Metoda rodoslova

**[[Porodično stablo|Rodoslovno stablo]]** predstavlja prikaz jedne fenotipske osobine kod većeg broja osoba u krvnom srodstvu, u nizu generacija. 

U njima se najčešće prati jedna osobina koja se ispoljava u dva alternativna oblika : 
* normalan i 
* nenormalan fenotip. 

Fenotip određuju geni smešteni na autozomnim ili polnim hromozomima koji mogu da mutiraju (dominantna ili recesivna mutacija) tako da se razlikuju sledeći oblici nasleđivanja:
* autozomno-dominantno nasleđivanje
* autozomno-recesivno nasleđivanje
* nasleđivanje vezano za H hromozom koje može da bude:
** recesivno vezano za H ili
** dominantno vezano za H hromozom
* nasleđivanje vezano za Y hromozom (holandrično nasleđivanje)

## Pravila i simboli rodoslova

Da bi se konstruisao rodoslov postoje utvrđena pravila i simboli :
*	zdrava žena obeležava se simbolom praznog kruga, a obolela punim krugom; žena koja je heterozigotni prenosilac krugom sa tačkom u sredini ili krugom u kome je polovina zatamnjena;
*	zdrav muškarac obeležava se praznim kvadratićem , a ostalo je isto kao za ženu samo što je simbol kvadrat, a ne krug;
*	roditeljski par povezan je jednom horizontalnom (bračnom) linijom; brak u srodstvu označen je sa dve linije;
*	Ispod roditeljske generacije unose se potomci F1 generacije i obeležavaju se rednim brojevima prema redosledu rađanja i povezani su međusobno horizontalnom linijom; jedan horizontalan niz osoba čini jednu generaciju i obeležen je rimskim brojem, pri čemu najstarija generacija (roditeljska) nosi broj I
*	analizom rodoslovnog stabla moguće je utvrditi tip nasleđivanja (autozomno – dominantno ili recesivno, vezano za X – dominantno ili recesivno, holandrično)
*	Pri konstrukciji rodoslovnog stabla uvek se polazi od osobe koja se javila na pregled (proband ili propozitus)
*	monozigotni i dizigotni blizanci se obeležavaju povezanim simbolima za pol;
*	umrle osobe se obeležavaju precrtanim simbolom za pol, a mrtvorođeno dete simbolom za pol u kome je upisan krst.

## Analiza rodoslova

Analizom rodoslova moguće je utvrditi sa sigurnošću ili sa određenom verovatnoćom:
* da li oboljenje predstavlja posledicu dominantne ili recesivne mutacije i 
* da li se ta mutacija nalazi na autozomom ili polnom hromozomu. 

Ako je jednak broj obolelih ženskih i muških osoba onda je u pitanju autozomno nasleđivanje. Kada je više obolelih muških osoba onda je recesivno, a ako je više obolelih ženskih osoba onda je dominantno nasleđivanje vezano za X hromozom.

Pošto smo utvrdili da se radi o autozomnom nasleđivanju, onda pratimo sledeće pravilnosti :
*	zdravi roditelji u nekoj od posmatranih generacija daju bolesne potomke – radi se o recesivnom nasleđivanju; roditelji su heterozigotni prenosioci recesivnog mutiranog alela (recesivan mutirani alel obeležen je sa a*, dok se genotip shematski predstavlja sa Aa*)
*	oboleli roditelji imaju i zdravu i bolesnu decu – dominantno nasleđivanje; roditelji su heterozigoti (A*a)
*	jedan roditelj je zdrav, a drugi je bolestan i imaju samo obolelu decu – to je onda dominantno nasleđivanje; oboleli roditelj je dominantni homozigoti (A*A*)
*	jedan roditelj je zdrav, a drugi je oboleo i imaju samo zdravu decu – u pitanju je recesivno nasleđivanje; genotip bolesnog je a*a*, a zdravog roditelja AA pa su deca heterozigotni prenosioci Aa*
*	jedan roditelj je zdrav, a drugi je oboleo i imaju i zdravu i obolelu decu, tu se sa sigurnošću ne može utvrditi da li je u pitanju dominantno ili recesivno; bilo da se radi o jednom ili drugom tipu nasleđivanja uvek je jedan roditelj heterozigot (A*a ili Aa*), a drugi je recesivan homozigot (aa ili a*a*) pri čemu i za jedan i za drugi tip nasleđivanja je fenotipski odnos u F1 generaciji 50% : 50% (zdrav : bolestan);
*	za autozomno nasleđivanje nije bitan pol obolele ili zdrave osobe

Nasleđivanje vezano za X hromozom analizira se po određenim pravilnostima :
*	veoma je važan pol obolele osobe;
*	obolela majka i zdrav otac daju obolele sinove u slučaju recesivnog nasleđivanja;
*	oba roditelja zdrava i imaju bolesne sinove govori o recesivnom nasleđivanju; majka je u tom slučaju heterozigotni prenosilac (X*X, pri čemu je sa H* označen hromozom koji nosi mutaciju za oboljenje, a sa H zdrav hromozom bez mutacije)
*	bolestan otac i zdrava majka imaju samo zdravu decu, u pitanju je recesivno nasleđivanje; majka je u tom slučaju homozigot (XX)
*	kćer obolelu od recesivnog oboljenja mogu imati : oba roditelja obolela ili bolestan otac i zdrava majka koja je heterozigotni prenosilac (X*X)

## Literatura
* Tucić, N, Matić, Gordana: O genima i ljudima, Centar za primenjenu psihologiju, Beograd, 2002.
* Marinković, D, Tucić, N, Kekić, V: Genetika, Naučna knjiga, Beograd
* Tatić, S, Kostić, G, Tatić, B: Humani genom, ZUNS, Beograd, 2002.
* Matić, Gordana: Osnovi molekularne biologije, Zavet, Beograd, 1997.
* Ridli, M: Genom - autobiografija vrste u 23 poglavlja, Plato, Beograd, 2001.
* Prentis S: Biotehnologija, Školska knjiga, Zagreb, 1991.
* Dumanović, J, marinković, D, Denić, M: Genetički rečnik, Beograd, 1985.
* Kosanović, M, Diklić, V: Odabrana poglavlja iz humane genetike, Beograd, 1986.
* Lazarević, M: Ogledi iz medicinske genetike, beograd, 1986.
* Švob, T. i sradnici: Osnovi opće i humane genetike, Školska knjiga, Zagreb, 1990.

## Vanjske veze
* BioNet Škola 
* Srpsko Rodoslovno Društvo