Boljševici

**Boljševici** (od ruskog *большевик*, od riječi *больше* - većina) je ime za pripadnike lijevog radikalnog krila Ruske socijal-demokratske radničke partije (RSDRP) nakon njenog raspada na dvije frakcije; boljševike i menjševike.

Do raskola u partiji je došlo na drugom kongresu partije 1903. kada je boljševičko krilo za sebe uzelo skraćenicu RSDRP(b), gde je b označavalo boljševike. Ubrzo posle dolaska na vlast u novembru 1917. partija je promenila ime u Rusku socijal-demokratsku radničku partiju (boljševika). Nakon kongresa održanog 1952. Ruska komunistička partija je i formalno izbrisala riječ boljševik iz svoga imena.

Boljševičku partiju Ruske socijal-demokratske radničke partije počeo je izgrađivati Vladimir Iljič Lenjin - 1905. kao masovnu radničku partiju sa unutrašnjom demokratskom hijerarhijskom strukturom na pricipu demokratskog centralizma. Boljševici su sebe smatrali za vođe revolucionarnog proleterijata u Rusiji. Njihova uvjerenja i praksa se često zovu ***boljševizam***.

## Historija raskola
Drugi kongres Ruske socijal-demokratske radničke partije održan je u Briselu (jul) i Londonu u augustu 1903., Lenjin i njegov rival Martov razišli su se po pitanju uloge partijskog članstva. Lenjin je želio da članovi partije budu samo oni koji *prihvaćaju program partije, materijalno ga podupiru i daju svoj osobni doprinos u jednoj od partijskih organizacija*. *Martov* je s druge strane bio za *uobičajeni osobni doprinos članova pod vodstvom jedne partijske organizacije*. Lenjin se zalagao za manje - ali aktivno partijsko članstvo, a ne brojno koje jedino ima *partijsku knižicu*, i ništa ne radi. Po njegovom mišljenju ta aktivna partijska baza, stvorit će unutar sebe - jezgru *profesionalnih revolucionara*, od odanih komunista, koji će provoditi većinu svog vremena u organiziranju partije za rad sa masama, i biti u stanju provesti proletersku revoluciju
Profesionalno jezgro partije regrutirat će se od aktivnih i iskusnih članova, a simpatizere ne će uzimati u obzir. Partija će biti organizirana na temelju koncepta demokratskog centralizma Martov, inače bliski prijatelj Lenjina, složio se a njim da jezgra partije treba biti sastavljena od profesionalnih revolucionara, ali želio je da članstvo u partiji treba biti otvoreno i za simpatizere, revolucionarne radnike i druge sumišljenike.
Njih dvoje usaglašavali su svoje stavove negdje oko marta-maja 1903. ali do kongresa su njihovi stavovi postali nepomirljivi i to je dovelo do partijskog raskola.

### Porijeklo imena
Te dvije frakcije izvorno su se zvale *tvrdi* (Lenjinovi pristaše) i *meki* (Martovljeve pristaše), ubrzo je to izmjenjeno u *Boljševik* i *[[Menjševici|menjševik]]*, na osnovu činjenice da su Lenjinovi pristaše tijesnom većinom pobjedili Martovljeve pristaše po pitanju partijskog članstva. Do pravog izbora na kongresu nije ni došlo, jer se delegati razišli u svađi.
U anglosaksonskoj literaturi upotrebljvao se i termin *Maksimalist* za Boljševike i *Minimalist* za Menjševike.

### "Boljševističke" partije
*  Maoistočko- boljševistički reorganizirani pokret Purba Banglar Sarbahara partije
*  Boljševistička partija Indije
* / Boljševističko-lenjinistička partija Indije, Cejlona i Burme
*  Revolucionarna Socijalistička Partija (Boljševika)
*  Boljševistička Komunistička Partija
*  Boljševistički nukleusi
*  Boljševistička Samasamaja Partija

## Veze
* Ruska socijal-demokratska radnička partija
* Menjševici
* Demokratski centralizam
* Lenjinizam
* Oktobarska revolucija
* Vladimir Iljič Lenjin

## Napomene

## Literatura
* 

## Vanjske veze
* Alan Woods: A History of the Bolshevik Party by Alan Woods 
* Maurice Brinton: The Bolsheviks and Workers Control