open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Živi danas, umri sutra!

***Goli 19-godišnjak*** (; fonetski:Hadaka no jukyusai), poznatiji pod međunarodnim nasloviom ***Živi danas, umri sutra!***, je japanski crno-bijeli igrani film snimljen 1970. godine u režiji Kanetoa Shindoa. Po žanru je drama, a scenario je inspiriran stvarnim događajima, odnosno slučajem masovnog ubice Norija Nagayame koji se zbio nekoliko godina ranije. Protagonist, čiji lik tumači Daijiro Harada, je 19-godišnji mladić koji dolazi u Tokio obavljati fizičke poslove, prije nego što jednog dana iz američke vojne baze ukrade revolver i krene ubijati ljude. Radnja se sastoji iz dva dijela - prvog, koji prikazuje ubistva i istragu, i drugog, u kome se rekonstuira protagonistovo djetinjstvo. *Živi danas, umri sutra!* je sljedeće godine prikazan na Moskovskom festivalu gdje je osvojio glavnu nagradu.

## Uloge
* Daijiro Harada ... Michio Yamada
* Nobuko Otowa ... Take Yamada
* Keiko Torii ... Sakie Hayashi
* Kiwako Taichi ... Prijatelj
* Kei Sato ... Detektiv
* Daigo Kusano ... Hanjiro Yamada

## Reference

## Vanjske veze
*
The Chairman

***The Chairman*** () je britansko-američki špijunski film snimljen 1969. godine u režiji J. Lee Thompsona. Protagonist, čiji lik tumači Gregory Peck, je naučnik koga američka i britanska vlada angažiraju za špijunsku misiju u komunističkoj Kini, gdje bi od tamošnjeg naučnika, čiji lik tumači Keye Luke trebao dobiti informacije o enzimu koji eksponenicijalno potiče prinose poljoprivrednih kultura i može riješiti problem gladi u svijetu. Radnja prikazuje kako je tokom misije, prilikom koje će se susresti s tadašnjim kineskim vođom Mao Zedongom (čiji lik tumači Conrad Yama sa sobom u glavi nosi skriveni uređaj, ne znajući da on sadrži eksploziv koji ga na signal njegovih nalogodavac može ubiti. *The Chairman* je napravljen u vrijeme eskalacije sovjetsko-kineskog sukoba, a kada se na Zapadu komunistička Kina sa svojom radikalno lijevom maoističkom ideologijom smatrala daleko većom opasnošću od Sovjeta, pa se to odrazilo i na scenarij, koji sadrži scene u kojima Sovjeti surađuju sa Britancima i Amerikancima. Usprkos aktualne teme, *The Chairman* je loše prošao u kino-dvoranama, iako je kompozitor Jerry Goldsmith dobio pohvale za svoj soundtrack.

## Uloge
* Gregory Peck ... Dr. John Hathaway 
* Anne Heywood ... Kay Hanna 
* Arthur Hill ... Shelby 
* Alan Dobie ... Benson 
* Conrad Yama ... Predsjedatelj 
* Zienia Merton ... Ting Ling 
* Ori Levy ... Shertov 
* Eric Young ... Yin 
* Burt Kwouk ... Chang Shou 
* Alan White ... Gardner 
* Keye Luke ... Profesor Soong Li

## Vanjske veze
* 
*
Predsjedatelj (film)

***Predsjedatelj*** () je sovjetski crno-bijeli igrani film snimljen 1964. godine u režiji Alekseja Saltikova. Protagonist, čiji lik tumači Mihail Uljanov, je bivši vojnik Crvene armije koji se nakon završetka Drugog svjetskog rata vraća u svoje rodno selo te počinje obnavljati u ratu uništeni kolhoz. Radnja prikazuje kako je izabran za predsjednika kolhoza, te se pri tome suočava sa iskušenjima ništa manjim od onih koje je doživio u ratu.

## Uloge
*Mihail Uljanov ... Jegor Trubnikov
*Ivan Lapikov ... Semjon Trubnikov
*Nona Mordjukova ... Donja Trubnikova
*Vjačeslav Nevini ... Pavel Markushev
*Valentina Vladimirova ... Polina Koršikova
*Kira Golovko ... Nadja
*Arkadij Trusov ... Ignat Zaharovič
*Vladimir Guljajev ... Ramenkov - okružni partijski instruktor
*Antonina Bogdanova ... Praskovja 
*Aleksandar Kašperov ... Širjajev - kovač
*Alekseij Kričenkov ... Aljoška Trubnikov 
*Larisa Blinova ... Liza
*Nikolai Parfyonov ... Kljagin, prvi sekretar okružnog partijskog komiteta
*Aleksandar Galčenkov ... Boris 
*Vladimir Etuš ... Pukovnik Kaloje
*Sergej Kurilov	... Kočetkov
*Sergej Blinnikov ... Serdjukov
*Maja Blinova		
*Vera Burlakova		
*Antonina Dmitrijeva ... Trubnikovova "gradska" supruga
*Vladimir Ferapontov		
*Sergeij Golovanov ... novinski dopisnik
*Mikhail Kokshenov ... Miša
*A. Kolesova		
*Jelizaveta Kuzjurina ... Motja Postnikova
*Aleksandar Lebedev		
*V. Lebedev		
*Vladimir Marenkov		
*Varvara Popova ... Samohina
*Vasilij Popov		
*Fkodor Seleznjov		
*Vitalik Solomin ... Valjožin - ljekar
*Jurij Solovjov		
*A. Strojev		
*P. Timčenko

## Reference

## Vanjske veze
* 
*  The Chairman. Kino-teatr.ru
Poslednje leto (film, 1974)

***Poslednje leto*** () je bugarski igrani film snimljen u režiji Hrista Hristova i premijerno prikazan 1974. godine. Po žanru je drama, a radnja prikazuje kako zbog izgradnje hidroelektrane jedno zabačeno selo završava na dnu akumulacionog jezera, a njegovi žitelji iseljavaju u grad gde su za njuh izgrađene stambene zgrade. Protagonista, koga tumači Grigor Vačkov, je jedan od seljana koji se teško miri sa promenom načina života.

## Uloge
* Grigor Vačkov ... Ivan Efrejtorov
* Dimitar Ikonomov ... Dinko
* Bogdan Spasov ... Djadoto
* Vesko Zehirev ... Vujčoto
* Lili Metodieva ... Majkata
* Daniela Danailova ... Karakačankata
* Lyuben Boyadzhiev ... Generalat
* Juli Tošev ... Majorat
* Peter Goranov ... Partizaninat
* Dimitar Milanov ... Djavolat

## Vanjske veze
*
Last Summer (film, 2014)

***Last Summer*** () je italijanski igrani film snimljen 2014. godine u režiji Leonarda Guerre Seragnolija. Po žanru je drama, a protagonistica, čiji lik tumači Rinko Kikuchi je mlada Japanka koja se razvela od zapadnjačkog muža. Radnja se događa na jahti gdje se po posljednji put sastaje sa djecom koju je sud dao u skrbništvo ocu.

## Vanjske veze
*
Kroćenje ognja

***Kroćenje ognja*** () je sovjetski historijski film snimljen u režiji Daniila Habrovickog i premijerno prikazan 1972. godine. U njemu se prikazuje razvoj sovjetskog svemirskog programa i to iz perspektive znamenitog naučnika i pronalazača Sergeja Koroljova, čiji lik tumači Kirill Lavrov. Radnja prati njegov život i karijeru od trenutka kada se 1930-ih sreo sa znamenitim naučnikom Konstantinom Ciolkovskim (čiji lik tumači Inokentij Smoktunovski pa sve do trijumfalne misije kojom je godine 1961. sovjetski kozmonaut Jurij Gagarin postao prvi čovjek u svemiru. Film, koji je trebao slaviti jedno od najspektakularnijih dostignuća sovjetskog režima, je sniman uz izuzetnu logističku i svaku drugu podršku države te su producenti, osim budžeta koji se procjenjuje na oko 100 miliona dolara, dobili i pristup kozmodromu u Bajkonuru. Sa druge strane, filmašima je veliko ograničenje predstavljala inzistiranje vlasti da brojne detalje svemirskog programa zadrže kao državnu tajnu, a što je uključivalo i identitet samog Koroljeva; iako je on umro nekoliko godina prije, njegov je lik zbog toga premimenovan u Andreja Baškirceva. *Kroćenje ognja* je originalno trebalo trajati četiri sata i imati premijeru na 10-tu obljetnicu Gagarinovog leta. Prije same premijere je film prikazan za sovjetsko vodstvo u Kremlju i nakon toga je tadašnji sovjetski vođa Leonid Brežnjev bio nezadovoljan time što se prikazuje previše detalja koji su se smatrali tajnom. Zbog toga je film znatno skraćen i prikazan tek godinu dana kasnije. Na Filmskom festivalu u Karlovym Varyma je osvojio Kristalni globus. Od 1973. se na sovjetskoj, a kasnije ruskoj televiziji, stvorio običaj da se film prikazuje 12. aprila svake godine.

## Glavne ulopge
*Kirill Lavrov ... Andrej Baškircev (lik temeljen na Sergeju Koroljovu)http://www.petr-shelokhonov-en.narod.ru/HTML/Roli-fotos/Photo24.html
*Ada Rogovceva ... Natalija Baškirceva
*Igor Gorbačjov ... Ognjev
*Andrej Popov ... Gromov
*Igor Vladimirov ... General Anatolij Golovin, predsjednik Državne komisije
*Inokentij Smoktunovski ... Konstantin Ciolkovski
*Petar Šelohonov ... Mihail Karelin
*Svetlana Korkoško ... Zoja Konstantinova
*Vsevolod Safonov ... Leonid Sretenskij
*Zinovij Gerdt ... Arthur Matvejevič Kartašov, predaval
*Jevgenij Matvejev ...   direktor tvornice
*Vera Kuznjecova ... Baškricevljeva najka  
*Andro Kobaladze ... Staljin
*Igor Petrovsky
* Yuri Leonidov 
*Ivan Rižov ... Alekseich
*Valentina Hmara ... Koroljovljeva sekretarica
*Galina Samohina   
*Vladimir Dejanov
*Vadim Spiridonov ... Ivan Fljorov
*Nikolai Barmin 
*Galiks Kolčicki ... Igor Kurčatov
*Vitalij Beljakov
*Lavr Lindin
*Georgij Ševcov
*Jevgenij Steblov ... Inokentij Baškircev
* Anatolij Čelombitko ... Jurij Gagarin

## Povezano
**[[The Right Stuff]]*

## Reference

## Vanjske veze
*
* Taming of the fire
* 
* 
* Actors foto: http://www.petr-shelokhonov-en.narod.ru/HTML/Roli-fotos/Photo24.html
Three into Two Won't Go

***Three into Two Won't Go*** (), u Jugoslaviji prikazan pod naslovom ***Autostoperka***, je britanski igrani film snimljen 1969. godine u režiji Petera Halla. Po žanru je drama, a protagonisti, koje tumače Rod Steiger i Claire Bloom su sredovječni bračni par koji uživa komforan život, ali ih muči to što nisu imali djecu. Radnja prikazuje kako muža zavede mlada i privlačna djevojka (čiji lik tumači Judy Geeson) koju je pokupio autostopom, te mu poslije tvrdi da je sa njim zatrudnjela.

## Izvori

## Vanjske veze
*
Kata Poljičanin

**Kata Poljičanin** (Gornji Seget, 1885. – ?) hrvatska je komunistička revolucionarka, učesnica NOR-a i društveno-politička radnica.

## Biografija
Kata Poljičanin je rođena u Gornjem Segetu kraj Trogira ( tadašnjoj Kraljevini Dalmaciji u sklopu Austro-Ugarske Monarhije ), Hrvatica, domaćica. Učešće u NOR-u priznato joj je u dvostrukom stažu od 1941.g. Članica KPH. Bila je predsjednica Mjesnog odbora AFŽ Hrvatske - Gornji Seget te je krajem 1942.g. izabrana kao prva predsjednica Kotarskog odbora AFŽ Hrvatske - Trogir. Na toj dužnosti je do 02. ožujka 1943., kada je na 1. kotarskoj konferenciji u Sapinim Docima izabrana nova predsjednica - Marija Lozovina.

Poznata kao plemenita majka partizanka, Kata Poljičanin dala je veliki doprinos u radu među ženama.

## Reference
Le Dernier Été

***Le Dernier Été*** () je francuski biografski televizijski film snimljen 1997. godine u režiji Claudea Gorette. Predstavlja adaptaciju knjige *Georges Mandel, le moine de la politique* Nicolasa Sarkozyja, a protagonist, čiji lik tumači Jacques Villeret, je Georges Mandel, jedan od najistaknutijih francuskih političara u međuratnom periodu, poznat, između ostalog, kao osnivač francuske državne televizije. Radnja prikazuje njegov život i karijeru, rastrgnutu između ljevice koja ga je prezirala zbog pripadnosti buržoaziji i desnica koja ga je prezirala zbog jevrejskog porijekla, kao i tragičnu sudbinu koja ga je zadesila nakon francuskog vojnog sloma i njemačke okupacije u Drugom svjetskom ratu.

## Uloge
* Jacques Villeret : Georges Mandel
* Catherine Frot : Béatrice Bretty 
* Émilie Delaunay : Claude Mandel 
* Jean Dautremay : Paul Reynaud 
* Jean Davy : Maréchal Pétain 
* Victor Garrivier : Léon Blum
* Patrice Melennec : le député Xavier Vallat 
* Geoffrey Bateman : le général Spears
* Jean Lescot : le directeur de l'épargne
* Pierre Baillot : le médecin Clément
* Gérard Croce : l'homme ministère PTT
* René Loyon

## Vanjske veze
*
How to Commit Marriage

***How to Commit Marriage*** () je američka filmska komedija snimljena 1969. godine u režiji Normana Paname. Protagonisti, koje tumače Bob Hope i Jane Wyman, su dvoje sredovječnih supružnika koji se odluče razvesti upravo u trenutku kada im kćerka saopći da je trudna sa svojim dečkom (čiji lik tumači Tim Matheson), ali da se za njega ne misli udati. Radnja prikazuje kako supružnici nakon toga nastoje usvojiti nerođeno dijete. Film, čiji je scenarij kao motiv koristio tada aktualni generacijski jaz i kontrakulturne trendove među američkom omladinom, je kao soundtrack koristio psihodelični rock koji izvodi band pod imenom *The Comfortable Chair*.

## Uloge
* Bob Hope ... Frank Benson
* Jackie Gleason ... Oliver Poe
* Jane Wyman ... Elaine Benson
* Leslie Nielsen ... Phil Fletcher
* Maureen Arthur ... Lois Grey
* Tina Louise ... LaVerne Baker
* Tim Matheson ... David
* Paul Stewart ... Willoughby
* Irwin Corey ... Baba Zeba
* JoAnna Cameron ... Nancy

## Vanjske veze
*
Dernier Été

***Dernier Été*** () je francuski igrani film snimljen u režiji Roberta Guédiguiana i premijerno prikazan 1981. godine. Po žanru je drama, a protagonist, čiji lik tumači Gérard Meylan je mladić iz marsejske četvrti Estaque koji se suočava sa gubitkom posla. Radnja prikazuje kako provodi vrijeme između zabava, druženja sa "problematičnim" prijateljima koji ga nastoje uključiti u kriminalne aktivnosti, ali i pokušaja da započne novi život.

## Uloge
* Gérard Meylan : Gilbert
* Ariane Ascaride : Josiane
* Jean-Pierre Moreno : Mario
* Djamal Bouanane : Banane
* Malek Hamzaoui : Le muet
* Jim Sortino : Boule
* Jean Vasquez : Le père de Gilbert
* Grégoire Guediguian : Le père de Josiane
* Elise Garro : La mère de Josiane
* Joëlle Modola : Martine
* Karim Hamzaoui : Le jeune garçon

## Vanjske veze
* 
*
Bitka kod Mingolsheima

***Bitka kod Mingolsheima*** () se odigrala 27. aprila 1622. godine na zapadu Njemačke za vrijeme Tridesetogodišnjeg rata između protestantske vojske na čelu sa Ernstom von Mansfeldom na jednoj strani, i carske katoličke vojske na čelu sa grofom Tillyjem na drugoj strani. Do nje je došlo tokom kampanje u kojoj je Tilly sa svojom vojskom nastojao osvojiti Falačku, uporište izbornog kneza Fridericha V, vođe pobunjenih njemačkih protestanata; jedan od glavnih ciljeva je bio Heidelberg, koga je Tilly pokušao staviti pod opsadu. Prije toga ga je spriječila protestantska najamnička vojska pod Mansfeldom, kome je u pomoć pristigao markgrof Georg Friedrich od Baden-Durlacha. Tilly je usprkos toga imao nadmoć u ljudstvu, te je napao protestantsku vojsku; Mansfeld je, međutim, južno od sela Mingolsheim pripremio snažni obrambeni položaj, te je Tilly nakon napada, koji je u početku imao nekog uspjeha odbačen u selo gdje je u međuvremenu izbio požar, a nakon čega je došlo do konfuzije u katoličkim redovima. Tilly je na kraju prisiljen na povlačenje, ali ga je Mansfeld odbio goniti. Zbog toga protestanti nisu uspjeli iskoristiti ovu pobjedu, te su omogućili Tillyju da svoje snage spoji sa španskom vojskom Ambrogia Spinole, a koje će protestante nešto kasnije u potući u bitci kod Wimpfena.

## Vanjske veze
* Homepage of Bad Schönborn
Visa teisybė apie Kolumbą

***Visa teisybė apie Kolumbą*** () je sovjetski televizijski film snimljen na litvanskom jeziku 1970. godine u režiji Vytautasa Žalakevičiusa. Po žanru je drama, a radnja je smještena u neimenovanu latinoameričku zemlju u kojoj buja revolucionarni pokret koji vodi tajanstveni ali karizmatski vođa po imenu Kolumbu. Protagonisti su dvojica Kolumbovih bliskih suradnika koje je zarobila policija te ih mučenjem nastoji nagovoriti da ga izdaju, pri tom ne znajući da je Kolumbo umro i da je njegova smrt strogo čuvana tajna. *'Visa teisybė apie Kolumbą* predstavlja prvi dio Žalakevičiusove latinoameričke trilogije koju još čine *[[Ta slatka riječ: sloboda!]]* i *[[Kentauri (film, 1979)|Kentauri]]*.

## Uloge
* Juozas Budraitis – *Pablas*
* Pranas Piaulokas – *Pedras*
* Bronius Babkauskas – *kapitonas Padrilja*
* Regimantas Adomaitis – *daktaras Antonijus*
* Vytautas Paukštė – *mokytojas*
* Eugenija Bajorytė – *Teresa, Pablo žmona*
* Gediminas Girdvainis – *Ernestas-„Mažylis“, Padriljo adjutantas*
* Alfonsas Radzevičius – *Valentinas, sargas*
* Nijolė Valadkevičiūtė – *indėnė*
* taip pat Adomas Petkevičius, K. Markevičius, R. Sklėris ir kiti.

## Vanjske veze
*
Obič (film)

***Privrženost*** () je bugarski igrani film snimljen 1972. godine u režiji Ludmila Staikova. Po žanru je drama. Protagonistica, čiji lik tumači Violeta Doneva, je mlada žena koja dolazi u sukob sa porodicom i okolinom te zbog toga odluči neko vrijeme provesti u planinskom odmaralištu. Radnja prikazuje kako se tamo sreće sa nekoliko muškaraca koji će je potaknuti da preispita svoj život. Film je prikazan na Moskovskom festivalu gdje je osvojio glavnu nagradu.

## Uloge
* Violeta Doneva ... Marija
* Nevena Kokanova ... Irina
* Stefan Danailov ... Nikolay
* Banko Bankov ... Petrov, novinar
* Nikolai Binev ... Upravnik
* Ivan Kondov ... Baštata
* Katja Dineva ... Majka
* Andrej Čaprazov ... Arhitekt Stanimirov
* Svetozar Nedelčev ... Manasihev
* Anton Karastojanow ... Kostov
* Vasil Popiliev ... Nelegalnijat
* Dobri Dobrev ... Ljekar
* Lidija Aleksandrova ... Medicinska sestra

## Reference

## Vanjske veze
*
Ta slatka riječ – sloboda!

***Ta slatka riječ – sloboda!*** () je sovjetski igrani film snimljen 1973. godine u režiji Vytautasa Žalakevičiusa. Inspiriran je stvarnim događajima koji su se zbili u Venezueli 1967. godine kada su tri komunistička politička zatvorenika - Guillermo García Ponce, Pompeyo Marquez i Teodoro Petkoff - izvela spektakularni bijeg iz zatvora. Radnja se događa u fiktivnoj latinoameričkoj zemlji gdje je vojska izvela puč i zatvorila ljevičarske i liberalne političare, a nakon čega oni planiraju i izvode bijeg. *Ta slatka riječ - sloboda!* je bila snimana na lokacijama u Čileu koji je tada imao ljevičarsku vladu, i koji će samo nekoliko mjeseci nakon premijere postati poprištem sličnih događaja. Prikazan je na Moskovskom festivalu gdje je osvojio glavnu nagradu. Zajedno sa ranijim TV-filmom *[[Sva istina o Kolumbu]]* i kasnijim filmom *[[Kentauri (film, 1979)|Kentauri]]* tvori latinoameričku trilogiju u filmografiji Vytautasa Žalakevičiusa.

## Uloge
* Lorents Arushanyan ... Walter Conde, senator
* Regimantas Adomaitis ...  Francisco "Pancho" Vardes'
* Bronius Babkauskas ... Miguel Carrera, senator (glas Valentin Gaft)
* Juozas Budraitis ... Felicio, ucjenjivač (glas Valentin Nikulin)
* Irina Miropšničenko ... Maria
* Rodion Nahapetov ... Benedicto
* Ion Ungureanu
* Rasim Balajev
* Mihai Volontir

## Reference

## Vanjske veze
*
British Council

**British Council** (doslovni prijevod: Britansko vijeće) je britanska kulturalna ustanova usmjerena obrazovnoj i kulturnoj suradnji i razmjeni između Ujedinjenog Kraljevstva i ostalih zemalja. Osnovana je 1934. kao *Britanski odbor za odnose s ostalim zemljama*, s ciljem promicanja britanskih interesa u svijetu. Trenutno postoje 233 podružnice *British Councila* u 100 zemalja diljem svijeta.

## Vanjske veze

* British Council
Magnus Abelvik Rød

**Magnus Abelvik Rød** (Oslo, 7. srpnja 1997.) je norveški rukometaš i reprezentativac koji igra na poziciji desnog vanjskog; od 2017. godine je član njemačkog kluba SG Flensburg-Handewitt. Karijeru je započeo 2013. godine u Bækkelagetsu, odakle je 2017. godine prešao u Njemačku. Za reprezentaciju je debitirao 2016. godine u utakmici protiv Bjelorusije te je sudjelovao u osvajanju srebra na Svjetskom prvenstvu 2017., ali i na Svjetskom prvenstvu 2019. godine, gdje je s Norveškom igrao finale i bio jedan od njezinih najvažnijih igrača.
Ahmed al-Ahmar

**Ahmed al-Ahmar** (arapski: أحمد الأحمر; Giza, 27. siječnja 1984.) je egipatski rukometaš i reprezentativni kapetan koji igra na poziciji desnog vanjskog. Trenutno igra za egipatski klub Al-Zamalek, u kojem je 2004. godine i započeo svoju karijeru. Dio igračke karijere, El-Ahmar, jedan od najboljih egipatskih rukometaša, proveo je u Kataru, a kratko je igrao i u njemačkom Flensburgu, s kojim je 2015. godine osvojio nacionalni kup. 

Za egipatsku reprezentaciju debitirao je 2004. godine te je od tada redovni reprezentativac te aktualni kapetan. Dva je puta bio afrički prvak, a sudjelovao je i na nekoliko Svjetskih prvenstava i olimpijskim turnirima.
Bitka za kotu Hamburger

**Bitka za kotu Hamburger** je bila poslednja kopnena ofanziva američke vojske u Vijetnamskom ratu. Vođena je između američkih i južnovijetnamskih snaga s jedne i severnovijetnamski snaga s druge strane od 10. do 20. maja 1969. u Južnom Vijetnamu u blizini granice sa Laosom na brdu Dong Ap Bija, koje je u američkim vojnim kartama bilo označeno kao kota 937.

Iako je teško utvrđena kota 937 imala mali strateški značaj, američki komandanti su naredili veliku kopnenu ofanzivu, s namerom da ga očiste od snaga Vijetnamske narodne armije. Američke vazdušno-desantne jedinice kretale su se uz strmo brdo na dobro ušančenog neprijatelja. Branioci su u više navrata odbili napadače. Loše vreme je takođe otežalo operacije. Uprkos tome, padobranci su direktim jurišem zauzeli kotu, nanevši velike gubitke severnovijetnamskoj vojsci. Na američkoj strani palo je 72 vojnika, a na severnovijetnamskoj oko 630.

Međutim, samo dva dana po zauzimanju, kota je napuštena, što je izazvalo kontroverze u američkoj vojsci i javnosti. Kasnije je među američkim vojnicima kota 937 prozvana kota Hamburger, pošto je vatra iz minobacača severnovijetnamske vojske od većine Amerikanaca napravila doslovno „mleveno mesto“. Neki autori nazivaju ovu bitku simbolom besmislenosti rata u Vijetnamu.

## Reference

## Literatura
* 
* 
* 
* 

## Vanjske veze
* 
* Oral history interview with Vietnam Veteran, Arthur Wiknik describing his experiences during the Battle for Hamburger Hill from the Veterans History Project at Central Connecticut State University
Nguyễn Văn Thiệu

**Nguyễn Văn Thiệu** (; Chữ nôm: 阮文紹; 5. april 1923 &ndash; 29. septembar 2001) bio je južnovijetnamski vojskovođa i državnik, koji je od 1967. do 1975. služio kao drugi predsjednik Republike Vijetnam (Južnog Vijetnama). Njegov mandat, koji je obilježio vijetnamski rat, odnosno nastojanje da po svaku cijenu spriječi ujedinjenje svoje zemlje sa komunističkim Sjevernim Vijetnamom, okončan je ostavkom nedugo pred pad Sajgona i završetak rata, nakon koga je ostatak života proveo u egzilu kod svojih američkih saveznika. 

## Vanjske veze

* "Nguyen Van Thieu, 78; S. Vietnam's President", *[[Los Angeles Times]]*, 1 October 2001
* "Nguyen Van Thieu Is Dead at 76; Last President of South Vietnam", *[[New York Times]]*, 1 October 2001
* "Nguyen Van Thieu ", *[[The Independent]]* (UK), 2 October 2001
* "1975: Vietnam's President Thieu resigns" BBC
Anton Kolendić

**Anton Kolendić** (Omiš, 1914 - Marina di Ragusa, 29. april 1999) bio je jugoslavenski diplomat, publicist i historičar, najpoznatiji po tome što je 1969. godine prilikom službe u Zapadnom Berlinu preživio atentat od pripadnika radikalne hrvatske emigracije. Njegova knjiga *Poslednji dani kulta ličnosti*, posvećena smrti sovjetskog vođe Josifa Staljina i borbi za njegovo nasljedstvo, je prevedena na nekoliko svjetskih jezika.

## Vanjske veze
*Profil na portalu Goodreads
*Bez dostojnog oproštaja , *[[Vreme (časopis)|Vreme]]* br. 441, 19. juni 1999
Studenti za demokratsko društvo

**Studenti za demokratsko društvo** (, SDS) je bila američka studentska aktivistička organizacija koja je okupljala pristaše radikalne ljevice. Osnovana 1960. godine, igrala je važnu ulogu u razvoju Nove ljevice u SAD, kao i u pokretu za građanska prava crnih Amerikanaca, protestima protiv vijetnamskog rata i organizaciji studentskih protesta 1968. godine. Godine 1969. se na konvenciji zbog podjele na niz nepomirljivih frakcija, od kojih će najradikalnija postati poznata kao teroristička organizacija *[[Weathermen]]*, de facto raspala a formalno prestala postojati 1974. godine.

## Poznati članovi
*Tom Hayden
*Ivo Banac

## Vanjske veze
* New Left Archive at NLN  SDS and Weather Underground Documents
* SDS Historical Documents and other links
*  
* University of Washington Libraries Digital Collections – Vietnam Era Ephemera 
* Links to resources from Students for a Democratic Society (SDS) and related groups and activities: Books & Memoirs 
** Full text of ''Weatherman'' in PDF format
* SDS and Young Lords march in Chicago,October 1969 
* 
* 
* Photos and Documents: SDS News at UW, from the Pacific Northwest Antiwar and Radical History Project.
Fanula Papazoglu

**Fanula Papazoglu**, istoričarka, rođena je 1917 u Bitoli, Sjeverna Makedonija, umrla 2001. u Beogradu. Otac joj je bio trgovac, majka domaćica.

Od 1921 – 1929. pohađala je osnovno obrazovanje u francuskoj školi pri katoličkom samostanu u Bitoli. Tu je naučila i svirati klavir. Srednje obrazovanje završila je u Trgovačkoj akademiji. Na Filozofskom fakultetu u Beogradu počela je 1936. god. studirati klasičnu filologiju sa istorijom i arheologijom i završila 1945. god.

Tokom Drugog svjetskog rata, kao član društva studenata, prikupljala je humanitarnu pomoć. Gestapo ju je zajedno sa bratom uhapsio 1942. i poslao u logor na Banjici. Izašla je u aprilu 1943. i nakon nekoliko mjeseci u Sremu se priključila partizanskom pokretu. Poslije rata je radila u Ministarstvima informacija i vanjskih poslova. Za vizantologa Georgija Ostrogorskog se udala 1949. i imala dvoje djece.

Od 1947. postaje asistent na Filozofskom fakultetu, a od 1955 i profesor Antičke istorije. U septembru 1979 postaje direktor Centra za antičku epigrafiju i numizmatiku, koji je na njenu inicijativu osnovan 1969. god. Za vrijeme univerzitetske karijere bila je mentor jednom dijelu budućih doktora nauka.

U martu 1974. postala je dopisni član, a 1983 stalni član SANU. Bila je dopisni član Njemačkog arheološkog društva od 1972. god, počasni doktor Univerziteta u Sorboni od 1982. god. , počasni član Društva filologa u Ateni od 1973. god, i vanjski član Makedonske akademije nauka i umjetnosti od 1973. god. Bila je učesnik velikog broja međunadodnih kongresa iz oblasti antičke istorije.

Dobitnik je Oktobarske nagrade grade Beograda i Sedmojulske nagrade.

## Naučni rad
Njen naučni rad najvećim dijelom je obuhvatao izučavanje Antičke Makedonije, što je bila i njena doktorska disertacija.

* Makedonski gradovi u rimsko doba, 1955.
* Prilozi istoriji Singidunuma i srednjeg Podunavlja Gornje Mezije, 1957
* Poreklo i razvoj ilirske države
* Srednjobalkanska plemena u predrimsko doba. Tribali, Autarijati, Dardanci, Skordisci i Mezi, 1969
* Rimski građanski ratovi, 1991
* Istorija helenizma. Vladavina Aleksandra Makedonskog. Istorija dijadoha. 

## Literatura
*
## Reference
Romansa o zaljubljenima

***Romansa o zaljubljenima*** () je sovjetski ljubavni filmski mjuzikl snimljen 1974. godine u režiji Andreja Končalovskog. Protagonisti, koje tumače Jevgenij Kindinov i Jelena Korenjeva su Sergej i Tanja, dvoje mladih čiju ljubavnu vezu prekida Sergejevo odsluženje vojnog roka prilikom koga će sudjelovati u akciji spašavanja i nestati. Radnja prikazuje kako se Tanja nakon toga uda za prijatelja iz djetinjstva, a Sergej se potom vrati i nakon simboličke "smrti" odluči započeti novi život sa drugom ženom. *Romansa o zaljubljenima* se isticala neobičnom strukturom i stilom, odnosno time što u pojedinim dijelovima filma likovi sve dijaloge pjevaju ili govore u stihovima, prije nego što se pred kraj vrate prozi. Dio kritičara je zbog stila, ali i zapleta, pronašao sličnosti sa francuskim filmom *[[Šerburski kišobrani]]* napravljenom deceniju ranije. Prikazan je na festivalu u Karlovym Varyma gdje je osvojio Kristalni globus.

## Uloge
*Jevgenij Kindinov ... Sergej Nikitin (vokali: Aleksandar Gradski)
*Jelena Korenjeva ...  Tanja (vokali: Zoja Harabadze)
*Irina Kupčenko ... Ljuda (vokali: Valentina Tolkunova)
*Inokentij Smoktunovski ...  Trubač (vokali: Vladimir Siskin)
*Jelizaveta Solodova ... Sergejeva majka
*Ija Savina ... Tanjina majka
*Vladimir Konkin ... Sergejev mlađi brat
*Aleksandar Zbrujev ... Igor Volgin
*Roman Gromadski ... Zastavnik Ivan Solovjov
*Nikolaj Grinko ... Viceadmiral
*Ivan Rižov ... Vasilij
*Aleksandar Samoilov ... Sergejeve srednji brat
*Jekaterina Mazurova ... Tanjina bajka

## Vanjske veze
*
Obećana zemlja (roman)

***Obećana zemlja*** () je roman poljskog književnika Władysława Reymonta. Radnja se događa u Lodzu, gradu koji se tada nalazio u ruskom dijelu podijeljene Poljske, te koji je prolazio intenzivnu industrijalizaciju koja je privukla mase imigranata, među kojima je bio veliki broj Nijemaca i Jevreja. Trojica protagonista su prijatelji koji pripadaju trima etničkim grupama - poljski aristokrat Borowiecki, njemački nasljednik tvornice Baum i jevrejski poduzetnik Welt - a koji se udruže kako bi pokrenuli vlastitu tvornicu tekstila, i koji u nastojanju da zgrnu što veće bogatstvo ne biraju sredstva, dolazeći u sukob kako sa konkuretnskim kapitalistima, tako i vlastitim radnicima. *Obećana zemlja* je izazvala pažnju zbog izuzetnog realističkog i sumornog prikaza nagle industrijalizacije, kao i bezdušnosti i destruktivnosti tadašnjeg kapitalizma, te se smatra jednim od Reymontovih najuspješnijih djela.

Ekraniziran je dva puta - 1927. godine kao istoimeni nijemi film, te godine 1975. kao mnogo poznatiji zvučni film u režiji Andrzeja Wajde.

## Vanjske veze
* Oryginalny tekst powieści z 1899 roku (Tom I Tom II)
Obećana zemlja (film, 1927)

***Ziemia obiecana*** () je poljski crno-bijeli nijemi film snimljen 1927. godine u režiji Aleksandera Hertza i Zbigniewa Gniazdowskog. Predstavlja adaptaciju istoimenog romana Wladyslawa Reymonta, s time da je radnja premještena iz Lodza na kraju 19. vijeka u (tada) suvremenu Poljsku, odnosno pokazuje spletke nekoliko tamošnjih poduzetnika. Kao i mnogi drugi filmovi iz nijeme ere je izgubljen, sa izuzetkom jednog fragmenta koji je 2015. godine bio pronađen u SAD.

Godine 1975. je Andrzej Wajda režirao mnogo poznatiju verziju.

## Uloge
* Kazimierz Junosza-Stępowski – Karol Borowiecki
* Antoni Różański – Adam Borowiecki, ojciec Karola
* Władysław Grabowski – Moryc Welt
* Jadwiga Smosarska – Anka Kurowska
* Ludwik Solski – Hermann Bucholc
* Józef Śliwicki – Zucker
* Maria Gorczyńska – Lucy Zuckerowa
* Jan Szymański – Malinowski
* Maria Modzelewska – Zośka Malinowska
* Stanisław Gruszczyński – Baum Maks
* Ludwik Lawiński – bankier
* Maria Arnoldówna – Mela Grynszpanówna
* Leon Łuszczewski – lekarz Wysocki
* Wiesław Gawlikowski – kamerdyner Bucholca
* Henryk Małkowski – służący Mateusz
* Kazimierz Justian – dyrektor Kessler
* Paweł Owerłło – Zajączkowski
* Karol Janowski – fabrykant Muller
* Kazimierz Krukowski – agent giełdowy
* Henryk Rzętkowski – robotnik
* Loda Halama
* Felicja Pichor-Śliwicka
* Helena Sulimowa
* Aleksander Żabczyński

## Przypisy

## Vanjske veze
* 
* 
* 
*
Obećana zemlja (film, 1975)

***Ziemia obiecana*** () je poljski historijski film snimljen u režiji Andrzeja Wajde i premijerno prikazan 1975. godine. Predstavlja adaptaciju istoimenog romana Wladyslawa Reymonta. Radnja se događa u Lodzu krajem 19. vijeka, a protagonisti, koje tumače Daniel Olbrychski, Andrzej Sewering i Wojciech Pszoniak, su tri prijatelja - poljski aristokrat Karel Borowieski, njemački industrijalac Maks Baum i jevrejski poduzetnik Moryc Welt - koji ne biraju sredstva kako bi zgrnuli novac preko tvornice tekstila koju namjeravaju osnovati, a pri čemu dolaze u sukob kako sa drugim industrijalcima, tako i sa svojim radnicima. *Obećana zemlja* je predstavljala jedan od najskupljih i najambicioznijih projekata tadašnje poljske kinematografije. Prikazana je na Moskovskom festivalu gdje je podijelila nagradu sa filmom *[[Dersu Uzala]]*.

## Vanjske veze
* 
* 
* 
* ''Ziemia obiecana''  w bazie Akademia Polskiego Filmu
* ''Ziemia obiecana''  w bazie stopklatka.pl
*
Magnus Landin

**Magnus Landin Jacobsen** (Søborg, 20. kolovoza 1995.) je danski rukometaš i reprezentativac koji igra na poziciji lijevog krila; trenutno je član njemačkog THW Kiela. Karijeru je započeo u danskom HIK-u, odakle je 2013. godine prešao u Nordsjælland. Nakon samo jedne sezone potpisao je za KIF Kolding, gdje je igrao četiri godine, prije nego je 2018. godine prešao u Kiel. 

Za dansku reprezentaciju debitirao je 2015. godine, te je sudjelovao na nekoliko međunarodnih natjecanja. Na Svjetskom prvenstvu 2019. godine, Landin je bio glavno lijevo krilo Danske, s kojom je na koncu osvojio zlatnu medalju. 

Njegov stariji brat, Niklas, također je rukometaš (golman) i kapetan danske reprezentacije.
Tom Mboya

**Thomas Joseph Odhiambo "Tom" Mboya** (15. august 1930 – 5. jul 1969) bio je kenijski političar i državnik, poznat kao jedna od ključnih ličnosti u procesu sticanja nezavisnosti Kenije od britanske vlasti. Školovan za sanitarnog inspektora, karijeru je započeo 1950-ih kao sindikalni aktivist, organizirajući većinsko crnačko stanovništvo tadašnje Kolonije Kenije u borbi za ekonomska i politička prava, a potom je osnovao Kenijsku afričku nacionalnu uniju (KANU), političku stranku kao čiji predstavnik će voditi pregovore koji su 1963. godine doveli do sticanja nezavisnosti. U vladi prvog predsjednika Jomoa Kenyatte je služio kao ministar pravde. Ubijen je u atentatu čije motive njegov počinitelj Nahason Isaac Njenga Njorge, kasnije osuđen na smrt i obješen, nikada nije objasnio, a što je decenijama postalo predmetom brojnih teorija zavjere.

Barack Obama Senior, otac budućeg budućeg američkog predsjednika Baracka Obame bio je njegov prijatelj i suradnik, te jedan od svjedoka na suđenju za njegovo ubistvo.

## Vanjske veze
*
*  Lumumba information – that could have parted him with Odinga.
*  Includes Background Memorandum prepared by Senator Kennedy's Office, August 1960.
*
*
*
The Learning Tree

***The Learning Tree*** () je američki igrani film snimljen 1969. godine u režiji Gordona Parksa, kome je to bio cjelovečernji režijski debi. Predstavlja adaptaciju Parksovog istoimenog poluautobiografskog romana, a radnjom je smješten u Kansas 1920-ih. Protagonist, čiji lik tumači Kyle Johnson, je crni tinejdžer koji se tokom odrastanja suočava sa nizom iskušenja, uključujući ona vezana uz eksplicitni i implicitni rasizam. Nastao u produkciji Warner Bros.a, *The Learning Tree* je poznat kao prvi film snimljen u produkciji jedne od vodećih hollywoodskih kompanija koji je režirao Afroamerikanac.

## Uloge
* Kyle Johnson ... Newt Winger
* Alex Clarke ... Marcus Savage
* Estelle Evans ... Sarah Winger
* Mira Waters ... Arcella Jefferson
* George Mitchell ... Jake Kiner
* Richard Ward ... Booker Savage
* Malcolm Attenbury ... Silas Newhall
* Russell Thorson ... Sudac Cavanaugh
* Zooey Hall ... Chauncey Cavanaugh
* Dana Elcar ... Šerif Kirky
* Felix Nelson ... Jack Winger
* Joel Fluellen ... Ujak Rob

## Izvori

## Vanjske veze

*
*
*
*Film Notes from New York State Writer's Institute
Turkologija

**Turkologija** je filološka nauka o jezicima, književnostima, civilizaciji i kulturi turkijskih naroda, a filolozi koji se naučno bave turkologijom nazivaju se turkolozima. 

U užem smislu naziv turkolog rabi se za filologa i stručnjaka koji proučava jezik, kulturu i civilizaciju Turaka Republike Turske i turkofonih manjina Balkana; u širem pak, filologa koji se bavi nekim od suvremenih turkijskih jezika (danas ih je u svijetu više od trideset). Turkologija se u evropskim univerzitetskim centrima proučava od 19. vijeka, ali su diplomatske škole za učenje turskoga, odnosno osmanskog jezika nastale dva-tri vijeka ranije. Najstarije gramatike turskog (osmanskog) jezika sastavili su mletački i firentinski poklisari u diplomatskoj službi u Istanbulu, potom trgovci i katolički misionari koji su nesmetano djelovali na području Osmanskoga Carstva. 

U Hrvatskoj postoji jedna katedra za turkologiju, a utemeljena je 1994. na Filozofskom fakultetu Sveučilišta u Zagrebu. Katedra djeluje u sastavu Odsjeka za hungarologiju, turkologiju i judaistiku.
Andrea Amati

**Andrea Amati** (Cremona, oko 1520. – Cremona, oko 1578.), bio je pionir u izradi violina, kreirao je prvu koja je postala model za izradu svih ostalih. Uz to je poznat i kao osnivač porodične bottege Amati, poznate po proizvodnji violina i gudačkih instrumenta.

## Biografija
Andrea je isprva izrađivao lutnje i to izgleda pod utjecajem zanatlija iz Brescie koja je u to vrijeme bila poznatiji centar. Prve violine koje je izradio datirane su oko 1564. Andrea je globalno stvorio formu i stil za sve modele koje su kasnije proizvodili članovi njegove porodice. Također je uveo i karakterističan jantarni lak kojim je premazivao svoje instrumente.

## Reference

## Vanjske veze

* ''Amati Family''
Magnus Jøndal

**Magnus Jøndal** (Tomter, 7. veljače 1988.) je norveški rukometaš i reprezentativac koji igra na poziciji lijevog krila, a od 2018. godine je član njemačkog kluba SG Flensburg-Handewitt. Profesionalnu karijeru započeo je 2006. godine u Follu, odakle je prešao prvo u ØIF Arendal, a onda i u GOG Håndbold, odakle je nakon dvije sezone otišao u Njemačku. 

Tadašnji izbornik Robert Hedin pozvao je Jøndala u reprezentaciju 2009. godine, međutim debitirao je tek 2010. godine u prijateljskoj utakmici protiv Njemačke. U međuvremenu se isprofilirao kao prvo lijevo krilo reprezentacije, s kojom je osvojio dva srebra na Svjetskim prvenstvima.
Fabian Wiede

**Fabian Wiede** (Belzig, 8. veljače 1994.) je njemački rukometaš i reprezentativac koji igra na poziciji desnog vanjskog, mada može igrati i kao srednji vanjski. Od početka svoje profesionalne karijere 2012. godine, Wiede igra za Füchse Berlin. Za reprezentaciju je debitirao 2014. godine, a 2016. godine je postao prvak Europe. Na Svjetskom prvenstvu 2019. godine proglašen je za najboljeg desnog vanjskog turnira.
Masakr u školi Santa María

**Masakr u školi Santa Maria** ili **Masaskr u školi Santa María de Iquique** je naziv za masovno ubistvo rudara šalitre i članova njihovih porodica koje su 21. decembra 1907. godine počinili pripadnici čileanske vojske u mjestu Iquique na sjeveru zemlje. Incident je bio kulminacija štrajka u rudnicima šalitre pokrenutog 10. decembra, a pri čemu su štrajkaši zahtijevali povećanje plaća, ukidanje isplate u tokenima umjesto novca, bolju sigurnost na radnom mjestu i druga poboljšanja životnih uvjeta. Štrajkaši, čiji je broj narastao na preko 12.000 ljudi, su se okupili u Iquiqueu gdje su svoje zahtjeve namjeravali predati predstavnicima vlade predsjednika Pedra Montta. Njegov ministar unutrašnjih poslova Robert Silva Renard je, međutim, dobio zapovijed da štrajk skrši svim sredstvima, te je štrajkašima dao ultimatum od sat vremena da se raziđu. Po njegovom isteku su čileanske trupe otvorile paljbu iz pušaka i mitraljeza, a potom ranjenike dokrajčili sabljama i bajunetima. Preživjeli rudari koji su uspjeli pobjeći su potom bili izloženi strahovladi i masovnom zlostavljanju u rudnicima, te je radnički pokret u Čileu bio de facto ugušen sljedećih nekoliko godina.

Iako je Monttova vlada uložila velike napore da cenzurira sve vijesti, odnosno zataška masovno krvoproliće, događaji u Iquiqueu su ostavili snažan dojam na Čileance i tokom sljedećih godina i decenija se odrazili na politiku i kulturu. Renard je godine 1914. preživio pokušaj atentata od strane španskog anarhista Antonija Ramona kojim je njime pokušao osvetiti pobijene radnike.

Godine 1967. je Luis Advis Vitaglich masakr ovjekovječio u kompoziciji *[[Cantata de Santa Maria de Iquique]]*, koja se smatra jednim od najpoznatijih djela u historiji čileanske muzike. Godine 1976. masakr predstavlja ključni dio zapleta kubanskog epskog filma *[[Cantata de Chile]]*.

## Vanjske veze

*Memoria Chilena. 2007-12-19. A cien años de la masacre de Santa María de Iquique  
*''La Tercera'' (Santiago de Chile). 2007-12-19. La matanza de la Escuela de Santa María 
*Central Unitaria de Trabajadores de Chile (CUT) et al. 2007-12-19. 100 años de Santa María de Iquique  
*Grez Toso, Sergio. La guerra preventiva: Escuela Santa María de Iquique 
*Biblioteca del Congreso Nacional de Chile Libro en línea "La masacre de la Escuela Santa María de Iquique" 
*Experiencias Colectivas Columna Negra. "Escuela Santa María de Iquique: Apuntes para la destrucción del mito y la construcción de la memoria no-espectacular"
Cantata de Chile

***Cantata de Chile*** () je kubanski historijski film snimljen 1976. godine u režiji Humberto Solás. Osnovni zaplet prikazuje veliki štrajk rudara šalitre na sjeveru Čilea 1907. godine, koji je bio skršen masakrom od strane čileanske vojske. Solas je film nastojao prikazati u skladu sa službenom komunističkom ideologijom Kube, odnosno dati im širi kontekst kroz segmente koji evociraju traumatične epizode iz historije Čilea i Latinske Amerike od vremena dolaska konkvistadora do puča kojim je u Čileu nekoliko godina ranije uspostavljena Pinochetova strahovlada. *Cantata de Chile* nastoji prikazati čvrste paralele između potonjeg događaja i masakra 1907. godine, te zbog toga ima snažan propagandni naboj. Prikazan je na festivalu u Karlovym Varyma gdje je osvojio Kristalni globus.

## Vanjske veze
*
Peti pečat

***Peti pečat*** () je mađarski igrani film snimljen 1976. godine u režiji Zoltana Fabrija. Po žanru je drama, a temelji se na istoimenom romanu Zoltana Fabrija. Radnja se događa  u Budimpešti u decembru 1944. godine, nakon što je za vrijeme Drugog svjetskog rata nacistička Njemačka okupirala Mađarsku i postavila fašistički pronjemački režim. Protagonisti su grupa prijatelja koje par neopreznih riječi dovede do hapšenja i mučenja od strane fašističkih vlasti, prilikom kojih će morati staviti na kušnju svoje ideale. *Peti pečat* je bio prikazan na Moskovskom filmskom festivalu gdje je osvojio glavnu nagradu.

## Uloge
* Lajos Őze - Miklós Gyuricza (Gyuricza Miklós)
* László Márkus - László Király (Király László)
* Ferenc Bencze - Béla
* Sándor Horváth - János Kovács (Kovács János)
* István Dégi - Károly Keszei (Keszei Károly)
* Zoltán Latinovits - policajac u civilu
* Gábor Nagy - plavi
* György Bánffy - visoki
* József Vándor - Macák
* Noémi Apor - Gđa Kovács (Kovácsné)
* Ildikó Pécsi - Irén
* Marianna Moór - Lucy (kao Moór Mariann)
* Rita Békés - Erzsi
* György Cserhalmi - umirući komunist
* Gábor Kiss - stražar
* Gabriella Kiss - Gyuriczina kći

## Vanjske veze
*
El puente (film, 1977)

***El puente*** () je španski igrani film snimljen 1977. godine u režiji Juana Antonija Bardema. Po žanru je mješavina drame i komedije. Protagonist, koga tumači Antonio Landa, je auto-mehaničar koji je namjeravao produženi vikend provesti sa djevojkom, ali koga ona ostavlja. Radnja prikazuje kako nakon toga odluči motociklom otputovati u Torremolinos te putem doživljava niz pustolovina koje prikazuju ekonomske i kulturne promjene za vrijeme tadašnje tranzicije od Francove diktature u demokraciju. Film je prikazan na Moskovskog filmskom festivalu gdje je osvojio glavnu nagradu.

## Vanjske veze
*
Julija Volkova

**Julija Olegovna Volkova** (rus. Юлия Олеговна Волкова) je ruska pevačica ruskog dueta t.A.T.u. zajedno sa Lenom Katinom.

## Diskografija
### Neposedi
* *[[Pust Mirom Pravit Lyubov]]* (1997)
### t.A.T.u
* *Vidi takođe*: *[[Diskografija t.A.T.u]]*
### Singlovi
* 2011: "Сдвину мир" / "All Because of You" (rus.) (eng.)
* 2012: "Любовь-сука" / "Back to Her Future" – feat. Dima Bilan (rus.) (eng.)
* 2012: "Didn't Wanna Do It" / "Давай закрутим землю" (eng.) (rus.)
* 2014: "Любовь в каждом мгновений" – feat. Lena Katina, Ligalize & Mike Tompkins) (rus.)
* 2015: "Держи рядом" (rus.)
* 2016: "Спасите, люди, мир" (rus.)
* 2017: "Просто забыть" (rus.)

## Vanjske veze

* Zvanična stranica
* Diskografija
* 
* Yulia Volkova in Youtube
Amati (porodica)

**Amati** je ime porodice iz Cremone poznate po izradi gudačkih instrumenta naročito violina, koja je djelovala u Cremoni tokom 16. vijeka do 1740.

## Historija
Osnivač te slavne porodične bottege, ujedno i osnivač škole za izradu violina u Cremoni bio je **[[Andrea Amati]]** koji je negdje oko 1564. izumio prvu violinu. Tradiciju su nastavili članovi njegove porodice, sinovi **Antonio** (oko 1550.-1638.) i **Girolamo** / Hieronymus (1551.-1635.)

Girolamov sin **Nicolò** (1596.-1684) nastavio je tradiciju i postao najpoznatiji u porodici. Njegovi instrumenti isticali su se ljepotom izrade i zvuka, a bio je i majstor kod kog su zanat učili Andrea Guarneri i Stradivari.
Naslijedio ga je sin **Girolamo** (1649.-1740.), koji je nastavio raditi pod utjecajem Antonia Stradivarija koji ga je u svemu zasjenio, pa njegovi instrumenti 
više nisu bili toliko na cijeni.

## Reference

## Vanjske veze

* ''Amati''
* ''Amati Family''
Arlo Guthrie

***Arlo David Guthrie*** (10. jul 1947 -) je američki folk i blues muzičar, koji je, poput svog oca Woodieja Guthrieja, postao poznat po politički angažiranim pjesmama. Vrhunac karijere je uživao krajem 1960-ih, kada su njegove pjesme, u kojima je žestoko kritizirao vijetnamski rat i društvene nepravde u tadašnjim SAD, stekle veliku popularnost među antiestablišmentski raspoloženom omladinom. Povremeno se bavio glumom, uključujući film *[[Alice's Restaurant]]* u kome je tumačio lik samog sebe.

## Vanjske veze
* 
* The Guthrie Center
* World Music Central "Arlo Guthrie" 
* 
* 
* Audio 2007 Interview on the Horace J. Digby Report, Ann Arbor, Michigan 
* Arlo Guthrie YouTube playlist at Mrs. G's Family Archives
* Upcoming Arlo Guthrie Concerts
Alice's Restaurant

***Alice's Restaurant*** () je američki igrani film snimljen 1969. godine u režiji Arthura Penna. Po žanru je mješavina komedije i biografskog filma, a temelji se na pjesmi *[[Alice's Restaurant Massacree]]* folk muzičara Arloa Guthrieja u kojoj je on opisao incident prilikom koga je, dvije godine ranije, bio uhapšen zbog bacanja smeća, a onda to hapšenje postalo razlogom da ga odbor za regrutaciju proglasi "nedoličnim" vojne službe zbog čega je izbjegao sudjelovanje u njegovoj generaciji omraženom vijetnamskom ratu. Radnja okvirno prikazuje te događaje, pri čemu Guthrie, kao još nekoliko likova, tumači sam sebe; ostatak radnje je, pak, proizvod fikcije i u njemu se prikazuje Guthriejevo druženje sa hipijima i drugim pripadnicima tadašnje kontrakulture.

## Uloge

*Arlo Guthrie ... sam sebe
*Pat Quinn ... Alice Brock
*James Broderick ... Ray Brock
*Pete Seeger ... sam sebe
*Lee Hays ... sam sebe – velečasni na okupljanju evangelista
*Michael McClanathan ... Shelly
*Geoff Outlaw ... Roger Crowther
*Tina Chen ... Mari-chan
*Kathleen Dabney ... Karin
*William Obanhein ... sam sebe – Pozornik Obie
*James Hannon ... sam sebe – slijepi sudac
*Seth Allen ... Evangelist
*Monroe Arnold ... Bluegrass
*Joseph Boley ... Woody Guthrie
*Vinnette Carroll ... Službenik u odboru za regrutaciju
*Sylvia Davis ... Marjorie Guthrie
*Simm Landres ... Redov Jacob / Jake
*Eulalie Noble ... Ruth
*Louis Beachner ... Dean
*MacIntyre Dixon ... Prvi svećenik
*Arthur Pierce Middleton ... Drugi svećenik
*Donald Marye ... Pogrebnik
*Shelley Plimpton ... Reenie
*M. Emmet Walsh ... Narednik

## Povezano
**[[Bound for Glory (film)|Bound for Glory]]*

## Izvori

## Vanjske veze
*
*
*DVD Times Review
Villa Gazzotti

**Villa Gazzotti** (poznata i kao *Villa Gazzotti Grimani*) je renesansna vila u *Bertesini*, frazionu sjevernotalijanskog grada Vicenze. Vilu je projektirao Andrea Palladio.

## Historija i karakteristike
Andrea Palladio je između 1542. i 1543. dovršio projekt za tu vilu za Taddea Gazzottija. Gazzotti nije bio aristokrat po rođenju, ali se kao kulturan čovjek koji voli muziku probio na društvenoj sceni Vicenze i orodio s vrlo utjecajnim Antenoreom Pagellom te tako ušao u visoko društvo i obogatio. Pogrešne procjene o količinama potrebne soli dovele su Gazzottija u bankrot, pa je 1550. morao prodati vilu (još u izgradnji) venecijanskom plemiću Girolamu Grimaniju koji je završio gradnju za par godina.

Prilikom projektiranja vile Palladio se morao pomiriti sa potrebom da uklopi postojeću građevinu u novu koherentnu cjelinu. Struktura ove duge i niske građevine s centralnom lođom pod snažnim je utjecajem Romanove Palazzo del Te u Mantovi. Villa Gazzotti je 1996. uvrštena na UNESCO-vu Listu mjesta svjetske baštine u Evropi kao jedan od objekata lokaliteta Historijski centar Vicenze i Palladijeve vile.

## Reference

## Vanjske veze

* ''Villa Gazzotti'' (na portalu Palladio museum)
Lamija

**Lamija** se može odnositi na:
* Lamia (grad)
* Lamia, Benevento
* Lamia, Salerno
* Lamija (mitologija)

## Povezano
*Lamia (razvrstavanje)
Calambrone

**Calambrone** je naselje u Italiji u provinciji Pisa, u regiji Toscana.

## Reference

## Literatura

* 
* 
* 
* 
* 
* 

## Vanjske veze

* by the CIA Factbook 
* Italian Railways
* Italian National and Regional Parks
* History of Italy: Primary Documents
* List and maps of archaeological sites in Italy
* WWW-VL: History: Italy  at IUE