Alergijska bolest

**Alergijska bolest** je hronično zapaljenjsko stanja uzrokovano imunim mehanizmima, nastalo kao posledica senzibilizacije na različite spoljne agense - alergene. Alergijske bolesti se klinički manifestuju kao rinitis, astma, konjuktivitis, urtikarija, gastrointestinalna alergija, atopijski ekcem, alergijski kontaktni dermatitis i ponekad kao anafilaksija koja ugrožava život bolesnia.
## Osnovni pojmovi
;Alergija 
Reakcija preosetljivosti koja je pokrenuta specifičnim imunim mehanizmima naziva se alergija. Može biti posredovana antitelima ili ćelijama. Najčešća antitelima uključenim u alergijski proces su ona iz IgE klase.
;Alergeni 
Alergenom se oznalavaju svi antigeni koji uzrokuju alergijsku reakciju.
;Alergijska reakcija

Alergijska reakcija je patološki proces koji može nastati u organizmu čoveka ili životinje samo u slučaju da postoji antigen koji je identifikovan i kontakt antigena sa tkivom koji rezultuje oštećenjem tkiva. Alergiska reakcija se ne manifestuje nakon prvog kontakta sa antigenom, već tek nakon svakog narednog. Alergijskom reakcijom može se smatrati samo ona reakcija pri kojoj se: 
* identifikuje antigen. 
* utvrđuje uzročna veza između kontakta sa tim antigenom i pojave oštećenja u organizmu. 
* otkriva kojim je imunološkim mehanizmom oštećenje uzrokovano.
;Alergijska bolest
Alergijska bolest je bolest imunog sistema, ili hronično zapaljenjsko stanje, uzrokovano imunim mehanizmima, nastalo kao posledica senzibilizacije na različite spoljne agense - alergene.

## Patofiziologija
Alergijska bolest predstavlja neuobičajen i neprimeren odgovor imunog sistema organizma na raznovrsne antigene sa kojima je organizam došao u dodir. Antigen je bilo koja supstanca koju organizam prepoznaje kao „stranu”, a samim tim i potencijalno štetnu, i protiv nje stvara antitela, kao neku vrstu odbrambenog mehanizma koji nam omogućava zaštitu od svega što organizam smatra opasnim.

Prema tome alergeni su antigeni koji izazivaju alergijske bolesti, koje nastaju nakon dodira alergena i organizma, i u kojima se organizam brani proizvodnjom zaštitnih antitela, imunoglobulina, koji su specifični za svaki alergen (zato je i svaka alergijska bolest specifična).

Reakcija između alergena i specifičnog antitela naziva se alergijskom reakcijom. Ona u zavisno o vrsti tkiva u kojem se odvija alergijska reakcija,oslobađaa mnogobrojne i raznovrsne materije (histamin, proteaza, heparin, faktor aktivacije trombocita, itd), koje potom oštećuju i/ili razaraju tkivo i odgovorne su za nastanak simptoma alergijskih bolesti.

Vreme potrebno da se razvije preosetljivost na antigen, odnosno da organizam stvori antitela i da se alergijska bolest manifestuje, naziva se period senzibilizacija, i može različito da treaje.

## Alergijske bolesti
### Alergijski rinitis

Alergijski rinitis je simptomatski poremećaj nosne sluzokože koji se karakteriše zapaljenskom reakcija nastalom nakon kontakta sa alergenima iz okoline. On se može javiti tokom cele godine (nesezonski alergijski rinitis), ili je kod nekih osoba izraženiji tokom određenih perioda u godini (sezonski alergijski rinitis ili polenska kijavica).

Sezonski alergijski rinitis može uzrokovati polen korova, trava ili stabalo, dok kućna prašina, perje, plesni, dlake životinja i neki lekovi (npr nesteroidni antiinflamatorni lek) mogu izazvati nesezonski alergijski rinitis.

Iznenadne promene temperature, fizički napor, duvanski dim ili zagađenost vazduha mogu pogoršati simptome alergijskog rinitisa.

Prema podacima Svetske zdravstvene organizacije 10 do 25% stanovništva na globalnom nivou boluje od nekog oblika alergijskog rinitisa.

### Alergijski konjuktivitis

Alergijski konjuktivitis je oboljenje oka koje se češće javlja kod osoba koje imaju neku od alergijskih bolesti. Simptomi se javljaju vezano za sezonu alergena (npr. polen trave), mada alergiju mogu uzrokovati i eke supstance kao što su kozmetika, parfemi, lekovi, proteinske naslage na kontaktnim sočivima i slično.

Bolest obično zahvata oba oka i najčešće je praćena natečenim kapcima i crvenilom vežnjače.

### Alergijski rinokonjunktivitis

Alergijski rinokonjunktivitis je jedna od najčešćih hronična bolest disajnih puteva koja pokazuje trajni porast prevalencije, što je u poslednjoj deceniji u 21. veka postala globalna pojava.

Bolest se pored nosnih simptoma, vodenasta sekreciju, svrab i kijanje, karakteriše i simptomima zapaljenjskih promena na vežnjači oka.

### Polinoza

Polinoza ili polenoza, nazivana i polenska groznica ili polenska kijavica i polenska groznica su ranije dosta korišćeni pojmovi za sindrom koji karakteriše sezonski alergijski rinitis, sinuzitis, konjuktivitis, a kod nekih bolesnika udružena je i sa bronhijalnom astmom.

### Astma

Astma je često hronično upalno oboljenje disajnih puteva koje karakterišu različiti i ponavljajući simtpomi, reverzibilna opstrukcija protoka vazduha i bronhospazam. U uobičajene simptome spadaju teško disanje, kašalj, stezanje u grudima.

Smatra se da astmu izaziva kombinacija genetskih i faktora sredine. Dijagnoza se obično zasniva na obrascu simptoma, odgovoru na terapiju i spirometriji. Klinički se klasifikuje na osnovu učestalosti simptoma, forsiranog ekspiratornog volumena u jednoj sekundi (FEV1) i najvišeg nivoa ekspiratornog protoka. Astma se takođe može klasifikovati kao atopijska (urođena) ili neatopijska (stečena), gde se atopija odnosi na predispoziciju prema razvoju reakcija hiperosetljivosti tipa 1.

Lečenje aktutnih simptoma se obično sprovodi inhaliranjem kratkodelujućih beta-2 agonista (kao što je salbutamol) i uzimanjem oralnih kortikosteroida. Kod veoma teških slučajeva potrebni su intravenski kortikosteroidi, magnezijum sulfat i hospitalizacija. Simtomi se mogu sprečiti izbegavanjem pokretača, kao što su alergeni i iritanti, kao i upotrebom inhalacionih kortikosteroida. Dugodelujući beta agonisti (LABA) ili leukotrinenski antagonisti mogu se koristiti zajedno sa inhalacionim kortikosteroidima ako se simptomi astme ne mogu kontrolisati. Prevalencija astme se znatno povećala od 1970-ih godina. Od 2011. godine, 235 – 300 miliona osoba širom sveta boluje, od čega je umrlo oko 250.000 ljudi.

### Atopijski ekcem

Atopijski ekcem je upala kože kod dece i mlađih osoba sa atopijskom konstitucijom, posredovana sa IgE antitelima, kod kojih osnovu za bolest predstavlja genetska predispozicija za osetljivost ciljnog organa.

Ranije korišćen naziv atopijski ekcem ili sindrom dermatitisa danas je zamenjen terminom ekcem.

### Alergijska urtikarija
Alergijska urtikarija je zapaljenjska reakcija izazvana imunološkim mehanizmima, obično je IgE antitelima, mada može biti vezana i uz stvaranje imunih kompleksa.
### Alergijska kontaktna urtikarija
Alergijska kontaktna urtikarija onaj je oblik alergijske bolesti koji se razvija lokalno na mestu kontakta sa alergenom, a izazvana je IgE antitelima. (npr alergija na rukama kos osoba alergičnih na lateks koje nose gumene rukavice, ili urtike na nogama atopičara, senzibilisanih na polen trava nakon šetnje po livadi).

### Alergija na hranu

Alergija na hranu je bolest koja nastaje alergenima iz hrane, pod uslovm da su imunološki mehanizmi dokazani. Ako su u reakciju uključena IgE antitela, tada je odgovarajući naziv, IgE posredovana alergija na hranu.

### Alergija na lekove

Alergija na lekove je ona vrsta reakcija kada su imunološki mehanizmi dokazani, da je posredovana antitelima ili ćelijama. Reakcija može biti neposredna (rana) ili odložena (kasna), što upućuje i na verovatni imunološki mehanizam, to jest posredovana IgE antitelima ili ćelijama.

### Alergija na ubode ili ugrize insekata

Alergija na ubod ili ugriz insekata je pojava preosetljivosti na otrov i pljuvačku insekata posredovana imunološkim mehanizmima. Kada su u reakciju preosetljivosti uključena IgE antitela, tada se naglašava da se radi o IgE posredovanoj alergiji na otrov ili pljuvačku insekata. 

### Anafilaksa

Anafilaksa, čiji naziv potiče od grčkih reči ***ανα''' - ana'', protiv, a ***φυλαξις** - philaksis'', zaštita. je teška [[Alergija|alergijska reakcija]] koja ima brz početak nastanka i razvoja i može da uzrokuje [[anafilaktični šok]] sa mogućim smrtnim ishodom. Ako je anafilaktična reakcija bila posredovana IgE antitelima, ona se označava kao IgE posredovana alergijska anafilaksija.

U svetu oko 0.05-2% ljudi ima anafilaksu u nekom trenutku života. Ovaj procenat se neprestano povećava u 21. veku.

Anafilaksa obično ima niz simptoma, uključujući [[svrabež (medicina)|svrab]], [[ospa|osip]], oticanje grla, i nizak krvni pritisak. Najčešći uzroci nastanka ove bolesti su ujed insekta, hrana i lekovi.

Anafilaksa nastaje zbog oslobađanja proteina medijatora iz određenih vrsta belih krvnih zrnaca. Proteini medijatori su supstance koje mogu da izazovu [[Alergija|alergijsku reakciju]] ili da je pogoršaju. Njihovo oslobađanje može biti izazvano reakcijom [[Imunski sistem|imunskog sistema]] ili nekim drugim uzrokom koji se ne odnosi na imuni sistem. Anafilaksa se dijagnostikuje na osnovu simptoma i znakova. Primarni tretman je injekcija [[adrenalin|epinefrina]], koja se ponekad kombinuje sa drugim lekovima.
== Klinička slika ==


U alergijskim bolestima alergijska reakvija može izazvati opšte simptome koji su manje više slićni za sve alergijske bolesti i specifične, koji su karakteristični samo za određenu alergijsku bolest.
=== Opšti simptomi ===
Alergijska reakcija može izazvati različite opšte simptome od kojih su najznačajniji: 
;Alergijski rinitis - kijavica
;Upala ždrela
Pražena crvenilom, otokom i rebanjem u grlu 
;Plućni sistem 
Na plućima dominiraju simptomi alergijskog kašalj, teškog disanja (dispneja), fijeuci i šumovi na plućima, bronhospazam 
;Probavne smetnje 
Bolovi i grčevi u stomaku, mučnina, povraćanje, prolivi, pečenje na anusu, česte upale hemoroida. 
;Kožne tegobe 
Na koži se najčešće javlja osipi, urtikarija i otok. 
;Urinarne tegobe 
Učestalo mokrenje i pečenje u polnom organu 
;Kardiovaskularni sistem 
Glavobolje, malaksalost, umor, slabost, bledilo, ubrzani puls, nesvestica.
=== Specifični simptomi ===
Specifični simptomi opisani su kod svake pojedinačne alergijske bolesti, i zato nisu posebno prikazani.

== Dijagnoza ==
Dijagnostikovanje alergijskih bolesti zasniva se na osnovu anamneze, fizičkog pregleda i laboratorijskih testova.
=== Anamneza ===
Subjektivni iskaz bolesnika (odnosno roditelja ako je reč o detetu) i jasna i pravilno postavljena ciljana pitanja iskusnog lekara imaju veliku ulogu u otkrivanju uzroka alergije, jer se na osnovu iskaza bolesnika (roditelja deteta) bira grupa alergena i načini na koji će se sprovesti dijagnostičko ispitivanje alergija.

=== Laboratorijskih testovi ===
==== Kožni testovi ====
Ovo su najbrži, najjednostavniji i najisplativiji načini testiranja na alergene. Međutim on često pokazuje lažno negativne rezltate. U praksi se koristi više testova:
* test ubodom lancetom, 
* test unošenjem alergena u kožu (intradermalni test), 
* test grebenjem,
* test kontaktnim načinom. 
Ako je bolesnik alergičan na unetu materiju, javlja se kožna reakcija u vidu crvenila i svraba sve do prave urtikarije. Reakcija je vidljiva nakon 15-30 minuta, i najčešće potvrđuje alergiju na unetu supstancu.

==== Provokacijski test ====
Izvodi se isključivo u zdravstvenim ustanovama sa posebnim alergološkim odeljenjima. Tokom testa kod bolesnika se izaziva alergijska reakcija blažeg oblika direktnom primenom alergena na sluzokožu nosa, očiju, bronhija ili želuca.

Kako posledice kod testirane osobe mogu biti vrlo ozbiljne (jaka alergijska reakcija sa mogućom anafilaksom) kod izvođenja ovog testa treba biti izuzetno oprezan. Ovi testovi imaju naročiti značaj u dokazivanju alergije na lekove.

==== Krvni testovi ====
Krvni testovi mogu pomoći pri određivanju da li su simptomi bolesti povezani s alergijom i koji je alergen odgovoran. Uzorak krvi može sadržati mnoštvo eozinofila, vrste krvnih ćelija koje se u povećanom broju nalaze kod mnogih alergijskih reakcija.

Za konačnu dijagnozu alergije nužno je određivanje koncentracije imunoglobulina E (IgE) u krvi. Testom RIST utvrđuje se celokupna količina IgE, a testom RAST određuje se specifični IgE za pojedine alergene, što se izražava u mernim jedinicama IU/ml, i razredima (1-4 ili 1-6). 
;Određivanje ukupnih IgE antitela u krvi (RIST)
Ova metoda zasniva se na činjenici da se količina IgE antitela u serumu zdravih osoba menja tokom života i da može biti povećana kod alergijskih, parazitskih i zloćudnih bolesti. 
;Određivanje specifičnih IgE antitela u krvi (RAST)
Ovaj test omogućava utvrđivanje količine specifičnih IgE antitela, koja se stvaraju u telu bolesnika na pojedinačne alergene (inhalatorne ili nutritivne). 
<center>**Tumačenje rezultata specifičnih IgE.''' 



Povećan broj eozinofilnih leukocita (eozinofilija) karakterističan je za hroničnu alergijsku upalnu reakciju, pa se zato često određuje njihov broj u brisu nosne sluzokože (alergijska kijavica), ispljuvka (astma) ili u perifernoj krvi.

## Terapije alergijskih bolesti u istraživanjima
Istraživači neprestano rade na razvoju alergen-specifične imunoterapije i drugih pouzdanijih oblika lečenja poput vakcina za alergiju. Do sada su istraživanja usmerena na sledeće:
;Terapija peptidima 
Ova terapija zasnovana je na T limfocitnom epitopnu za alergene, koja nudi nadu da u ovoj oblasti ima pomaka, mada njihovi klinički rezultati tek treba da se dokažu kod svih oblika alergijske bolesti. 
;Terapija humanizovanim monoklonalnim anti-IgE antitelima
Za ova antitela je utvrđeno da mogu biti efikasna u lečenju astme, i alergije na hranu. Anti-IgE tretmana može ponuditi terapeutske mogućnosti i za lečenje osoba sa višestrukim oblicima osetljivosti.

;Anti-citokinska terapija 
Ova terapija se istražuje za lečenje astme.

;Anti-interleukin-5 terapija
Ona može da smanji zapaljenje, ali nije uspela da poboljša bronhijalnu hiperreakciju.

;Blokatori faktora nekroze tumora alfa (TNF-α) 
Primena blokatora nekroze tumora pokazala je rezultate u istraživanjima, ali je potrebno dodatno raditi na specifičnim blokatore zapaljenskog procesa.

## Prevencija
Prevencija koja se prvenstveno zasniva na izbegavanju kontakta sa alergenomje najbolji je način lečenja alergijskih bolesti. 
* U slučaju alergije na prehrambene namirnice nužno je izbegavati unos određene namirnice, čak iu najmanjim količinama. 
* Kod alergija na polen potrebno je izbegavati duži boravak na otvorenom, posebno u vreme cvetanja biljaka. Boravak na otvorenom potrebno je uskladiti s polenskim kalendarima koji su karakteristični za svako podneblje i za svaku biljnu vrstu. Nakon boravka na otvorenom dobro je oprati kosu i otuširati se kako bi se sprečio unos polena u prostor u kojem se boravi, te istresti i razračiti odeću koja je nošena napolju. U šetnju i na duži boravak u prirodi najbolje je otići dan nakon kiše, kad je koncentracija polena u vazduhu najmanja. Prilikom košenja trave ili rada na otvorenom poželjno je koristiti zaštitnu masku. 
* Kod alergije na prašinu ili grinje nužno je ukloniti iz prostora u kojem se boravi što je moguće više tekstilnih predmeta (zavese, tepisi, tapiserije, plišane igračke, itd.), a oželjno je nabaviti antialergijske dušeke, ćebad i jastuke. Prostorije treba redovno čistiti vlažnom krpom, provetravati, održavati nisku vlažnost i ne zagrevati ih iznad 22&nbsp;°C.

## Izvori

## Literatura
* 

## Vanjske veze

* Simptomi alergija
* Alergijske reakcije 
* Dijagnostika, lečenje i prevencija alergijskih bolesti