Biro Fellner & Helmer

**Biro Fellner & Helmer** bio je poznati bečki arhitektonski projektni atelje koji su 1873. osnovali arhitekti Ferdinand Fellner (1847.-1916.) i Hermann Helmer (1849.-1919.)  koji je egzistirao do 1920.

Specijalnost *Biroa Fellner & Helmer* bila je projektiranje teatarskih palača, ukupno su ih podigli četrdeset i osam, manje više po Austro-Ugarskoj, i nešto manje po drugim državama Centralne i Istočne Evrope.

## Historija
Kraj 19. vijeka bilo je doba velike i nagle urbanizacije, sela su preko noći postajala gradovi, a u skladu sa tadašnjom modom, bilo je potrebno da dobiju uz bolnicu, poštu, kolodvor, zgrade uprave i reprezentativnu palaču u centru grada, za teatarske i operne predstave. Austro-Ugarska je bila jedan od predvodnika te mode, a *Biro Fellner i Helmer* je preko prijateljstva Ferdinanda Fellnera sa Heinrichom Laubeom direktorom bečkog Burgtheatra postao praktički jedini biro koji je dobijao te lukrativne narudžbe. S druge strane, valja istaći činjenicu da su oni, i 
pored toga što su radili po šabloni, vrlo kvalitetno obavljali svoje zadatke, uz relativno nisku cijenu i u vrlo kratkom roku. 

I oni su bili uklopljeni u tadašnji pomodni val historicizma ali su za razliku od svojih kolega odabrali **[[neobarok]]** a ne neorenesansu što je dotad bio trend kod gradnje reprezentativnih javnih građevina. Kako su im građevine vrlo dopadljivo izgledale, a bile su i funkcionalne, vrlo brzo izrasli su u monopoliste za takav tip građevina u Austro-Ugarskoj, jedini slični biro bio je onaj britanskog arhitekta *Franka Matchama* koji je radio teatre po Londonu i nije im bio konkurencija. Pored teatara gradili su i druge građevine hotele, robne kuće, stambene palače ...(iako nešto manje). Pred kraj svog djelovanja počeli su projektirati u duhu secesije, koja je tad ušla u modu. 

Unatoč brojnim ratovima i razaranjima, koje su se odigrali nakon njihove smrti, skoro sve teatarske zgrade koje su oni projektirali, su i danas u funkciji, i predstavljaju i danas reprezentativne objekte u gradovima u kojima se nalaze. I danas su u istoj funkciji, i to bez nekih velićih preinaka.

## Izvedeni projekti Biroa Fellner & Helmer
### Teatari i opere

* Augsburg: Stadttheater (1877., danas su jedino fasade iste)
* Baden pokraj Beča: Stadttheater (podignut kao *Jubiläums-Stadttheater*, 1909.)
* Berlin: Komische Oper (podignut kao *Theater Unter den Linden*, kasnije *Metropol-Theater*, 1892. preuređen, za Drugog svjetskog rata srušen)
* Berndorf (Donja Austrija): Stadttheater (podignut kao *Kaiser-Franz-Josef-Theater*, 1898.)
* Bielsko-Biała: Teatr Polski (podignut kao *Stadttheater*, građen 1904.-1905.)
* Bratislava: Slovenské národné divadlo (podignut kao *Königliches Freistädtisches Theater*, 1886.)
* Brno: Interimstheater (1871.-1882.)
* Brno: Mahenovo divadlo (podignuto kao *Deutsches Stadttheater*, 1882)
* Budimpešta: Népszínház (Volkstheater, 1875, srušen 1965.)
* Budimpešta: Vígszínház (Teatar Komedija, 1896.)
* Budimpešta: Fövárosi Operett Szinház (podignut kao *Somossy-Orfeum*, 1894.)
* Černivci (Ukrajina): Teatr im. Olgi Kobiljanskoj (podignut kao *Stadttheater*, 1905.)
* Cieszyn (Poljska): Teatr im. Adama Mickiewicza (podignut kao *Deutsches Theater*, 1910.)
* Cluj-Napoca: Teatrul National (podignut kao *Nemzeti Színház*, 1906.)
* Darmstadt: Hoftheater (1904. za drugog svjetskog rata srušen)
* Fürth: Stadttheater (1902.)
* Gießen: Stadttheater (1907.)
* Graz: Opernhaus (podignuta kao *Stadttheater*, 1899.)
* Hamburg: Deutsches Schauspielhaus (1900.)
* Iaşi (Rumunjska): Teatrul national Vasile Alecsandri (1896)
* Jablonec nad Nisou: Mestské divadlo (podignuto kao *Stadttheater*, 1907.)
* Karlovy Vary: Divadlo V. Nezvala (podignuto kao *Stadttheater*, 1886.)
* Kecskemét: Katona József Színház (1896.)
* Klagenfurt: Stadttheater (podignut kao *Kaiser-Franz-Josef I.-Jubiläumstheater*, 1910.)
* Liberec: Divadlo F. X. Saldy (podignuto kao *Stadttheater*, 1883.)
* Mladá Boleslav: Mestské divadlo (podignuto kao *Mestské divadlo/Stadttheater*, 1909.)
* Odesa: Teatr operi ta baletu (1887.)
* Oradea (Rumunjska): Teatrul de Stat (podignut kao *Szigligeti Színhzáz/Stadttheater*, 1900.)
* Ottensheim pokraj Linza: Schlosstheater (1902. zatvoren 1930.-tih , danas postoje samo ostatci)
* Prag: Státní Opera (podignuta kao *Neues Deutsches Theater*, 1887.)
* Ravensburg: Konzerthaus (1897.)
* Rijeka: Hrvatsko Narodno Kazalište Ivan Zajc(podignuto kao *Stadttheater*, 1885.)
* Salzburg: Landestheater (podignut kao *Stadttheater*, 1893.)
* Sofija: Bugarski narodni teatar Ivan Vazov (1906.)
* Szeged: Nemzeti Színház (1883)
* Tata (Mađarska): Schloßtheater (1889, srušen 1913.)
* Temišvar (Rumunjska): Teatrul National (podignut kao *Ferenc József szinház/Stadttheater*, 1875., kasnije znatno izmjenjen)
* Toruń (Poljska): Teatr im. Wilama Horzycy (podignut kao *Stadttheater*, 1904.)
* Varaždin: Hrvatsko Narodno Kazalište (podignut kao *Stadttheater und Redoute*, 1871.-1873.; kasnije preoblikovan)
* Beč: Stadttheater (1872; 1884. izgorio )
* Beč: Etablissement Ronacher (1888., Pregrađen u Stadttheater)
* Beč: Volkstheater (podignut kao *Deutsches Volkstheater*, 1889.)
* Beč: Theater der Internationalen Musik und Theaterausstellung (1892., srušen)
* Beč: Brand-Modell-Theater (1905. podignut zbog testiranja, zatim srušen)
* Beč: Konzerthaus und Akademie (Beč) (1913.)
* Zagreb: Hrvatsko Narodno Kazalište (podignuto kao *Königlich Kroatisches Landes- und Nationaltheater*, 1895.)
* Zagreb: Umjetnički paviljon, (1898.)
* Wiesbaden: Hessisches Staatstheater (podignut kao *Stadt- und Königliches Hoftheater*, 1894.)
* Zürich: Opernhaus (podignuta kao *Stadttheater*, 1891.)
* Zürich: Tonhalle (1895., danas dio Kongresnog centra, izvana potpuno obnovljena) 

### Ostali projekti

#### Beč
* Univerzitetska zvjezdarnica
* Palača, Prinz-Eugen-Straße 40, u njoj je od 1916. Turska ambasada 
* Robna kuća Gerngroß
* Springer Schlössl
* Thonet-Haus *Eisernes Haus*, Kärntner Straße 12
* Robna kuća Rothberger, Stephansplatz

#### [[Karlovy Vary]] (Karlsbad)
* Parkquellenkolonnaden (1900.)
* Grandhotel Pupp (1913.)
* Bad I - Kaiserbad (1895.)

#### Ostali gradovi
* Bad Vöslau:Schlumberger-Schloss
* Graz: Robna kuća Kastner & Öhler
* Liesing (danas dio Beča, 23. Bezirk): Vijećnica
* Plzeň: Schneeberghotel
* Schneeberg (Donja Austrija): Planinarski dom Hochschneeberg
* Semmering (Donja Austrija): Hotel Panhans
* Lavov: Hotel Georg
* Rijeka: Palazzo Modello (danas Centralni odjel Gradske knjižnice te sjedište i kulturni klub Talijanske unije / Circolo italiano di cultura, podignuta kao Riječka gradska štedionica - 1885.)

## Reference

## Literatura
* Joseph Schwaighofer: Zur Geschichte des Wiener Warenhauses, Wettbewerbe Architekturjournal 267/268, februar/märz 2008.
* Ferdinand Fellner: *Die Entwicklung des Theaterbaus in den letzten fünfzig Jahren*. Öffentlicher Vortrag. Wien 1909.

## Vanjske veze

* Theatergalerie von Thilo Reffert  
* Lista teatara koju su podignuli Fellner & Helmer 
* Grandhotel Pupp, Karlovy Vary