Željezničke pruge u Hrvatskoj

U Hrvatskoj je danas izgrađeno 2.976,276&nbsp;km **[[željeznička pruga|željezničkih pruga]]**. Prva pruga na području današnjeg državnog područja Republike Hrvatske izgrađena je 1860. godine na području Međimurja, tada u sastavu Ugarske.

## Historija
Prva pruga na području Kraljevine Hrvatske bila je Zidani Most – Sisak 1862. koja je umjesto pozitivnog imala čak negativan učinak na gospodarstvo Hrvatske jer je trgovinu iz Panonskog dijela zemlje koja do tada išla cestom prema lukama u Senju i Rijeci preusmjerila na prugu Beč – Trst, te na tršćansku luku.

Nakon Austro-ugarske nagodbe gradnja pruga je podređena mađarskim interesima: nastojalo se pomoću željezničke mreže Hrvatsku što više vezati uz gospodarstvo Mađarske i čak je koristiti za mađarizaciju naroda; tako se dugo onemogućavalo povezivanje Slavonije s Jadranom preko hrvatskih krajeva (nego su veze vodile preko Mađarske); također se u stanovitoj političkoj igri između Beča i Budimpešte odgađalo povezivanje Istre i Dalmacije (koji su se nalazili u austrijskom dijelu dvojne monarhije) sa središnjim dijelovima Hrvatske. Važna pruga Karlovac – Rijeka – Zagreb – Zagreb – Koprivnica – Zákány – Dombovár – Budimpešta puštena je u promet 23. listopada 1873. godine (nakon što je dio od Zagreba do Budimpešte bio pušten u promet 1870. godine). Na željeznicama je službeni jezik bio mađarski: od svih zaposlenika na željeznicama u županijama Hrvatske 1903.  godine, 65,27% su bili etnički Mađari, a 42,37% svih zaposlenika željeznice u tim županijama nije uopće vladalo hrvatskim jezikom.

Nakon raspada Austro-Ugarske monarhije i stvaranja Jugoslavije pruga Zemun – Zagreb postaje glavna pruga istok-zapad, ali drugim vitalnim pravcima se i dalje posvjećuje slaba pažnja. Za dovršenje Ličke pruge trebalo je pet i pol godina iako je većim dijelom napravljenja još prije i za vrijeme Prvog svjetskog rata, a borba za Unsku prugu je trajala od 1918. do 1936. kada je započeta, ali nije dovršena do početka Drugog svjetskog rata. Kao što su se prije pruge gradile po Ugarskoj s polazištem iz Pešte tako je sada polazište bio Beograd pa je od 1919. do 1938. na izgradnju željeznica od 3 764 298 733 dinara na pruge u Hrvatskoj, Slavoniji, Vojvodini, Bosni i Hercegovini te Dalmaciji potršeno samo 589 981 930 plus 313 376 857 dinara na dvostruki kolosijek Beograd – Novska, dok je sve ostalo potrošeno u Staroj Srbiji, Makedoniji i Crnoj Gori.

## Međunarodne pruge
Ova vrsta pruga su koridori ili magistralne pruge. Hrvatskom prolaze dva važna (pan)europska koridora. To su Koridor 10 i Koridor 5. Koridor 5 prolazi kroz Hrvatsku sa svoja dva ogranka, ogranak b i ogranak c. Ova kategorija željezničkih pruga spada u najvišu i najvažniju kategoriju.
 

## Regionalne pruge

Ove željezničke pruge povezuju dvije regije.

## Lokalne pruge

Ove željezničke pruge su od lokalnog značaja.

## Povijesne željeznice
* Slavonsko-podravske željeznice
* Samoborček
* Sinjska rera
* Parenzana
* Željeznička pruga Gabela – Zelenika s odvojkom prema Dubrovniku
* Željeznička pruga Bjelovar – Garešnica/Grubišno Polje

## Ostale pruge u Hrvatskoj
* Željeznička pruga Dalj – Vinkovci – Slavonski Brod
* Željeznička pruga Karlovac – Slunjska Selnica

## Napomene

## Vanjske veze

* Odluka o razvrstavanju željezničkih pruga , 12. srpnja 2006
* Zvonimir Jelinović: Borba za jadranske pruge i njeni ekonomski ciljevi, Građa za gospodarsku povijest Hrvatske; knj. 6, Jugoslavenska akademija znanosti i umjetnosti, Zagreb, 1957