open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
We Shall Overcome

***We Shall Overcome*** je protestna pjesma, poznata kao neslužbena himna američkog pokreta za građanska prava 1960-ih. Nastala je od refrena gospel pjesme Charlesa Alberta Tindleya. Prvi put se pojavila godine 1947. u školi Highlander Folk School gdje ju je tamošnji muzički direktor Zilphia Horton uvela u službeni repertoar. Iste je godine objavljena u biltenu organizacije People's Songs čiji je vođa bio znameniti folk muzičar i ljevičarski aktivist Pete Seeger. Godine 1959. ju je na skupovima pokreta za prava crnaca počeo izvoditi Guy Carawan, a široj javnosti ju je popularizala Joan Baez sa svojom verzijom izvedenom na Woodstocku 1969.

Pjesmu su osim u SAD pjevali i borci protiv apartheida u Južnoj Africi, borci za prava katolika u Sjevernoj Irskoj i antikomunistički demonstranti za vrijeme baršunaste revolucije u Čehoslovačkoj. U Indiji se također često izvodi verzija na hindiju poznata kao *Hum Honge Kamyaab*.

## Literatura
* *Sing for Freedom: The Story of the Civil Rights Movement Through Its Songs*: Compiled and edited by Guy and Candie Carawan; foreword by Julian Bond (New South Books, 2007), comprising two classic collections of freedom songs: * We Shall Overcome* (1963) and *Freedom Is A Constant Struggle* (1968), reprinted in a single edition. The book includes a major new introduction by Guy and Candie Carawan, words and music to the songs, important documentary photographs, and firsthand accounts by participants in the Civil Rights Movement. Available from Highlander Center .
* *We Shall Overcome! Songs of the Southern Freedom Movement*: Julius Lester, editorial assistant. Ethel Raim, music editor: Additional musical transcriptions: Joseph Byrd [and] Guy Carawan. New York: Oak Publications, 1963.
* *Freedom is a Constant Struggle*, compiled and edited by Guy and Candie Carawan. Oak Publications, 1968.
* Alexander Tsesis, *We Shall Overcome: A History of Civil Rights and the Law*. Yale University Press, 2008.http://yalepress.yale.edu/yupbooks/book.asp?isbn=9780300118377
* *We Shall Overcome: A Song that Changed the World*, by Stuart Stotts, illustrated by Terrance Cummings, foreword by Pete Seeger. New York: Clarion Books, 2010. http://www.amazon.com/dp/0547182104
Protestna pjesma

**Protestna pjesma** u najširem smislu označava pjesmu čiji tekst izražava nezadovoljstvo sa stanjem u suvremenom društvu, odnosno traži da se ono radikalno promijeni ili izražava nadu da će se ta promjena dogoditi. Protestne pjesme su postojale i ranije u historiji, ali ih je tek pojava masovne kulture u 19. vijeku učinila jednom od ključnih elemenata propagande za razne ideologije i društvene pokrete.

Vjerojatno najpoznatija protestna pjesma svih vremena jest *[[We Shall Overcome]]*, koja je 1960-ih služila kao neslužbena himna pokreta za prava američkih crnaca, a koju su kasnije, uz veće ili manje modifikacije, preuzeli razni drugi pokreti u svijetu.

## Poznate protestne pjesme
* Internacionala
* *[[Strange Fruit]]*
* *[[Blowin' in the Wind]]*
* *[[Where Have All The Flowers Gone]]*
* *[[The Hurricane (pjesma)|The Hurricane]]*
* *[[Universal Soldier (pjesma)|Universal Soldier]]*
* *[[Eve of Destruction (pjesma)|Eve of Destruction]]*
* *[[War (pjesma Edwina Starra)|War]]*
* *[[Give Peace A Chance]]*
* *[[El pueblo unido jamás será vencido]]*

## Poznati autori i izvođači protestnih pjesama
* Woodie Guthrie
* Bob Dylan
* Victor Jara
* Phil Ochs
* Jacek Kaczmarski
* Karel Kryl
* Rage Against The Machine

## Vanjske veze

* Strange Fruit  - a PBS Web site on the history of protest music
* Vietnam: The music of protest, Steve Schifferes, BBC News, Sunday, 1 May 2005
* Arlan Feiles - "Come Sunday Morning"  Modern Americana Protest Music
* Labor and Industrial Folksongs: A Select Bibliography from the Library of Congress
Charles Albert Tindley

**Rev. Dr. Charles Albert Tindley** (Berlin, Maryland, 7. jul 1851 &ndash; 26. jul 1933) bio je američki crni metodistički svećenik i kompozitor gospel pjesama. Njegova himna *I'll OVercome Someday* se navodi kao temelj za popularnu protestnu pjesmu *[[We Shall Overcome]]*.

## Vanjske veze
* Hymns – 'Leave It There'
* Lincoln in Ebony: "We’ll Understand It Better By and By"
* Charles Albert Tindley 
* Charles Albert Tindley 
* Charles Albert Tindley , songs on CyberHymnal
*
Enrico Caruso

**Enrico Caruso** (Napulj, 25. veljače 1873. - Napulj, 2. kolovoza 1921.), talijanski pjevač.

Pjevao je na svim većim europskim i američkim opernim pozornicama. Od 1904. godine je prvi tenor opere Metropolitan u New Yorku. Stekao je reputaciju najvećeg tenora svoga vremena. Ostvario je repertoar od 67 uloga lirskog i dramatskog žanra i bio uzoran interpretet verističkih opera, a pjevao je i talijanske canzone. Majstor je klasičnog talijanskog vokalnog stila i tehnike, a fascinirao je svojim sonarnim izražajnim glasom, jedinstvenim po baršunastoj mekoći timbra.
Maple Leaf Rag

**"Maple Leaf Rag"**) je rana ragtime kompozicija za klavir koju je napisao američki kompozitor Scott Joplin. Predstavljala je jedan od Joplinovih ranih radova, a kasnije i jedna od najpoznatijih ragtime kompozicija svih vremena, postavši prva instrumentalna kompozicija koja se prodala u preko milion štampanih partitura.

Godine 1916. Joplin je dao snimiti *Maple Leaf Rag* na klavirskoj roli zajedno s drugim znamenitim ragtime kompozicijama - Something Doing, Magnetic Rag, Ole Miss Rag, Weeping Willow i Pleasant Moments - Ragtime Waltz.

Kompoziciju je Joplin napisao 1897. u počast Maple Leaf Cluba, društvenog kluba za crnce u gradu Sedalia u državi Missouri. Godine 1899. ju je izdao te je postala veliki hit.

## Reference

## Литература
* 

## Vanjske veze
### Partiture
=
* Maple Leaf Rag - from the Mutopia Project (musical score transcription and MIDI file)
* Sheet music and mp3 at mfiles.co.uk (interactive version requires Scorch)
* Free typeset sheet music from *Cantorion.org*.
### Snimke
* http://www.youtube.com/watch?gl=FR&hl=fr&v=RISjp-d38-0&feature=related wonderful 4 hands!
* http://www.fcrosby.com/freeman/piano/maple.html
* "Maple Leaf Rag Played by Scott Joplin" Maple leaf Rag, recorded on Pianola Roll actually played by Scott Joplin
* ["Maple Leaf Rag"](http://www.pianola.co.nz/rollscans/midi/MapleLeafRag(1899)_UniRecord-202705_ComposerScottJoplin.mid)  - The piano roll performance of Maple Leaf Rag, recorded in 1916 by the composer Scott Joplin for Aeolian Uni-Record.
* "Maple Leaf Rag"  - unique version by John Roache, with elements of stride piano (MIDI format)
* "Maple Leaf Rag" A 1906 recording by the U. S. Marine Band (MP3 format)
* Robert Ringwald plays the "Maple Leaf Rag"  - recording by Robert Ringwald (RealPlayer format)
* People of New Orleans  - video interview with Tom McDermott playing the "Maple Leaf Rag" at the end (Quicktime and Windows Media formats)
* Maple Leaf Rag - dedicated to 100 years of the "Maple Leaf Rag".
* Free Mp3 Download and video
Arthur Collins

**Arthur Collins** se može odnositi na:
* Arthur Collins (pjevač) (1864–1933) , američki pjevač
* Art Collins (košarka) (1954 -), umirovljeni američki košarkaš
* Arthur A. Collins, osnivač Collins Radija
* Arthur Collins (All Black), novozelandski igrač ragbija
* Arthur D. Collins, Jr., predsjedniok Medtronic
* Arthur Greville Collins (1896–?), američki filmski režiser
* Arthur L. Collins, sin znamenitog rudarskog inženjera
* Arthur R. Collins, američki politički konzultant

## Povezano
* Collins (prezime)
The Entertainer

"**The Entertainer**" je instrumentalna ragtime kompozicija koju je godine 1902. napisao Scott Joplin.

Smatra se jednom od najpoznatijih ragtime kompozicija u historiji. Godine 1973. je poslužila kao dio soundtracka za popularni film *[[The Sting]]*, te je došla na prvo mjesto top-lista i ponovno popularizirala taj dotada zaboravljeni muzički žanr.

## Reference

## Vanjske veze
* Musical score and MIDI file at the Mutopia Project
* Sheet music and mp3 at mfiles.co.uk (interactive version requires Sibelius Scorch)
* Free MP3 Download and video 
* Free typeset sheet music from *Cantorion.org*.
Tommy i Tuppence

**Thomas Beresford** i **Prudence Cowley**, poznatiji kao **Tommy i Tuppence** su dva izmišljena detektiva, likovi u djelima spisateljice Agatha Christie. 

Tommy i Tuppence pojavljuju se u 5 djela Agathe Christie:

* *[[Tajanstveni suparnik]]* (1922.)
* *[[Zajedno protiv zločina]]* (1929.)
* *[[N ili M?]]* (1941.)
* *[[Zla sudba]]* (1968.)
* *[[Ništa nije tako tajno]]* (1973.)

Tommya i Tuppence na filmu su prikazali Francesca Annis i James Warwick u dugometražnom filmu *[[Tajanstveni suparnik]]* (1982) i seriji od 10 jednosatnih epizoda *[[Agatha Christe's Partners in Crime]]* (1983).
Ariadne Oliver

**Ariadne Oliver** je fiktivni lik iz romana Agathe Christie.

Gospođa Oliver je književnica kriminalističkih romana i prijateljica Herculea Poirota. Ona često pomaže Poirotu svojim znanjem kriminalnog uma. Govori da se služi "ženskom intuicijom". Jako voli jabuke, što je bila glavna činjenica u romanu *[[Dogodilo se na dan Svih svetih]]*.

U romanima njen glavni lik je finski vegeterijanac Sven Hjerson. U mnogo nastupa njeno osjećaji prema Hjersonu slični su Christienim osjećajima prema Poirotu. 

Ariadne Oliver je pojavljuje u djelima:
* *[[Parker Pyne istražuje]]* (1934)
* *[[Karte na sto]]* (1936)
* *[[Gospođa McGinty je mrtva]]* (1952)
* *[[Glupost mrtvog čovjeka]]* (1956)
* *[[Kod bijelog konja]]* (1961)
* *[[Treća djevojka]]* (1966)
* *[[Dogodilo se na dan Svih svetih]] ([[1969]])
* *Slonovi pamte* ([[1972]]) 

Njene knjige i likovi bili su tema likova u knjizi *Tajanstveni satovi* ([[1963]])

U filmu *Glupost ubijenog* iz [[1986]] gospođu Oliver tumačila je [[Jean Stapleton]], a u filmu *karte na sto'' iz 2005. tumačila ju je Zoë Wanamaker. U tom filmu Poirota tumači David Suchet.
Viši inspektor Japp

Viši inspektor **James Harold Japp** je izmišljen lik koji radi za Scotland Yard, pojavljujući se u mnogim romanima spisateljice Agatha Christie i pričama o Hercule Poirotu.

James Japp iako detektiv, kao i Hercule Poirot, njemu nije dorastao u riješavanju slučajeva. No iako to općenito izaziva ljubomoru, on je s godinama to odbacio i gaji veliko poštovanje prema Poirotu i njegovim načinima istrage i uvijek mu čestita i pohvali ga na dobro obavljenom poslu. Skupa s Hastingsom Japp čini dvojac koji daleko zaostaje za Poirotovim zaključcima u slučajevima.
Scotland Yard

**New Scotland Yard**, poznat i kao **Sotland Yard** i **The Yard**, je glavno središte Metropolitanske Policije zaslužno za policajstvo u Greater Londonu (iako ne u Cityu). New Scotland Yard zauzima 20-o katnu zgradu na uglu Victoria Streeta i Broadwaya u Westminsteru., oko 500 jardova od Kuće Parlamenta. Poznati znak koje je često viđen an filmu i televiziji nalazi se na glavnom ulazu u Broadwayu. 

Ime dolazi od prve lokacije središta na Great Scotland Yardu, ulici Whitehalla. Točni izvor imena je nepoznat, no omiljena teza je ona da je to bila rezidencija Škotskih kraljeva (dok su bili u Britaniji), njihovih ambasadora, priornih Uniji Engleske i Škotske. Do XVII. stoljeća u ulici su bile mnoge vladine zgrade, sa arhitektima Indigom Jonesom i Christopherom Wrenom koji su tu živjeli. Pjesnik John Milton je tu živio za vrijeme Commonwealtha Engleske pod vladavinom Olivera Cromwella od 1649 do 1651.

Scotland Yard je zajedno sa Metropolitanskom Policijom osnovan od strane Sir Roberta Peela i Eugenea Françoisa Vidocqa. Otvoren je kao glavno središte Policije 29. rujna 1829., koje je ujedno bilo dom dvama osnivačima i njhovim pomoćnicima. Nikad nije bila policijska postaja u svom pravom smislu, sa svakom policijskom dvizijom koja radi u svojim lokalnim postajama. 

Glavni ulaz u zgradu bio je na broju 4 Whitehallu, no javni ured ugrađen je na stražnjoj strani zgrade Great Scotland Yarda i tako dao zgradi ime. Osoblje Scotnald Yarda odgovorno je za unutarnju sigurnost, javne afere, novačenje, korespondaciju i ostale administrativne probleme. Njihovi su poslovi rasli što se Metropolitan povečevao. 

Scotland Yard se 1890. preselio na novo mjesto, Victoria Embankment, koje je bilo iznad Temze južno od današnjeg Ministarstva obrane. U to vrijeme Metropolitan se poširio na 1,000 inicijalnih na 13,000 policajaca tako povećavajući broj glavnih središta. Iduće veče proširenje bilo je od 1907 do 1940. 

Kriminološka baza podataka Scotland Yard zve se *Home Office Large Major Enquiry System*, ili skraćeno HOLMES. Također se program za trening zove "Elementarnost", sve posvećeno slavnom fiktivnom detektivu Sherlocku Holmesu. 

## Vanjske veze

* The Metropolitan Police Substantial history section of the official Met site
* "''Knowledge of London website looks at the history of Scotland Yard''"
Arthur Hastings

**Satnik Arthur Hastings, [[Red Britanskog Imperija|OBE]]** je izmišljeni lik iz romana Agathe Christie. U romanima on je prijatelj pomoćik Herculea Poirota. Prvu pojavu imao je u njenom prvom romanu *[[Misteriozna afera u Stylesu]]*. U djelima on je uglavnom pripovijedač. Povučemo li paralelu između Poirota i Holmesa onda bi Hastings bio paralelan Dr. Watsonu jer imaju istu ulogu.

Hastings je bio sretno oženjen i živi na ranču u Argentini. Imao je jednu kćer.
Parker Pyne

**Parker Pyne** je izmišljeni detektiv Agathe Christie koji se pojavljuje u zbirkama priča *[[Parker Pyne istražuje]]* i *[[Regata misterij|Regata misterij i druge priče]]*.

Pyne ima svoj način rješavanja slučajeva. On ne riješava uobičajane slučajeve, nego nagovara klijente da nađu sreću. Za to koristi znanje dobiveno od 35 godina radnog staža u uredu za statistike kojeg sada vodi privatno u 17 Richmond St.

Iako je, naizgled, limitiran na jedan način istrage Pyne nerijetko ulazi i u suobičajene slučajeve. Kakav god bio slučaj Pyne uvijek ima potporu svoje družine.
The Witness for the Prosecution and Other Stories

***Svjedok optužbe i druge priče*** (izdata 1948.) je zbirka kratkih kirminalističkih priča Agathe Christie.

Sve priče osim *[[Drugi udarac gonga]]* pojavile su se ili u *[[Gonič smrti|Goniču smrti]]* ili *[[Listerdaleova tajna|Listerdaleovoj tajni]]*.

Priče su:

* *[[Svjedok optužbe (priča)|Svjedok optužbe]]*
* *[[Kuća Philomel]]*
* *[[nesreća (priča)|Nesreća]]*
* *[[S.O.S. (priča)|S.O.S.]]*
* *[[Tajna plave staklenke]]*
* *[[Avantura gospodina Eastwooda]]*
* *[[Crveni signal]]*
* *[[Pjevaj pjesmu Sixpence]]*
* *[[Četvrti čovjek]]*
* *[[Gdje postoji želja]]*
The Mysterious Affair at Styles

***The Mysterious Affair at Styles*** (srpskohrvatski: *Misteriozna afera u Stylesu*) je debitantski roman britanske spisateljice Agathe Christie, premijerno objavljen 1920. godine u Sjedinjenim Državama od strane izdavača Johna Lanea, koji je 21. siječnja 1921. godine tiskao i prvo britansko izdanje romana.

U svom debitantskom romanu, Agatha Christie prvi put predstavlja likove Herculea Poirota, ekscentričnog belgijskog detektiva s britanskom adresom, satnika Arthura Hastingsa, Poirotova prijatelja te inspektora (kasnije višeg inspektora) Jamesa Jappa. Poirot, izbjeglica iz Prvog svjetskog rata, polako se navikava na život u Engleskoj u blizini doma Emily Inglethorp, koja mu je pomogla da izbjegne iz Belgije. U Stylesu istovremeno boravi i Hastings, koji je na odmoru, a kada dolazi do ubojstva, njih dvojica zajedno rade na rješavanju slučaja. Interesantno je kako je upravo Styles mjesto radnje posljednjeg romana s Poirotom u glavnoj ulozi, *[[Curtain (roman)|Curtain]]*, gdje ovaj umire.

Izvorni tekst romana sadrži tlocrt kuće, crtež mjesta ubojstva i nacrt fragmenta oporuke.

## Sinopsis

Radnja je smještena u engleskom ladanjskom dvorcu Styles tijekom Prvoga svjetskog rata, 1917. godine.

Hastings se oporavlja od ranjavanja i prihvata poziv starih prijatelja Cavendisha. Ondje susreće staroga poznanika iz belgijske policije, slavnoga detektiva Herculea Poirota, a u dvorcu se osjeća velika napetost. Emily Inglethorp preuzela je upravljanje porodičnim imetkom nakon muževe smrti, a to nimalo ne odgovara njezinim rasipnim sinovima. Ipak, uskoro će Poirot krenuti u svoju prvu istragu nakon što gđa Inglethorp umre od trovanja strihninom, a sumnja padne na njene sinove.
Tajanstveni suparnik

***Tajanstveni suparnik*** (izdat 1922.) je drugi roman Agathe Christie. U romanu predstavlja Tommya i Tuppencea.

## Radnja

Godine 1919. mladi par Tommy Beresford i Tuppence Cowley počinju partnerstvo koje se naziva "mladi pustolovi". No, njihov prvi slučaj je veća avantura nego što su mislili - naišli su na dokumente koji bi mogli dovesti do komunističke revolucije u Britaniji ako javnost sazna za njih.
Ubistvo na igralištu za golf

***Ubistvo na igralištu za golf*** (izdat 1923.) je kriminalistički roman Agathe Christie u kojem glavne uloge imaju Hercule Poirot i satnik Arthur Hastings.

## Radnja

Poirot dobija telegram od milionera Paula Renaulda koji ga moli da dođe na njegovo imanje u Francuskoj. Kad Poirot stigne Renauld je mrtav. Nađen je uboden na igralištu za golf. Njegova žena tvrdi da su ga oteli neki misteriozni Čileanci. Otkriva se da je Renauld htio odglumiti vlastitu smrt, no stvari su izmakle kontroli. Iako policija misli da ima ubicu, događa se i drugo ubistvo i Poirot zna da mora naći pravog ubicu.

Ovo djelo je također važno jer Hastings upoznaje svoju buduću suprugu, Isabelle Duveen.
The Man in the Brown Suit

***The Man in the Brown Suit*** (srpskohrvatski: *Čovjek u smeđem odijelu*) je kriminalistički roman Agathe Christie premijerno izdan 22. kolovoza 1924. godine u izdanju kuće Bodley Head. Prvo američko izdanje uslijedilo je kasnije iste godine, a izdala ga je kuća Dodd, Mead and Company. 

Ovaj roman je, poput romana *[[The Secret Adversary]]*, mnogo više triler nego klasični krimić, a prati glavnu junakinju, Anne Beddingfeld, koja postaje dio velike afere koja uključuje krađu dijamanata, ubojstva i političke intrige, a smješten je u egzotičnoj Južnoafričkoj Republici. Roman je značajan i kao prvo pojavljivanje pukovnika Racea, koji će se pojaviti u nekim kasnijim djelima Agathe Christie.
Tajna zamka Chimneys

***Tajna zamka Chimneys*** (izdat 1925.) je roman Agatha Christie u kojem predstavlja nadnačelnika Battlea.

## Radnja

Anthony Cade radi u Africi gdje ga susreće stari prijatelj Jimmy McGrath. McGrath traži od Cadea da memoare grofa Stylptitcha preda izdavačkoj kompaniji u Londonu zbog plaće. McGrath je dobio i pisma Virginie Revel koja ih je pisala u Chimneysu i zbog toga je bila ucjenjivana. McGrath je tražio da Cade vrati pisma gospođi Revel. Mnogi ljudi su htjeli memoare, no ne vidi vezu s gospođom Revel dok osoba koja ih je pokušala oteti nije pronađena mrtva u kući gospođe Revel. Taj slučaj odvodi Cadea u Chimneys gdje se događa i drugo ubistvo.
The Big Four

***Velika četvorka*** (izdat 1927.) je roman u kojem su glavni likovi Hercule Poirot, satnik Arthur Hastings i Viši inspektor Japp, a napisala ga je Agatha Christie.

## Radnja

Poirot se u ovom djelu mora součiti s četiri "umjetnika kriminala": kineski političar, američki tajkun, francuski nuklearni naučnik i britanski ubica i majstor prerušavanja. Njihovi planovi prijete svijetu.
Tajna plavog vlaka

**Tajna plavog vlaka** (izdat 1928.) je poznati roman s Herculeom Poirotom u glavnoj ulozi kojeg je napisala Agatha Christie.

## Radnja

U međunarodnom Plavom vlaku u svome odjeljku nađena je mrtva kćer američkog bogataša. Naizgled obično ubistvo kojeg bi francuska policija brzo riješila uhitivši onoga ko je, po svemu sudeći, bio motivisani ubica. Ali tu se našao nenadmašivi Hercule Poirot čija britka logika ulazi ispod površine privida i kopa do pravog ubice na kojeg niko ni ne sumnja.
Tajna sedam satova

***Tajna sedam satova*** (izdat 1929.) je kriminalistički roman Agathe Christie. U ovom romanu Agatha oživljava likove iz romana *[[Tajna zamka Chimneys]]*, a oni su Lady Eileen (Bundle) Caterham, Bill Eversleigh i Načelnik Battle, a kao i u tom romanu i ovdje tumače likove glavnih detektiva.

## Radnja

Dogodilo se ubistvo. Slučaj preuzimaju Bundle Brent i Jimmy Thesiger. Uz pomoć Billa Eversleigha otvkrivaju da "Klub Sedam Satova" nije samo noćni klub već i sjedište Tajnog Društva. Da bi na pravi način razriješio ovu misteriju Bundle prvo mora utvrditi da li Tajno društvo posluje sa ove ili one strane zakona.
The Murder at the Vicarage

***Ubistvo u vikarijatu*** (izdat 1930.) je roman Agathe Christie u kojem predstavlja Miss Marple.

## Radnja

U malom mjestu St. Mary Mead niko nije bio omraženiji nego general Protheroe. Čak je i lokalni vikar rekao da bi njegova smrt dobro došla stanovnicima mjesta. No Protheroe je nađen mrtav u radnoj sobi istog tog vikara. Dvoje ljudi priznaje ubistvo no na različite načine. Sada stara usidjelica Miss Marple mora dokazati svoje znanje koje je dosada koristila samo na lokalnim "bezvezarijama".
Sittafordska misterija

***Sittafordska misterija*** (izdat 1931.) je kriminalistički roman Agathe Christie, poznat i kao *Ubojstvo u Hazelmooreu*.

## Radnja

U udaljenoj kući u srcu Dartmoora, šestoro ljudi okupljenih oko malog okruglog stola pristupilo je spiritualističkoj seansi. Tenzija raste... kada se pojavljuje poruka: 'Kapetan Trevelyan... mrtav... ubijen...' Da li je to crna magija ili samo nečija neslana šala? Jedini način da se sazna je da se pronađe Kapetan Trevelyan. Na nesreću, njegov dom je šest milja udaljen... snježne lavine su blokirale put do njegove kuće... Neko do šestoro ljudi treba krenuti na put...
Peril at End House

***Peril at End House*** (srpskohrvatski: *Posljednja kuća* ili *Opasnost u End Houseu*) je kriminalistički roman Agathe Christie iz 1932. godine, premijerno objavljen u New Yorku od strane izdavačke kuće Dodd, Mead and Company. Prvo izdanje tiskano je u veljači, dok je prvo britansko izdanje, koje je objavio Collins Crime Club, izdano u ožujku iste godine.

Ovo je jedan od romana u kojima se pojavljuje Hercule Poirot, njegovo sedmo pojavljivanje dotad, a uz njega su prisutni i Arthur Hastings te viši inspektor Japp.

## Radnja

Poirot i Hastings odmaraju se u Cornwallu gdje upoznaju lijepu Nick Buckley koja je u kratkom vremenu imala tri umalo kobne nesreće. Zainteresirani Poirot razgovara s Nickinim prijateljima koji ne vjeruju da je netko pokušava ubiti, a od njezine smrti nema financijske koristi osim same kuće End House. No, život što ga je vodila bio je neobičan. Smrt ju je gotovo svakodnevno pokušala uzet k sebi, ali u tome nije uspijevala. Kad je otkrio rupu od metka u njezinom šeširu, Hercule Poirot zaključi da joj je potrebna zaštita.

## Filmska verzija

Roman je adaptiran za ekranizaciju 1990. godine. U naslovnoj ulozi nastupio je David Suchet.
The Murder of Roger Ackroyd

***Ubistvo Rogera Ackroyda*** (izdat 1926.) je roman Agathe Christie sa Poirotom u glavnoj ulozi.

Roman *"The Murder of Roger Ackroyd"* značio je prekretnicu u karijeri Agathe Christie. Objavljena šest godina poslije prvog romana o Herculeu Poirotu, odnosno prvog njezinog detektivskog romana uopće, bila je to prva knjiga Agathe Christie koja je postigla velik uspjeh. Autorica je, uz pomoć Michaela Mortona, dramatizirala za pozorište, a već 1931. roman je, pod naslovom Alibi, ekraniziran i tada se lik Poirota prvi put pojavio na filmu. Britanski televizijski film potpisuju Andrew Grieve kao režiser i Clive Exton kao scenarist. Obojica su prije toga već sarađivali s glumcem Davidom Suchetom, u nekoliko epizoda televizijske serije Poirot i nekoliko televizijskih filmova s istim glavnim junakom.

## Radnja

Slavni detektiv Hercule Poirot povukao se u mirovinu. Kupio je kuću u mjestu King's Abbot, bavi se vrtlarstvom i druži s lokalnim liječnikom dr. Sheppardom i bogatim tvorničarem Rogerom Ackroydom. Kad je htio objaviti zaruke svog posinka i nasljednika Ralpha Patona, Ackroyd je pronađen mrtav u svojoj radnoj sobi. Glavni je osumnjičenik, Paton, nestao. Budući da je u mirovini i da je ubijeni bio njegov prijatelj, Poirot ne želi istraživati slučaj, no viši inspektor Japp ipak će ga uspjeti nagovoriti.
Lord Edgware Dies

***Lord Edgware Dies*** (srpskohrvatski: *Smrt Lorda Edgwarea*) je kriminalistički roman Agathe Christie premijerno objavljen u rujnu 1933. godine od strane Collins Crime Cluba. Dodd, Mead and Company je kasnije iste godine tiskao prvo američko izdanje i to pod naslovom ***Thirteen at Dinner*** (srpskohrvatski: *Trinaestero za večerom*). Sam roman je prije kompletnog izdanja serijaliziran u časopisu *[[The American Magazine]]* od ožujka do kolovoza 1933. godine pod naslovom *13 For Dinner*.

U romanu se pojavljuju Hercule Poirot, satnik Arthur Hastings i viši inspektor Japp, a danas se smatra jednom od najdomišljatijih zagonetki Agathe Christie.

## Radnja

Glumica Jane Wilkinson obraća se Herculeu Poirotu s molbom da razgovara s njezinim mužem, lordom Edgwareom i pokuša ga uvjeriti da pristane na razvod. Poirot u razgovoru s lordom dozna da je on pristao na razvod i da je o tome već pismeno obavijestio svoju ženu. No sljedećeg jutra lord Edgware je pronađen mrtav u svojoj radnoj sobi. Viši inspektor Japp sumnjiči lady Edgware, odnosno Jane Wilkinson, međutim, ona ima čvrst alibi – u vrijeme kad se dogodilo ubistvo bila je na večeri s još dvanaest uzvanika. Poirot će, uz pomoć kapetana Hastingsa i gospođice Lemon, pokušati otkriti pravu istinu.

## Podaci o snimanju filma i njegova adaptacija

*Lord Edgware Dies* je ekraniziran ukupno tri puta. Prva ekranizacija dogodila se već 1934. godine, a Poirota je tumačio Austin Trevor. Roman je ponovo ekraniziran 1985. godine pod naslovom *[[Thirteen at Dinner (film)|Thirteen at Dinner]]*. Tu je Poirota tumačio Peter Ustinov, a u dvostrukoj ulozi se pojavila i Faye Dunaway. Treća ekranizacija uslijedila je 2000. godine u sklopu serije *[[Agatha Christie's Poirot]]*, a u snimanju sudjelovalo je mnogo ljudi koji su već prije toga imali iskustva s ekranizacijom djela Agathe Christie. Roman je dramatizirao Anthony Horowitz, scenarist koji je potpisao i scenarije za još sedam epizoda serije, a režiser Brian Farnham režirao je četiri epizode iste serije. U ulozi Poirota pojavio se David Suchet, koji je u verziji iz 1985. tumačio Jappa.
Death in the Clouds

***Death in the Clouds*** (srpskohrvatski: *Smrt u oblacima*) je kriminalistički roman Agathe Christie premijerno objavljen u Sjedinjenim Državama 10. ožujka 1935. godine od strane izdavačke kuće Dodd, Mead and Company i to pod naslovom ***Death in the Air***. Collins Crime Club je u srpnju iste godine tiskao prvo britansko izdanje romana i to pod originalnim naslovom. Roman prati još jedan slučaj belgijskog detektiva Herculea Poirota, koji surađuje s višim inspektorom Jappom kako bi razriješio ubojstvo na letu Pariz-Croydon.

Roman je ekraniziran 1992. godine u sklopu serije *[[Agatha Christie's Poirot]]*, s Davidom Suchetom u glavnoj ulozi.

## Radnja

Na putu iz Pariza u Croydon, u avionu u kojem leti Hercule Poirot, ubijena je gospođa Giselle. Smrt joj je donio ubod. Prvo su mislili da ju je ubola osa, no doznalo se da je ubijena. Hercule Poirot spava za vrijeme leta. On i njegov prijatelj, viši inspektor Japp, istražuju ubojstvo. Kada otkrije identitet ubojice, Poirot okupi putnike i Jappa te im predstavi rješenje.
The A.B.C. Murders

***The A.B.C. Murders*** (srpskohrvatski: *Ubojstva po abecedi*) je kriminalistički roman Agathe Christie premijerno objavljen 6. siječnja 1936. godine od strane Collins Crime Cluba. Dodd, Mead and Company je 14. veljače iste godine tiskao prvo američko izdanje romana. Roman prati Herculea Poirota kako uz pomoć prijatelja i suradnika, satnika Hastingsa i višeg inspektora Jappa, rješava bizarna ubojstva.

U kontekstu opusa Agathe Christie, roman *The A.B.C. Murders* zauzima posebno mjesto. Sama forma je prilično neobična, kombinirajući naraciju u prvom i trećem licu. Tu je tehniku još davno koristio Charles Dickens u svom djelu *[[Bleak House]]*, a Christie ju je pokušala koristiti u romanu *[[The Man in the Brown Suit]]*. Ono što je krajnje neobično u narativnoj strukturi jest to da je naraciju u trećem licu navodno rekonstruirao narator u prvom licu, a to je satnik Hastings. Ovo je pokazalo tendenciju Agathe Christie da eksperimentira s narativnom perspektivom, što će posebice doći do izražaja u njenom slavnom romanu *[[The Murder of Roger Ackroyd]]*.

## Radnja

Serijski ubojica šalje Poirotu brzojav u kojem mu najavljuje ubojstvo. Ubojica se potpisuje kao A.B.C. Poirot s Hastingsom (koji se vratio s odmora) ide k Jappu i pokazuje mu pismo. Ubojstvo se zaista dogodilo. Žrtva je Alice Ascher iz Andovera. Poirotu dolazi drugo pismo koje govori o drugom ubojstvu, ovoga puta pod slovom B. To je Betty Barnard iz Bexhilla. Treća žrtva sa slovom C je Sir Carmichael Clarke iz Churstona. Jedino što povezuje ubojstva je tiskano izdanje željezničkog vodiča.

Poirot zaključuje da je ubojica poznavao sve svoje žrtve. Ubrzo nakon toga, policiji se predaje čovjek po imenu Alexander Bonaparte Cust. Slučaj ja izgleda završen, no Poirot nije zadovoljan; Cust priznaje ubojstva samo zato što su dokazi protiv njega čvrsti, no izgleda da nema pojma što točno priznaje. Na kraju se ispostavlja da je ubojica Franklin Clarke, brat Sir Carmichaela Clarka.

## Poveznice s ostalim djelima

Već u prvom poglavlju, Poirot se referira na svoja dva ranija slučaja. Jedan od njih predstavljen je u romanu *[[Three Act Tragedy]]*, a drugi u kultnom *[[The Murder of Roger Ackroyd]]*, o kojem Poirot govori kao o neuspjelom pokušaju umirovljenja. U trećem poglavlju, Poirot iznosi svoju tezu o savršenom zločinu, zločinu koji bi bio toliko dobar da bi ga čak i on riješio s velikim poteškoćama. Njegova varijanta uključuje ubojstvo čovjeka koje realizira jedan od četiri igrača bridža koji su s njim u sobi, a upravo je to slučaj kojeg je riješavao u romanu *[[Cards on the Table]]*. U 19. poglavlju, Poirot se osvrće i na svoj prvi slučaj u Engleskoj, onaj iz romana *[[The Mysterious Affair at Styles]]*.

## Ekranizacije

Roman je ekraniziran ukupno dva puta. Godine 1965., Tony Randall je tumačio Poirota u filmu *[[The Alphabet Murders]]*, dok je David Suchet tumačio belgijskog detektiva u ekranizaciji iz 1992., realiziranoj u sklopu serije *[[Agatha Christie's Poirot]]*.
Murder in Mesopotamia

***Murder in Mesopotamia*** (srpskohrvatski: *Ubojstvo u Mezopotamiji*) je kriminalistički roman Agathe Christie premijerno objavljen 6. srpnja 1936. godine od strane Collins Crime Cluba. Prvo američko izdanje, koje je tiskala kuća Dodd, Mead and Company, izašlo je kasnije iste godine. Glavni istražitelj u romanu je ekscentrični Belgijanac Hercule Poirot, a radnja je smještena na lokaciji arheološkog nalazišta u Iraku. Detaljni opisi romana potječu iz Christieina posjeta Kraljevskom groblju u Uru, gdje je upoznala svog supruga, Maxa Mallowana, te druge arheologe.

Roman je ekraniziran 2002. godine u sklopu serije *[[Agatha Christie's Poirot]]*. Naslovnog lika tumačio je David Suchet.

## Radnja

Prateći svoga prijatelja Hastingsa u Irak, na arheološke iskopine, Hercule Poirot dobit će neočekivan zadatak: otkriti ubojicu gospođe Leidner, supruge arheologa dr. Leidnera. Žrtva je primala prijeteća pisma koja su nosila potpis njezina prvog muža, no on je nastradao u nesreći putničkog vlaka. Je li možda preživio nesreću? Nije li se možda njegov mlađi brat osvetio u njegovo ime? Je li se gospođica Johnson željela riješiti suparnice kako bi stekla ljubav svojega šefa? Ili je možda Richard Carey ubio ženu za koju je javno govorio da je mrzi? I koliko će se još smrti dogoditi prije nego što Poirot otkrije ubojicu?
Karte na sto

***Karte na stol*** (izdat 1936.) je roman Agathe Christie sa Herculeom Poirotom.

## Radnja

Gospodin Shaitana skuplja burmutice, egipatske starine - i ubice. Neosuđene ubice (*"ti su neizbježno drugorazredni"*) nego ubice koje policija nikada nije uhvatila niti zatvorila. Poziva Herculea Poirota da se "upozna" sa zbirkom. No, već prije kraja vecčeri sakupljač postaje žrtva svojih izložaka.
Death on the Nile

***Death on the Nile*** (srpskohrvatski: *Smrt na Nilu*) je kriminalistički roman Agathe Christie premijerno objavljen 1. studenog 1937. godine od strane Collins Crime Cluba. Prvo američko izdanje tiskala je kuća Dodd, Mead and Company kasnije iste godine. Radnja prati novi slučaj belgijskog detektiva Herculea Poirota, a smještena je u Egiptu, većinom na brodu koji plovi rijekom Nil.

## Radnja

Bogata i lijepa Linnet Ridgeway udala se za Simona Doylea, mladića kojeg je preotela svojoj najboljoj prijateljici Jacquelini De Bellefort. Linnet i Simon odlaze na medeni mjesec u Egipat, no ljubomorna i ogorčena Jacqueline svuda ih prati i pravi scene. Kad par krene na krstarenje Nilom, na brodu se pojavi i Jacqueline. Tamo se zatekne i Hercule Poirot, koji je na odmoru, a uskoro mu se pridruži prijatelj, pukovnik Race. Nakon posebno žestokog Jacquelininog ispada jedne večeri, Linnet je ujutro pronađena mrtva u svojoj kabini. Poirot i Race počinju istragu.

## Ekranizacije

Roman je ekraniziran ukupno dva puta. Istoimenu ekranizaciju iz 1978. godine proslavila je zvjezdana glumačka postava, a Poirota je tumačio Peter Ustinov. U filmu su se, između ostalih, pojavili i Jack Warden, David Niven, Mia Farrow, Maggie Smith, Angela Lansbury, Bette Davis i Jane Birkin. Druga ekranizacija došla je u sklopu serijala *[[Agatha Christie's Poirot]]*, a gdje je Poirota tumačio David Suchet. U tom su se filmu pojavile i Emily Blunt i Frances de la Tour.
Nijemi svjedok

***Nijemi svjedok*** (izdat 1937.) je kriminalistički roman Agathe Christie sa Herculeom Poirotom i Satnikom Hastingsom u glavnim ulogama.

## Radnja

Simpatični foksterijer Bob prilično je napastan kad mu se posjetilac sviđa ili kad mu želi nešto reći. Od prvog dana takav je prema Herculeu Poirotu, koji je sa svojim vjernim Hastingsom u posjetu na imanju gospođe Emily Arundel, Bobove vlasnice. Emily ima dvije nećakinje i nećaka, koji ne skrivaju da očekuju bogato nasljedstvo poslije njezine smrti. Charles, koji se bavi utrkama čamcem, čini se najnestrpljiviji. Njegova sestra Theresa jedva čeka novac kojim bi popravila kuću, a nećakinja Bella, udata za liječnika Grka treba novac kako se s obitelji ne bi morala seliti u Grčku, jer je njezin muž u Engleskoj izgubio posao. Kad gospođa Emily doživi nesreću, nikome to nije sumnjivo, osim Poirotu. No Bob je jedini koji zna istinu. A kad stara gospođa umre od trovanja, Poirot se okrivljuje što nije spriječio zločin. Bob je ponovno jedini koji zna istinu, a Poirot je jedini koji će razumjeti njegov jezik. Osim nećaka, motiv za ubistvo možda imaju i družbenica Wilhelmina, te dr. Grainger, koji gospođu Arundel liječi od jetrenih tegoba.
Why Didn't They Ask Evans?

***Why Didn't They Ask Evans?*** (srpskohrvatski: *Zašto nisu pitali Evansa?*) je kriminalistički roman Agathe Christie premijerno objavljen u rujnu 1934. godine u izdanju Collins Crime Cluba. Prvo američko izdanje tiskala je kuća Dodd, Mead and Company naredne godine pod naslovom ***The Boomerang Clue***. 

Radnja romana zbiva se u velškom gradiću Marchbolt, gdje mladi Bobby Jones (referenca na tada poznatog američkog golfera Bobbyja Jonesa, mada je u romanu naglašeno kako dva imenjaka nemaju veze jedan s drugim) igra golf s dr. Thomasom. Dok Jones traži lopticu koju je predaleko udario, pronađe čovjeka na samrti koji kaže: "*Zašto nisu pitali Evansa?*" Nakon toga umre. Mrtvac je identificiran kao Alex Pritchard, a Jones nedugo zatim postaje meta pokušaja ubojstva. Intrigiran cjelokupnim slučajem, Jones poziva prijetaljicu Lady Frances "Frankie" Derwent. Njih dvoje, riskirajući vlastiti život, otkrivaju istinu o čovjekovoj smrti i identitet tajanstvanog Evansa.
Three Act Tragedy

***Three Act Tragedy*** (srpskohrvatski: *Tragedija u tri čina*) je roman Agathe Christie premijerno objavljen u Sjedinjenim Državama 1934. godine pod naslovom ***Murder in Three Acts*** (srpskohrvatski: *Ubojstvo u tri čina*) u izdanju kuće Dodd, Mead and Company. Prvo britansko izdanje, pod izvornim naslovom, objavio je Collins Crime Club u siječnju 1935. godine.

*Three Act Tragedy* je jedan od romana s Herculeom Poirotom u glavnoj ulozi, kojemu u ovom romanu (i jedini put u djelima Agathe Christie), pomoć pruža njegov prijatelj Satterthwaite. Satterthwaite se kao lik pojavljivao u djelima u kojima je lik bio Harley Quin, posebice u zbirci *[[The Mysterious Mr Quin]]*. Roman je dvaput adaptiran na filmu, prvi put 1986. godine pod naslovom *[[Murder in Three Acts (film)|Murder in Three Acts]]* i s Peterom Ustinovim u glavnoj ulozi, a drugi put 2010. godine pod izvornim naslovom i s Davidom Suchetom u glavnoj ulozi.

## Radnja

Sir Charles Cartwright, uspješni glumac pozvao je trinaest ljudi na večeru, a među trinaestoricom bio je i Hercule Poirot. Neki uzvanici naslučuju ubistvo i ono se zbilja događa. Lokalni svećenik otrovan je koktelom. Poirot je na zamolbu g. Cartwrighta prihvatio slučaj i otkrio ubojicu.
Appointment with Death

***Appointment with Death*** (srpskohrvatski: *Sastanak sa smrću*) je kriminalistički roman britanske spisateljice Agathe Christie koji je premijerno objavljen 2. svibnja 1938. godine od strane Collins Crime Cluba. Dodd, Mead and Company je kasnije iste godine objavio prvo američko izdanje knjige pod istim naslovom. Istražitelj u romanu je belgijski detektiv Hercule Poirot, a sam roman reflektira Christieina iskustva tokom putovanja po Bliskom Istoku sa suprugom, arheologom Sir Maxom Mallowanom.

Iako nije nastavak nijedne priče, likovi iz romana referiraju na čak tri ranija Poirotova slučaja, prezentirana u romanima *[[Cards on the Table]]*, *[[Murder on the Orient Express]]* i *[[The A.B.C. Murders]]*. Roman je dvaput adaptiran za film, prvi put 1988. godine s Peterom Ustinovim u glavnoj ulozi, a kasnije i u sklopu serije *[[Agatha Christie's Poirot]]*, s Davidom Suchetom u naslovnoj ulozi.

## Radnja

Na početku svog putovanju po zemljama Srednjeg istoka, Hercule Poirot slučajno načuje usputan razgovor o ubistvu. Primjedba: *Shvaćaš, zar ne, da mora biti ubijena?*, prati ga čitavim putem, no on je smatra prilično bezopasnom – do trenutka kad se uistinu ne desi zločin. Između visokih crvenih stijena Petre, poput kakvog ogromnog i nadutog kipa Bude, nalazilo se tijelo gospođe Boynton. Mali trag uboda na njenom debelom, mesnatom zglobu bio je jedini znak kobne injekcije koja ju je ubila. Sa samo dvadeset i četiri sata vremena da riješi zagonetku, i sa širokim krugom potencijalnih počinitelja, Hercule Poirot se prisjeća spomenute primjedbe i zaključuje kako je gospođa Boynton, uistinu, bila najmrskija žena koju je ikada upoznao i da su mnogi priželjkivali njenu smrt.
Nevinost bez zaštite

***Nevinost bez zaštite*** je jugoslavenski igrano-dokumentarni film iz 1968. godine koga je režirao Dušan Makavejev. Tema mu je istoimeni igrani film koga je 1941. godine za vrijeme Drugog svjetskog rata snimio poznati srpski atlet Dragoljub Aleksić u okupiranoj Srbiji, a koji se smatra prvim srpskim cjelovečernjim zvučnim filmom. Makavejevljev film sadrži inserte iz njega, a sam Aleksić u njemu govori o svom životu, snimanju filma kao i problemima koje je zbog filma imao kako s njemačkim okupacijskim vlastima tako i partizanima koji su nakon dolaska na vlast optuživali kao kolaboratora.

Film je 1968. dobio specijalnu nagradu žirija na Berlinskom filmskom festivalu.

## Reference

## Vanjske veze

* 
*
Florodora

***Florodora*** je britanska muzička komedija originalno izvedena 1899. godine na londonskom West Endu. Dramski tekst je napisao Jimmy Davis pod pseudonimom Owen Hall, muziku Leslie Hall, dodatne pjesme Paul Rubens, a libreto Edward Boyd-Jones i Rubens. Radnja se događa na filipinskom otoku Florodora gdje se proizvodi popularni parfem i prati nastojanja tamošnje cvjećarice po imenu Dolores da vrati obiteljsko poduzeće od podmuklog Cyrusa W. Gilfaina te da se uda za Lorda Abercoeda.

Komad je u Londonu originalno izveden čak 455 puta, stekavši veliku popularnost širom anglosaksonskog svijeta, što je uključilo i njujorški Broadway. Godine 1930. je snimljen igrani film *[[The Florodora Girl]]* u kome je naslovnu ulogu igrala Marion Davies.

Smatra se jednim od najvažnijih predstava svog vremena zbog toga što se među pjesmama nalazi i dvostruki sekstet *Tell Me Pretty Maiden* zaslužan za uvođenje *[[chorus line|zborske linije]]*, odnosno plesačke trupe u mjuzikl.
 
## Vanjske veze
* 
* '' The Guide to Musical Theatre - Floradora''
* Vocal score
* Script of ''Florodora''
* Midis and cast list 
* Information about the composer 
* List of longest running plays in London and New York 
* May 2008 production in Sydney, Australia 
* August 2009 revival in Mountain View, California 
* Florodora used in advertising
* Women in costume as the Florodora Girls
Land of Hope and Glory

***Land of Hope and Glory*** je engleska patriotska pjesma iz 1902. godine za koju je muziku napisao Edward Elgar, a tekst A.C. Benson.

Elgar je muziku skladao kao dio *[[Pomp and Circumstance]]* marševa, koji su trijumfalno izvedeni na Promenadnim koncertima 1901. Kralj Edward VII je Elgaru sugerirao kako bi jedna od tamošnjih melodija, s odgovarajućim tekstom mogla biti vrlo dobra pjesma. Za tekstopisca je angažiran Benson. Elgar ju je namjeravao izvesti na kraljevoj krunidbi, ali je ona zbog kraljeve bolesti odgođena. Umjesto toga je pjesmu prvi put otpjevala Clara Butt.

Nakon toga je *Land of Hope and Glory* postala jednom od najpopularnijih pjesama koja se dan-danas izvodi u Engleskoj. Na komonveltskim igrama se izvodi kada engleski timovi osvoje zlatnu medalju, a pjevaju je i navijači engleske ragbi reprezentacije. Postoje brojni prijedlozi da se uvede kao nacionalna himna Engleske.

## Povezano
* Hope and Glory (film)
* Jerusalem (himan)
Edward Elgar

**Sir Edward William Elgar, 1st Baronet**, OM, GCVO (2. jun 185723. februatr 1934) bio je engleski kompozitor. Najpoznatiji je po djelima za orkestar kao što su *[[Enigma Variations]]* i marševi *[[Pomp and Circumstance Marches|Pomp and Circumstanecs]]*, koncertima za violinu i violončelo te dvije simfonije. Pisao je i oratorije, uključujući *[[The Dream of Gerontius]]*, komornu muziku i pjesme. Od svih njegovih pjesama je najpoznatija *[[Land of Hope and Glory]]*, koja se smatra svojevrsnom alternativnom himnom Engleske.

## Vanjske veze

* 
* The Elgar Society and The Elgar Foundation
* The Elgar Birthplace Museum
* Claines Church where Elgar's maternal grandparents are buried
* Newsreel film  of Elgar speaking, then conducting the *Trio* of his Pomp and Circumstance March No. 1 at the opening of EMI's Abbey Road studios, 12 November 1931
* **(italijanski)** Edward Elgar: ''Pomp and Circumstance'' listen track on Magazzini-Sonori
* 
* 'The Growing Significance of Elgar' , lecture by Simon Mundy given at Gresham College on 29 June 2007
* Spetchley Park where Elgar often stayed and composed, specifically the *Dream of Gerontius*
A.C. Benson

**Arthur Christopher Benson** (24. april 1862 – 17. jun 1925) bio je engleski esejist, pjesnik i pisac. Najpoznatiji je kao autor stihova za *[[Land of Hope and Glory]]*, popularnu pjesmu koja se smatra alternativnom himnom Engleske.

## Bibliografija
* Pjesme inspirirane muzikom Edwarda Elgara: *"[[In the Dawn]]"*, *"[[Speak, Music!]]"*, *"[[Speak, my Heart!]]"* i *"[[Coronation Ode]]"* uključujući *"[[Land of Hope and Glory]]"* (1901-1902)
* *The Hill of Trouble and Other Stories* (1903)
* *The Isles of Sunset* (1904)
* *The Child of the Dawn* (1911)
* *Paul the Minstrel and Other Stories* (1911)
* *Escape and Other Essays* (1916)
* *Basil Netherby* (1926)

## Reference

* 
* Wilson, Keith. "A. C. Benson," in Robert Beum, ed., *Dictionary of Literary Biography: British Essayists, 1880-1960.* Detroit: Gale, 1990, 192-204.

## Vanjske veze
* Essays by Arthur Benson at Quotidiana.org
* Representative Poetry Online 
* 
* Picture of grave of A. C. Benson, Ascension Parish Burial Ground, Huntingdon Road, Cambridge
* A.C. Benson at Find-A-Grave
Barbershop

**Barbershop muzika** (, doslovno: "muzika brijačnice") je naziv za stil a capella pjevanja koji je stekao popularnost u SAD početkom 20. vijeka. Karakteriziraju ga konsonantni četverodijelni akordi za svaku notu u dominantno homofonoj strukturi. Najčešće ga izvode kvarteti.

Na prostoru bivše Jugoslavije najpoznatiji izvođač barbershop muzike je slovenska grupa *[[New Swing Quartet]]*.

## Vanjske veze
* Present at the Creation: Barbershop Quartets from NPR
* Barbershop Quartets on 78rpms: How Quartet Harmonizing Became Known as Barbershop
Sweet Adeline

**Sweet Adeline** se može odnositi na:

* Sweet Adeline (pjesma), balada iz 1903. godine poznata kao barbershop standard
* Sweet Adeline (mjuzikl), brodvejski mjuzikl Jeromea Kerna i Oscara Hammersteina II iz 1929. godine
* Sweet Adeline (film), igrani film temeljen na mjuziklu
* "Sweet Adeline", pjesma Elliotta Smitha s njegovog albuma *[[XO (album)|XO]]*

## Povezano

* Sweet Adelines International, svjetska organizacija žena - pjevačica barbershopa
Sweet Adeline (pjesma)

"(**You're the Flower of My Heart,**) **Sweet Adeline**" je američka balada iz 1903. godine poznata po tome što je popularizirala stil harmonijskog pjevanja poznat kao barbershop. Muziku je napisao Harry Armstrong, a tekst Richard H. Gerard.

## Vanjske veze
* 'Sweet Adeline' Turns 100 Audio feature by NPR, with a cover version by Phish
* Song Lyrics and Piano accompaniment
Babes in Toyland

**Babes in Toyland** se može odnositi na:
* Babes in Toyland (bend), američki punk bend
* ''Babes in Toyland'' (opereta), opereta koju je 1903. skladao Victor Herbert
* ''Babes in Toyland'' (1934 film), muzička komedija u kojoj nastupaju Stanlio i Olio
* ''Babes in Toyland'' (1961 film), fimski mjuzikl u produkciji Disneya u kojem nastupaju Ray Bolger, Annette Funicello i Tommy Sands
* ''Babes in Toyland'' (soundtrack), soundtrack album istoimenog flma iz 1961.
* ''Babes in Toyland'' (1986 film), TV-film u kome nastupaju Drew Barrymore i Keanu Reeves
* ''Babes in Toyland'' (1997 film), animirani film u kome glasove daju Christopher Plummer, Joey Ashton i Lacey Chabert
Babes in Toyland (opereta)

***Babes in Toyland***je američka opereta iz 1903. godine koju je komponirao Victor Herbert, a za koju je libreto napisao Glen MacDonogh. Radnja prati dvoje siročadi - Alana i njegovu sestru Jane - koji pokušavaju pronaći utočište od svog zlog ujaka Barnabyja u Zemlji igračaka (*Toyland*). Inspiraciju za komad je dao nedavni uspjeh *[[Čarobnjak iz Oza|Čarobnjaka iz Oza]]*, kao i njegovih kazališnih adaptacija. I za *Babes in Toyland* se ispostavilo da predstavlja hit, a nakon uspješne premijere u 1903. godine su mnoge pjesme iz predstave postale pop standard, odnosno često se izvode za vrijeme Božića.

Opereta je nekoliko puta adaptirana za velike i male ekrane. Godine 1934. je snimljen film sa Stanliom i Oliom u glavnim ulogama. 1950-ih su zabilježene tri televizijske adaptacije. Godine 1961. je snimljena adaptacija u produkciji Disneya, a 1986. TV-film s Drew Barrymore i Keanu Reevesom u glavnim ulogama. Posljednju adaptaciju predstavlja animirani film iz 1997. godine.

## Vanjske veze
* Description of Spokane, Wash. preview 
* ''Babes in Toyland'' at the IBDB database
* Numerous photos from ''Babes in Toyland''
Hiawatha

**Hiawatha** (Hä-yo-went’-hä; *Čovjek koji se češlja* ili *Man who Combs*), naziv položaja jednog od devet poglavica Mohawka i osobno ime koje kojeg poglavica dobiva danom stupanja na tu funkciju. To je anglizirani oblik izvornog naziva Hä-yo-went’-hä jednog od 50 u plemenskom savezu Haudenosaunee, koji je unutar konfederacije Iroquois zastupao pleme Mohawk .

Hä-yo-went’-hä je kao i Da-gä-e’-o-gă i Da-gä-no-we’-dä pripadao klanu Kornjača i prvoj klasi poglavica među Mohawkima. Po irokeškom pravilu stupanjem na dužnost neklog položaja, naziv istog položaja postao bi i osobno ime poglavice sve dok bi bio na tom položaju. Kako se Deganawida (Da-gä-no-we’-dä) i Hiawatha (Hä-yo-went’-hä) smatraju utemeljivačima saveza Irokeza njihova mjesta na tim položajima poslije njih više nitko nije zauzimao, ali se na sastancima vijeća ponašalo kao da oni tamo sjede, tako da je u principu postojalo svega 48 irokeških poglavica, odnosno sedam među Mohawkima.

I Deganawida i Hiawatha (čije je postojanje nemoguće dokazati), postali su legendarne ličnosti u pjesmama i pričama.

## Izvori