open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Richard Kuhn

**Richard Kuhn** (3. decembar 1900 &ndash; 1. august 1967) bio je austrijsko-njemački biokemičar. Najpoznatiji je po istraživanju vitamina, za koje je godine 1938. dobio Nobelovu nagradu za kemiju. Istu nije mogao podići zbog izbijanja drugog svjetskog rata. Godine 1944. je proizveo bojni otrov soman.

## Reference

* 
* 

## Vanjske veze
* 
* 1938 Nobel Prize in Chemistry
James B. Sumner

**James Batcheller Sumner** (19. novembar 1887 – 12. august 1955) je bio američki kemičar. He shared the Nobel Prize in Chemistry in 1946 with John Howard Northrop and Wendell Meredith Stanley. Najpoznatiji je po tome što je izolirao ureazu u obliku kristala i dokazao da je enzim u stvari protein. Za svoj rad je, zajedno sa sunarodnjacima Johnom Howardom Northroipom i Wendellom Meredithom Stanleyem godine 1946. nagrađen Nobelovom nagradom za kemiju.

## Izvori
* 
* 

## Vanjske veze
* Sumner's Nobel Foundation biography 
* Sumner's Nobel Lecture The Chemical Nature of Enzymes
* Sumner's Speech at the Nobel banquet
John Howard Northrop

**John Howard Northrop** (5. jul 1891 – 27. maj 1987) bio je američki biokemičar, poznat po proučavanju, odnosno izolaciji i kristalizaciji enzima, proteina i virusa. Godine 1929. je izolirao gastrički enzim pepsin, a 1938. kristalizirao prvi bakteriofag, dokazavši da je riječ o nukleoproteinu. Za ta i druga postignuća je godine 1946. dobio Nobelovu nagradu za kemiju, koju je podijelio sa sunarodnjacima Jamesom Batchellerom Sumnerom i Wendellom Meredithom Stanleyem.

Northrop se godine 1917. oženio za Louise Walker, s kojom je ima dvoje djece - sina Johna, koji je postao oceanograf te kći Alice, koja se udala za Fredericka C. Robbinsa, dobitnika Nobelove nagrade za medicinu.

27. maja 1987. je John Howard Northrop u 96. godini života izvršio samoubistvo.

## Reference

## Vanjske veze
* Northrop's Nobel Foundation biography
* Northrop's Nobel Lecture The Preparation of Pure Enzymes and Virus Proteins
Wendell Meredith Stanley

**Wendell Meredith Stanley** (16. august 1904 – 15. jun 1971) bio je američki biokemičar i virolog. Najpoznatiji je po istraživanjima mozaične bolesti koja je pohađala nased duhana, odnosno izolaciji virusa mozaika duhana. Za ta i druga dostignuća je godine 1946. dobio Nobelovu nagradu za kemiju koju je podijelio sa sunarodnjacima Jamesom B. Sumnerom i Johnom Howardom Northropom.

## Reference

## Vanjske veze
* Wendell's Nobel Foundation biography
* Wendell's Nobel Lecture The Isolation and Properties of Crystalline Tobacco Mosaic Virus
* Wendell Meredith Stanley and the birth of biochemistry at UC Berkeley
Otto Hahn

**Otto Hahn** (Frankfurt am Main, 8. mart 1879. - Göttingen, 28. juni 1968.), njemački hemičar i fizičar

Zajedno sa Fritzem Strassmanom otkrio je 1939. cijepanje jezgre atoma urana pomoću neutrona, čime je otvorio eru atomskih reaktora, koji rade na osnovi te nuklearne reakcije. Iako "*otac [[atomska bomba|atomske bombe]]*", Hahn je protivnik atomskog naoružanja. Godine 1944. dobio je Nobelovu nagradu za hemiju.
Artturi Ilmari Virtanen

**Artturi Ilmari Virtanen** (15. januar 1895 – 11. novembar 1973) bio je finski kemičar, poznat po pronalasku nove metode silaže koja je po njemu dobila ime AIV silaža. Godine 1945. je dobio Nobelovu nagradu za kemiju.

## Vanjske veze
* Nobel Foundation
Samoglasnik

U fonetici, **samoglasnik** (**vokal**) je naziv za glas koji se pri izgovoru bez zapreke stvara u govornom aparatu tako da vazdušna struja slobodno prolazi od pluća do usana.

U svim jezicima, slog uključuje samoglasnike. U nekim jezicima istu funkciju mogu pored samoglasnika imati i glasovi koji se fonetički smatraju suglasnicima, kao r u našoj riječi grm ili vrt.

Osnovna namjena vokala jest povezivanje suglasnika u slogove, tj. formiranje izgovorljivih riječi.

U srpskohrvatskom jeziku postoje i takozvani pokretni vokali. Neki padeži pridjeva određenog vida, nekih zamjenica i neki prilozi na kraju mogu imati vokal ili biti bez njega: dobro**g** i dobro**ga**, koje**g** i ko**g**, nji**m** i nji**me'.

U jednom padežnom obliku mogu se javiti čak i po dva pokretna vokala, npr. ovom,ovome, ovomu, dativ i lokativ jednine.

== Artikulacijske osobine ==

Samoglasnici se u našem jeziku dijela po **mjestu tvorbe** i **prema veličini otvora između jezika i nepca*'





Srpskohrvatski jezik nema *nazalne* tj. *nosne samoglasnike*, kao što su na primjer [[Poljski jezik|poljski]] samoglasnici  (*ę*) i  (*ą''). 

## Povezano
* Glas
* Fonem
* Fonetika
* Suglasnik
* Gramatika srpskohrvatskog jezika
Kevin Jonas

**Paul Kevin Jonas II** (5. novembar 1987), također poznat i kao **Kevin Jonas** i **K2**, je američki muzičar i glumac. Član je Jonas Brothersa, pop rock benda kga je osnovao s mlađom braćom Joeom i Nickom. Jonas Brothers su nastali tako što je Nick trebao započeti solo karijeru, sa Joeom i Kevinom kao pratećim vokalima. Međutim, muzičkom producentu su se svidjeli njihovi glasovi, te ih je angažirao sve.

## Filmografija

## Izvori

## Vanjske veze

*
Habakuk

**Habakuk** je jedan od takozvanih manjih proroka hebrejskih pisama Biblije (Stari zavjet).

Habakuk na hebrejskom znači srdačan zagrljaj. Nema nikakvih informacija o Habakukovom porijeklu, plemenu, životnim okolnostima ili smrti. Moglo bi se zaključiti da je bio levitski hramski glazbenik jer na kraju njegove biblijske knjige stoji:Upravitelju na mojim žičanim instrumentima. Knjiga proroka Habakuka navodi da je napisana nakon vladanja bogobojaznog kralja Jozije 659-629.pr. Kr., dakle prije unišenja Jeruzalema 607.pr. Kr. Radnja knjige bi odgovarala ranom vladanju kralja Jehojakima. Jehojakima je postavio na prijestolje faraon Neho, a izraelska nacija je bila pod egipatskim područjem utjecaja. Pod takvim okolnostima Izraelci su smatrali da ne postoji nikakva mogućnost napada Babilona. Međutim Nebuhadnazer je porazio faraona Nehu u bici kod Karkemiša 625.pne.slomiviši time egipatsku silu. Habakuk je ranije najavljivao da će Bog podignuti narod okrutan i neobuzdan,koji prolazi prostrnstvima zemaljskim da zaposjedne obitavališta koja im ne priadaju.Strašan je i jezovit. Pravda njegova i dostojantvo njegovo od njega samog dolaze. Konji njegovi su brži od leoparda i okrutniji od vukova večernjih. Bojni konji njegovi kopitama o zemlju udaraju i izdaleka dolaze bojni konji njegovi.Lete kao orao kad se obruši da plijen proždere.Sav taj narod dolazi da bi nasilje učinio. Nadolaze lica njihova silovito kao vjetar istočni i zarobljenike skupljaju kao pijesak. Taj se narod ruga kraljevima i vladari mu za podsmijeh služe. Svakome utvrđenom mjestu on se smije, nasipava zemlju i osvaja ga. U to će vrijeme juriti kao vjetar, proći će i bit će kriv. Ta mu je snaga od boga njegova.Hab1.6do11.Tako je Habakuk vidi u viziji vojsku i konjanike nadolazeće svjetske sile Babilona. Habakuk je zanimljiv to što uči oslanjati se na Boga i upozorava na Božje sudove. I danas upozorava na svijet pun nasilja i daje odgovore:Hoće li Bog izvršiti osvetu nad zlima?
Robert Robinson

**Sir Robert Robinson** OM, PRS (13. septembar 1886 – 8. februar 1975.) bio je engleski kemičar. Poznat je po istraživanjima na polju alkaloida, za koje je godine 1947. dobio Nobelovu nagradu za kemiju.

## Reference

* 
* . 
* 

## Vanjske veze
* Nobel Lecture *Some Polycyclic Natural Products* from Nobelprize.org website
* Biography Biography from Nobelprize.org website
Arne Tiselius

**Arne Wilhelm Kaurin Tiselius** ( ) bio je švedski biokemičar poznat po istraživanjima na polju elektroforeze proteina. Godine 1948. je osvojio Nobelovu nagradu za kemiju.

## Izvori
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 

## Vanjske veze
* Nobel Lecture *Electrophoresis and Adsorption Analysis as Aids in Investigations of Large Molecular Weight Substances and Their Breakdown Products* from Nobelprize.org website
* Biography Biography from Nobelprize.org website
Adsorpcija

**Adsorpcija** je proces koji se dešava kada se plinski ili tekući rastvor akumulira na površini nekog čvrstog materijala ili, rjeđe, tekućine (adsorbenta), formirajući molekularni ili atomski film (adsorbat). Ovaj pojam se često zamijenjuje sa pojmom *[[apsorpcija|apsorpcije]]*, međutim riječ je o sasvim drugačijem procesu. Oba ova procesa se mogu nazvati *sorpcijama*, dok je suprotan proces nazvan desorpcija.

Adsorpcija je operativna u većini prirodnih, bioloških i hemijskih sistema, te je široko upotrijebljena u industriji, kao npr. pri prečišćavanju voda, princip *aktivnog ugljena* itd. U analitičkoj hemiji, naročito u tehnikama poput hromatografije i izmjene iona, adsorpcija igra važnu ulogu tako da od odabira selektivno određenih adsorbensa, zavisi krajnji rezultat ispitivanja.

Osnova adsorpcije leži u energiji površine materijala. U većini materijala, svi atomi i molekule imaju određene veze (bilo one ionske, kovalentne ili metalne prirode) sa drugim atomima i molekulama. Izuzetak predstavljaju atomi koji se nalaze na površini materijala, jer nisu potpuno okruženi sa drugim atomima. Iz tog razloga, ti atomi imaju afinitet (veći ili manji) da formiraju veze s nekim drugim atomom koji se nađe u blizini.

## Adsorbenti

Adsorbenti su obično materijali u formi praha, cijevi ili monolita sa hidrodinamičkom veličinom svojih čestica između 0,5 i 10&nbsp;mm. Potrebno je da imaju veliku otpornost od abrazije, visoku termalnu stabilnost i maleni prečnik mikropora, jer je kapacitet adsorbenta zavisan od veličine njegove površine. Postoje različiti tipovi industrijskih adsorbenata:
* Adsorbenti koji sadrže kisik - uglavnom su hidrofilni i polarni poput silikagela i zeolita
* Adsorbenti koji sadrže ugljik - obično su hidrofobni i nepolarni poput aktivnog ugljena
* Adsorbenti koji sadrže polimere - oni su polarne ili nepolarne funkcionalne grupe u poroznoj polimernoj matrici

## Izvori
* E.L. Cussler: *Diffusion: Mass Transfer in Fluid Systems*, 1997, 2. izdanje, str. 308-330.
* R.L. Narayan i T.S. King: *Hydrogen adsorption states on silica-supported Ru-Ag and Ru-Cu bimetallic catalysts investigated via microcalorimetry*, Thermochimica Acta, 1998, vol. 312, nos.1-2, str.105-114.
* C. Zupanc, A. Hornung, O. Hinrichsen i M. Muhler: *The Interaction of Hydrogen with Ru/MgO Catalysts*, Journal of Catalysis, 2002, vol. 209, str. 501-514.

## Vanjske veze

* Adsorpcija sa aktivnim ugljenom
Prekrižite slovo

**Prekrižite slovo** je naziv male zagonetke iz grupe čitaljki. Namijenjena je prvenstveno djeci i rješavačima početnicima.

## Pravila
* U postavci zagonetke **prekrižite slovo** nalazi se niz opštepoznatih riječi (u pravilu, imenica). Svakoj od njih treba prekrižiti po jedno slovo, ali tako da se od preostalih slova, čitajući ih redom kojim su napisana, dobije rješenje koje je opisano popratnim tekstom.
* U popratnom tekstu uvijek se mora napomenuti da u svakoj riječi treba prekrižiti jedno slovo.
* U postavci i rješenju ne smiju biti riječi istog korijena (ne bi, dakle, bila dobra postavka BIJELAC, OKRAJINA s rješenjem Bijela Krajina).
* U postavkama treba izbjegavati troslovne riječi, a pogotovo dvoslovne.

## Historijat
Nije poznato kad je objavljena prva zagonetka ovog tipa, ni u kojim je sve listovima dosad objavljivana.

Jedna je takva zagonetka objavljena u osječkom tvorničkom listu Sloboda (broj 267 iz 1989. godine; pod naslovom *Prekrižite slova*), a sedam u Nedjeljnom Glasu Slavonije (NGS; brojevi 134, 137, 267, 282, 310, 321, 326 iz 2005-2009. godine), s tim da je prva zagonetka iz "Nedjeljnog Glasa Slavonije" zapravo ponovljena zagonetka iz lista "Sloboda". Autor svih zagonetaka je Jovan Nedić.

U drugim je novinama ta zagonetka vjerovatno objavljivana pod drugačijim nazivima.

## Dosad objavljene zagonetke

* Balade Petrice Kerempuha < (o)**bala**, **dep**(o), (j)**etrice**, (o)**ker**, (dž)**em**, **puha**(č) (NGS, broj 310)
* Jadransko more < **ja**( r)**d**, **ran**(č), **sko**(k), **mo**(d)**re** (NGS, broj 282)
* Miroslav Krleža < **mi**(k)**ro**, **s**(p)**lav**, **K(a)**rl, (t)**eža** ("Sloboda", broj 267; NGS, broj 134)
* Slavonija i Baranja < **s**(p)**lav**, (J)'''onija''', (r)**ibar**, (b)**anja** (NGS, 137)
* Svoga tela gospodar < **svo**(d), **gate**(r), (b)**lago**, (i)**spod**, (ž)**ar** (NGS, broj 326)
* Viktor Car Emin < **vik**(a), **t**(v)**or**, **Car**(l), (E)**mina** (NGS, broj 321)
* Vladimir Nazor < **vla**(k), **Dimi**(ć), (s)**rna**, **zor**(a) (NGS, broj 267)
Viktor Car Emin

**Viktor Car Emin** (Kraj kod Lovrana, 1. XI. 1870. - Opatija, 17. IV. 1963), hrvatski književnik

U mladosti je radio u školama po Istri i u Opatiji. Zbog svoje protutalijanske aktivnosti morao se 1929. godine skloniti u Sušak. Nakon Drugog svjetskog rata vratio se u Opatiju, gdje je ostao do kraja života. Viktor Car Emin je politički angažman u suprostavljanju talijanskim iredentistima i fašistima prenio i u svoje romane, pripovjetke i drame, u kojima je prije svega bio zaokupljen svjedočenjem o hrvatskom identitetu Istre. Stoga su osnovne teme njegovih literarnih djela borba hrvatskog puka u Istri, Rijeci i Hrvatskom primorju za očuvanje nacionalne svijesti te prikaz socijalnih prilika u toj regiji.

Gradska knjižnica i čitaonica u Opatiji nosi njegovo ime .

## Značajnija djela
* **Romani i pripovjetke**: *Na uzburkanom moru* (1984);*Pusto ognjište* (1900); *Usahlo vrelo* (1904); *Iza plime* (1913); *Starci* (1917); *Pod sumnjom* (1918); *Nove borbe* (1926); *Između dva ognjišta* (1930); *Presječeni puti* (1938); *Vitez mora* (1939); *Neznatni ljudi* (1946); 
* **Kronika**: *Danuncijada* (1946); 
* **Drame**: *Zimsko sunce* (1903); *Mrtva straža* (izvedena 1923); *Vicencica* (1934).

## Reference

## Vanjske veze
*
Betta

***Betta*** je rod intenzivno obojenih riba iz porodice *[[Osphronemidae]]*, koje su porijeklom iz slatkih stajaćih voda Jugoistočne Azije. Obitavaju potopljena rižina polja, kanalea i bare. Sigurno najpoznatija i najraširenija vrsta ovoga roda je sijamski borac.

*Bette* su dvodihalice, što znači da se pored kisika iz vode i opskrbljuju kisikom iz zraka pomoću specijaliziranog organa - labirinta, zbog čega su izuzetno dobro prilagođene životu u vodama siromašnim kisikom.

Veličina tijela riba roda *Betta* kreće se od 2,5 do četrneast centimetara..  Mužjaci su uglavnom veći i intenzivnije obojeni. Usta su im prilagođena skupljanju crva, kukaca i beskralježnjaka s površine vode.

Mužjaci riba ovog roda izvrsni su roditelji. Neslužbeno se dijele na *Bette* koje ikru čuvaju i inkubiraju u pjenastom gnijezdu na površini vode, i na rjeđe vrste koje ikru čuvaju u ustima. Prema jednoj teoriji, ova druga grupa evoluirala je iz prve kako bi se prilagodila životu u tekućim vodama, u kojima je održavanje gnijezda mužjaku nemoguće.

Zbog izlova u komercijalne svrhe nekoliko se vrsta našlo na crvenom popisu ugroženih životinjskih vrsta, dok je jedna vrsta izumrla u Singapuru u razdoblju između 1970. i 1994. godine.

## Vrste

## Povezano
* Sijamski borac

## Izvori
Betta smaragdina

**Smaragdna beta** (*Betta smaragdina*) je vrsta ribe iz roda beta.

## Uzgoj
Ova vrsta se gaji u akvarijumima i za razliku od srodne vrste borca, miroljubiva je i mužjaci mogu da se gaje zajedno. U prirodi, naseljava vode Tajlanda.

## Reference
Ancistrus

**Ancistrus** je rod slatkovodnih riba, od kojih su sve poznate kao **ancistrusi**. Podrijetlom su iz rijeke Amazone i njenih pritoka. Česta je riba u akvaristici, a najraširenija vrsta u akvarijima je *Ancistrus dolichopterus*.

## Izgled i osobine

Ancistrusi su tipični predstavnici porodice *[[Loricariidae]]*; odlikuju se vertikalno spljoštenim tijelom i ustima koje imaju ulogu sisaljke. Sisaljka služi za struganje algi i mikroorganizama s kamenja, te opiranje jakoj vodenoj struji. Od ostalih članova podporodice *Ancistrini* razlikuju se kraćim i širim tijelom, te širom glavom. Karakteristično obilježje mužjaka predstavljaju "brkovi" s gornje strane glave, koji su kod ženki uglavnom odsutni ili vrlo mali. Nije sigurno za čemu ti brčići služe. Pretpostavlja se da oponašaju ličinke koje mužjak čuva, te da ženke u mužjacima s velikim i razgranatim brkovima vide dobre očeve svog potomstva.

Boja gornje strane tijela je tamnosmeđa, a prošarana je žutim točkama. Donja strana je žućkasta ili svjetlija nijansa boje tijela. Ancistrusi su poznati po svojoj sposobnosti da prežive u vodi s malim količinama kisika, zahvaljujući modificiranom želucu preko kojeg dišu. 

Ribe ovog roda uglavnom su miroljubive i prilagođene životu u akvarijumu, ali spolno zreli mužjaci mogu biti agresivni prema ostalim ancistrusima oba spola. Mužjaci narastu do 15 cm, ženke do 12 cm.

## U akvarijumu

Popularne su među ljubiteljima akvarija upravo zbog svoje ishrane: cijenjeni su algojedi i vrlo korisni u suzbijanju zelenih algi u akvarijima. Iako su podrijetlom iz bistrih tropskih voda Južne Amerike, ancistrusi su vrlo otporne ribe i preživjet će u raznim nepogodnim uvjetima.

Temperatura vode koja im najbolje odgovara kreće se od 23 do 29°C, a životni vijek doseže i 12 godina. U normalnim akvarijskim uvjetvima ancistruse nije potrebno posebno hraniti, budući da se njihova ishrana sastoji od algi i ostataka riblje hrane. U trgovinama se mogu kupiti prilagođene tonuće tablete spiruline za ancistruse, koje će oni rado sisati. U nedostatku algi može im se dati kuhana blitva, grašak (bez kožice), spanjak, zelena salata (također kuhana), krastavac i ostalo povrće. Ancistrusi kojima nedostaje biljna hrana okrenut će se bušenju listova širokolisnih biljaka.

Ancistrusi su noćne ribe koje dan provode u pećinama, koje im treba oosigurati i u akvariju. Pored pećina, u akvariju s ancistrusima poželjno je imati granu ili panj, koja će im biti izvor potrebne celuloze.

## Razmnožavanje

Mužjak će očistiti pećinu i u nju privući ženku. Nakon mrijesta ženka napušta pećinu i dalje ne igra nikakvu ulogu u podizanju mlađi. Mužjak će čistiti jaja i odstranjivati neoplođenu i pljesnivu ikru, te perajima poticati cirkulaciju i aeraciju vode oko ikre. Za to vrijeme mužjak ne napušta pećinu i ne hrani se. Jaja će se izleći za 3-4 dana, a mužjak će mlađ čuvati prvih 7-10 dana nakon izlijeganja. Mlađ prve dane provodi zaljepljeno za strop i zidove pećine, hraneći se sadržajem svoje žumanjčane kesice. Mladi ancistrusi izlaze iz pećine u potragu za algama nakon proplivavanja, kada istroše sadržaj svojih žumanjčanih kesica.

## Vrste

## Povezano
* Akvarij

## Izvori
Akvarij

**Akvarij** ili **akvarijum** (lat. *aquarium*: ono što pripada vodi), posuda ili prostor ispunjena slatkom ili morskom vodom, prilagođena za uzgoj slatkovodnih ili morskih organizama.

## Slatkovodni akvarij

U slatkovodnim se akvarijima drže slatkovodni organizmi. Akvariji su prvobitno bili namijenjeni držanju ribica, ali akvarij može prirodno izgledati samo ako se uz ribice drže i biljke.
Biljke stvaraju kisik a uništavaju amonijak i puno drugih štetnih tvari koje ribe ispuštaju.
U akvariju bi bilo preporučljivo držati i biljke i ribe (i druge organizme) zbog toga jer ribe ispuštaju ugljični dioksid koji biljke koriste za fotosintezu kako bi ribama (i ostalim organizmima) stvorile kisik.
U akvarijskoj podjeli riba (prema vrstama) razlikujemo 6 važnijih vrsta: živorodke, haracini, dvodihalice, somovi, ciklidi i ciprinidi.
Za živorodke je karakteristično da sve rađaju žive mlade. Dvodihalice su dobile ime po tome što imaju mogućnost udisanja atmosferskog kisika i kisika u vodi, a ciklidi su veće ribe koje je poželjno držati u većim akvarijima (od oko 150 l pa na dalje). Vrste ciklida s obzirom na mjesto gdje pripadaju: afrički (sa jezera Malawi), američki (s Amazone) te Tanganika ciklidi.
Zanimljiva je vrsta ciprinida *botia* koja se ne moze uzgajati u zatočeništvu.
Spomenuti su već organizmi koji se isto mogu smijestiti u akvarij. Najpoznatije vrste organizama jesu kozice (*Neocaridina denticulata sinensis var. red* ili poznatija kao *red cherry shrimp* i *Caridina japonica*), plavi rak (*Cherax quadricarinatus*) i puž jabučar (*Pomacea bridgesii*).

## Morski akvarij

U morskim akvarijima drže se morski organizmi. Morska voda i morski organizmi nisu lako dostupni pa su morski akvariji većinom javni, državni ili privatni, a ne kućni. U Hrvatskoj se morski akvariji nalaze u Puli - "Aquarium Pula", Rovinju, Dubrovniku, Crikvenici, Umagu, Poreču, Baškoj i Vodicama.

## Vanjske veze
Hrvatsko primorje

**Hrvatsko primorje** je povijesni naziv za područje od istočnih granica Corpusa Separatuma, odnosno današnjeg grada Rijeke, do Karlobaga. Naziv je nastao kao odgovor na termin Ugarsko primorje kada je spomenuto područje postalo jedini hrvatski izlaz na more.

Ovo područje obuhvaća gradove Bakar, Kraljevicu, Crikvenicu, Bribir, Novi Vinodolski i Senj.

Najvažniji grad u Hrvatskom primorju je Senj, nekada najveći grad u Hrvatskom Primorju koji gubi pomorski primat u 19. stoljeću u korist Rijeke. 

Između dva svjetska rata, u sastavu hrvatskog primorja se nalazi i Sušak, koji se u to vrijeme razvija u najznačajniji grad u tom dijelu Kraljevine SHS.

Nakon drugog svjetskog rata, Sušak i Rijeka ponovno postaju jedan grad - Rijeka, da bi kasnije u sastav općine Rijeka ušao i Bakar. 

Godine 1992. dolazi do osnivanja novih općina i gradova kojima Kostrena (istočni dio općine Rijeka) i Bakar postaju samostalne općine te se danas zemljopisno ponovno smatraju dijelom hrvatskog primorja.

## Poveznice
* Kvarnersko primorje
* Sjeverno hrvatsko primorje
Socijaldemokratska stranka (Andora)

**Socijaldemokratska stranka** (*Partit Socialdemòcrata*) je socijaldemokratska politička stranka u Andori.

Na parlamentarnim izborima 26. marta 2009. je osvojila 45,03% glasova te 6 mjesta sa nacionalne liste, te 4 mjesta u 7 župa. Zajedno sa svojim koalicijskim partnerima - Grupa unije župnih nezavisnih, te nezavisnim kandidatima (GUPI) - je dobila 14 od 28 mjesta te sastavila vladu.

## Vanjske veze
* Službeni website
Grupa unije župnih nezavisnih

**Grupa unije župnih nezavisnih** (na katalonskom: *Grup d'Unió Parroquial Independents*) je lokalna progresivna politička stranka koja djeluje u andorskoj župi Ordino.

Na parlamentarnim izborima 2009. je nastupala u koaliciji sa Socijaldemokratskom strankom i zajedno s njom sastavila vladu.
Liberalna stranka Andore

**Liberalna stranka Andore** (*Partit Liberal d'Andorra*) je konzervativno-liberalna politička stranka desnog centrra. Osnovao ju je godine 1992. Marc Forné Molné, koji će dvije godine kasnije postati šef vlade. PLA je član Liberalne internacionale i Evropske liberalne demokratske i reformske partije.

Na izborima 26. aprila 2009 Liberalna stranka je formirala Reformističku koaliciju zajedno s Lauredijskom unijom, Novim centrom i još dvije stranke. Reformistička stranka je osvojila 11 od 28 mjesta, dok su socijaldemokrati i njihovi saveznici osvojili 14 te formirali novu vladu.

## Vanjske veze
* Liberalna stranka Andore  službeni website
Novi centar (Andora)

**Novi centar** (, **NC**) je andorska politička stranka desnog centra čiji se politički program temelji na konzervativizmu i kršćanskoj demokraciji. Nastala je godine 2005. spajanjem stranaka Andorski demokratski centar i Vijek 21 - a koje su od 2001. bile u permnantnoj koaliciji. Na izborima 2009. je zajedno s vladajućom Liberalnom strankom ušla u Reformsističku koaliciju te osvojila 11 od 28 mjesta u Općem savjetu dolina.

## Izvori


## Vanjske veze
* Službeni website
Marija Đurić

**Marija Đurić** (6. 8. 1977. — ) je srpska glumica i slikarica.

## Vanjske veze
* [Članak o Mariji Đurić u srpskom izdanju časopisa [Cosmopolitan].] 
http://www.nacionalnarevija.com/en/tekstovi/Br%2014/Sa%20naslovne%20strane.html.
Ciklidi

**Ciklidi** su ribe iz velike i raznolike porodice *[[Ciklidi|Cichlidae]]*, u koju spada otprilike 1,300 opisanih vrsta, a zbog velikog broja neotkrivenih vrsta, pretpostavlja se da će konačan broj vrsta ove porodice doseći 1,900.  Ciklidi su ribe koje se značajno razlikuju u obliku, boji, veličini, načinu života i ponašanju.

Veličina predstavnika ove porodice se kreće od 2,5 centimetra do 1 metra, dok oblici tijela variraju od snažno bočno spljoštenih do valjkastih. Oblik tijela zavisi od okruženja u kojem se nalaze: bočno spljoštene ribe poput onih iz roda *[[Pterophyllum]]* su prilagođene skrivanju među gustim vodenim biljem, dok je oblik tijela riba iz roda *[[Julidochromis]]* specijaliziran za uvlačenje u uske rupe u kamenjima. Mužjaci su veći i intenzivnije obojeni, veoma teritorijalni i često agresivni prema ribama svoje i druge vrste. Živopisno obojene vrste postaju sve popularnije akvarijumske ribe, dok su rjeđe one neuglednih boja. Pojedine vrste, poput tilapije, su važne ribe u prehrani.

Ciklidi u prirodi naseljavaju tropske vode južne Azije, Afrike, Južne i Centralne Amerike. Najčešće se nalaze u slatkim, bilo tekućim ili stajaćim vodama, mada se neke vrste (od kojih su najznačajnije vrste rodova *Etroplus* i *Sarotherodon*) mogu naći u bočatnim i slanim vodama. 

Ishrana ciklida varira jednako kao i oni sami. Postoje vrste koje su primarno herbivori, te se hrane algama i mehkim dijelovima viših biljaka, a u ishranu samo povremeno uključuju manje beskičmenjake. Ostale vrste su sposobni predatori - karnivori čiji se plijen kreće od puževa, larvi insekata, spužvi pa do ostalih riba. Manji broj vrsta spada u detritovore, hraneći se trulećom organskom materijom.

Pojedine ribe ove porodice su izrazito monogamne, dok ostale formiraju hareme koji se sastoje od jednoga mužjaka i više ženki. Svi predstavnici ove porodice iskazuju izraženu roditeljsku brigu za jaja i mlađ. Ikru ili mlađ čuvaju oba ili samo jedan roditelj, zavisno od vrste. Roditelji vrsta koje ikru polažu na otvorenom (lišću biljaka, kamenjima ili podlozi) aerišu vodu oko ikre, odstranjuju pljesnjivu i neoplođenu ikru, te je agresivno čuvaju od predatora. Drugi oblik roditeljske brige je čuvanje ikre i mlađi u ustima, a susreće se kod riba iz roda *[[Haplochromis]]*. Ženke ovih vrsta ikru odmah po oplođenju smještaju u usta i tu je čuvaju tokom inkubacije i nakon izlijeganja mlađi. Za svo ovo vrijeme ženke ne jedu i vrijeme provode skrivene od ostalih riba, koje ih nekad pokušavaju natjerati da izbace mlađ iz usta. Iako su uglavnom ženke one koje mlađ čuvaju u ustima, to mogu biti i mužjaci, te rjeđe oba roditelja.    Neke vrste, poput diskusa, poznate su po sposobnosti da mlađ hrane svojim kožnim izlučevinama. 

## Rodovi
Spisak iz 2006. godine uključivao je 220 rodova: 

Prema izvještaju iz 2007. godine, 156 vrsta ciklida nalazi se na spisku ranjivih, četrdeset na spisku ugroženih, a 69 na spisku kritično ugroženih vrsta. Od 1990. u divljini je izumrlo 45 vrsta ciklida, među kojima je najviše ustonoša. 

## Izvori
Parlamentarni izbori u Andori 2009.

**Parlamentarni izbori** su u Andori održani 26. aprila 2009. a bili su četvrti po redu otkako je usvojen ustav 1993. godine. Iako su izbori održani na kraju redovnog četverogodišnjeg mandata članova Općeg savjeta (parlamenta), pečat su im je dao višemjesečni pritisak ko-kneza (i francuskog predsjednika) Nicolasa Sarkozyja na parlament i vladu s ciljem da Andora izmijeni svoje zakone o bankovnoj tajni.

Na izborima je pobijedila Socijaldemokratska stranka pod vodstvom Jaumea Bartumea, sa 45,03% glasova na nacionalnoj listi. Slijedila ju je "Reformistička koalicija" pod vodstvom Liberalne stranke Andore (32,34%) i novoformirana stranka Andora za promjenu (18,86%). Socijaldemokrati i njihovi saveznici su bili osvojili 14 mjesta, liberali 11 a Andora za promjenu 3.

## Rezultati

## Reference

* "Zakon 28/2007": Llei 28/2007, del 22 de novembre, qualificada de modificació de la Llei qualificada del règim electoral i del referèndum.  

## Vanjske veze
* Službena straniva Vlade Andore o parlamentarnim izborima 
* ''El Periòdic d'Andorra'' , dnevne novine 
* ''Diari d'Andorra'', dnevne novine
El gran Carlemany

**El Gran Carlemany, Mon Pare** (Karlo Veliki, Oče moj) je nacionalna himna Andore. Tekst je napisao Enrik Marfanu Bons (Enric Marfany Bons) (1871-1942), dok je muziku komponovao Džon Benlok i Vivo (Joan Benlloch i Vivó) (1864-1926). Himna je zvanično usvojena 1921.

## Stihovi na [[Katalonski jezik|katalonskom]]
:El gran Carlemany, mon pare,
:dels alarbs me deslliurà,
:i del cel vida em donà
:de Meritxell la gran Mare.

:Princesa nasquí i pubilla
:entre dos nacions, neutral;
:sols resto l'única filla
:de l'imperi Carlemany.

:Creient i lliure onze segles,
:creient i lliure vull ser
:siguin els furs mos tutors
:i mos Prínceps defensors,
:i mos Prínceps defensors!

:I mos Princeps defensors!

## Stihovi na [[Srpskohrvatski jezik|srpskohrvatskom]]
:Veliki Charlemagne, moj otac,
:oslobodio me od barbara,
:i s neba dao mi je život
:od Meritxell, velike majke.

:Rođena sam kao Princeza, djeva
:Neutralna među dva naroda
:Ja sam jedina preživjela kći
:Karolinškog carstva.

:Vjernik i slobodna jedanaest stoljeća
:vjernik i slobodna želim biti.
:biti zakon zemlje mojih učitelja
:i moje Princeze branitelj!

:i moje Princeze branitelj!

## Vanjske veze
 Himna - instrumental (2.9 MB) i vokal (31.9 MB) verzija (MP3)
Lista generalnih guvernera Antigve i Barbude

**Generalni guverner** je vršilac dužnosti državnog poglavara Antigve i Barbude, odnosno predstavnik monarha, u konkretnom slučaju britanskog kralja Charlesa III koji ga imenuje.

Dolje se nalazi popis svih dosadašnjih generalnih guvernera. Za popis potkraljeva Antigve i Barbude prije nezavisnosti v. Popis guvernera Antigve.

## Generalni guverneri Antigve i Barbude 1981-
* Sir Wilfred Jacobs: 1. novembar 1981 – 10. jun 1993
* James Carlisle: 10. jun 1993 – 30. jun 2007
* Louise Lake-Tack: 17. jul 2007 —

## Povezano
* Popis premijera Antigve i Barbude

## Vanjske veze
* Georgetown University 
* http://www.rulers.org/rula2.html#antigua_and_barbuda
Lista premijera Antigve i Barbude

Dolje je naveden popis premijera Antigve i Barbude.

## Glavni ministar Antigve 1960-1967
* Vere Cornwall Bird: 1. januar 1960 - 27. februar 1967.
## Premijeri Antigve 1967-1981
* Vere Cornwall Bird (1. mandat): 27. februar 1967 - 14. februar 1971.
* George Walter: 14. februar 1971 - 1. februar 1976.
* Vere Cornwall Bird (2. mandat): 1. februar 1976 - 1. novembar 1981.
## Premijeri Antigve i Barbude, 1981-
* Vere Cornwall Bird: 1. novembar 1981 - 9. mart 1994.
* Lester Bryant Bird: 9. mart 1994 - 24. mart 2004.
* Baldwin Spencer: 24. mart 2004 -

## Povezano

* Popis generalnih guvernera Antigve i Barbude
Parlament Antigve i Barbude

**Parliament Antigve i Barbude** je vrhovno zakonodavna vlast|zakonodavno tijelo Antigve i Barbude. Sastoji se od dva doma:

* **[[Senat Antigve i Barbude|Senat]]** (gornji dom), čiji se članovi imenuju
* **[[Predstavnički dom Antigve i Barbude|Predstavnički dom]]** (donji dom), čiji se članovi biraju na izborima

## Vanjske veze
* Parliament of Antigua & Barbuda
Senat Antigve i Barbude

**Senat** je gornji dom **[[Parlament Antigva i Barbude|Parlamenta]]** Antigve i Barbude. Čini ga 17 članova koje imenuje generalni guverner. Deset članova se imenuje po savjetu premijera Antigve i Barbude, četiri po savjetu vođe opozicije, jedan po savjetu Barbudskog vijeća, jedan sa Barbude po savjetu premijera i jedan po diskreciji generalnog guvernera.
Predstavnički dom Antigve i Barbude

**Predstavnički dom Antigve i Barbude** (*House of Representatives of Antigua and Barbuda*) je donji dom Parlamenta Antigve i Barbude.

Sastoji se od 19 članova. 17 članova se biraju na mandat od pet godina u pojedinačnim izbornim jedinicama po većinskom sistemu. Jedno mjesto ex-officio drži Vrhovni advokat Antigve i Barbude, a jedno je rezervirano za predsjednika Predstavničkog doma.
Anadiploza

**Anadiploza** (grč. *anadíplōsis* od *anadíplōo* = udvajam, udvostručim), stilska (pjesnička, retorička) figura u kojoj se jedna ili više riječi s kraja stiha ili rečenice ponavlja na početku sljedećeg stiha ili rečenice; **epanastrofa** (grč. *epanastrofē* = povratak), **podvostručenje**, **udvostručenje**.

## Primjeri anadiploze
* Narodna pjesma

Kada sutra bijel **dan osvane**,
**Dan osvane** i ograne sunce.

* Narodna pjesma

Uranila rano **u nedjelju**,
**U nedjelju** prije jarka sunca...

* Ivan Mažuranić, "Smrt Smail-age Čengića" / "Četa"

Dok je doba, djeco, **kajite se**;
**Kajite se**, dok nije pozvana
Duša k onom koji nebom trese;

* Dragutin Tadijanović, "Tužbalica za vinogradom"

Vinograd je moj svenuo, **neveseo**,
**Neveseo**, i ja venem...

* Miroslav Krleža, "Revolta"

...kad prevratom ću smjelim oboriti **Bastilju**,
**Bastilju** sviju kriza: moj mozak! Moj mozak!
Louise Lake-Tack

**Dame Louise Agnetha Lake-Tack**, GCMG, DStJ, (26. jul 1944 -) je trenutni generalni guverner Antigve i Barbude.

## Reference

## Vanjske veze
* Official Government Website
* Court Circular detailing investiture as a Dame of the Most Venerable Order of the Hospital of St. John of Jerusalem
* Court Circular detailing investiture as a Dame Grand Cross of the Most Distinguished Order of St. Michael and St. George
St. John's (Antigva i Barbuda)

**St. John's** je glavni grad države Antigva i Barbuda. Ima 24.226 stanovnika.

## Znamenitosti
* Katedrala sv. Ivana iz 1845. Potresi su je prije toga dvapu rušili 1643. i 1745.
* Muzej Antigve i Barbude u zgradi bivšeg kolonijalnog suda iz 1747. Najstarija je zgrada u gradu.
Leoš Janaček

**Leoš Janaček** (češ: *Leoš Janáček*; Hukvald (Hohvaljd), 3. jul 1854 – Moravska Ostrava (Ostrau), 12. avgusta 1928) je bio češki skladatelj.

Studirao je u Pragu, Lajpcigu i Beču. Vodio je orguljašku školu u Br(i)nu, koja je njegovom zaslugom postala konzervatorij, a kasnije je bio profesor kompozicije u Pragu. Proučavajući češki i moravski folklor, razvio je teoriju govorne melodije koja je postala ishodište njegova muzičko-dramatskog stila. Prošao je impresionističku fazu, ali dolazi do individualnog, ekspresionističkog izraza.

Njegova muzika prožeta je češkim nacionalnim duhom. Obrađivao je narodne pesme i pisao teoretska dela, članke i kritike.

## Dela
### Opere
* "Njezina pastorka",
* "Katja Kabanova",
* "Iz mrtvog doma",
* "Doživljaji lukave lije".

### Vokalne kompozicije
* "Glagoljska misa"
* "Hradčanske pesmice".
Figure (jezik)

**Figure** su pjesnički izrazi kojima se mijenja značenje riječi, koriste svojstva glasova, stvaraju posebni ukrasi kojima se odlikuje pjesnički, umjetnički stil u jeziku.

## Makrostrukturalne figure drugog stupnja
* adinaton
* anacefaleoza
* antiparastaza
* apodioksa
* apologija
* autokategorem
* deprekacija
* deskripcija
: * ekfraza
: * etopeja
: * kronografija
: * portret
: * prozopografija
: * topografija
: * slika
* deskripcija (neg.)
* dijalogizam
* digresija
* imprekacija
* kominacija
* komunikacija
* koncesija
* metastaza
* odbacivanje
* palinodija
* parabola
* paralela
* parmologija
* rekapitulacija
* sinkoreza
* tapinoza

## Makrostrukturalne figure
### Figure misli
* alegorija
* alokucija
* apostrofa
* eksklamacija
* pitanje
* aluzija
* amplifikacija
* anotacija
* antiklimaks
* antiteza
* asteizam
* dijasirm
* ekspolicija
* epanortoza
* epifonem
* epifraza
* eufemizam
* gradacija
* hiperbola
* hipokorizam
* hipotipoza
* ironija
* konglobacija
* litota
* noem
* paradijastola
* paradoks
* parafraza
* perifraza
* personifikacija
* poanta
* pretericija
* prozopopeja
* poslovica
* sentenca
* sermocinacija
* slavenska antiteza
* simbol
* tautologija
* ublažavanje
* tapeinoza

## Mikrostrukturalne figure
### Figure dikcije
* afereza
* aliteracija
* anadiploza
* anafora
* anagram
* anominacija
* antanaklaza
* antepifora
* antimetabola
* apokopa
* asonancija
* batologija
* brahilogija
* dijafora
* dijereza
* epanadiploza
* epanafora
* epanalepsa
* epifora
* epizeuksa
* epanoda
* etimološka figura
* geminacija
* homeoptoton
* homeoteleut
* kalambur
* kraza
* makrologija
* metaplazma
* metateza
* onomatopeja
* paragoga
* paragram
* paronomazija
* poliptoton
* proteza
* reduplikacija
* simploka
* sinereza
* sinkopa
* tautogram
* tmeza

### Figure konstrukcije
* anakolut
* anastrofa
* antimetabola
* asindeton
* atelaga
* dijatipoza
* disjunkcija
* elipsa
* epanoda
* epitet
* hipalaga
* hiperbat
* hipotaksa
* hipozeuksa
* homeoptoton
* implikacija
* inverzija
* kliše
* metabola
* parataksa
* parembola
* pleonazam
* polisindeton
* poredba
* retoričko pitanje
* silepsa
* simploka
* zeugma

### Figure riječi (tropi)
* anominacija
* antifraza
* antonomazija
* eufemizam
* katahreza
* metafora
* metalepsa
* metonimija
* oksimoron
* pronominacija
* sinegdoha
* silepsa
Ratarstvo

**Ratarstvo** je poljoprivredna grana biljne proizvodnje i znanstvena disciplina koja se bavi proučavanjem kulturnih biljaka i njihova uzgoja. Kulturne biljke koje su predmet ratarstva uzgajaju se na oranicama, livadama i pašnjacima. Značenje ratarstva sastoji se u tome što su proizvodi ratarstva osnova u prehrani ljudi i stoke i predstavljaju sirovinu za prehrambenu i laku industriju. 

Kao znanstvena disciplina ratarstvo se dijeli u 2 osnovne grane: opće i specijalno ratarstvo. Opće ratarstvo bavi se uređenjem zemljišta za visoku i rentabilnu proizvodnju, proučavanjem sustava biljne proizvodnje i obrade tla. Specijalno je ratarstvo sintetska disciplina i obuhvaća širok krug problema. Ono proučava principe zemljopisne rasprostranjenosti i rajonizaciju ratarskih kultura, istražuje njihove botaničke, biološke i ekološke karakteristike. 

Oranica, vrtova, voćnjaka i vinograda u svijetu ima 1,5 milijarde ha.

## Povezano
* Zemljoradnja

## Vanjske veze
* Ministarstvo poljoprivrede RH
Anadiploza (razvrstavanje)

* Anadiploza (u stilistici), stilska figura.
* **Anadiploza** (u medicini), udvajanje napada grozničnih bolesti. (*[[Izvori#Vujaklija|Vujaklija]]*)
* Anadiploza (u enigmatici), vrsta male zagonetke.
Mala zagonetačka biblioteka

**Mala zagonetačka biblioteka**, biblioteka (obrojčenih) knjižica u kojima su skupljene sitne i stihovne zagonetke iste vrste ili takve zagonetke istog autora.
* Izdavač: Enigmatsko udruženje "Čvor" (od 4. knjige **Zagonetačko društvo "Čvor"**), Bjelovar, Maršala Tita 24
* Za izdavača i urednik: Stjepan Horvat (urednik 3. knjige: dr. Marijan Jurčec; urednik 4. knjige: Slavko Peleh)
* Korice (uvijek isto dizajnirane, mijenjala se samo boja: narandžasta, žuta, crvena, plava): mr Slavoljub Lacković
* Priprema: IBM-slog EU "Čvor"
* Tisak: NIŠRO "Prosvjeta", Bjelovar (od 3. knjige "Grafička galanterija" Bjelovar)
* Naklada: 500 primjeraka
* Dimenzije: 14 x 10&nbsp;cm

## Mala [[zagonetaštvo|zagonetačka]] biblioteka
# Miroslav Šantek: "Čitaljka", 1979. (73 str.)
# Boris Nazansky: "Stišići", 1980. (61 str.)
# Esad Zukanović: "Enigmorime", 1982. (63 str.)
# Marko Krvavica: "99 zagonetaka, 1984. (104 str.)
Ribarstvo

**Ribarstvo** je grana gospodarstva koja se bavi ribolovom, uzgojem i preradom ribe, kako one morske tako i one slatkovodne. Ribarstvom se najčešće bave stanovnici primorskih krajeva, kao i oni koji žive uz velike rijeke i jezera.

Riba ima veliku važnost u prehrani, jer se u njoj nalazi mnogo bjelančevina i omega-3 masnih kiselina. Riba se izlovljava iz mora, rijeka, jezera i ribnjaka.

## Povezano
* Ribogojstvo
Vinogradarstvo

**Vinogradarstvo** je poljoprivredna grana koja se bavi uzgojem europske (domaće, plemenite) vinove loze (Vitis vinifera) i proizvodnjom grožđa. Obuhvaća također i uzgoj drugih vrsta loze iz roda Vitis, njihovih križanaca i hibrida radi proizvodnje loznih podloga plemenitoj vinovoj lozi.

Vinova loza uspijeva u umjerenoj klimatskoj zoni. Na sjevernoj polutci uspijeva otprilike između 30° i 50° paralele, a na južnoj polutci uspijeva uspijeva između 30° i 40° paralele, gdje srednja godišnja temperatura nije niža od 8&nbsp;°C ni viša od 20&nbsp;°C, srednja temperatura u doba vegetacije između 16 i 20&nbsp;°C, a temperatura u doba mirovanja loze ne pada ispod –15&nbsp;°C.
Najveći svjetski proizvođači grožđa i vina su Francuska, Italija, Španjolska, Sjedinjene Američke Države, Argentina i dr.

## Reference

## Povezano
* Zemljoradnja

## Vanjske veze

* Ministarstvo poljoprivrede
Voćarstvo

**Voćarstvo** je grana zemljoradnje koja se bavi gajenjem voća. Razvijeno je u umerenom i suptroposkom pojasu do
60° sgš i 45° jgš. Najrazvijenije je u blizini velikih gradova i industrijskih centara.

## Povezano
* Zemljoradnja

## Literatura
* Mastilo, Natalija (2005): *Rečnik savremene srpske geografske terminologije*, Geografski fakultet, Beograd
* Stemić Milomir, Jaćimović Bratislav (2006): *Osnovi agrarne geografije*, Jantar grupa, Zemun
Livadarstvo

**Livadarstvo** je grana zemljoradnje koja se bavi uzgojem livadskih površina u cilju obezbeđivanja ispaše za stoku. U njenom okviru postoji i **pašnjarstvo** koje se bavi obradom i uzgojem plodnih pašnjačkih površina.

## Povezano
* Zemljoradnja

## Literatura
* Mastilo, Natalija (2005): *Rečnik savremene srpske geografske terminologije*, Geografski fakultet, Beograd
* Stemić Milomir, Jaćimović Bratislav (2006): *Osnovi agrarne geografije*, Jantar grupa, Zemun
Cvećarstvo

**Cvećarstvo** (ek.) ili **cvjećarstvo** (ijek.) je grana zemljoradnje koja se bavi uzgajanjem ukrasnih biljaka cvetnica. Može se podeliti na cvećarstvo na *otvorenom* (u poljima) i *zatvorenom* (staklenici). Holandija je jedna od vodećih zemalja u proizvodnji cveća, poznata po lalama.

Cvećarstvo je ujedno i deo botanike, koja se prvenstveno bavi njegovim proučavanje.

## Povezano
* Botanička bašta
* Botanika
* Zemljoradnja
* Cvećara, ili cvećarnica
* Floristika

## Literatura
* Mastilo, Natalija (2005): *Rečnik savremene srpske geografske terminologije*, Geografski fakultet, Beograd
* Stemić Milomir, Jaćimović Bratislav (2006): *Osnovi agrarne geografije*, Jantar grupa, Zemun
Povrtlarstvo

**Povrt(l)arstvo** ili **vrtlarstvo** je grana zemljoradnje u okviru ratarstva, koja se bavi uzgojem (po)vrtlarskih biljaka. Obuhvata uzgoj na *otkrivenom tlu* (na oranicama i u baštama odn. vrtovima) i na *zaštićenom tlu* – (u staklenicima i plastenicima).

Najzastupljenije (po)vrtlarske kulture su cikla (cvekla), grašak, kelj, krumpir (krompir), kupus, luk, krastavac, mahune (boranija), mrkva (šargarepa), paradajz (rajčica), paprika, peršin, špinat (spanać), zelena salata i dr.

## Povezano
* Zemljoradnja
** Ratarstvo
*** Povrt(l)arstvo

## Literatura
* Mastilo, Natalija (2005): *Rečnik savremene srpske geografske terminologije*, Geografski fakultet, Beograd
* Stepić, Milomir; Jaćimović, Bratislav (2006): *Osnovi agrarne geografije*, Jantar grupa, Zemun
Svinjarstvo

**Svinjarstvo** ili **svinjogojstvo** je grana stočarstva koja se bavi uzgojem svinja radi dobijanja mesa, masti, kože, dlake i dr. Najčešće je zastupljeno u oblastima intenzivne poljoprivrede, u prigradskim zonama i u blizini centara prehrambene industrije.

Svinjarstvo je dobro razvijeno u Kini, SAD-u, Rusiji i Brazilu.

## Povezano
* Stočarstvo

## Literatura
* Mastilo, Natalija (2005): *Rečnik savremene srpske geografske terminologije*, Geografski fakultet, Beograd
* Stemić Milomir, Jaćimović Bratislav (2006): *Osnovi agrarne geografije*, Jantar grupa, Zemun
Kozarstvo

**Kozarstvo** je grana stočarstva koja se bavi uzgojem koza i njihovim iskorišćavanjem radi dobijanja mleka i mesa. Najčešće je uzajamno sa ovčarstvom.

Najpoljovniji uslovi za ovčarstvo su pašnjaci i livade, sa dosta izvora pitke vode. Države sa najvećim brojem ovaca su Australija, Novi Zeland, Švajcarska, Argentina, Indija i dr.

## Povezano
* Stočarstvo

## Literatura
* Mastilo, Natalija (2005): *Rečnik savremene srpske geografske terminologije*, Geografski fakultet, Beograd
* Stemić Milomir, Jaćimović Bratislav (2006): *Osnovi agrarne geografije*, Jantar grupa, Zemun
Peradarstvo

**Živinarstvo** ili **peradarstvo** je grana stočarstva koja se bavi uzgojem sitne živine sa ciljem dobijanja mesa, perja i jaja.
U okviru živinarstva uzgajaju se:
* kokoške
* petlovi
* guske
* patke
* labudovi
* fazani
* paunovi
* nojevi
* emui itd.

Najpovoljniji uslovi za peradarstvo su u okviru seoskih zajednica gde ima dosta hrane i u prigradskim zonama.

## Povezano
* Stočarstvo

## Literatura
* Mastilo, Natalija (2005): *Rečnik savremene srpske geografske terminologije*, Geografski fakultet, Beograd
* Stemić Milomir, Jaćimović Bratislav (2006): *Osnovi agrarne geografije*, Jantar grupa, Zemun
Konjarstvo

**Konjarstvo** ili **konjogojstvo** je grana stočarstva koja se bavi uzgojem konja. 

Deli se na: 
* uzgoj *jahaćih* konja 
* uzgoj *zaprežnih* konja i 
* uzgoj *teretnih* konja 

Najpoljovniji uslovi za konjarstvo su na pašnjacima i livadama, kao i seoski predeli sa dosta čistog vazduha i prostranstava. Nakon razvoja motornog saobraćaja i mehanizacije, konjarstvo postepeno gubi na značaju. 

Selekcija u modernom konjarstvu
Planska selekcija u konjarstvu je usmerena ka specifičnom cilju zasnovanom na vitalnoj odlici sisara - sposobnosti kretanja, koja predstavlja osnovu za sve oblike eksploatacije radnih, sportskih i rekreativnih konja. Radna sposobnost je uslovljena morfološkom građom i fiziološkim i kinetičkim odlikama lokomotornog aparata, pa je selekcijom favorizovan uzgoj zdravih, biomehanički pravilno građenih jedinki čija je lokomocija efikasna. Selekcija je naravno specifična za određenu namenu, ali ne jednostrana, s obzirom na multifaktorijalni način nasleđivanja željenih osobina.

Planski selektivni uzgoj podrazumeva planiranje roditeljskog para u želji da se dobije potomstvo pogodno za određenu eksploataciju, što je u velikoj meri olakšano ukoliko je heritabilitet osobine na koju se vrši selekcijski pritisak visok, odnosno ukoliko je individualna vrednost posmatrane osobine jasno merljiva. Kako je egzaktna procena radnih parametara uslovljena velikim brojem ambijentalnih i drugih činilaca: kondicija, zdravlje, utreniranost, blagodet, prisustvo, odnosno odsustvo ozleda i drugo, selekcija u konjarstvu je utoliko teža nego kod ostalih vrsta domaćih životinja.

U osnovi dobar uzgoj podrazumeva odabir roditeljskog para na osnovu njihovih perfomansi i rezultata predaka (selekcija prema poreklu), zatim procenu "slaganja" linija na osnovu rezultata koji se dobijaju sličnim kombinacijama parenja (odgajivački indeksi), a u savremenom konjarstvu se sve više radi i na progenom testiranju grla. Ova metoda selekcije je omogućena primenom savremenih tehnika reprodukcije i zahteva poseban nadzor. Kod engleskog punokrvnjaka je zabranjena svaka reprodukcija osim prirodne.

## Literatura
* Mastilo, Natalija (2005): *Rečnik savremene srpske geografske terminologije*, Geografski fakultet, Beograd
* Stemić Milomir, Jaćimović Bratislav (2006): *Osnovi agrarne geografije*, Jantar grupa, Zemun
Parohija

**Parohija** ili **župa** je naziv za teritorijalnu jedinicu koja u tradicionalnom smislu pokriva područje djelovanja lokalne crkve. Ona je karakteristična za Rimokatoličku, pravoslavne, anglikanske, Švedsku, Ujedinjenu metodističku i prezbiterijanske crkve. Riječ često označava lokalnu crkvenu zajednicu ili teritoriju, uključujući crkvenu zgradu i pridružene joj objekte.

U nekim zemljama izraz "parohija" (ponekad i "civilna parohija") je administrativno područje svjetovne (državne) uprave. Parohije takvog tipa se mogu pronaći u Engleskoj, Irskoj, Otoku Man, Kanalskim Otocima, Estoniji, američkoj državi Louisiani i nizu karipskih država.

## Povezano

* Župa (katoličanstvo)
* Parohija (pravoslavlje)
Lista političkih stranaka u Sloveniji

Ovo je **popis [[politička stranka|političkih stranaka]] u [[Slovenija|Sloveniji]]**.
U Sloveniji postoji višestranački politički sustav u kojem obično ni jedna stranka ne može sama doći na vlast, nego se za sastav vlade formiraju stranačke koalicije.

## Stranke
Stranke koje su podebljane su parlamentarne stranke koje imaju svoje zastupnike u Narodnoj skupštini (*[[Državni zbor]]*). Popis svih stranaka nije potpun.

* Aktivna Slovenija
* **[[Demokratska stranka umirovljenika Slovenije]]** (*Demokratična stranka upokojencev Slovenije*, DeSUS)
* Zeleni Slovenije
* **[[Liberalna demokracija Slovenije]]** (LDS) 
* **[[Nova Slovenija – Kršćanska narodna stranka]]** (*Nova Slovenija – Krščanska ljudska stranka*, NSi)
* Slovenija je naša (SJN)
* **[[Slovenska demokratska stranka]]** (SDS)
* **[[Slovenska nacionalna stranka]]** (SNS)
* **[[Slovenska narodna stranka]]** (*Slovenska ljudska stranka*, SLS)
* **[[Socijaldemokrati (Slovenija)|Socijaldemokrati]]** (*Socialni demokrati*, SD)
* Stranka mladih Slovenije (SMS)
Govedarstvo

**Govedarstvo** je najvažnija grana stočarstva. Obuhvata uzgoj goveda, bikova, jakova i zebua. Daje važne proizvode, poput mesa, mleka, kože, dlake i dr.

Najpovoljniji uslovi za razvoj ove grane su prvenstveno prostrane livade i pašnjaci. Može se izdvojiti kao: *mlečno*, *mlečno-mesno* i *mesno* govedarstvo.

Po broju goveda se ističu sledeće države: Indija, Rusija, SAD, Kina, Argentina i dr.

## Povezano
* Stočarstvo

## Literatura
* Mastilo, Natalija (2005): *Rečnik savremene srpske geografske terminologije*, Geografski fakultet, Beograd
* Stemić Milomir, Jaćimović Bratislav (2006): *Osnovi agrarne geografije*, Jantar grupa, Zemun