Slivno (Šibenik)

**Slivno** je naselje u Šibensko-kninskoj županiji, a upravno pripada Gradu Šibeniku. Jedno je od naselja oko željezničke postaje Perković. Osim Slivna tu su: Perković i Sitno Donje.

## Geografija

Slivno je od željezničke postaje Perković udaljeno oko 2&nbsp;km.

U Slivno se iz Šibenika može cestom preko Danila iz pravca Dubrave ili Vrpolja.

Na izlazu iz doline Danila preko *Orišića (Orišja)* na vrhu prijevoja s lijeve strane su *Ivići* ili *Gornji Ercezi*, prvi zaselak Slivna. Nakon 300–400 m, poslije oštrog zavoja, pojavljuje se udolina Slivna. Ispred, na brdašcu je crkva sv. Ivana, a lijevo na horizontu udoline, ispod *greda Parizovca * su *Varnice* i *Gornji Crljeni*. Spuštanjem cestom padinama *Ošljaka*, s lijeve strena iznad polja, poredani su *Stančići, Bralići, Mrkovići.* Na izlazu iz doline, poslije Spomenika,  ispod *Gradine* su *Ercezi*, a desno od njih, na zapad su *Celići*. Time završavaju dijelovi naselja Slivno.

Samo ime kazuje da se u dolinu Slivna slivaju vode s okolnih brda, od kojih u dnu doline nastaje potok *Slivanjac*, gdje su nekada bili poznati bunari, *Slivanjac, Jendek, Celića bunar, Mrkovića bunar*.

## Historija

Slivno je oduvijek administrativno pripadalo distriktu/kotaru/općini Šibenik.

Prvi mu spomen nalazimo u reformacijama ("izmjenama i dopunama") Statuta grada Šibenika. U R108 iz **1401.**. u propisu o čišćenju lokava i u R211 iz 1430. o organizaciji i radu "sudaca za polja, putove i gromače".

Slijedeće godine u kojima se spominje Slivno:

Godine 1470. Slivno je dalo čak 7 članova posade za trogirsku galiju protiv Turaka, a 1486. dva člana za šibensku galiju.

God. 1499. Turci su orobili Slivno i odveli 74 osobe. Nakon Tursko-mletačkog rata (1537.-1540.) Slivno je bilo u okupiranom dijelui šibenskog distrikta. Slijedeći spomen je tek nakon Kandijskog rata (1645.-1669.) kada je izbio spor kome će pripasti Slivno.

Nakon oslobođenja od Turaka, Slivno se spominje u mletačkim katastrima šibenskog dijela Zagore iz 1709. u popisu posjednika za područje Danila (*Ristretto della campagna di s. Daniel et contrada di Slivno*) s podacima o broju i strukturi domaćinstava i stoke.

U crkvenom pogledu Slivno je pripadalo jednoj od župa na Danilu. Nakon dolaska pod Turke većina stanovništva se povukla u primorje i potpadali su župi Mandalina. Tako je ostalo inakon odlaska Turaka koncem 17. stoljeća, pa sve do 1858. odnosno do ponovnog osnivanja župe Danilo, kojoj su pridodani Slivno, Perković i Mravnica. Slivno i Perković su ostali u toj župi do danas.

## Neki podaci iz prošlosti

### Iz austrijskog katastra 1840.-44.

Iz Uvoda Operata porezne procjene za poreznu općinu Slivno (s Perkovićem):

*Površina i obradivost terena:
**2816 jugera + 1014 klaftera (1 juger = oko 5755 m2, 1 klafter = oko 3,6 m2)
**katastarskih čestica: 1819
**obradivost: plodno 14%, neplodno 85%, ostalo 1%
*Stanovništvo:
kuća 49, obitelji 46, duša 286 (muških 152, ženskih 134), radnosposobnih 225

*Stoka:
volova 120, krava 36, konja 15, magaradi 16, ovaca 1962, koza 747, svinja 89.

Radi porezne procjene za svaku vrstu uzgoja (njive, vinogradi, vrtli, pašnjaci i šuma) određena je klasa. Za prvu klasu njiva kao primjer se navodi particela br. 274 u predjelu Staza, u vlasništvu Ivana Bana iz Šibenika. Za drugu klasu kao primjer se navodi particela br. 422 ispod kuća Erceg, u vlasništvu Šarić Ivana iz Šibenika, a za treću klasu je particela br. 893 u predjelu Pod Zajarkovište vlasnost Perković Tome.  Za vinograd prve klase naveden je onaj na čest. br. 288 u predjelu Staza u valsništvu Erceg Lovre iz Šibenika, a u drugoj klasi vinograd Varnica Bernarda na čest. br. 571 u predjelu Tičarić. Za vrtle je kao primjer naveden vrt Perković Tome u predjelu Perkovići na čest. 1185.  Kao predstavnici sela pri utvrđivanju kultura (uzgoja) i njihovoj klasifikaciji sudjelovali su: glavar Celić Ivan i izaslanici: Celić Mate, Crljen pl.Jakov, Crljen pl. Mijo, Erceg Pavao, Mrković Frane i Varnica Mate.

### Iz popisa stoke u općini Šibenik 1904.

U Slivnu je te godine bilo: 18 konja, 16 kobila, 12 magaradi, 25 volova, 15 krava, 300 ovaca, 15 koza, 80 svinja, 210 peradi.

## Crtice iz prošlosti

### Izbor glavara i pristava u Slivnu 1877/78

Dana 26, travnja 1877. *na štaciji Perkovića* održan je 'sbor* birača Slivna pod presjedanjem općinskog *prisjednika* gospodina Šime Koštana, o čemu je sastavljen *Napisnik*. Zboru je pristupilo 19 članova, a nakon što je prisjednik zbor otvorio (izjavio da *sbor nastaje*) stadoše predlagati za novog glavara i glasove dobiše: Ante Bralić Jakovljev 18 glasova, Jakov Stančić Antin 16 i Tome Celić p. Tome 15 glasova. Na koncu se većina opredjelila za Tomu Celića. <br> Za *pristava* (pomoćnik glavaru, *osoba od povjerenja* u sporovima) glasove dobiše: Paško Perković p. Mate 16 glasova, Ivan pl. Crljen p. Mije 12 i Joso Celić p. Mate 11 glasova. <br> Međutim, Toma Celić nije bio *podoban*, pa *da bude izvršena bolja glavarstvena služba u Slivnu*, njega se slijedeće godine otpušta od službe glavara, a do izbora novog službu glavara biti će izvršena od pristava Paška Perkovića. Istovremeno je zakazan zbor za 28. ožujka 1878. o čemu je izvješen oglas na vratima kuće pristava. Prema *Napisniku* za novog glavara su predloženi: Jakov Erceg p. Joke 11 glasova, Pilip Erceg p. Pavla 10 glasova i Ante Bralić Jakovljev 8 glasova, a glavarom je postao Jakov Erceg.

===Pravila o harambašama i rondi===

<br>* *U dojednoj poreznoj obćini službu obćinskog redarstva obnaša **[[arambaša]]**. ako ima komšiluka vrlo odaljenih od arambašine kuće, u vlade se pita neka dopusti u onom selu i podarambašu. * Arambaša je dužan: paziti na red, na mir i sigurnost, pomoći poglavici mjesta da se izvrše zakoni i starije naredbe. * Obilaziti katkad i obnoć krčme, da vidi ovršuju li se obstojeće naredbe: da ne bude tu zločinaca, igrača i smutljivaca. * Obilaziti polja te paziti:  a) da se nebi prestupali zakoni ili krili oni koje sud ište;  b) da tko nebi kvario pute, mostove, osušne i morske vode i druge javne zgradnje;  c) da tko nebi činio štete goram i radnjam posebnika ili obćinskim; poljari izvršuju li svoje dužnosti, pak i njim do potrebe i pomoći;  d) da se nebi tko izkrcavao na puste kraje (luke mrtve). * Hvatati one koje mu vlasti narede, i pomagati u pobiranju danjaka. * Nemogu arambaše po sebi nikoga uhvatiti, već da ga zateknu u zločinu ili sa biljegom zločina stopro počinjena. * Bez okane moraju predati kod obćinskog ureda uhvaćene, a uprav sudijama gdje ih ima. * Gdjegod čuju smutnju, moraju pritrčati, razmiriti i uhvatiti krivce, te odmah preko glavara prijaviti sudu i opremit mu uhvaćene. * Kako se začuje za kakvu nezgodu, arambašina je dužnost priskočiti na pomoć, * Kao pomoćnici pod arambašom stoje **[[rondar]]i**. * Arambaša podložan je najprije starešini svoga mjesta, pak uredu općinskome i kotarskome. * Služba arambašina obično neprelazi preko granica svoga sela, vać ako prati uhvaćene  ili javni novac, ili ako je u potjeri zločinaca. * Za arambašu i podarambašu  sbor seoski predloži tojicu, a iz te trojice vieće imenuje jednoga. * Za rondare glavar predlaga osobe, a opraviteljstvo obćinsko odabira i imenuje. * Služba im traje tri godine, a zakletvu polagaju kod kot. poglavarstva. * Dojedno pravilo ovdje uglavljeno za arambaše valja i za podarambaše. * Rondari primaju dio nagrada kad uhvate zločince, kriomčare ili zabranjeninu, i primaju dio globa za štete poljske, od pristojbina kad pobiraju danjke ili prate tamničare jali novac. * Arambašu i podarambašu nemarne ili nepokorne, kad veće krivice nebi imali, kot. poglavar podepsuje za prvi put ukorom ili globom od fi. 2 do 10, za drugi put zatvorom  od 1 do 5 dana, treći put moraju se zbaciti; dali sveđer prije pita se što kaže mjesni starešina i obćinski ured. * Za ista pomanjkanja i starešina mjesta, ako njim propušta ili je s njima, upada u iste pedepse, izim da je prevaren bio. * Rondari kada su u službi dužni su nositi perje, da se nebude mogao nitko ogovarati da ih nije poznavao. * Krilo arambašino ima pet pera, podarambašino četri, a prosta rondara tri. Perje predaje načelnik obćinski, a dojedan valja da ga povrati kad mu služba svrši. * Valja proglasiti novoimenovane rondare (razumi se i arambaše) i u njihovome selu i u susjednim.* 
 
===*Tužba* Tome Stančić p. Ante iz 1892.=== 
On općini podnosi tužbu da je 20.06. ujutro oko 8 sati Jadre Erceg p. Marka *pasao 40 runjači* (ovaca) u njegovom mladom vinogradu u *Đuluši*, što mogu posvjedočiti Mate Erceg p. Tome i Joso Erceg p. Krste.

===*Duranovi* iz Slivna===
Godine 1905. u Kotarsko poglavarstvo u Šibeniku došli su *Arif Dura=Delolić p.* *Rešida* iz Slivna i *Osman Dura=Delolić* i na zapisnik 19.09.1905. podnose prijavu da žele u Šibeniku tjerati obrt prodaje voća. Poglavarstvo odlučuje da se imenovanima, koji su sada u Šibeniku, ispusti obrtni list za tjeranje slobodnog obrta na morskoj obali u Šibeniku.

===*Služba valja da se plati i zBogon*===

Braća pl. Marko i Mile pl. Crljen p. Ante 24. veljače 1909. mole i pitaju Općinu *akoj moguće vrć* poljara za njihovu branjevinu ogradu *Dočić* za *Prosikom*, gdje su oni staru goru isikli za klačinu, da se bolje *opruti*. Oni *meću* Vicu pl. Crljena p. Ante, a *služba valja da se plati izBogon''.