open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Olimp

**Olimp** (grč. Όλυμπος [*Ólympos*] – Olimpos) planina je u Grčkoj na kojoj su, prema grčkoj mitologiji, živjeli bogovi. Olimp je i najviša planina Grčke, visoka je 2917,727 m, a nalazi se u Tesaliji na koordinatama: .

## Olimp
Najviši vrh Olimpa jest Mitikas (Μύτικας [*Mýtikas*]), što na grčkom znači "nos". Mitikas je najviši vrh u Grčkoj, a početak penjanja na tu planinu počinje od grada Litochoro koji je znan i kao Grad Bogova zbog svoje lokacije. Na Olimpu postoji 46 vrhova viših od 2000 i 47 viših od 1000 metara nadmorske visine.

Olimp je poznat po bogatoj flori s oko 1500 biljnih vrsta, od čega su 23 endemske vrste. Olimp je najviša i najljepša grčka planina koja predstavlja i netaknutu prirodu te je od 1983. pod zaštitom UNESCO-a, a sama je planina nacionalni park.

Prvi zabilježen pokušaj osvajanja Olimpa bio je 1862., ali to nije pošlo za rukom istraživaču Heinrichu Bartu. Ljudska je noga na vrh Olimpa kročila tek 2. kolovoza 1913., a u ekspediciji su bili Grk Christos Kakalos iz Litohora te Švicarci Frederic Boissonas i Daniel Baud-Bovy.

## Mitologija

U grčkoj mitologiji, Olimp je dom dvanaest olimpijskih bogova: Zeus, Hera, Posejdon, Ares, Hermes, Hefest, Afrodita, Atena, Apolon i Artemida koji su uvijek bili na Olimpu. Bogova nikad nije bilo više od dvanaest, ali su se izmjenjivali još i sljedeći: Heba, Helije, Hestija, Demetra, Dioniz, Had i Perzefona.

Kad je Geja rodila Titane, koristili su grčke planine kao tronove jer bjehu ogromni, a sam je Kron sjedio na Olimpu.

Grci su smatrali da sadrži kristalne palače u kojima bogovi žive. Ulaz u Olimp bila su velika vrata od oblaka. Palače su sagradili Titani Kiklopi, a umjetničke je predmete i sprave načinio i iskovao Hefest. Zeusove i Herine odaje bile su na južnome kraju Olimpa te su otuda mogli gledati na Atenu, Tebu, Spartu, Korint, Arg i Mikenu. Na sjevernome kraju koji je gledao prema Makedoniji, nalazile su se kuhinja, prostorija za gozbe, oružarnica i radionice. U sredini živjeli su ostali bogovi. Postojale su i druge prostorije za ostala božanstva, a također i svojevrsni zoološki vrtovi gdje su bogovi čuvali svoje svete životinje. Unutar Olimpa, bogovi su živjeli, spavali, sudili, a hranili su se ambrozijom i nektarom, dok ih je zabavljao Apolon svirajući liru.

## Vanjske veze

* Mount Olympus
Protej (mitologija)

**Protej** (grč. **Πρωτεύς**, *Prôteús*) rani je morski bog, Homer ga naziva morskim starcem, a to sugerira da je jedno od primordijalnih morskih božanstava. Prema Homeru u 4. pjevanju *[[Odiseja|Odiseje]]*, Protejov je dom bio pješčani otok Far (Pharos) na obali delte Nila. Bio je stočar, čuvar Posejdonovih tuljana i morskih zvijeri.

Drugi je Protej u grčkoj mitologiji bio egipatski kralj.

## Mitologija

### Porijeklo i potomci

Prema olimpskom postanku bogova u *[[Odiseja|Odiseji]]*, Protej je Posejdonov sin. Druge inačice porijekla donose da je sin Nereja i Doride ili Okeana i Najade.

Djeca su mu kći Idoteja te sinovi Poligon i Telegon. Obojica su izazvali Herakla koji ih je pobijedio i ubio.

### Proricanje

#### Menelaj

Menelaj je od Protejeve kćeri, Idoteje, naučio da bi mogao doznati kojeg je boga uvrijedio i kako bi se mogao iskupiti i vratiti kući, i to kad bi uhvatio njezina oca. Naime, Protej može predvidjeti budućnost, ali odgovaranje na upite izbjegava mijenjanjem oblika, pa predviđa budućnost samo onima koji ga uspiju uhvatiti. Protej je isplivao iz mora da bi spavao sa svojim tuljanima, ali ga je Menelaj uspio zadržati, bez obzira na to što je Protej preuzimao obličja lava, zmije, leoparda, svinje, a čak i vode i stabla. Protej mu je potom istinito odgovorio, rekavši mu i neke dodatne pojedinosti - da je njegov brat Agamemnon ubijen, da je Ajant mlađi poginuo i da je Odisej zaglavio na Kalipsinu otoku.

#### Aristejeve pčele

Vergilije u svojim *[[Georgike|Georgikama]]* govori da su sve Aristejeve pčele umrle od neke bolesti. Aristej je otišao svojoj majci Kireni i zamolio je za pomoć, a ona mu je rekla da mu Protej može reći kako da spriječi takvu katastrofu. Aristej je morao uhvatiti Proteja, a to je i uspio, te mu je Protej rekao da žrtvuje dvanaest životinja bogovima, a da trupla ostavi kao žrtvu te da se vrati poslije tri dana. Kad se Aristej vratio, u jednom je truplu našao mnoštvo pčela. Odnio ih je kući, u pčelinjak, a njegove pčele više nikad nisu oboljele.

## Vanjske veze

* Protej u klasičnoj literaturi i umjetnosti 
* Protej u grčkoj mitologiji
* Protej, kralj Egipta
Kastor i Polideuk

**Kastor** i **Polideuk** (grč. **Κάστωρ**, *Kástôr*; **Πολυδεύκης**, *Polydeúkês*) blizanci su, Ledini sinovi te Helenina i Klitemnestrina braća. Poznati su i kao **Dioskuri** (**Διόσκουροι**, *Dióskouroi*).

## [[Etimologija]]
Kastorovo grčko ime Κάστωρ, Kástôr označava dabra, a Polideukovo Πολυδεύκης, Polydeúkês znači "vrlo drag". Njihovo zajedničko ime Dioskuri - Διόσκουροι, Dióskouroi - u prijevodu sa starogrčkog označava božje (Zeusove) sinove.

## Grčka mitologija
### Rođenje
Zovu se Dioskuri da bi se označilo da su Zeusovi sinovi. Ima više legenda o njihovu porijeklu, uključujući i porijeklo njihovih sestara, a najpoznatija je ona po kojoj se Zeus prerušio u labuda i zaveo Ledu, koja je zatim snijela dva jaja iz kojih su se izlegla njih dvojica. Druga inačica mita donosi da im je Ledin smrtni muž Tindar bio otac. Po nekim su pričama besmrtni kao bogovi, po drugima (*[[Ilijada]]*) smrtnici. Jedino što je stalno u svim inačicama jest da ako je jedan besmrtan, to je Polideuk. U Homerovoj *Ilijadi* Helena gleda sa zidina Troje i pita se zašto ne vidi braću među Ahejcima. Homer zatim govori da su obojica već mrtvi i pokopani u Lakedemonu, svojoj domovini, a to pak govori da su bili smrtni.

### Život
Kad su Tezej i Pirit oteli njihovu sestru Helenu, Kastor i Polideuk spasili su je i oteli Tezejevu majku Etru da bi se osvetili. Također su se pridružili Jazonu i Argonautima na njihovu putovanju na kojem je Polideuk ubio kralja Amika u šakačkom meču. Naime, Polideuk je bio dobar šakač, a Kastor jahač.

Kad je kraljica Astidameja uvrijedila Peleja, blizanci su mu pomogli razrušivši njezin grad Iolkos (grč. Ιωλκός) u Tesaliji.

Kastor i Polideuk oteli su i oženili Febu i Hileiru, Leukipove kćeri. Ida i Linkej, Leukipovi nećaci, ubili su potom Kastora. Polideuku je Zeus dao besmrtnost koju je on potom molio za svoga brata Kastora. To ide u korist tvrdnje da je Polideuk bio Zeusov sin, a da je Kastor bio Tindarov. Na posljetku su braća uznesena na Olimp.

## Rimska mitologija
Rimska mitologija odaje mnogo veće poštovanje Kastoru (*Castor*). Rimsko Polideukovo ime glasi Poluks (*Pollux*).

Njihov se dan slavio 15. srpnja, a hram im je stajao na rimskom forumu.

## Zviježđa
Zviježđe Blizanaca (*Gemini*) predstavlja njih dvojicu, pa se njegove dvije najsvjetlije zvijezde zovu Kastor i Poluks (α i β *Geminorum*). Drevni ih izvori vežu i uz jutarnju i večernju zvijezdu.

## Vanjske veze

* Dioskuri u klasičnoj literaturi i umjetnosti
Mojre

**Moire** ili **Mojre** (grč. **Μοîραι** *Moírai*) božice su sudbine, usuda, tri sestre suđenice, tri kćeri Zeusa i Temide ili Nikte, a neki izvori tvrde - Ananke. Njihov su pandan u rimskoj mitologiji Parke.

## [[Etimologija]]

Grčka riječ μοῖρα značila je dio, a proširivanjem značenja počela je označivati dio sudbine ili života. Tako su Suđenice dobile svoje grčko ime - Mojre.

## Karakteristike
 
Isprva su bile prikazivane kao jedna božica - Homer u *[[Ilijada|Ilijadi]]* govori o jednoj Mojri, a opet i o više njih. U *[[Odiseja|Odiseji]]* spominje *Klothes*, Kloto. U nordijskoj mitologiji bile su zvane Nornama.

Opisivane su kao hladne, bezosjećajne, bezdušne i nemilosrdne. Često su prikazivane starim i oronulim ženama. Bez obzira na loš glas, bile su štovane kao božice. Mladenke su im žrtvovale uvojke svoje kose i zaklinjale se u njihovo ime. Moguće je da su izvorno bile božice rođenja.

## Mitologija

Suđenice su držale nit života, a i sami ih su se bogovi bojali - delfijska proročica rekla je da je i Zeus pod njihovom moći. Protiv Moira čovjek je bio nemoćan, a isto tako njima su podređeni bogovi, jer "i nad njima vlada sudbina". Suđenice su se pojavljivale prve tri noći djetetova života da bi odredile kakav će taj život biti. Imale su najveću moć u Helena.

### Klota
*Klotho* (grč. **Κλωθώ**, predilica)
Započinje presti nit života, tj. određuje rođenje. Njezin je pandan u rimskoj mitologiji **Nona**.

### Laheza
*Lahesis* (grč. **Λάχεσις**, raspoređivač)
Prede nit, tj. čuva život. Njezin je pandan u rimskoj mitologiji **Decima**

### Atropa
*Atropos* (grč. **Ἄτροπος**, neumoljiv, neizbježan) ili **Aisa**
Kida nit, određuje smrt. Njezin je pandan u rimskoj mitologiji **Morta**.

## Vanjske veze

* Mojre u klasičnoj literaturi i umjetnosti
Talasa (mitologija)

*Za druga značenja, vidi [[Talasa (mjesec)]].*

**Talasa** ili **Talata** (grč. **Θάλασσα**, *Thálassa* = more) personifikacija je Sredozemnog mora. 
----
Prema Ezopu, Talasa je morska žena napravljena od morske vode. Postoji i u rimskoj mitologiji, gdje se prikazuje kao žena napola u moru, s rogovima koji su zaravo rakova kliješta. Talasin je muž Pont, koji također ima takve rogove. Djeca Ponta i Talase su ribe. Pandani Ponta i Talase su Okean i Tetija, Posejdon i Amfitrita, u samoj grčkoj mitologiji. Diodor Sicilski spominje da su stanovnici otoka Roda djeca Talase, a zovu se Telhini. Jedan natpis spominje da je Kron bacio Uranove testise u Talasu - more, a iz mora je izronila Afrodita. Zato se Afrodita ponekad smatrala Uranovom i Talasinom kćeri. U ovom slučaju, Talasa predstavlja more. U drugom je mitu Afrodita kćer Zeusa i Talase. Talasa ju je rodila u moru, pa je Afrodita izronila na površinu. Pauzanije piše da su u Posejdonovu hramu u Korintu bile slike koje prikazuju Posejdona, Amfitritu i Talasu, te nimfe Nereide.

## Vanjske veze

* Talasa u klasičnoj literaturi i umjetnosti
Tanatos

**Tanatos** (grč. **θάνατος**, *Thánatos*) bog je smrti u grčkoj mitologiji, a ujedno i njezina personifikacija; Niktin i Erebov sin, Hipnosov brat. U psihoanalizi, *tanatos* je volja za smrću kao antonim *erosu* kao volji za životom.

## Karakteristike

U ranom mitološkom prikazivanju, bio je moćno ilustriran oružan mačem, s čupavom bradom i bijesnim licem. Njegov su dolazak pratile bol i tuga. Poslije je Tanatos prikazivan na ljepši način, kao prekrasan mlad čovjek, a brojni su ga rimski sarkofazi prikazivali kao krilata dječaka, slična Erosu. Tanatosa su onda prikazivali kao mlada čovjeka s crnim krilima i ugašenom, ili napola ugašenom, bakljom. Često je bio u društvu sa svojim bratom, bogom sna Hipnosom.

Imao je srce od željeza i crna, ledena krila, a često ga se prikazivali kako nosi leptira.

## Mitologija

Tanatos kao bog smrti nije znao za sućut ili milosrđe. Kad bi osobi došao dan smrti (određen sudbinom) Tanatos bi doletio do nje, ugrabio joj dušu i predao je Hadu.

Samo su dva puta ljudi izigrali Tanatosa: Heraklo ga je svladao i preoteo mu dušu Admetove žene Alkestide, a Sizif ga je vezao i i zatvorio u željeznu bačvu ili u podrum. Zeus je naredio Aresu da ga oslobodi jer su ljudi prestali bogovima prinositi žrtve. Druga inačica mita govori da ga je gnjevni Ares sam oslobodio jer više nije mogao uživati u krvoproliću bitaka budući da nitko nije umirao.

## Vanjske veze

* Tanatos u klasičnoj literaturi i umjetnosti
* Tanatos u grčkoj mitologiji
Triton (mitologija)

**Triton** (grč. **Τρίτων**, *Tritôn*) bog je mora, Posejdonov i Amfitritin sin. Na slikama se predstavlja s čovječjim tijelom i ribljim repom.

## Karakteristike

Triton je predstavljan kao čovjek s ribljim repom. Poput svoga oca, nosio je trozub. Također je bio prikazivan i sa školjkom u koju je puhao poput trube da bi uzburkao valove. Njezin je zvuk bio užasan, poput rike divljih zvijeri.

## Mitologija

Heziod u svojoj *[[Teogonija|Teogoniji]]* govori da je Triton sa svojim roditeljima živio u zlatnoj palači u morskim dubinama.

U rimskoj mitologiji također je bio poznat. Vergilije u svojoj *[[Eneida|Eneidi]]* donosi da je Mizen, Enejin trubadur izazvao Tritona na natjecanje u sviranju trube. Triton ga je bacio u more zbog taštine.

## Vanjske veze

* Triton u klasičnoj literaturi i umjetnosti
Muze

**Muze** (grč. **Μουσαι**, *Mousai*) su grčke božice. Ima ih devet, nadahnjuju slikare, kipare i književnike. Danas se ta riječ koristi za onoga tko nadahnjuje umjetnika. Imena Muza su: Euterpa ("Razveseljavanje"), Kaliopa ("Lijepa glasa"), Klio ("Slava"), Erato ("Ljupka"), Melpomena ("Pjevačica"), Polihimnija ("Bogata u himnama"), Terpsihora ("Užitak plesa"), Talija ("Cvjetna") i Uranija ("Nebeska").

## Porijeklo
Devet navedenih muza su kćeri Zeusa i Mnemozine, božice pamćenja, ili Urana i Geje. Također, postoji i inačica (Pauzanije) da postoje dva naraštaja Muza - prve su Muze kćeri Urana i Geje, a druge su kćeri Zeusa i Mnemozine. Također, možda su i Harmonijine kćeri. Muze su vodene nimfe, zvane i Pieride, Aganipide i Korikide. Izvori su važni za Muze. Vođa Muza je Apolon, a s njim prebivaju pokraj izvora na planini Parnas. Zato je Parnas "planina Muza". Pauzanije tvrdi da su prve tri Muze ("starije Muze"): Aoida, Meleta i Mnema (poslije je još pridodana Arha). "Mlađe Muze" su zaštitnice znanosti i umjetnosti. Poznata metoda za pamćenje imena muza naziva se "TUM PECCET". U renesansi su prikazivane s atributima. Platon je klasičnu pjesnikinju Sapfu s otoka Lezba prozvao desetom Muzom zbog svoje slave i darovitosti.

## Djela Muza

Muze prate Apolona i s njim pjevaju. Plesale su na vjenčanju Peleja s Tetidom. Sjede kraj Zeusa na Olimpu i pjevaju o bogovima, ljudima i herojima. Pokopale su Orfejevo tijelo. Dok su ostale Muze zaštitnice nečega, Uranija je i božica neba, čije se ime povezuje s bogom neba Uranom. Muze su nadahnule Hezioda. Homerovi stihovi o Muzama, *[[Odiseja]]*:

O junaku mi kazuj, o Muzo, o prometnom onom
Koji se mnogo naluto razorivši presvetu Troju
(...)
I nama, Zeusova kćeri, pripovjedi o tome svemu!



Datoteka:Calliope.jpg|Kaliopa
Datoteka:clio.jpg|Klio
Datoteka:erato.jpg|Erato
Datoteka:Moreau,_Gustave_-_Hésiode_et_la_Muse_-_1891.jpg|Melpomena s Heziodom
Datoteka:Satue_of_Terpsichore_-_detail.JPG|Terpsihora
Datoteka:Thalia by Jean-Marc Nattier.jpg|Talija
Datoteka:Urania.jpg|Uranija
Datoteka:Muse reading Louvre CA2220.jpg|Jedna Muza


## Vanjske veze

* Izvorne Muze u klasičnoj literaturi
* Muze u klasičnoj literaturi i umjetnosti
** Euterpa u klasičnoj literaturi i umjetnosti
** Kaliopa u klasičnoj literaturi i umjetnosti
** Klio u klasičnoj literaturi i umjetnosti
** Erato u klasičnoj literaturi i umjetnosti
** Melpomena u klasičnoj literaturi i umjetnosti
** Polihimnija u klasičnoj literaturi i umjetnosti
** Talija u klasičnoj literaturi i umjetnosti
** Terpsihora u klasičnoj literaturi i umjetnosti
** Uranija u klasičnoj literaturi i umjetnosti
Erato

**Erato** (grčki *Ἐρατώ*, *Eratô* = "ljupka") jedna je od devet Muza, Zeusova i Mnemozinina kći. Zaštitnica je lirike, posebice ljubavne i himničnog pjesništva. Erato je i jedna nimfa. 

Predstavljana je s lirom u ruci ili kitarom (koju je izumila) u ruci, a često je bila ovjenčana mirtom. Prikazivali su je i dvije golubice koje su jele sjemenke na tlu. Često je prikazivana i kako drži zlatnu strijelu da bi podsjetila na eros, osjećaj koji sve nadahnjuje i ljubav koju šiti. Zbog toga ju često prati Eros. Ima jednog sina, Azana čiji je otac Arkad, Kalistin sin. Erato pjeva himne i sklona je ljubavnicima. 

## Vanjske veze

* Muza Erato u klasičnoj literaturi
* Nimfa Erato u klasičnoj literaturi
Klio

**Klio** (grč. *Κλειώ*, *Kleiô* = "slava") jedna je od devet Muza, Zeusova i Mnemozinina kći. Zaštitnica je povijesti i junačkog pjesništva.

Atributi su joj svitak papirusa i lovorov vijenac. Klio je imala sina Hijacinta s Pirom, kraljom Makedonije. Prema nekim izvorima je i Himenova majka. Francuski proizvođač automobila Renault "ukrao" je ime Muze za svoj model u klasi gradskih automobila - *Clio*.

## Vanjske veze

* Klio u klasičnoj literaturi i umjetnosti
Melpomena

**Melpomena** (grč. *Μελπομένη*, *Melpomene* = "pjevačica") jedna je od devet Muza, Zeusova i Mnemozinina kći. Zaštitnica je tragedije (bez obzira na svoje veselo pjevanje).

Njezini su atributi maska i koturni, čizme koje su tradicionalno nosili glumci u tragedijama. Često je prikazivana i s nožem ili palicom u jednoj ruci, a maskom u drugoj. Na glavi nosi čempresovu krunu.

## Vanjske veze

* Melpomena u klasičnoj literaturi i umjetnosti
Polihimnija

**Polihimnija** (grčki *Πολυμνια* = "bogata himnama") jedna je od devet Muza, Zeusova i Mnemozinina kći. Zaštitnica je svetih pjesama i himana te retorike, a također i agrikulture, geometrije i pantomime.

Prikazivana je kao ozbiljna i zamišljena žena koja drži prst pored usta, odjevena u dug plašt i veo, a lakat joj počiva na stupu. Donosi slavu piscima dobrih djela.

## Vanjske veze

* Polihimnija u klasičnoj literaturi i umjetnosti
Talija

**Talija** (grčki **Θαλεια** = "cvjetna") je ime dviju grčkih božica. 

## Muza Talija
Talija je jedna od devet Muza, Zeusova i Mnemozinina kći. Zaštitnica je komedije i bukolike. Bila je smatrana i božicom glazbe, plesa i pjesme. Druga je Talija nimfa. Atributi su joj komična maska, pastirski štap ili bršljanov vijenac. 

## Nimfa Talija
Talija je i nimfa, Hefestova kći, ili Zeusova i Eurinomina kći, jedna od Harita, zajedno s Aglejom i Eufrozinom. Talija živi na Etni u Italiji. Volio ju je Zeus, ali bojeći se Herina gnjeva, tražila je da je sakriju ispod Zemlje. Ondje je rodila Palikoi, bogove blizance sicilskih gejzira.

## Vanjske veze

* Muza Talija u klasičnoj literaturi i umjetnosti
Terpsihora

**Terpsihora** (grčki *Τερπσχορη*) jedna je od devet Muza, Zeusova i Mnemozinina kći. Zaštitnica je plesa i glazbe te korske lirike. Katkad se smatra s riječnim bogom Ahelojem majkom Sirena ili Linusovom majkom, zajedno s Apolonom.

Ime joj dolazi od grčkih riječi *τερπέω* = "užitak" i *χoρός* = "ples". Atributi su joj lira, cimbali, lovorov vijenac. Najčešće je prikazivana kako sjedi i drži liru.

## Vanjske veze

* Terpsihora u klasičnoj literaturi i umjetnosti
Euterpa

**Euterpa** (grč. *Εὐτέρπη*, *Eutérpê* = "razveseljavanje") jedna je od devet Muza, Zeusova i Mnemozinina kći. Zaštitnica je glazbe, a poslije je postala zaštitnica lirske poezije te je obično prikazivana s flautom.

Neki joj pripisuju izum *aulosa* (frule), premda većina mitografa govori da je *aulos* Marsijino djelo. Rijeka Strimon oplodila ju je i rodila je sina Reza (Rhesusa) kojeg je kasnije, prema Homerovoj *[[Ilijada|Ilijadi]]* ubio Diomed u Trojanskom ratu. Euterpino grčko ime dolazi od riječi *εὖ* = "dobro" i *τέρπω* = "zadovoljiti".

## Vanjske veze

* Euterpa u grčkoj mitologiji
Kaliopa

**Kaliopa** (grčki *Καλλιόπη*, *Kalliópê* = "lijepa glasa") jedna je od devet Muza, Zeusova i Mnemozinina kći. Zaštitnica je epskog pjesništva i govorništva.

## Opis
Atributi su joj voštana pločica i pisaljka, a često je nosila svitak papira ili knjigu, a prikazivana je i sa zlatnom krunom.

Ima dva sina - Orfeja i Linusa s Apolonom ili tračkim kraljem Eagrom. Najstarija je i najmudrija od Muza. Bila je sudac u raspravi između Adonisa te Afrodite i Perzefone, davši svakoj da provede jednaku količinu vremena s njime. Ahileja je pak naučila da pjevajući razveseli svoje prijatelje. Znana je i kao Homerova Muza jer je božica epskog pjesništva, a on je zaziva u svojim djelima - *[[Ilijada|Ilijadi]]* i *[[Odiseja|Odiseji]]*:

Srdžbu mi, božico, pjevaj Ahileja, Peleju sina
Pogubnu, kojano zada Ahejcima tisuću jada (...)
(*Ilijada*, invokacija*)</blockquote>

<blockquote><i>
O junaku mi kazuj, o Muzo, o prometnom onom<br />
Koji se mnogo naluto razorivši presvetu [[troja|Troju]] (...)
</i>(*Odiseja'', invokacija)

## Vanjske veze

* Kaliopa u klasičnoj literaturi i umjetnosti
Ahilej

**Ahil**, **Ahilej** ili **Ahiles** (antgrč. **Ἀχιλλεύς**, *Akhilleús*) junak je iz grčke mitologije. 
## Rođenje i djetinjstvo
Ahilej je sin kralja Peleja, vladara Mirmidonaca u Pitiji, jugoistočnoj Tesaliji i morske nimfe Tetide. Tetida je uvijek pazila svog sina. Ali bila je tužna jer je znala da će joj sin umrijeti. Zato je smislila plan - Ahileja je dok je još bio beba, stavila u rijeku Stiks. No, zaboravila je smočiti petu za koju ga je držala dok ga je uranjala, tako da je to mjesto ostalo jedina ranjiva točka na njegovu tijelu. Također, možda je namazala Ahileja ambrozijom i dala vatri da oprži njegove smrtne dijelove. Ovaj mit spominje Homer u *[[Ilijada|Ilijadi]]*. Ahilejaa i Patrokla je odgojio Kentaur Hiron na planini Pelion. Vrač Kalhant prorekao je da mu je suđeno da umre u Troji, pa ga je Tetida odvela na Skiru, kralju Likomedu.

## Ahilejev bijes
Dio invokacije Homerove *Ilijade*:

    μῆνιν ἄειδε θεὰ Πηληϊάδεω Ἀχιλῆος
    οὐλομένην, ἣ μυρί' Ἀχαιοῖς ἄλγε' ἔθηκεν



*Srdžbu mi, božico, pjevaj Ahileja, Peleju sina*
*Pogubnu, kojano zada Ahejcima tisuću jada*


Agamemnon je uzeo Ahilejevu robinju Briseidu koja je zamijenila Hriseidu koju je morao vratiti njezinome ocu. Njezin je otac molio Apolona da mu je vrati, a Apolon je poslao kugu na Grke. Ahilej je volio Briseidu i odbio se boriti na grčkoj strani. Hektor je ubio Patrokla, a Ahilej je održao igre u njegovu čast. Tetida je utješila Ahileja i u nosnice Patrokla ulila nektara kako bi spriječila truljenje tijela. Zatim je zamolila Hefesta, boga-kovača, da naprvi novi štit, što je i učinio. Ahilej se vratio u borbu jer je bio bijesan zato što je Patroklo umro. Pronašao je Hektora i natjeravao ga oko Troje. Ahilej je ubio Hektora, jer je Atena bila na njegovoj strani, a potom je privezao tijelo za svoju kočiju i vukao ga oko bojnog polja. Ahilej je vratio tijelo Hektora njegovu ocu Prijamu, kralju Troje.
## Ahilejeva smrt
Ahilej se borio prije smrti s Pentizelejom, kraljicom Amazonki. Ahileja je ubio Paris, Hektorov brat, a neki izvori govore da je Apolon vodio strijelu koja ga je pogodila u petu, njegovo jedino ranjivo mjesto, ili je ubijen nožem. U njegovu su čast održane igre. Odisej je uzeo Ahilejev štit.
## Vanjske veze

* Ahilej u grčkoj mitologiji
Uranija

**Uranija** ili **Urania** (*Οὐρανία*) je u grčkoj mitologiji Muza, čije ime znači "nebeska". 

Uranija je kćer Zeusa i Mnemozine, iako je vjerojatnije da je kćer Urana i Geje, jer njezino ime podsjeća na Uranovo i izvedeno je od iste riječi za nebo. Božica je neba, zaštitnica astronomije i filozofa. Odjevena je u plašt sa zvijezdama i Mjesecom, drži globus. Ponekad se poistovjećuje s Duhom Svetim i Univerzalnom Ljubavi. Počela se prikazivati u renesansi kao lijepa žena. Neke zvjezdarnice su nazvane po njoj, "nebeskoj Muzi". Ona se mnogo razlikuje od ostalih Muza. Jedan je asteroid nazvan Uranija, u čast Uraniji, božici. 

## Vanjske veze

* Uranija u klasičnoj literaturi
Eros

**Eros** (grč. **Ἔρως**, *Erôs* = požuda) u grčkoj mitologiji bog je ljubavi, strasti i seksualne požude i sama ljubav. Neki smatraju da je sin Afrodite i Aresa ili Hefesta, a neki da je utjelovljenje životvorne snage koja se rodila iz prvobitnog Kaosa. Njegov je pandan u rimskoj mitologiji Kupidon.

## Karakteristike

Erosa su prikazivali kao mladog i krilatog dječaka sa spremnim lukom i strijelama koje bi odaslao u srca smrtnika ili bogova. Dvije su vrste njegovih strijela: zlatne s golubljevim perjem koje su uzrokovale samo ljubav i sive strijele sa sovinim perjem koje su uzrokovale neodređenost.

Pjesnikinja Sapfa opisivala ga je kao gorkog i okrutnog prema svojim žrtvama, ali istovremeno zavodljivog i prelijepog.

U Rimu su ga također zvali požudom - Kupidon (lat. *Cupido* = požuda). Rimljani su ga uzeli kao simbol života poslije smrti te je njegov lik oslikavao brojne sarkofage. Grci su ga pak prikazivali kao najljepšeg i najviše voljenog te su njegovi kipovi bili najviše u dvoranama.

Nekoć je Eros bio nazivan i *Erotes* (množina grč. riječi *eros*) što je opisivalo sve radnje koje su sadržavale ljubav i požudu, heteroseksualnost.Nazivali su ga i *Eleutherios* = osloboditelj.

## Kult
Bez obzira na to što je jedan od najstarijih bogova, njegov se kult počinje kasnije slaviti u samoj Grčkoj. U Tespiji je osnovan drevni plodni kult, a u Ateni je s Afroditom imao zajednički kult. U njoj je četvrti dan svakog mjeseca bio posvećen Erosu.

## Mitologija
### Rođenje

Za Erosa se vjeruje da je među prvima izašao iz Kaosa te da je jedan od primordijalnih bogova. Rečeno je da je odgovoran za spajanje Urana i Geje (Neba i Zemlje). U legendama iz Eleuzine nazvan je *protagonus*, prvorođenac. Prema Aristofanovu djelu *Ptice* rođen je od Ereba i Nikte (Tame i Noći). U kasnijim mitološkim pričama on je Afroditino i Aresovo dijete. Heziod u *[[Teogonija|Teogoniji]]* donosi da je Afroditin pomoćnik, ali ne i njezin sin. Postoje i inačice da je Zefirov i Iridin sin.

### Život
U okviru prve inačice podrijetla u kojoj je sin Aresa i Afrodite, postoji mit da ga je Zeus odlučio ubiti čim se rodio, ali ga je Afrodita sakrila u duboku šumu gdje Zeus nije mogao vidjeti i povjerila ga divljim lavicama. Kad je odrastao, vratio se na Olimp i bogovi su mu poželjeli dobrodošlicu.

#### Eros i Psiha

Afrodita je bila ljubomorna zbog ljepote jedne smrtnice Psihe te je rekla Erosu da je pogodi u srce da se zaljubi u najružnijeg čovjeka na svijetu.

Eros je prihvatio majčinu naredbu, ali kad je došao do Psihe, odmah se u nju zaljubio.

Svake ju je noći posjećivao, ali joj je svaki put rekao da ugasi svjetiljku da ga ne bi vidjela. Ona se zaljubila u nj ne znajući tko je. Jedne je noći odlučila doznati te je upalila svjetiljku, a kapljica vrućeg ulja iz nje pala je na Erosa koji se probudio. On je poletio i neuspješno pokušavao pronaći ljubavnika za nju.

Na posljetku ih je Zeus prihvatio i dao im dopuštenje da se vjenčaju te je Psihu uzvisio u božanstvo.






## Vanjske veze

* Eros, primordijalno božanstvo u klasičnoj literaturi
* Eros, bog ljubavi u klasičnoj literaturi i umjetnosti
* Eros u grčkoj mitologiji
Hron

**Hron** se može odnositi na: 
*Kron (vreme), primordijalni bog iz grčke mitologije
*Hron (Titan), titan iz grčke mitologije
*, rijeka u Slovačkoj

## Povezano
*Kron (razvrstavanje)
*Hronos (razvrstavanje)
*Kronos (razvrstavanje)
Hronos

**Hronos** se može odnositi na: 
*Kron (vreme), primordijalni bog iz grčke mitologije
*Kron (Titan), titan iz grčke mitologije

## Povezano
*Kronos (razvrstavanje)
*Hron (razvrstavanje)
*Kron (razvrstavanje)
Uran (mitologija)

**Uran** (grč. **Οὐρανός**, *Ouranós*) je primordijalni grčki bog neba, Otac Nebo. On ima nekoliko pandana u drugim religijama. 
## Etimologija
Etimologija Uranovog imena: Uranovo ime znači "nebo", a potječe od grčke riječi "kapati" ili "vlažiti". Ime Uranovog rimskog pandana Cela također znači "nebo", a od njegovog je imena izvedena talijanska riječ za nebo. Po Uranu je nazvan planet Uran i element uranij.
## Stvaranje svemira
### ''Teogonija''
Grčki pjesnik Heziod opisuje u svojoj *[[teogonija|Teogoniji]]* stvaranje svemira i bogova. Tako kaže da je na početku nastala prelijepa Geja, Majka Zemlja, božica plodnosti. Ona je "bez slatkog saveza ljubavi" sama rodila Urana, zvjezdano nebo, koji joj je jednak da pokriva nju, brda i jalovu dubinu Mora, Ponta. Geja i Uran su bili vrlo zaljubljeni i dobili su mnogo djece – lijepe Titane i Titanide, ali i ružne jednooke Kiklope i storuke Hekatonhire. Kad ih je Uran vidio, razbjesnio se. Zatvorio je Kiklope i Hekatonhire u podzemlje, Gejinu utrobu. Ali Geja je zavoljela Kiklope i Hekatonhire unatoč izgledu pa se naljutila. Naredila je najmlađem Titanu Kronu da svrgne svog oca. Stvorila je za njega srp. On je uzeo srp i čekao da Uran dođe spavati s Gejom. Kron je tada izašao iz zasjede i srpom odsjekao Uranove testise i bacio ih u more, a iz njih je nastala prelijepa Afrodita. Nakon toga, Uran više nema nikakvu ulogu, a drži ga Titan Atlant, po Zeusovoj zapovijedi. Zeus je Uranov unuk. Uran i dalje može proricati. Uranova su djeca i Melije, Erinije i Giganti. 
### Ostali zapisi
Kod Orfeja su Uran i Geja brat i sestra. Rodila ih je božica noći – Nikta. Odgajala ih je u jednoj pećini. Ciceron tvrdi da je Uran sin Etera i Hemere, koji su nastali iz Kaosa. 
## Potomstvo
Uran ima potomke s Gejom i morskom božicom Talasom, koja mu je rodila Afroditu, dok je u drugom mitu Afrodita nastala iz Uranovih spolnih organa.

* S Gejom:
** Kiklopi
*** Arg
*** Bront
*** Sterop
** Hekatonhiri
*** Briarej
*** Kot
*** Gig
** Titani
*** Kej
*** Krij
*** Kron
*** Hiperion
*** Japet
*** Mnemozina
*** Okean
*** Feba
*** Reja
*** Tetija
*** Teja
*** Temida
** Giganti
** Erinije
** Melije

## Pandani

Uranovi pandani:

* Rimska mitologija
** Cel
* Hinduizam
** Varuna 
* Maorska mitologija
** Ranginuji (Otac Nebo)

## Vanjske veze
* Uran u klasičnoj literaturi i umjetnosti
* Uran u grčkoj mitologiji
Kron (Titan)

**Kron** ili **Hron**, ili **Kronos** ili **Hronos** (grč. *Κρόνος* [*Krónos*], lat. *Cronus*), bog je žetve u grčkoj mitologiji, a pandan mu je u rimskoj mitologiji Saturn. Kron je i bog sjemena. Miješa se s bogom vremena Kronom, koji nastaje iz Kaosa. U Ateni se na dvanaesti dan svakoga mjeseca održavao festival *Kronia* u čast Kronu.
## Kastriranje Urana

Kron je sin Geje, Majke Zemlje i Urana, boga neba, najmlađi od Titana. Braća su mu Kiklopi i Hekatonhiri, žena mu je najljepša Titanida, Reja. Vođa je Titana. Kad su Titani rođeni, bili su lijepi, za razliku od Kiklopa i Hekatonhira, koje je Uran zatvorio jer su ružni. Geja se naljutila i okupila Titane te dala Kronu srp da kastrira Urana. Okean je bio protiv toga. Kron je uzeo srp i kastrirao svog oca njime, bacajući njegove spolne organe u more iz kojih je nastala Afrodita, božica ljepote. Iz Uranove krvi rođeni su Giganti, potom Erinije i Melije. Također, Kron je svrgnuo titansku zmiju Ofiona koji je stezao svijet, a potom je nastupilo blagostanje. Ljudi, koji su djeca Geje i Ponta, živjeli su u miru pa je vladalo zlatno doba: ljudi tog vremena nisu imali potreba za vlašću i pravilima, jer su jednostavno svi sve činili ispravno, pa za time niti nije bilo potrebe.

## Kronova djeca i njegov pad
Kronu je Geja izrekla proročanstvo da će ga svrgnuti njegov sin. Kron se oženio Rejom i uplašio. Ona mu je rodila djecu - Demetru, Heru, Hada, Hestiju i Posejdona. Kad se rodio Zeus, Reja je zamolila majku da ga spasi, a ona je svog unuka sakrila u špilju na Kreti, ili je to učinila Admanteja, nimfa. Koza Amalteja je hranila Zeusa mlijekom, dok su plesači vikali kako bi sakrili plač. Kad je odrastao, Zeus je po nalogu svoje bake i djeda, rasporio Kronovu utrobu ili mu dao napitak pa je povratio svoje potomke. Nakon što ih je oslobodio, Zeus je u ratu Titanomahiji svrgnuo oca, ali je on pobjegao. Titani igraju važnu ulogu u pjesmama pripisanima Orfeju. Tamo Reja opije Krona medom, a Zeus ga okuje i kastrira, pa ga sakrije u špilju Noći - Nikte, gdje stalno proriče budućnost.
## Vanjske veze

* Kron u klasičnoj literaturi i umjetnosti
Titani

**Titani** (grč. Τiτᾶνες [*Tītânes*]) su bogovi koji su vladali zlatnim dobom. Bilo ih je dvanaest - šest Titana i šest Titanida.

Grčko ime samih Titana dolazi od riječi τιτανος, *titanos* = bijela zemlja, glina, gips. Znači, Titani su bijeli ljudi - u starim se ritualima koža prekriva prašinom ili glinom. Moderna etimologija donosi da je riječ starija od Grka.
## Prvi naraštaj Titana
Heziod kaže da su Titani, Kiklopi, Hekatonhiri djeca Urana - neba i Geje - Zemlje. Prvi su Titani bili: Okean, Hiperion, Japet, Teja, Reja, Temida, Mnemozina, Feba, Tetija, Kej i Krij te Kron. Kron je ponekad najmlađi, a ponekad najstariji Titan. Djeca prvih Titana su drugi Titani i nimfe, a također i olimpski bogovi. Prvi su Titani bili prekrasni te su njihovi roditelji bili zadovoljni.
## Svrgavanje Urana i Krona

Uran je zatvorio Kiklope i Hekatonhire, jer su ružni, ili jer su zli, a možda ih se i bojao. Zato je zatvorio Kiklope i Hekatonhire u podzemlje, Gejinu utrobu. Geja se naljutila i naredila Kronu da kastrira Urana srpom kojeg je napravila. Kron je to i učinio, ali ga Okean nije podržavao. U drugoj inačici mita, Kron je svrgnuo titansku zmiju Ofiona. Kron se ženi najljepšom Titanidom, Rejom, te zajedno vladaju svemirom.

Reja i Kron su čuli proročanstvo koje je rekla Geja: da će ih svrgnuti njihov sin. Reja rađa Hestiju, Demetru, Heru, Hada i Posejdona, ali ih je Kron sve progutao. Ipak, Zeus je preživio. Geja ga je sakrila i čuvala u špilji na Kreti. Kad je odrastao, Zeus je prisilio Krona da povrati Rejinu djecu. Pomogla mu je Metida.
## Titanomahija

**Titanomahija** (grč. **Τιτανομαχία**) je jedanaestogodišnji rat Titana i bogova. Na Kronovoj su strani Koj, Krij, Hiperion, Japet, Atlant i Menotije, a na Zeusovoj njegova braća i sestre. Kiklopi su iskovali Zeusove munje, Hadovu kacigu nevidljivosti i Posejdonov trozub.

Olimpski su bogovi zatvorili poražene Titane u Tartar. Budući da su za vrijeme rata Titanide i Okean ostali neutralni, Zeus ih nije kaznio. A također u Tartar nisu poslani Atlant, Kron, Epimetej, Menetije i Prometej. Atlantu je dao drugu kaznu, a Kron je uspio pobjeći u neki raj, iako Orfej tvrdi da ga je Zeus kastrirao kako bi osvetio Urana.

## Vanjske veze

* Titani u klasičnoj literaturi i umjetnosti
Leta (mitologija)

**Leta** (grč. **Λητώ**, *Lêtố*) kći je Titana Keja i njegove žene Febe, majka Zeusove djece - Apolona i Artemide. Letin je pandan u rimskoj mitologiji Latona.

## Etimologija
Letino grčko ime moglo bi dolaziti od glagola *lanthanein* = prikriti, tajiti, zaboraviti. Druga je mogućnost da ima iste korijene kao i Leda ("žena") u antičkoj Lidiji.

## Karakteristike
Iz antike sačuvalo se razmjerno malo Letinih slika i kipova. Njezin izvanredno oblikovan lik na istočnom zabatu Partenona zatečen je u takvom stanju da je istraživači dugo nisu mogli identificirati. Kip se danas, uz mnogo drugih torza koji su nekoć ukrašavali Partenon, nalazi u britanskom muzeju u Londonu, kamo ga je 1802. godine dopremio lord Elgin.

## Mitologija

### Apolonovo i Artemidino rođenje
Kad je božica Hera saznala da Leta nosi djecu njena muža Zeusa, bila je bijesna i ljubomorna te se odlučila osvetiti tako što nije dopustila Leti da ostane na čvrstoj zemlji (kopnu ili otoku) i Leta je bila prisiljena tražiti gdje će roditi. Dok ju je gonila zmija Piton s glavom zmaja koju je na nj poslala Hera, Leta je naišla na novostvoreni otok Del koji je plutao na vodi i nije bio ni kopno niti otok, a bješe okružen labudovima. Kad je kročila na nj, dvije su stijene izronile iz morskih dubina; jedna je zaustavila kretanje otoka, a druga stala zmiji na put. Zatim je Leta na gori Kint rodila blizance - sina Apolona i kćer Artemidu. Poslije je Zeus prikovao Del za dno oceana da više ne pluta, a sam je otok postao posvećen Apolonu.

Hera je otela Ilitiju, božicu rađanja da bi spriječila Letu od porođaja. Ostali su bogovi prevarili Heru tako što su joj ponudili ogrlicu od jantara dugačku 8 metara, a božica je uspjela pobjeći. Legenda kaže da je Artemida rođena prva, a potom je pomogla majci da porodi njezina brata Apolona. Apolon je rođen na sedmi dan mjeseca Targeliona te su sedmi i dvanaesti dan toga mjeseca poslije bili njemu posvećeni.

### Nioba i Leta
Nioba je bilja kraljica Tebe i Amfionova žena koja se hvalisala pred Letom jer je imala četrnaestero djece (Niobide), sedam dječaka i sedam djevojčica, dok je Leta imala samo dvoje - Artemidu i Apolona. Apolon joj je ubio sinove dok su trenirali atletiku, a Artemida je ubila njezine kćeri otrovnim strijelama, kao i Apolon. U nekim je inačicama priče poneki potomak spašen. Amfion se, vidjevši mrtve sinove, prema nekim legendama ubio, a prema drugima ubio ga je Apolon nakon što je bijesnio i pokušavao se osvetiti. Shrvana je Nioba otišla u Malu Aziju gdje se plačući pretvorila u kamen, a njene su suze stvorile rijeku Ahel. Zeus je pretvorio sve Tebance u kamen te nitko nije mogao pokopati Niobu sve dok je devetoga dana nisu pokopali sami bogovi.

## Vanjske veze

* Leta u klasičnoj literaturi i umjetnosti
* Leta u grčkoj mitologiji
Atlas (mitologija)

**Atlas** (grč. *Ἄτλας* [*Átlas*], lat. *Atlas*) ili **Atlant**, je div iz grčke mitologije. Po Atlasu je dobila ime zbirka zemljopisnih karata, u arhitekturi figura muškarca koji služi kao potporanj te u astronomiji jedna zvijezda u grupi Plejada. Atlas je sin Japeta i Klimene.
## Kazna
Atlant se borio protiv Zeusa jer je jedan od Titana. Zato je osuđen da vječno drži nebo - Urana na svojim leđima. Atlant se pokušao osloboditi kazne. Naime, Heraklo je trebao mikenskom kralju Euristeju donijeti zlatne jabuke sa stabla koja su čuvale Atlantove kćeri Hesperide. Atlant se ponudio da će sam ubrati jabuke ako bi Heraklo pridržao Urana. Heraklo je znao da jabuke čuva zmaj Ladon koji nikad ne spava te je pristao. Atlant je donio jabuke i ponudio se da ih odnese u Mikenu, ali je Heraklo prozreo lukavost te mu je rekao da samo na trenutak pridrži svod dok sebi ne napravu podlogu od trave za rame, jer ga boli zbog velikog pritiska. Potom je Heraklo uzeo jabuke i otišao, a Atlant je teret morao nositi do svoje smrti. Druga je verzija blaža i kaže da je Atlant oslobđen, naime, Heraklo je izgradio Heraklove stupove i oslobodio Atlanta. 
## Atlantova smrt
Atlant nije htio pustiti u Grčku junaka Perzeja koji se htio vratiti kući noseći Gorgoninu glavu. Perzej mu je pokazao tu ružnu glavu te se Atlant skamenio. Atlant se pretvorio u istoimenu kamenu planinu u Africi, a i dalje drži nebo na svojim plećima, dok mu se glava - vrh planine - gubi u plavetnilu nebeskog svoda. Ovisno o izvorima, Atlant ponekad drži Urana na plećima, a ponekad Geju.
## Vanjske veze

* Atlas u klasičnoj literaturi i umjetnosti
* Atlas u grčkoj mitologiji
Reja (mitologija)

**Reja** ili **Rea** (grč. **Ῥέα**) Uranova je i Gejina kći, Titanida. Kronova je sestra i žena te Demetrina, Hadova, Herina, Hestijina, Posejdonova i Zeusova majka. U rimskoj mitologiji njezin je pandan božica Ops, a u frigijskoj/anatolijskoj božica Kibela.

## Karakteristike
U grčkoj mitologiji njezin je simbol Mjesec. Ali u rimskoj mitologiji njezin je simbol znan kao *lunar* koji također označava Mjesec. Drugi je simbol bio labud, a također je prikazivana i sa dva lava koja su vukla njezinu kočiju. Na glavi je često imala krunu, a u rukama je držala ćup, posudu, grč. *pithos* koja je predstavljala izvor svih stvari na zemlji.

## Kult
Homer Reju opisuje kao majku bogova. Štovana je na Kreti gdje je, prema mitu, spasila Zeusa od njegova oca i svoga muža Krona. Ovdje su se održavale proslave u njezinu čast. Poslije je povezivana s anatolijskom božicom Kibelom, a i rimskom božicom Ops.

## Mitologija
### Potomstvo
Rejin muž i brat, Kron kastrirao je svoga oca Urana. Nakon toga, zatvorio je Hekatonhire, Gigante i Kiklope te je postavio čudovišnog Kampa da ih čuva. Potom su on i Reja zauzeli prijestolje kao kraljevi bogova. Ovo je doba nazvano zlatnim dobom, jer ljudi nisu imali potrebe za zakonima i pravilima te su svi činili ono što je trebalo.

Reja je s Kronom imala nekoliko djece - Hestiju, Demetru, Heru, Hada i Posejdona, ali ih je Kron sve progutao, budući da je od Geje i Urana naučio da će i njega svrgnuti njegov sin, kao što je i on svoga oca. Kad se Zeus trebao roditi, Reja je Uranu i Geji izložila svoj plan te ga je sakrila, a Kronu predala smotuljak s kamenom koji je Kron progutao. Potom ga je odnijela na goru Idu na Kreti. Prema različitim inačicama mita, ondje je odgojen od različitih osoba - Geja ili koza Amalteja ili pak nimfa Adamanteja.

Kad je odrastao, Zeus je prisilio Krona da povrati Rejinu djecu, prvo kamen, a potom knjih. U drugoj inačici mita, Metida je Kronu dala napitak koji ga je tjerao na povraćanje. Zatim je Zeus pustio Gigante, Hekatonhire i Kiklope te je s njima svrgnuo Krona i druge Titane.

## Vanjske veze
* Reja u klasičnoj literaturi i umjetnosti
* Reja u grčkoj mitologiji
Svećenik

**Svećenik** ili **sveštenik** (starocrkvenoslavenski: *свештеникъ*) izraz je koji u povijesti religije označava osobu koja u ime zajednice prinosi žrtve i obavlja druge obrede.

U pravoslavnoj crkvi *sveštenik* je i čin u crkvenoj hijerarhiji između đakona i episkopa, tj. pop. U ovom užem značenju nije opravdano riječ *sveštenik* zamjenjivati riječju *svećenik*.

## Historija

U najstarije vrijeme vjerojatno je otac obitelji prinosio žrtvu, a u daljnjemu razvoju izdvajaju se posebne osobe koje se smatraju posrednicima između ljudi i boga (bogova). U nekim civilizacijama svećenstvo je višestruko angažirano i privilegirano ujedinjujući u sebi dužnost svećenika, vrača, čarobnjaka, liječnika, učitelja, tumača tradicija, suca i dr. U Mezopotamiji i Egiptu službu najvišeg svećenika često obavlja kralj, a njemu pomaže hijerarhijski ustrojen i nasljedan kler koji tvori pravu kastu. Kod Izraelaca se pleme Levijevo smatralo izabranim za bogoštovne čine, a u svećeničkim rodovima svećenstvo je bilo nasljedno. U postegzilnom periodu veliki svećenik je teokratski poglavar; pod Rimljanima također ima izvjesnu političku vlast. U staroj Perziji su velik ugled uzimali svećenici magi, a u hinduizmu brahmani.

U antičkoj Grčkoj svećenik nije igrao tako veliku ulogu; on je službenik svetišta odnosno pojedinog boga. Ženska božanstva imala su žene - svećenice. U Rimu su svećenici državni funkcioneri, birani kao i ostali magistrati (u najstarije vrijeme samo iz patricijskih rodova); visoki se svećenici nazivaju *pontifices*, a najviši svećenik pontifex maximus.

Svećenici su bili vrlo utjecajni u plemenskom životu starih Germana i Kelta (druidi), dok se na stare Slavene ne zna da li su imali poseban svećenički stalež. Svećenik starih Slavena naziva se u literaturi žrec (starocrkvenoslavenski жьрьць).

U ranom kršćanstvu javlja se misao o svećeničkom pozivu svih vjernika (koju će kasnije naglasiti protestanti); međutim, vrlo rano stvara se hijerarhijski ustrojeno ministerijalno svećenstvo. (Usp. prezbiter, jerej, biskup, metropolit, papa).

Većina zajednica nastalih nakon reformacije ne poznaje pojam svećenika u tradicionalnom smislu; tim vjerskim zajednicama rukovode duhovnici, pastori, propovjednici. U anglikanskoj crkvi u novije vrijeme i žene mogu obavljati svećeničke dužnosti.

## Povezano
* Svećenica ili sveštenica
* Svećenstvo ili sveštenstvo

## Izvori

## Literatura

* *Rečnik srpskohrvatskoga književnog jezika*, Matica srpska, Novi Sad, 1967-1976.
* *Opća enciklopedija JLZ* (7 Raš-Szy), Zagreb, 1981.
Varon

**Varon** (lat. *Varro*) je rimski *[[cognomen]]* (treće ime). Značajne ličnosti koje su u rimskoj istoriji nosili to ime bile su:

* Gaj Terencije Varon, konzul koji je pretrpeo poraz kod Kane u drugom punskom ratu;
* Marko Terencije Varon (poznat kao "Varon Reatinski" = *Varro Reatinus*), rimski pisac i filolog;
* Publije Terencije Varon (poznat kao "Varon Atacinski" = *Varro Atacinus*), pesnik.
Lucilije

**Lucilije** (lat. *Lucilius*) je rimski *[[nomen]]* (porodično ime, tj. prezime) lucilijevskog roda.
* Gaj Lucilije, prvi satiričar u rimskoj književnosti (2. vek stare ere). 
* Lucilije Junior, prijatelj Seneke Mlađeg.
* Grobnica Marka Lucilija Peta *(Marcus Lucilius Paetus)*, vojnog tribuna iz vremena Oktavijana Avgusta, i njegove sestre Lucilije Pole *(Lucilia Polla)* otkrivena je u gradu Rimu blizu zgrade *Villa Albani* 1885. godine. Grobnica je okrugloga oblika i veruje se da se nad njom nalazila humka zemlje koničnog oblika, visoka oko 17 metara.

## Vanjske veze
* Tomb info and photo
Nepot

**Nepot** (lat. *Nepos*) je rimsko ime, koje su nosile sledeće značajne ličnosti rimske istorije:
* Kornelije Nepot, rimski pisac iz 1. veka st. e.;
* Julije Nepot, car Zapadnog rimskog carstva (vladao 474–475);
* Nepot, egipatski biskup, autor apokrifne *[[Nepotova knjiga|Nepotove knjige]]*.
Prvi križarski rat

Prvi križarski rat (1096. - 1099.) vodili su veliki francuski, flandrijski i normandijski velikaši, među kojima se ističu Godfrid Bouillonski i njegov brat Baldovin. Oni su na Istok krenuli u kolovozu 1096. preko Balkana i Bizanta, a već 1097. na vojnom pohodu preko Male Azije izborili su i prvu pobjedu osvojivši Niceju (lipanj 1097.), zatim pobjedivši u bitki kod Dorileja (srpanj 1097.), nakon čega su se domogli Edese i Antiohije (1098). 15. srpnja 1099. osvojili su Jeruzalem, opljačkali ga i počinili velik pokolj stanovništva. Svećenik Rajmund Aguilers napisao je: "U Salomonovom hramu (u Jeruzalemu), gazili smo do koljena u krvi, pa čak i do konjskih uzda, po pravednom i čudesnom Božjem sudu." Oko 40.000 muslimana, zajedno sa Židovima pobijeno je u ta dva dana, i tako je Jeruzalem "očišćen od nevjerničke ruke". Zabilježeno je i da su spalili jednu sinagogu punu Židova. Nakon zauzimanja grada u bazilici Svetoga groba održana je misa zahvale. U njihovim rukama grad je ostao oko 100 godina. Budući da je cilj rata bio ostvaren mnogi su se križari vratili u svoje zemlje. Neki su, međutim, ostali i nastavili se probijati duž istočne sredozemne obale. Oni su na koncu osnovali i četiri križarske države: Jeruzalemsko Kraljevstvo, grofoviju Tripoli, kneževinu Antiohiju te grofoviju Edesu. Središte posljednje osnovane križarske države, Tripoli, križari su osvojili 1109. , nakon 6 godina opsade.

1097. Križari stižu u Konstantinopol (današnji Istambul).
1098. Francuska i normanska vojska zauzele Edesu i Antiohiju.
1099. Križari zauzeli Jeruzalem i podijelili obalno područje na četiri kraljevstva.
Drugi križarski rat

**Drugi krstaški rat** trajao je od 1147. do 1149.godine i pokrenulo ga je tursko osvajanje Edese i cele istoimene grofovije.Krstaši su pokušali da osvoje Damask,ali u tome nisu uspeli i ceo pohod se završio potpunim neuspehom.
Četvrti križarski rat

**Četvrti križarski rat** 1201 - 1204. Pohod na Carigrad. Prvo osvajanje grada koji je bio u kršćanskim rukama (17. 7. 1203.) slijedi pokolj i pljačka njegovih stanovnika - kršćana. Sve je to toliko oslabilo Bizant, da su Turci kasnije lako prodrli u Europu.

Započeo je na poticaj pape Inocenta III., a križare je na istok prevozila Mletačka Republika, zbog koje su križari svoje oružje okrenuli protiv samih kršćana. Naime, prvo su, kao naknadu za prijevoz, u korist Venecije osvojili Zadar. Zatim su se upleli u unutarnje borbe u Bizantu, osvojili Carigrad i srušili Bizantsko Carsvo, umjesto kojeg su osnovali novu križarsku državu - Latinsko Carstvo.
Valerije Ancijat

**Valerije Ancijat** (lat. *Valerius Antias*) bio je rimski analista, pripadnik onog roda Valerijevaca koji je vodio poreklo iz rimske kolonije Ancija *(Antium)*, kako pokazuje njegov *[[cognomen]]* *Antias*. Bio je savremenik Kvadrigarija i Sizene, dakle živeo je u prvoj polovini 1. veka stare ere.

Ancijat je napisao istoriju Rima od najstarijih vremena, dakle od Romula i Rema i osnivanja Rima, pa sve do razdoblja Kornelija Sule. Novija vremena rimske istorije najverovatnije su bila obrađena s mnogo više detalja nego najraniji periodi, što se vidi po tome da je o kvesturi Tiberija Grakha (oca istoimenog narodnog tribuna) 137. godine st. e. pisao već u 12. knjizi (ili, prema nekima, u 22. knjizi), u delu koje je ukupno imalo najmanje 75 knjiga (Aul Gelije, *Noctes Atticae*, VII, 9).

Valerija Ancijata u svom delu često pominje Tit Livije, koji ga smatra najlažljivijim od svih analista i koji retko kad pomene njegovo ime bez prekora (*Ab urbe c.*, III, 5; XXVI, 49; XXXVI 38). I Aul Gelije (VI, 8; VII, 19) pominje slučajeve u kojima su Ancijatove izjave drugačije od podataka koje prenose drugi pisci. Sam Ancijat, međutim, izgleda da nije mnogo brinuo o podacima iz rane rimske istorije: on je jednostavno izmišljao priče kako je on smatrao potrebnim, a naročito je voleo da preteruje u brojevima. Na primer, on u jednu godinu, za koju nijedan drugi izvor ne pominje nikakve značajne događaje, smešta neku veliku bitku koja je rezultirala ogromnim žrtvama.

Izgleda da se Plutarh oslanjao na Ancijatovo delo kao jedan od glavnih izvora za ranu istoriju Rima. Isto je činio i Tit Livije u početku svog dela, sve dok se nije uverio u Ancijatovu nepouzdanost.
Afar

Afar je izraz koji se koristi za:
* Afare, pripadnike naroda koji živi u Etiopiji i Džibutiju;
* Regija Afar u Etiopiji;
* Afarski jezik, jedan od istočnokušitskih jezika.
Plinije

**Plinije** je rimski *[[nomen]]* (drugo ime, koje otprilike odgovara našem prezimenu), koje su nosila dva značajna autora u rimskoj književnosti:

* Plinije Stariji (23–79. n. e.), naučnik i istoričar, autor enciklopedijskog dela *Poznavanje prirode* *(Naturalis historia)*;

* Plinije Mlađi (63–oko 113. n. e.), državnik i književnik, nećak i posvojeni sin Plinija Starijeg, autor 10 knjiga književnih pisama.
Lista okruga u regiji Afar

Ovo je popis 29 woreda ili okruga, u regiji Afar Etiopije, sastavljen na temelju podataka Centralne statističke agencije website .

* Abala (woreda)
* Afambo
* Afdera
* Amibara
* Artuma
* Aura (woreda)
* Awash Fentale
* Asayita (woreda)
* Berahle (woreda)
* Bure Mudaytu
* Chifra (woreda)
* Dallol (woreda)
* Dewe
* Dubti (woreda)
* Dulecha (woreda)
* Elidar (woreda)
* Erebti
* Ewa (woreda)
* Fursi
* Gewane (woreda)
* Gulina
* Koneba (woreda)
* Megale
* Mille (woreda)
* Simurobi Gele'alo
* Telalak
* Teru
* Yalo (woreda)

## Posebne worede
* Posebna woreda Argobba