Rovaško pismo

**Rovaško pismo** (*[[Mađarski jezik|mađ]]*: *Rovásirás*) je originalno pismo mađarskog jezika, koje se koristilo pre uvođenja latinice. Najduže je ostalo u upotrebi u Erdelju među Sekeljima. I danas se može naći na Kopjama i Sekelj 
kapijama u mestima gde žive Sekelji. Tako da je danas ovo pismo poznato pod nazivom Sekeljsko Rovaško pismo (*[[Mađarski jezik|mađ]]*:*Székely rovásirás*). Rovaš − Rovati, urezati, ugravirati

## Pismo

### Pravila
Rovaško pismo se piše sa desna na levo, i za svaki glas postoji slovo (znak). Postoje 34 osnovna znaka (slova) i 17 pomoćnih znakova. Naravno postoje varijacije pisma u zavisnosti od mesta nalaženja i vremena upotrebe.

Rovaško pismo se pisalo na kamenu, drvetu, drvenim tablicama (za poruke). Postoje i naznake da su korišteni i mekaniji materijali kao podloga, ali tada već ne možemo govoriti o originalnom Rovaškom pismu već o nekom prelazu na moderni, današnji način pisanja sa korištenjem znakova iz Rovaškog pisma.

## Historija

### Prvi deo
Postoje razne teorije odakle Sekeljima ovo pismo.

Rovaško pismo u ovom današnjem obliku koje poznajemo, na slici, ima pet slova koja verovatno potiču iz staroturske azbuke, tri iz Grčkog alfabeta, dva iz glagoljice a ostala slova imaju svoju autohtnost i verovatno su donesena iz srednje Azije sa dolaskom Huna.

Pozajmljena slova su ušla u upotrebu iz razloga razvitka jezika u novom okruženju nove domovine i komunikacije sa narodima koji su već bili u Panonskoj niziji, ili kasnije došli, pa su izvršili određeni kulturni uticaj na Sekelje i kasnije na Mađare.

Prvi put vezu između Huna i Rovaškog pisma uspostavlja rimski govornik Priskus koji spominje Atilina pisma i spisak Huna koji su prebegli kod rimljana.

### Drugi deo

Od samog početka, do kojeg je istraživanje stiglo, Sekelji su rovaško pismo koristili na mađarskom jeziku i još nigde nije pronađeno da ga je neka etnička Mađarska grupa, osim Sekelja, koristila.

Još u 13. veku hroničar Šimon Kezai (*[[Mađarski jezik|mađ]]*:*Kézai Simon*) je zabeležio da Sekelji imaju drugačije pismo nego ostali Mađari, koji su koristili latinično pismo. Po srednjovekovnim zabeleškama Rovaško pismo je nazivano Hunsko ili Skitsko pismo sve do 19. veka i da su ga kao takvog koristili Sekelji.

Kratak opis rovaškog pisma (*Rudimenta priscae Hunnorum linguae*) je dao Janoš Telegdi (*[[Mađarski jezik|mađ]]*:*Telegdi János*) 1598. godine, kada je pismo već počelo da gubi od svoje originalnosti i latinica je sve više ulazila u svakodnevni život Sekelja.

Rovaško pismo, njegov razvoj i prestanak korišćenja, srećom, se može pratiti preko sačuvanih dokumenata i arheoloških nalaza kao što su Sekeljderži rovaška cigla (*[[Mađarski jezik|mađ]]*:*székelyderzsi rovásírásos tégla*), crkveni zapis iz Begze (*[[Mađarski jezik|mađ]]*:*bögözi templom felirata*), rovaška abeceda iz Nikolsburga (dokument) iz 15. veka, kalendar iz Maršigle (*[[Mađarski jezik|mađ]]*:*Marsigli*), Zapis iz 1501. godine pronađen u Čiksentmihalju (*[[Mađarski jezik|mađ]]*:*A csíkszentmihályi rovásírásos felirat*), dokument iz Konstantinopolja i tako dalje. Svi ovi nalazi i dokumenta se danas čuvaju u muzeju Sekelja u Udvarhelju (*[[Mađarski jezik|mađ]]*:*Udvarhely*).

Takođe veliki doprinos razjašnjenju i približavanju rovaškog pisma današnjem obliku razumevanja je veoma lepo obuhvaćeno u dve knjige koje je izdao Đula Šebeščan (*[[Mađarski jezik|mađ]]*:*Sebestyén Gyula*), prvo je iz 1909. godine (*[[Mađarski jezik|mađ]]*:*Rovás és rovásírás*), a drugo iz 1915. godine (*[[Mađarski jezik|mađ]]*:*A magyar rovásírás hiteles emlékei*), što nisu jedina izdanja ali se javljaju kao najznačajnija i sa najviše verodostojnih podataka.

### Treći deo

Tragovi rovaškog pisma u njegovim razvojnim oblicima se mogu naći od pustinje Gobi (2000. godina pre nove ere, pokrajina Hsinčiang, za vreme vladavine Hsia dinastije, u prošlom veku pronađena je grobnica sa posmrtnim ostacima plavokosih ljudi, sa šivenim pantalonama, kožnim ogrtačima i kapama, pored kojih su bile tablice ispisane rovaškim pismom koje po kineskim arheolozima nose zapise o Hunima) i Mongolije (Ulan Batorski dokument) do Panonske nizije i današnjih Sekelja.

## Povezano
* Varga Csaba honlapja.  − O razvoju pisma, na Mađarskom jeziku
* Informacije o pismu  Na Mađarskom jeziku
* Rovaška slova Na Mađarskom jeziku
* Hungarian Runic Textprocessor (Freeware)  Tekst procesor, na Engleskom jeziku