Milan Kundera

**Milan Kundera** (Brno, 1.4. 1929. – Pariz, 11.7. 2023.), češko-francuski književnik.

## Život
Milan Kundera se rodio u obitelji srednje klase. Njegov otac, Ludvík Kundera (1891.-1971.), svojedobno učenik skladatelja Leoša Janáčeka bio je češki muzikolog i pijanist, a bio je i na čelu Janáčekove Muzičke akademije u Brnu (1948-1961). Milan je naučio svirati klavir od oca i kasnije je otišao na studij muzikologije i kompozicije. Muzikološki utjecaji i referencije brojni su u njegovom književnom opusu.

Kundera je, također, u Pragu studirao književnost i estetiku, no nakon dva semestra prešao je na prašku filmsku akademiju, gdje je slušao predavanja iz režije i scenaristike. Nakon što je godine 1952. diplomirao, ondje je počeo predavati svjetsku književnost.

Kundera je pripadao generaciji mladih Čeha koji su stekli malo ili nimalo iskustva s predratnom demokratskom Čehoslovačkom Republikom. Na njihovu su ideologiju znatno utjecala iskustva Drugog svjetskog rata i njemačke okupacije; tako, godine 1948., Kundera se - još mladić - pridružio vladajućoj Čehoslovačkoj komunističkoj partiji. Godine 1950. on i još jedan češki pisac, Jan Trefulka, bili su isključeni iz partije zbog «antipartijske djelatnosti». Obojica su književno obradila taj incident: Kunderu je on nadahnuo za glavnu temu romana *Šala* (1967).

Kundera je ponovo primljen u Komunističku partiju godine 1956., da bi naposljetku po drugi put iz nje bio isključen godine 1970. Zajedno s drugim češkim umjetnicima i književnicima - poput Václava Havela - i Kundera se angažirao u Praškom proljeću (1968), kratkom razdoblju reformističkog optimizma koje je ugušila sovjetska invazija Čehoslovačke u kolovozu iste godine.

Kundera je i nadalje ostao angažiran u reformi češkog komunizma i oštro je javno, u tisku, polemizirao s Havelom, govoreći da bi svatko trebao ostati staložen, jer «nikoga još ne zatvaraju zbog mišljenja», a «značaj Praške jeseni mogao bi u konačnici biti veći od značaja Praškog proljeća». No na kraju je Kundera napustio svoje refromističke snove i odselio se u Francusku godine 1975. Francuski je građanin od 1981.

## Djela
Kundera je počeo objavljivati 1953. godine. Pisao je i na češkom i na francuskom jeziku. Zadnje je romane napisao na francuskom. 

## Popis djela prevedenih na hrvatski
### Romani i pripovijetke
* *Šala* (*Žert*) (1967)
* *Smiješne ljubavi* (*Směšné lásky*) (1968)
* *Život je drugdje* (*Život je jinde*) (1969)
* *Oproštajni valcer* (*Valčík na rozloučenou*) (1976)
* *Knjiga smijeha i zaborava* (*Kniha smíchu a zapomnění*) (1979)
* *Nepodnošljiva lakoća postojanja* (*Nesnesitelná lehkost bytí*) (1984)
* *Besmrtnost* (*Nesmrtelnost*) (1990)
* *Polaganost* (*La Lenteur*) (1993)
* *Identitet* (*L'Identité*) (1998)
* *Neznanje* (*L'Ignorance*) (2000)

### Eseji
* *Umjetnost romana* (*L'art du Roman*) (1985)
* *Iznevjerene oporuke* (*Les testaments trahis*) (1992)
* *Zavjesa* (*Le Rideau*) (2005)

### Drama
* *Jacques i njegov gospodar* (*Jakub a jeho pán*) (1975)

## Vanjske veze

*  Incipiti nekih Kunderinih djela
*  Zbirka citata iz Kunderinih djela
*  Intervju Philipa Rotha s Kunderom (1980)
*  Intervju  Olge Carlisle s Kunderom (1985)
*  Intervju  Lois Oppenheim s Kunderom (1989)
*  Ocjenski rad na temu Kundere i kiča
*  Kundera i muzika (Tekla Babyak)
*  Topos bazena kod Kundere (2007)
*  Recenzija romana ''Nepodnošljiva lakoća postojanja''  (Bob Corbett, 2001)
*  O romanu ''Identitet''  (autor članka Yannick Rolandeau, 2001)
*  Kritička bibliografija  o Kunderi
* Stránka venovaná spisovateľovi Milanu Kunderovi