visina na kojoj krstari Concorde
* 38&nbsp;km &mdash; dužina najdužeg mosta na svijetu, Drugog Nasipa s Cestom Lake Pontchartrain u Louisiani, SAD
* 39&nbsp;km &mdash; podvodni dio Tunela La Manche

#### Priroda
* 10&nbsp;km &mdash; Visina Mauna Kee na Havajima, izmjerena od podloge na dnu oceana
* 11&nbsp;km &mdash; najdublja poznata točka oceana, Ponor Challenger u Marijanskom jarku
* 21&nbsp;km &mdash; dužina Manhattana
* 34&nbsp;km &mdash; najuži dio La Manchea

#### Astronomija
* 10&nbsp;km &mdash; promjer namasivnijih neutronskih zvijezda (3 – 5 solarnih masa)
* 13&nbsp;km &mdash; prosječni promjer Deimosa, najmanjeg mjeseca Marsa
* 20&nbsp;km &mdash; promjer najmanje masivnih neutronskih zvijezda (1,44 solarnih masa)
* 20&nbsp;km &mdash; promjer Lede, jednog od Jupiterovih mjeseca
* 20&nbsp;km &mdash; promjer Pana, jednog od Saturnovih mjeseca
* 22&nbsp;km &mdash; promjer Fobosa, većeg od Marsovih mjeseca
* 27&nbsp;km &mdash; visina Olympus Monsa na Marsu, izmjerena od podloge
* 43&nbsp;km &mdash; razlika promjera Zemljine ekvatorijalne izbočine
* 66&nbsp;km &mdash; promjer Naiade, unutrašnjeg Neptunovog mjeseca

**[[1 E5 m|Dužine veće od 100 km]]**

## Povezano
* Redovi veličine (dužina)
Centriola

**Centriole** u biologiji označavaju valjkaste mikrotubularne strukture koje se mogu pronaći u mnogim životinjskim ćelijama i algama, iako nisu uobičajene u biljnoj ćeliji. Zidovi svake centriole se obično sastoje od 9 tripleta mikrotubula, iako ima izuzetaka (npr. kod embrija *Drosophile* (vrsta muhe) koji imaju 9 dubleta ili spremalnih stanica i ranih embrija *Caenorhabditis elegane* (vrsta gliste) koji imaju 9 singleta). Centrioli uvijek dolaze u paru organizirani pod pravim uglom naspram jedan drugog i predstavljaju konstituente strukture zvane centrosom. Centriole su strukturalno šuplji cilindar dijametra 150 nm i dužine između 300 i 500 nm. Svaki cilindar u nizu se sastoji od proteina sa kompleksnim tubulinom kao najvažnijim.	

Najvažnija funkcija centriola je ona u ćelijskim diobama. Više centriola obrazuju pericentriolarni materijal (PCM) koji igra važnu ulogu u stvaranju diobenog vretena. Funkcija diobenog vretena je usko povezana sa kromosomima i njihovom kretanju u ćelijskoj diobi. Neke životinjske ćelije su sposobne da vrše podjelu kromosoma bez centriola npr. u ženskoj mejozi. Centriole igraju ulogu u procesu mitoze i muškoj mejozi. Tokom ćelijske diobe (S faza) centriole se dupliciraju i kreću ka suprotnim polovima, tako da postoji jedan par za svaku kćerku ćeliju.

U replikaciji, svaki novi parni set centriola se sastoji od: orginalne centriole, plus novonastale centriola. Ako centriole služe u formiranju motiletnih organela, flagele i cilie, onda dvije starije centriole, majke centriole, postaju bazalno tijelo koje je srž tih organela.

Godine 1996. dr. Stuart Black sa Univerziteta Chester je otkrio, u dugoročnom proučavanje da djeca koja pate od patuljastog rasta pate od manjka procesa mitotičkih dioba ćelije, što ima utjecaj na njihovu sposobnost da se oporavljaju jednako brzo kao i kod uzorka ćelija uzetih od onih normalnog rasta. Vjeruje se da je ovo otkriće važno jer dokazuje da su njihove centriole imale velike poteškoće u otpočinjanju procesa mitoze uslijed nedostatka trećeg vretena koje se sastojalao od dvije mikrotubule, umjesto tri.

a
1 E5 m

Kako bi pomogla pri usporedbi redova veličine; ova stranica navodi dužine između 100 i 1.000 km (105 i 106 m).

**[[1 E4 m|Dužine manje od 100 km]]**
#### Konverzije
100&nbsp;km je jednako:
* 62 milja
* stranici kvadrata površine 10.000 km²
* radijusu kruga površine 31.415,92653589793238462643383279502884&nbsp;km²

#### Ljudske strukture
* 108&nbsp;km — dužina Channel Tunnel Rail Linka
* 130&nbsp;km — domet projektila Scud-A
* 213&nbsp;km — dužina Pariškog metroa
* 217&nbsp;km — dužina Kanala Grand Union
* 223&nbsp;km — dužina Madridskog metroa
* 300&nbsp;km — domet projektila Scud-B 
* 386&nbsp;km — visina Međunarodne svemirske stanice
* 408&nbsp;km — dužina Londonske podzemne željeznice (aktivne linije)
* 470&nbsp;km — razdaljina od Dublina do Londona dokle vrana leti
* 500&nbsp;km — najveća širina Švedske od istoka prema zapadu
* 550&nbsp;km — razdaljina od San Francisca do Los Angelesa dokle vrana leti
* 590&nbsp;km — dužina kopnene granice Finske i Švedske
* 600&nbsp;km — domet projektila Scud-C 
* 600&nbsp;km — visina Svemirskog teleskopa Hubble
* 871&nbsp;km — razdaljina od Sydneya do Melbournea (duž Humeove autoceste)

#### Priroda
* 203&nbsp;km — dužina Sognefjordena, najvećeg fjorda na svijetu
* 240&nbsp;km — najveća širina La Manchea
* 430&nbsp;km — dužina Pirineja
* 724&nbsp;km — dužina rijeke Om

#### Astronomija
* 100&nbsp;km — visina na kojoj FAI definira početak svemirskog leta 
* 167&nbsp;km — promjer Amalthea, jednog od Jupiterovih unutrašnjih mjeseca
* 220&nbsp;km — promjer Febe, najvećeg od Saturnovih vanjskih mjeseci
* 340&nbsp;km — primjer Nereide, trećeg najvećeg Neptunovog mjeseca
* 350&nbsp;km — donja granica niske Zemljine orbite
* 420&nbsp;km — promjer Proteusa, drugog najvećeg Neptunovog mjeseca
* 468&nbsp;km — promjer asteroida 4 Vesta
* 472&nbsp;km — promjer Mirande, jednog od Uranovih glavnih mjeseci
 
**[[1 E6 m|Dužine veće od 1.000 km]]**

## Povezano
* Redovi veličine (dužina)
1 E6 m

Kako bi pomogla pri usporedbi redova veličine ova stranica navodi dužimne između 106 m i 1 Mm (ili 1,000 km).

**[[1 E5 m|Dzžine manje od 10<sup>6</sup> m]]**
#### Konverzije
1 megametar odgovara
* približno 621,37 milje.
* stranici kvadrata površine 1.000.000 km²

#### Ljudske strukture
* 2.451&nbsp;km — dužina Aljaske autoceste
* 3,069&nbsp;km — dužina Međudržavne ceste 95 (od Houltona u Maineu do Miamija u Floridi)
* 3.846&nbsp;km — dužina Ceste SAD 1 (od Fort Kenta u Maineu do Key Westa na Floridi)
* 5.007&nbsp;km — procijenjena dužina Međudržavne ceste (od Seattlea u Washington do Bostona u Massachusettsu)
* 6.400&nbsp;km — dužina Velikog kineskog zida
* 7.821&nbsp;km — dužina Transkanadske ceste, najduže nacionalne ceste na svijetu (od Victorie u Britanskoj Kolumbiji do St. Johns'a na Newfoundlandu)
* 9.289&nbsp;km — dužina Transsibirske željeznice
##### predložene
* 2.100&nbsp;km — dužina predloženog plinovoda od Irana do Indije preko Pakistana

#### Sport
* 1.200&nbsp;km — dužina biciklističke utrke Paris-Brest-Paris

#### priroda
* 2.000&nbsp;km — razdaljina od Pekinga do Hong Konga kako vrana leti
* 2.800&nbsp;km — najmanja širina Atlantskog oceana (Brazil-Zapadna Afrika)
* 2.850&nbsp;km — dužina rijeke Dunav
* 2.205&nbsp;km — dužina svih švedskih kopnenih granica
* 2.515&nbsp;km — dužina svih norveških's kopnenih granica
* 3.690&nbsp;km — dužina Volge, najduže rijeke u Evropi
* 4.350&nbsp;km — dužina Huang Hea
* 4.715&nbsp;km — dužina Nila
* 4.800&nbsp;km — najveća širina Atlantskog oceana (SAD-Sjeverna Afrika)
* 5.650&nbsp;km — dužina obale Novog Zelanda
* 5.100&nbsp;km — razdaljina od Dublina do New Yorka zračnom linijom
* 6.270&nbsp;km — dužina riječnog sistema Mississippi-Missouri 
* 6.380&nbsp;km — dužina rijeke Yangtue
* 6.762&nbsp;km — dužina amazonskog riječnog sistema, najdužeg na Zemlji
* 8.200&nbsp;km — razdaljina od Dublina do San Francisca zračnom linijom

#### Astronomija
* 1.000&nbsp;km — procjenjena najkraća os trans-neptunskog objekta 
* 1.186&nbsp;km — promjer Harona, najvećeg od Plutonovih mjeseca
* 1.280&nbsp;km — promjer trans-neptunskog objekta 50000 Quaoar
* 1.436&nbsp;km — promjer Japeta, jednog od Saturnovih glavnih mjeseca
* 1.578&nbsp;km — promjer Titanije, najvećeg od Uranovih mjeseci
* 1.960&nbsp;km — procijenjena najveća os 
* 2.320&nbsp;km — promjer Plutona
* 2.707&nbsp;km — promjer Tritona, najvećeg Neptunovog mjeseca
* 3.000&nbsp;km — procijenjeni promjer malog planeta Eris, najvećeg dosad pronađenog trans-neptunskog objekta 
* 3.122&nbsp;km — promjer Europe, najmanjeg galilejskog staleita Jupitera
* 3.475&nbsp;km — promjer Zemljinog Mjeseca
* 3.643&nbsp;km — promjer Ioa, Jupiterovog mjeseca
* 4.821&nbsp;km — promjer Kalistoa, Jupiterovog mjeseca
* 4.879&nbsp;km — promjer Merkura
* 5.150&nbsp;km — promjer Titana, najvećeg Saturnovog mjeseca
* 5.262&nbsp;km — promjer Jupiterovog mjeseca Ganimeda, najvećeg satelita u Sunčevom sistemu
* 6.366&nbsp;km — Radijus Zemlje
* 6.792&nbsp;km — promjer Marsa

**[[1 E7 m|Dužine veće od 10<sup>7</sup> m]]**

## Povezano
* Redovi veličine (dužina)
1 E1 m

Kako bi pomogla pri usporedbi redova veličine ova stranica navodi dužine između 10 m i 100 m.

**[[1 E0 m|Dužine manje od 10 m]]**
#### Konverzije

10 m odgovara:
* 1 dekematru
* 1.000 centimetara
* 10.000 milimetara
* 32,8 stopa
* stranica kvadrata s površinom 100 m²

#### Valne dužine
* 10 m &mdash; valna dužina najviše kratkovalne radio frekvencije, 30 MHz
* 100 m &mdash; valna dužina najniže kratkovalne radio frekvencije, 3 MHz

#### Sport
* 18 m &mdash; dužina između bacačeve rukavice i domaćeg tanjura na bejzbolskom polju
* 20 m &mdash; dužina *pitcha* u kriketu
* 70 m &mdash; širina nogometnog igrališta
* 91 m &mdash; dužina igrališta američkog nogometa (100 jardi, mjeri se između gol-linija)

#### Ljudske strukture
* 23 m &mdash; visina obeliska na Place de la Concorde u Parizu.
* 40 m &mdash; prosječna dubina morskog dna iznad tunela u La Mancheu
* 55 m &mdash; visina Krivog tornja u Pisi
* 60 m &mdash; visina Djoserove piramide
* 64 m &mdash; raspon krila Boeinga 747-400
* 70 m &mdash; dužinaTapiserije iz Bayeuxa

#### Priroda
* 12 m — dužina kitopsine, najveće danas živuće ribe
* 12 m — raspon krila *[[Quetzalcoatlus]]a*, pterosaura
* 13 m — dužina divovske lignje i kolosalne lignje, najvećih danas živućih beskralježnjaka
* 18 m — visina *[[Sauroposeidon]]a*, najvišeg poznatog dinosaura
* 20 m — dužina *[[Leedsichthys]]a*, najveće danas poznate ribe koja je ikad živjela
* 21 m — visina vodopada High Force u Engleskoj
* 30 m — dužina plavetnog kita, najveće životinje koja je ikada živjela na ovoj plamneti
* 40 m — dužina *[[supersaurus]]a*, najvećeg poznatog dinosaura

#### Astronomija
* 30 m &mdash; primjer , brzog meteoroida

**[[1 E2 m|Dužine veće od 100 m]]**

## Povezano
* Redovi veličine (dužina)
1 E0 m

Da bi pomogla pri usporedbi redova veličine ova stranica navodi dužine između jednog metra i deset metara.

**[[1 E-1 m|Dužine manje od 1 m]]**
#### Konverzije
1 metar je:
* 100 centimetara
* 1000 millimetara
* 39,37 inča
* 3,28 stopa
* stranica kvadrata površine 1 m²
* brid kocke površine 6 m² i volumena 1 m³
* radijus kruga površine 3,14 m²
* radijus sfere s površinom od 12,56 m² i volumenom od 4,19 m³

#### Valne dužine
* 1,00 m &mdash; valna dužina najviše VHF radio frekvencije, 300 MHz
* 2,77 m &mdash; minimalna valna dužina za difuzni radio FM pojas 87 MHz
* 10,0 m &mdash; valna dužina najniže + (-) VHF radio frekvencije, 30 MHz

#### Sport
* 3,05 m &mdash; (10 stopa) visina koša u košarci

#### Ljudske strukture
* 1,435 m &mdash; Standardni razmak željezničkih tračnica koje koristi oko 60% željeznica u svijetu= 4' 8½" 
* 3,05 m &mdash; dužina starog Minija
* 8,38 m &mdash; dužina londonskog autobusa (Routemaster)

#### Priroda
* 1 m — visina *[[Homo floresiensis]]a* ("Hobbita")
* 1,15 m — bjelonosi koati (sisavac)
* 1,37 m — prosječna visina Andamanca 
* 1,63 m — (5 stopa 4 inča) (ili 64 inča) - visina prosječne američke žene 2002 (izvor: Centar za kontrolu i prevenciju bolesti SAD (CDC)).
* 1,77 m — (5 stopa 9,5 inches) - visina prosječnog američkog muškarca 2002 (izvor: Centar za kontrolu i prevenciju bolesti SAD (CDC)).
* 3,63 m — rekordni raspon krila za danas živuću pticu (Albatros lutalica)
* 5,20 m — visina žirafe
* 5,5 m — visina baluhiterija, najvećeg kopnenog sisavca koji je ikad živio
* 7 m — raspon krila *[[Argentavis]]a*, najveće ptice koja je ikada letila
* 7,50 m — prosječna dužina ljudskog gastrointestinalnog trakta

#### Astronomija
* 3 – 6 m &mdash; proječni promjer , meteoroida

**[[1 E1 m|Dužine veće od 10 m]]**

## Povezano
* Redovi veličine (dužina)