Međunarodni kodeks zoološke nomenklature

**Međunarodni kodeks zoološke nomenklature** (**I**nternational **C**ode of **Z**oological **N**omenclature: **ICZN** ili **ICZN kod**) je široko prihvaćena konvencija u zoologiji koja propisuje formalno naučno imenovanje organizama koji se tretiraju kao životinje.

Pravila prvenstveno uređuju: 
#Kako se imena pravilno određuju u okviru binomne nomenklature; 
#Koja se verzija mora koristiti u slučaju sukoba imena;
#Kako se imena moraju navoditi u znanstvenoj literaturi.
 
Zoološka nomenklatura je nezavisna od drugih sistema nomenklature, na primjer botaničke. To znači da životinje mogu imati ista generička imena kao i biljke.

Pravila i preporuke imaju jedan osnovni cilj: pružiti maksimum univerzalnosti i kontinuitet u imenovanja svih životinja, osim u slučaju kada taksonomske odredbe nalažu drugačije. Kodeks je trebalo da vodi samo nomenklaturu životinja, ostavljajući slobodu zoolozi ma u klasifikaciji novih vrsta.

Drugim riječima, bez obzira da li je sama po sebi vrsta ili nije priznat entitet, subjektivna je odluka, ali ono što se naziva treba primijeniti i oznaku šta nije. Kodeks se odnosi samo na ovo drugo, ne na bivšu oznaku. Novo ime životinja objavljen bez poštovanja Kodeksa može se smatrati jednostavno "nedostupan" ako ne ispuni određene kriterije ili ispasti u potpunosti iz olasti nauke (npr. "naučni naziv" za čudovište iz Loch Nessa, zvano *Nesi*), za kojeg se pretpostavljalo da živi u tom jezeru u Irskoj.
 
Pravila u Kodeksu određuju koja imena vrijede za bilo koji takson u grupama porodica, rodova i vrsta. Ona ima dodatne (ali još ograničene) odredbe o imenima u višim redovima. Kodeks ne priznaje nikakvu sudsku praksu. Svaki spor se prvo odlučuje direktnom primjenom Kodeksa, a ne pozivanjem na presedan. 
Kodeks je također retroaktivnan ili retrospektivnan, što znači da je njegova dosadašnja izdanja ili prethodna druga pravila i konvencije danas više nemaju snagu, a nomenklaturni akti objavljeni 'nekada u starim vremenima' moraju se ocjenjivati samo po sadašnjem izdanju Kodeksa. U slučaju sporova u vezi sa tumačenjem, uobičajeni postupak je da se konsultira francuski Zakon, a na kraju slučaj može biti doveden na Komisiju koja ima pravo da objavi konačne odluke. 
## Načela
Odrešeno je šest centralnih principa po kojima se uređuje imenovanje životinja, koji su prvi purta navedeni (kao principi) u trećem izdanje Kodeksa (1985.). 
### Princip binomne nomenklature
Ovo je princip da se naučni naziv jedne vrste, a ne o svojta na bilo koji drugi čin, određuje kao kombinacija dva imena; upotrebu trinomene za imena podvrsta i od uninomnog imena za kategorije iznad grupe vrsta je u skladu s ovim principom.
 
To znači da se u sistemu nomenklature za životinje, ime jedne vrste se sastoji od kombinacija naziva roda i specifičnog imena; zajedno čine "dvoimeno ime". Naziv niti jednog drugog ranga ne može biti sastavljen dva imena.

Primjeri:
:Vrsta *[[Giraffa camelopardalis]]*
* Podvrsta ima naziv koji se sastoji od tri imena, tj. "trinomni": generičko (rodno) ime, specijsko ime, subspecijsko ime:
:Podvrsta (*subspecies*): *[[Giraffa camelopardalis rothschildi]]*
* Taksoni u rangu iznad vrste imaju samo jedno, "uninomno ime".
:Rod (*genus*) *[[Giraffa]]*, porodica Giraffidae
U botaničkoj nomenklaturi, ekvivalent binominalnoj nomenklaturi je *binarna nomenklatura* (ili ponekad binomijalna nomenklatura.

### Princip prioriteta

Ovo je načelokorigira formalno naučno ime za životinjske taksone, a kao ispravljeno *[[važeće ime (zoologija)|važeće ime]] *, ispravnije koristi najstarije dostupno ime koji se na to odnosi.

To je najvažniji princip i osnovna vodilja za pravilno održavanje stabilnosti zoološke nomenklature. Prvi put je formulirano u 1842., kada je Komisija koju imenuje Britansko udruženje razmtrala pravila zoološkog nomenklature. Izvještaj Komisije je napisao Hugh Edwin Strickland .

Primjer:

: Nunneley je 1837. opisao *[[Limax maculatus]]* (Gastropoda), a Wiktor je 2001. ga je svrstao kao mlađi sinonim u *[[Limax maximus]]* Linnaeus 1758, u južnoj i zapadnoj Europi. Prvo je opisan *Limax maximus*, pa iako je novu klasifikaciju dao Wiktor, 2001. Godine, prihvaćen je *Limax maximus* koji ima prednost nad *Limax maculatus* i mora se koristiti za tu vrstu.

Postoji oko 2-3.000.000 slučajeva ovakvih vrsta za koje se primjenjuje ovaj princip u zoologiji.
### Princip koordinacije
*Princip koordinacije* se odnosi na odredbu da je – unutar grupa porodica, rodova i vrsta – naziv uspostavljen za takson bilo kojeg ranga u grupama istovremeno osnova sa istim autorom i datumom i za širu kategoriju, na osnovu istog tipa zasnivanja imena za druge rangove u odgovarajućoj grupi.
Drugim riječima, automatski i istovremeno sa objavljivanjem novih zooloških imena, uspostavljaju se sva odgovarajuća imena u relevantnim drugim rangovima istog tipa.

U grupi vrsta, objavljivanje imena ''Giraffa camelopardalis'' Linnaeus, 1758, objavljivanje ime vrste (dvoimeno) ''Giraffa camelopardalis*Linnaeus i uspostavljanja (trinomeno) imaea podvrste ime *Giraffa camelopardalis camelopardalis* Linnaeus, 1758. isto se odnosi i na ime podvrsta; ovo uspostavlja ime odgovarajuće vrste.

Slično tome, u grupi rodova, objavljivanje imena roda uspostavlja odgovarajuće ime podroda (ili obrnuto): roda [[Giraffa|*Giraffa* Linnaeus, 1758]] i podroda * Giraffa (Giraffa )* Linnaeus, 1758.

U grupi porodica, objavljivanje imena porodice, potporodice, natporodice (ili bilo koji drugi takav rang, bez obzira na prefiks ranga *'porodica**) također uspostavlja imena u svim drugim redovima u porodičnoj grupi (familija ''Giraffidae'', natporodice ''Giraffoidea'', potporodica ''Giraffinae'').

Citati autorstva za takva imena (na primjer podroda) su isti kao i za ime koje je upravo objavljeno (na primjer roda). Nebitno je ako postoji stvarni [[takson]] na kojeg se automatski uspostavljeno ime odnosi; ako ikada takav takson bude priznat, dato ime stoji na raspolaganju.

===Princip Prvog Revizora ===
Ovo je načelo određuje da u slučaju sukoba između istovremeno objavljenih divergentnih akata, prvi naredni autor može odlučiti koji od njih ima prednost.

To dodaje ''[[princip prioriteta]]'', u kojem se navodi da prvi put objavljeno ime ima prednost. Načelo Prvog Revizora se bavi situacijama koje se ne mogu riješiti po prioritetu. Ovi predmeti mogu biti dva ili više različita imena za isti [[takson]], dva ili više imena sa istim slovima koji se koristi za različite rangove, dva ili više različitih načina pisanja određenog naziva, itd. U takvim slučajevima, prvi naredni autor koji se bavi tim pitanjem i bira i objavljuje odluku na propisani način je **Prvi Revizor**, kojega treba slijediti.

Primjer:
[[Carl von Linné|Carolus Linnæeus]] je [[1758]]. prvi ustanovio ime ''Strix scandiaca'' i ''Strix noctua'' ([[ptica|''Aves'']]), za koje je dao različite opise i referirao kao različite vrste, ali su oba naziva kasnije spojena u istu (sova|snježna sova). Tako su dva imena su postala sujektivni sinonimi. Lönnberg je [[1931]]., kao Prvi Revizorr, citiraooba imena i odabrao prednost za ''Strix scandiaca''.

Problem se javlja kada je ponekad Prvi Revizor nepoznat. Za jednu vrstu kitova, Linnæus je 1758 ustanovio tri subjektivna imena: ''Physeter macrocephalus'', ''Physeter catodon'' i ''Physeter microps''. Prvi revizor je ostao nepoznat; upotreio je dva naziva: ''Ph. macrocephalus'' i ''Ph. catodon''.

===Princip homonimije===
Ovo je princip da ime svakog taksona mora biti jedinstveno. Shodno tome, ako se postoji mlađi homonim, po ovom pravilu se ne smije se koristiti kao važeće ime.

To znači da se bilo koje ime jedne životinje, u jednom konkretnom pravopisu, može koristiti samo jednom (u svojoj grupi). To je obično prvoobjavljeno ime; bilo koje kasnije ime istog pravopisa je zabranjeno koristi. [[Princip prioriteta]] i [[Princip Prvog Revizora]] se i ovdje primijenjuju. Za imena grupe granične kategorije se ne uzimaju u obzir.

Rodovi su homonimi samo ako iste – razlika u ispisu jednog slova je dovoljna da se razlikuju.

Primjeri:

:''Argus'' Bohadsch, 1761 (Gastropoda), rod koji je bio dostupan za homonimija po ICZN u Mišljenju 429, Bohadsch 1761 da nije nebinominalni - ovo je imalo za posljedicu da se ni jedan drugi od raznih sljedećih imena '' Argus '' ne može se koristiti kao bitn za takson:
:''Argus'' Scopoli, 1763 (''Lepidoptera'': ''Lycaenidae'': ''Polyommatinae'')
:''Argus'' Scopoli, 1777 (''Lepidoptera'': ''Nymphalidae'': ''Satyrinae'')
:''Argus'' Poli, 1791 (''Bivalvia'')
:''Argus'' Temminck, 1807 (''Aves'')
:''Argus'' Lamarck, 1817 (''Lepidoptera'': ''Hesperiidae'')
:''Argus'' Walckenaer, 1836 (''Araneae'')
:''Argus'' Gerhard, 1850 (''Lepidoptera'': ''Lycaenidae'': ''Theclinae'')
:Homonimi roda ''Argus'' nisu:
:''[[Argua]]'' Walker, 1863 (''Lepidoptera''), ''[[Argusa]]'' Kelham, 1888 (''Aves''), ''[[Argusina]]'' Hebard, 1927 (''Dermaptera''), ''[[Arcus]]'' Hong, 1983 (''Diptera''), ''[[Argas]]'' Latreille, 1795 (Araneae), ''[[Argulus]]'' Müller, 1785 (Crustacea).
:Homonimi nisu: ''[[Isomya]]'' Cutler & Cutler, 1985 (''Sipunculida''), ''[[Isomyia]]'' Walker, 1859 (''Diptera'').

:Homonimi nisu: ''[[Adelomya]]'' Mulsant & Verreaux, 1866 (''Aves''), ''[[Adelomyia]]'' Bonaparte, 1854 (''Aves''), ''[[Adelomys]]'' Gervais, 1853 (''Mammalia''), ''[[Adolomys]]'' Shevyreva, 1989 (''Mammalia''), ''[[Adulomya]]'' Kuroda, 1931 (''Bivalvia'').

Kod vrsta, postoji razlika između primarnih i sekundarnih homonima. Postoje i dvostruki homonimi (isti rod i vrsta). Male razlike u pravopisu se toleriraju, ako se primijeni član 58.

**Primarni homonimi** su oni sa istim nazivom roda i vrste u svjoj originalnoj kombinaciji. Razlika između primarnog mlađeg homonim i naknadnog korištenja imena je neodređena, ali je uobičajeno prihvaćeno da ako se ime odnosi na drugu vrstu ili oblik. Ako ne postoji, pored odsustva dokaza da je autor znao da se ime prethodno koristilo, smatra se kao mlađi homonim.

Primjeri: 
:Drury (1773) je ustanovio ''[[Cerambyx maculatus]]'' (''Coleoptera'') za vrstu sa [[Jamajka|Jamajke]]. Fueßlin (1775) je opisao ''[[Cerambyx maculatus]]'' vrstu iz [[Švicarska|Švicarske]] i nije citirao Druryja. Fueßlinovo ime je mlađi primarni homonim.
:Scopoli (1763) je opisao ''[[Curculio fasciatus]]'' (''Coleoptera'') za vrstu iz [[Slovenija|Slovenije]]. Strøm (1768) ustanovio ime ''[[Curculio fasciatus]]'' za vrstu iz [[Norveška|Norveške]]. De Geer (1775) je oisao ''[[Curculio fasciatus]]'' za treću vrstu iz [[Švedska|Švedske]]. S Müller (1776) je opisao ''[[Curculio fasciatus]]'' za četvrtu vrstu iz [[Danska|Danske]]. Fourcroy (1785) je ustanovio ''[[Curculio fasciatus]]'' za 5. vrstu iz [[Francuska|Francuske]]. Olivier (1790) je prikazao ''[[Curculio fasciatus]]'' i kao 6. vrstu, iz Francuske. Marsham (1802) opisuje ''[[Curculio fasciatus]]'' (čak) za 7. Vrstu iz [[Britanija|Britanije]]. Sva ova imena su imala opise koji su pojasnili da su trebale biti različite vrste, a da njihovi autori nisu znali da su prethodni autori dali takvo ime.

**Sekundarni homonimi** se mogu davati ako je isto ime vrste ranije bilo smješteno u okviru drugog roda, a kasnije ustanovljeno da pripadaju ujedinjenom rodu (Član 57.3, 59).
 
Sekundarni sinonim je samo privremeno stanje, efektivan samo u datoj klasifikaciji. Ako se primjenjuje druga klasifikacije, ne može se proizvoditi sekundarna homonimija, a uključeno ime se može ponovo koristiti (Član 59.1). Ime ne postaje nedostupna ili neupotrebljiv ako je to bilo nekada u toku historije postavljeno u takav rod gdje je izazvalo sekundarnu homonimiju sa drugim imenom.
Ovo je jedan od rijetkih slučajeva u kojima zoološkog vrsta nema stabilno određeno ime i jedinstvena kombinacija vrsta-autor-godina, pa može imati dva imena u isto vrijeme.

Primjer:
:Nunneley (1837) je prvoopisao ''[[Limax maculatus]]'' (Gastropoda), koju je Wiktor (2001) klasificirao kao mlađi sinonim sa ''[[Limax maximus|Limax (Limax) maximus]]'' Linnæus, 1758 , iz južne i zapadne Europe. Kaleniczenko, 1851 daje ime ''[[Krynickillus maculatus]]'' za različitu vrstu iz [[Ukraina|Ukrajine]]. Wiktor, 2001 obje klasificira u ''Limax maximus'' Linnæus, 1758 i ''Krynickillus maculatus'' Kaleniczenko, 1851 u rodu ''[[Limax]]''. Budući da su ''L. maculatus'' Nunneley, 1837 i ''K. maculatus'' Kaleniczenko, 1851 svrstane u isti rod, oba imaena su postala sekundarni homonimi u rodu [[Limax]], a mlađe ime (iz [[1851]].) se ne može upotrebljavati za ukrajinsku vrstu. Zato je bilo potrebno pogledati raspoloživo slijedeće mlađe ime koje bi bilo na nju primjenjivo. To je bilo ''[[Limax ecarinatus]]'' Boettger, 1881, mlađi sinonim ''K. maculatus'' Kaleniczenko, 1851.
:Za Wiktora (2001) i takve autore koji su slijedili njegov sistem, ime ukrajinske vrste mora biti ''[[Limax ecarinatus]]'' Boettger, 1881. Za ostale, koji su klasificirali ''[[Limacus]]'' kao odvojen rod, ime ukrajinske vrste mora biri ''[[Limacus maculatus]]'' (Kaleniczenko, 1851).
:Tako [[Ukrajina|ukrajinska]] vrsta može imati dva imena. Što zavisi od generičke klasifikacije. ''[[Limax ecarinatus]]'', ''[[Limacus maculatus]]'' su iste vrste.

Član 59.3 navodi da u izuzetnim slučajevima, mlađi sekundarni homonim zamijenjen prije [[1961]]. godine zamjenom imena može postati nevažeći, "... osim ako je zamjensko ime nije u upotrebi" je izuzetak izuzetka. Međutim, ICZN kod ne daje primjer za takav slučaj. Čini se da se ovaj odlomak u ICZN kodu široko ignorira. Također ne definira što i trbalo da znači izraz "nije u upotrebi".

Primjer:
:''[[Glischrus caelata]]'' Studer, 1820 (Gastropoda) je jednom klasificirana u rod ''[[Helix]]'', a ovo ime je postalo mlađi sekundarni homonim ''[[Helix caelata]]'' [Vallot], 1801. Locard (1880) je opisao zamjensko ime ''[[Helix glypta]]'', koje e veoma rijetko upotrebljava. Ovavrsta je sada poznata kao ''[[Trochulus caelatus]]'' (Studer, 1820), a Član 59.3 je obično ignoriran.

**Dvostruka homonimija** ([[rod (biologija(|rod]] i [[vrsta (biologija|vrsta]] nije homonimija: ako je rod homoniman i pripada različitim grupama životinja, isto ime vrste može se upotrebljavati u obje grupe.

Primjeri: 
:Ime ''[[Noctua]]'' Linnæus, 1758 je dato jednom rodu [[leptir]]a u podredu lepidoptera ([[insekt]]i reda ''Lepidoptera''). U [[1764]]. On je ustanovio rod ''Noctua'' Linné ,1764 za ptice, ignorirajući da je to ime, nekoliko godina, ranije već dao jednom leptiru. ''Noctua'' Linné, 1764 (''[[Aves]]'') je mlađi homonim is ''Noctua'' Linnæus, 1758 (''Lepidoptera'').
:[[François Alexandre Pierre de Garsault|Garsault]] (1764) upotrebio naziv ''Noctua'' za pticu i opisao vrstu ''[[Noctua caprimulgus]]'' Garsault, 1764 (Aves). Fabricius (1775) je uspostavio ime ''[[Noctua caprimulgus]]'' Fabricius, 1775 (Lepidoptera), stvorivši tako dvostruki homonim. Ovakvi homonimi nisu homonimija i oba imena su upotrebljiva.
:Isto se desilo i sa ''[[Noctua variegata]]'' Jung, 1792 (''Lepidoptera'') i ''[[Noctua variegata]]'' Quoy & Gaimard, 1830 (''Aves'').

**Razdvajanje imena** jedne rodovske grupe od njenog homonima, podrazumijeva citiranje autora i godine; citiranje samo autora nuije dovoljno.

Primjeri:

: ''[[Echidna]]'' Forster, 1777 (''Actinopterygii''), nije ''[[Echidna]]'' Cuvier, 1797 (''Mammalia'')
:''[[Ansa]]'' Walker, 1858 moljac (Lepidoptera), nije ''Ansa'' Walker, 1868 (''Hemiptera'')
:''[[Helix balcanica]]'' Kobelt, 1876, nije ''[[Helix balcanica]]'' Kobelt, 1903 (oje ''Gastropoda'')
:''[[Conus catenatus]]'' Sowerby, 1850, nije ''[[Conus catenatus]]'' Sowerby, 1875 (obje ''[[Gastropoda]])

Ime ''Ansa'' može se upotrijebiti samo za takson [[leptir]]a. Ako se ne može koristiti to ime (na primjer, jer je starije ime, zasnovano prije [[1858]], ima prednost), to ne znači da se ono iz 1868. ne može koristiti za rod hemiptera. Naime, postoji jedina mogućnost korištenja imena iz 1868. za takson iz reda ''[[Hemiptera]]'' iz 1858., ako je ime službeno istisnula [[ICZN komisija]].
U nekim slučajevima, imena nekih rodovskih ili specijskih grupa su objavljena iste godine od istog autora. Ili U ovim slučajevima je preporučljivo citiranje stranice na kojoj je ime navedeno.

Primjeri:
:''[[Amydona]]'' Walker, 1855 (''Lepidoptera'': ''Limacodidae'') (p. 1110), nije ''[[Amydona]]'' Walker, 1855 (''Lepidoptera'': ''Lasiocampidae'') (p. 1413)
:''[[Betousa]]'' Walker, 1865 (''Lepidoptera'': ''Thyridae'') (p. 1111), nije ''[[Betousa]]'' Walker, 1865 (Lepidoptera: Noctuidae) (p. 1208).
:''[[Cicada variegata]]'' Fabricius, 1775 (p. 684), nije ''[[Cicada variegata]]'' Fabricius, 1775 (p. 686) (both Auchenorrhyncha).
:''[[Noctua marginata]]'' Fabricius, 1775 (p. 597), nije ''[[Noctua marginata]]'' Fabricius, 1775 (p. 610) (oje ''Lepidoptera'': ''Noctuidae'').
:''Clausilia (''Albinaria'') oertzeni'' Boettger, 1889 (p. 42), nije ''Clausilia (Albinaria) schuchi'' var. ''oertzeni'' Boettger, 1889 (p. 52) (obje ''Gastropoda'': ''Clausiliidae'').

Postoje slučajevi gdje je homonim uspostavio isti autor, iste godine, na istoj stranici:
:''Zonites verticillus'' var. ''graeca'' Kobelt, 1876 (Gastropoda) (p. 48), nije ''Zonites albanicus'' var. ''graeca'' Kobelt, 1876 (p. 48).

Nomenklature [[životinja]], [[biljka|biljaka]] i [[gljiva]] su međusobno nezavisne. Najočigledniji nedostatak ove situacije (za njihovo korištenje u [[informatika bioraznolikosti|informatici bioraznolikosti]]) je da se isti generički nazivi mogu koristiti istovremeno za životinje i biljke. Za ovu vrstu homonima postoji nziv "hemihomonimi''i. Odavno je poznato više od 1000 takvih imena.

Primjeri:

:Rodovsko ime ''[[Dryas (biljka)|Dryas]]'' L. (1753) predstavlja rod ''Magnoliophyta'', porodica ''[[Rosaceae]]'', a u isto vrijeme ''[[Dryas iulia|Dryas]]'' Hübner, 1807 je rod insekata (red ''Lepidoptera'', porodica ''Nymphalidae''.
:Rod ''Tandonia'' je uspostavljen kod životinja (''Gastropoda'': ''[[Tandonia]]''), biljaka (''Euphorbiaceae'') i gljiva (''Ascomycetes'').
:Ostali primjeri za ponekad dobropoznatih biljnih imena i njihovih zooloških ekvivalenata su ''Aotus'' (''Fabaceae'' i ''Mammalia''), ''Arenaria'' (''[[Caryophyllaeceae]] i ''[[Aves]]''), ''Betula''(''Betulaceae'' i ''Hymenoptera''), ''Chloris'' (''Cactaceae'' i ''Aves''), ''Dugesia'' (''Asteraceae'' i ''Plathelminthes''), ''Erica'' (''Ericaceae'' i ''Araneae''), ''Hystrix'' (''Poaceae'' i ''Mammalia''), ''Iris'' (''Asparagales'' i ''Orthoptera''), ''Liparis'' (''Orchidaceae'' i ''Actinopterygii''), ''Phalaenopsis'' (''Asparagales'' i ''Aves''), ''Pinus'' (''Pinaceae'' i ''Mollusca''), ''Prunella'' (''Lamiaceae'' i ''Aves''), ''Ricinus'' (''Fabaceae'' i ''Acarina''), ''Taxus'' (''Taxaceae'' i ''Mammalia''), ''Typha'' (''Typhaceae'' i ''Porifera''), ''Ulva'' (''Ulvophyceae'' i ''Lepidoptera''), ''Viola'' (''Violaceae'' i ''Lepidoptera'').
Za gornja imena, na razini porodica, ne primjenjuje se princip homonimije.

Primjeri:

:''Pulmonata'' se obično upotrebljava za vrlo istaknutu grupu ''[[Gastropoda]]'', ali također rijetko za grupu ''[[Arachnida]]''.
:''Reticulata'' se upotrebljava za jedan red ''[[Foraminifera]]'', kao i za nedefiniranu višu grupu ''[[Ephemeroptera]]''.
Homonimi se javljaju relativno rijetko u porodici (samo ako su generička imena identične ili vrlo slična, a dodavanje sufiksa ''–idae'' daje identične rezultate). Otkrivanje takve homonimije obično pravi iste probleme kao da nije bilo pravila: sukobe terminologije između potpuno nezavisnih i nepovezanih grupa, taksonomi prave u različitim grupama životinja. Vrlo često se od Komisije zahtijeva da donese konačnu odluku.

Primjeri:
:''[[Bulimina]]'' (''Foraminifera'') i ''[[Buliminus]]'' (''Gastropoda'') čine ''Buliminidae'', a imena obje porodice se upotrebljavaju od 1880-ih. Kada je homonimija otkrivena 110 godina kasnije, 1990-ih, mlađi takson ([[mehkušci|mehkušaca]]) je dobio novo ime porodice, a Komisija je morala tražiti rješenje (Mišljenje 2018).
:''[[Claria]]'' (''Rotifera'') i ''[[Clarias]]'' (''Actinopterygii'') skupa su ''Clariidae'', ali samo ime riba ''Actinopterygia'' je upotrebljavano od [[1845]]. Nedugo nakon što su ''Clariidae'' predložene za ime u grupi ''Rotifera'', u [[1990]]., otkrivena je homonimija i Komisija je odlučila da rotiferska porodica 
Trebala da deimenuje (mijenja) naziv ''[[Clariaidae]]'' (Mišljenje 2032).

===Princip tipifikacije===
Ovo je princip da svaki nominalni takson u porodičnoj, rodnoj ili specijskoj grupi, roda grupa, stvarno ili potencijalno ima fiksno obilježje, koje pruža objektivni referentni standard za određivanje onog na što se ime odnosi.

To znači da bilo ime [[takson]]a ili tip obilježavanja imena, omogućuje primjenu i prepoznavanje ranga tog imena. Bilo koji porodična grupa mora imati oznaku tipskog roda, ime tipa grupe rodove, tipsku vrstu i tipsku grupu vrsta, koja može (ne mora) imati jedan ili više vrsta uzoraka (označenih [[holotip]], lektotip, neotip, sintipovi ili drugi ). Takvi uzorci su obično deponovani u muzejskojskim zbirkama.

[[Tipski rod]] za porodični-grupno ime se jednostavno izvodi iz tipskog roda koji daje korijen za dodavanje sufiksa – ***idae*** (za porodice), npr.

*Primjer:
:Ime porodice ''[[Spheniscidae]]'' je izvedeno iz tipskog roda ''[[Spheniscus]]'' Brisson, 1760.

[[Tipska vrsta]] za rodno-grupno ime je mnogo kompliciranije i egzaktno slijedi odredbe Člana 67-69. 
Tipska vrsta je vrlo značajna i nema opće zoološke baze podataka da ne bilježi tipsku vrstu za sve rodove. Osim u riba i nekih manjih grupa, tipske vrste su rijetko pouzdano zabilježene u online bazama zooloških podataka . U 60% slučajeva tipske vrste se mogu odrediti u originalnoj publikaciji.

Tipska vrsta je uvijek uriginalno ime [[takson]]a (a ne trenutno korištene kombinacije).

*Primjer:
:Korektno navedena tipska vrsta roda ''Locusta'' Linnæus, 1758 (''Caelifera'') je ''[[Gryllus migratorius]]'' Linnæus, 1758, a ne ''[[Locusta migratoria]]'' (Linnæus, 1758).

Označavanje i fiksiranje ima različita značenja i fiksacije imaju različita značenja. Oznaka je prijedlog tipske vrste. Nije potrebno da uvijek ude ispravno napisano ime roda ili vrste sa ispravnim navodom autora (Članovi 67.2.1, 67.6, 67.7). Ako je oznaka je važeća, tipska vrsta je fiksirana.
Označavanje može također biti neispravno i neefektivno; naprimjer ako rod ima prethodno ustaljeno ime tipske vrste ili ako je tipska vrsta predložena bez uključivanja originalne, ili kontradiktorna opisu slike roda u koji je bila originalno uključena.

Postoje različite mogući načini oznake tipske vrste. Ovo je njihov poredak pravne važnosti, s približno proporcijama pojave (pogledati  Prikazane proporcije se odnose na 366 potvrđenih europskih ne-morskih rodova mehkušaca; pretpostavlja se da predstavljaju više-manje ili predstavnike ili primjere životinjskih grupa . 
 
*Superiorna fiksacija tipa:
::Označavanje prema ICZN plenarnum kapacitetom (3 %)
:::*Primjer:
:::''[[Galba]]'' Schrank, 1803 (''[[Gastropoda]]'') su opisane sa jednom uključenom vrstom, ''[[Galba pusilla]]'' Schrank, 1803. Ona može biti tipska vrsta uz monotipiju. U Mišljenju 1896 (objavljenom [[1998]].) ova fiksacija tipa izdvojila je i '' [[Buccinum truncatulum]] '' Müller 1774 je fiksna kao tip vrste pod plenarnom snagom (e) (sada je ''[[Galba truncatula]]'').
:: Oznaka iz čl. 70.3: pogrešno identificirana tipska vrsta (1%).

:::* Primjeri:
::''[[Bollingeria]]'' Forcart, 1940 (''Gastropoda'') je ustanovljena sa tipskom vrstom ''[[Chondrus pupoides]]'' Krynicki, 1833, prema originalnom opisu. Ali Forcart [[1940]]. je pogrešno identificirao tipsku vrstu kao ''[[Bulimus lamelliferus]]'' Rossmässler, 1858. Bilo bi dobro da se odredi da li je ''[[Bulimus lamelliferus]]'' tipska vrsta iz Člana 70.3.
::: '' [[Helisoma]] '' Swainson 1840 (''Gastropoda'') je označena s uključenom jednom vrstom, kako navodi Swainson, ''[[H. bicarinata]]'' Sow. General F. 4". Predložio je da je tipska vrsta pogrešno identificirana, te da je to "'[[Planorbis campanulatus]]'' Reci 1821, a ne' '[[Planorbis bicarinatus]]'' Reci 1819 kao što je je trebalo. Ali pošto je pogrešna tipska ''[[Planorbis bicarinatus]] '' smatrana tipskom, to bi bilo važno da popravi ovaj tip, prema Članu 70.3.

* Fiksacija tipa u originalnom radu:
::Originalno označavanje (31%)

:::*Primjeri:
:::Montfort 1810 je uspostavio rod ''[[Theodoxus]]'' (''Gastropoda'') i označio ''[[Theodoxus lutetianus]]'' Montfort 1810 lao tipsku vrstu (sada ''[[Theodoxus fluviatilis]]'').
:::Vest 1867 ustanovljuje podrod ''[[Clausilia (Isabellaria)]]'' (''Gastropoda'') i oznalava ''[[Clausilia isabellina]]'' Pfeiffer, 1842 kao tipsku vrstu (sada ''[[Isabellaria isabellina]]'').
:::Riedel 1987 zasniva rod ''[[Turcozonites]]'' (''Gastropoda'') i označava ''[[Zonites wandae]]'' Riedel, 1982 kao tipsku vrsru (sada ''[[Turcozonites wandae]]'').
::Monotipija (28 %)
:::*Primjeri:
:::''[[Anodonta]]'' Lamarck, 1799 (Bivalvia) je originalno opisana sa jednom originalno nominalnom svrstom, ''[[Mytilus cygneus]]'' Linnæus, 1758. Ova tipska vrsta je ustaljena kao monotipska (sada ''[[Anodonta cygnea]]'').
:::''[[Microcondylaea]]'' Vest 1866 (Bivalvia) je originalno opisana sa dvije uklučeme nominalne vrste, ''[[Unio bonellii]]'' Férussac, 1827 i sumnjivom ''[[Anodonta lata]]'' Rafinesque, 1820. Dvojnost uključene crste bije uračunata pa je kao tipska vrsta bila ''[[Unio bonellii]]'' koja je fiksirana kao monotipska (sada ''[[Microcondylaea bonellii]]'').
::Apsolutna tautonimija (2%)

:::*Primjeri:
:::Kobelt 1871 je uspostavio gastropoda ime rodovske grupe sa uključene 23 vrste: ''[[Candidula]]''. Među njima je bio '' [[Glischrus candidula]] '' Studer 1820. '' [[Glischrus candidula]] '' je tipska vrsta sa fiksno apsolutnom tautonimijom (sada '' [[Candidula unifasciata]] '').
::: Draparnaud 1801 uspostavio gastropdni rod ''[[Succinea]]'' sa uključene dvije vrste, '' [[Succinea vodozemaca]] '' Draparnaud 1801 i '' [[Succinea oblonga]] '' Draparnaud 1801. Među sinonima ''[[S. amphibia]]'', Draparnaud navodi naziv '' [[Helix succinea]] '' Müller 1774. Sinonimi se ne računaju, tako da '' [[Helix succinea]] '' tipska vrsta sa apsolutnom tautonimijom (sada '' [[Succinea putris]] '').

:::Kobelt 1904 je uspostavio podrod [[mehkušac]]a ''[[Iberus (Balearica)]]'' i uključio 10 vrsta. Među njima je bila i ''[[Helix balearica]]'' Rossmässler 1838, koji je Kobelt naveo kao ''[[Iberus (Balearica) balearicus]]''. Završetak -''us'' je ovdje beznačajan; ''[[Helix balearica]]'' je tiposka vrsta po apsolutnoj tautonimiji (sada ''[[Iberellus balearicus]]'' ili ''[[Iberellus hispanicus]]'').
:::''[[Euxinolauria]]'' Lindholm, 1924 (''Gastropoda'': ''Lauriidae'') je opisana kao novo zamjensko ime za ''[[Caucasica]]'' Caziot & Margier, 1909 (ne ''[[Caucasica]]'' Boettger, 1877 (''Gastropoda'': ''Clausiliidae''). ''[[Caucasica]]'' Caziot & Margier, 1909 izvorno sadrži četiri vrste, među kojima je bila ''[[Pupa caucasica]]'' Pfeiffer, 1857. Ovo je tipska vrsta za rod ''[[Caucasica]]'' Caziot & Margier, 1909 koji je fiksiran po apsolutnoj tautonimiji, kao i za ''[[Euxinolauria]]'' (sda ''[[Euxinolauria caucasica]]'').

:::Slijedeći primjeri ne predstavljaju apsolutnu tautonimiju: ''[[Scomber scombrus]]'' Linnæus, 1758 (''Actinopterygii''), ''[[Babyrousa babyrussa]]'' (Linnæus, 1758) (''Mammalia''), ''[[Suricata suricatta]]'' (Schreber, 1776) (''Mammalia''), ''[[Merlangius merlangus]]'' (Linnæus, 1758) (''Actinopterygii''), ''[[Isabellaria isabellina]]'' (Pfeiffer, 1842) (''Gastropoda''), ''[[Rupestrella rupestris]]'' (Philippi, 1836) (''Gastropoda'').
::Lineovska tautonimija (0.3%)

:::Primjer:
:::Linnæus 1758 je uspostavio rod ''[[Castor (genus)|Castor]]'' (''Mammalia'') uključivši dvije, ''[[Castor fiber]]'' i ''[[Castor moschatus]]''. Među sinonimima ''[[Castor fiber]]'' pomenut je jednoimeni ''Castor'' sa referiranjem na šest prelineovskih radaova (Gesner 1598, Rondelet 1554, Jonston 1650, Dodart 1676, Ray 1693 and Aldrovandi 1649). ''[[Castor fiber]]'' Linnæus 1758 je tipska vrsta koja je ustaljena po Lineovskoj tautonimiji (sada ''[[Castor fiber]]'').

Naknadni metodi fiksacije tipa:
::Naknadna monotipija (2 %)
:::*Primjeri:
:::''[[Valvata]]'' Müller, 1773 (''Gastropoda'') je ustanovio kratkim opisom, bez naznake vrste. Müller [[1774]]. Je uključio jednu vrstu, ''[[Valvata cristata]]'' Müller 1774. ''[[Valvata cristata]]'' je tipska vrsta po naknadnoj monotipiji (sada ''[[Valvata cristata]]'').

:::''[[Omphiscola]]'' Rafinesque, 1819 (''Gastropoda'') je uspostavljena bez uključenih vrsta. Beck 1837 [1838] je uključio kednu vrstu: ''[[Buccinum glabrum]]'' Müller, 1774. ''[[Buccinum glabrum]]'' je tipska vrsta, po naknanonj monotipiji (sada ''[[Omphiscola glabra]]'').

::Subsekvntna apsolutna tautonimija (samo nekoliko slučajeva), pri čemu naknadna tautonimija nije upotrebljena kao termin u 4. Izdanju Kodeksa, ali su logične posljedice upotrebe nametnule termin naknadna monotipija.
:::*Primjeri:
:::''[[Alosa Garsault, 1764]]'' (''Actinopterygii'') je ustanovio bez uključene vrste. Kao prvo autor, Cuvier, [[1829]] uključuje dvije vrste ''[[Clupea alosa]]'' i ''[[Clupea fincta]]''. Tpska vrsta je ''[[Clupea alosa]]'' Linnæus 1758 , prema naknadnoj apsolutnoj tautonimiji (sada ''[[Alosa alosa]]'').
:::''[[Rupicapra]]'' Garsault, 1764 (''Mammalia'') je opisana bez uključene vrste.Kao prvi autor, Blainville, [[1816]] je uključio tri vrste: ''[[Capra rupicapra]]'' Linnæus, 1758, ''[[Capra pudu]]'' i ''[[Capra americana]]''. Tipska vrsta ''[[Capra rupicapra]]'', prema naknadnoj apsolutnoj tautonimiji (sada ''[[Rupicapra rupicapra]]'').

::Naknadna Lineovska tautonimija (samo teorijski, jer još nema takvih slučajeva)
::Naknadno označavanje (32%)

:::*Primjeri:
:::''[[Aplexa]]'' Fleming, 1820 (''Gastropoda'') je opisana sa dvije vrste: ''[[Bulla hypnorum]]'' Linnæus, 1758 i ''[[Bulla rivalis]]'' Turton, 1807. Herrmannsen 1846 , ustaljena ''[[Bulla hypnorum]]'' kao tipska vrsta po naknadnom označavanju (sada ''[[Aplexa hypnorum]]'').
:::''[[Pseudanodonta]]'' Bourguignat 1877 (Bivalvia) je opisana sa sedam vrsta: ''[[Anodonta complanata]]'' Rossmässler 1835 i šest drugih. Westerlund [[1902]] ispravno označava ''[[Anodonta complanata]]'' kao tipsku vrstu as (sada ''[[Pseudanodonta complanata]]'').

**Ime grupe vrsta*' može imati ime prema tipu primjerka, ali ne mora. U mnogim slučajevima imena grupe vrsta nemaju tipski primjerak ili je izgubljen. U takvim slučajevima, obočno počiva na općem prihvatanju. Ako ga nema, prema preporuci Koda, ustaljuje se ime po primjerku koji je povezan sa korisnikom tog imena. Fiksiranje takvog tipa imena se čini samo onda kada je taksonomski neophodno (Članovi 74.7.3, 75.2, 75.3).

*Primjeri:
:*Aptenodytes patagonica* Miller, 1778 je svali zasnovan na tipskom primjerku, možda deponiranom u *Natural History Museum*, [[London]] ili negdje drugdje ili je tip izgubljen. Ovo je sada beznačajno jer upotreba imena (kao *Aptenodytes patagonicus*) za [[kraljevski pingvin|kraljevskog pingvina]] je nedvosmisleno prihvaćeno.
:Izvorno ime tipa za vrstu *Homo sapiens'' Linnæus, 1758 je deponovano u Uppsali (tkosti Carla von Linnéa). Ovaj letotip je označio Stearn 1959, korektno ali nepotrebno jer je upotreba imena bila nedvojbena, kao što je i danas.

## Povezano
*Taksonomija
*Biološka klasifikacija

## Literatura

## Vanjske veze
* ICZN website
* Text of the code
* ZooBank: The World Register of Animal Names 
* Proposed amendment of the International Code of Zoological Nomenclature to expand and refine methods of publication