Moždane opne

**Moždane opne**, moždane ovojnice ili moždanice (lat. *meninges*) su vezivni omotači, jedan ili više, na površini CNS-a kičmenjaka koji imaju zaštitnu i metaboličku ulogu. Nalaze se između mozga i lobanje i između kičmene moždine i kičmenih pršljenova. Izgrađene su od rastresitog i gustog vezivnog tkiva.

## Moždanice kičmenjaka

Kičmenjaci, zavisno od stupnja evolucionog razvoja, mogu imati jednu, dve ili tri moždane opne.

### Moždane opne kolosuta i riba
Kolouste i veliki broj vrsta riba imaju samo jednu moždanicu, **primarnu moždanu opnu** (*meninx primitiva*). Izgrađena je od struktura kompaktnog vezivnog tkiva u kome se nalaze krvni sudovi i melanofore. Između nje i skeleta (lobanje i kičmenih pršljenova) nalazi se šupljina (duplja) **perimeningealni prostor** ispunjena rastresitim vezivnim tkivom bogatim masnim ćelijama.

### Moždanice suvozemnih kičmenjaka

Kod kopnenih kičmenjaka (vodozemci, gmizavci i ptice), osim sisara i nekih riba (prave košljoribe) primarna moždanica se diferencira na dve opne:
* tvrdu moždanicu (*dura mater*), spoljašnja opna fibrozne građe;
* primarnu meku moždanicu (*pia mater primitiva* syn. * meninx sekundaria*) ili *leptomeninx*, unutrašnja opna od rastresitog vezivnog tkiva.

Perimeningealni prostor je ispunjen cerebrospinalnom tečnošću u kojoj se nalazi CNS vezan jednom vezivnom trakom za okolne skeletne elemente.

Kod nekih ptica dolazi do delimične diferencijacije leptomeninksa na:
* paučinastu moždanicu (*arachnoidea*) i
* sekundarnu meku moždanicu (*pia mater*), unutrašnju opnu.

### Moždanice sisara

Sisari imaju diferencirane tri moždanice:
* meka (*pia mater*), naziva se još i sekundarna meka moždanica jer nastaje diferencijacijom primarne meke moždanice; naleže na nervno tkivo
* paučinasta (*arachnoidea*)
* tvrda (*dura mater*).

Meka i paučinasta moždanica nastaju diferencijacijom, koja je otišla dalje nego kod ptica, primarne meke moždanice. Obe imaju isto embrionalno poreklo, nastaju od mezenhimskog materijala nervne kreste i mezoderma po čemu se razlikuju od tvrde moždanice koja je čisto mezodermalnog porekla.

Meka moždanica sisara je bogata krvnim sudovima koji prodiru u unutrašnjost mozga i kičmene moždine i snabdevaju ih krvlju. Naleže na CNS prateći sve brazde i vijuge i sa epitelom pojediniu delova mozga formira horioidne pleksuse. Nasuprotot mekoj, paučinasta moždanica je siromašna krvnim sudovima, ali je zato bogata limfom. Tvrda moždana opna je dobro prokrvljena i obrazuje nabore:
* uzdužni (sagitalni) koji zalazi između hemisfera mozga;
* poprečni koji se uvlači između prednjeg i malog mozga.

Između tvrde i paučinaste moždanice nalazi se subduralni prostor, a između paučinaste i meke moždanice je subarahnoidni prostor ispunjen cerebrospinalnom tečnošću.

### Moždane opne čoveka

CNS čoveka je, kao i kod drugih sisara, obavijem sa tri moždane opne: tvrdom, paučinastom i mekom. Osim što ga obavijaju, ove opne mu pružaju potporu, štite ga i pregrađuju njegovo tkivo. Upala moždanih opni naziva se meningitis, bolest koja može imati ozbiljne posledice.

#### Tvrda moždana opna

Predstavlja nastavak gustog vezivnog tkiva koje prianja na periost kosti. Na njoj se razlikuju dve površine:
* sinusni endotel je površina okrenuta prema kosti; ima sloj spljoštenih ćelija koje po građi liče na fibroblaste;
* neurotelijum je površina okrenuta ka paučinastoj moždanici, slične je građe kao prethodna.

Subduralni prostor sadrži malo tkivne tečnosti.

#### Paučinasta moždanica
Obuhvata dva dela:
* arahnoidnu *membranu* koja se u stvari sastoji od pet do osam slojeva spljoštenih ćelija fibroblasta koji su međusobno povezani tako da predstavljaju barijeru između subduralnog i subarahnoidnog prostora čime sprečavaju mešanje tkivne tečnosti i likvora;
* arahnoidne trabekule su u obliku stubova izgrađenih od kolagenih vlakana; trabekule su isprepletane (paukolik izgled) unutar subarahnoidnog prostora.

Subarahnoidni prostor je na nekim mestima proširen u cisterne, ispunjen likvorom i u njemu se nalaze:
* arahnoidne trabekule
* krvni sudovi
* makrofagi
* limfociti.

#### Meka moždanica

Naleže direktno na nervno tkivo CNS-a i sastoji se od nekoliko delova:
* spoljašnji epitel pije, nalazi se na površini koja je okrenuta ka paučinastoj moždanici;
* sloj kolagenih vlakana postavljenih paralelno ispod prethodnog sloja;
* sloj vezivnog tkiva izgrađen od kolagenih vlakana, fibroblasta i makrofaga;
* unutrašnji sloj pije koji naleže na površinu nervnog tkiva.

## Literatura
* Guyton,A. C, Hall, J. E:*Medicinska fiziologija*, Savremena administracija, Beograd, 1999.
* Davidović, Vukosava: Uporedna fiziologija, ZUNS, Beograd, 2003.
* Đorović Ana, Kalezić, M: *Morfologija hordata - praktikum, Biološki fakultet Univerziteta u Beogradu, 1999.
* Kalezić, M: *Osnovi morfologije kičmenjaka*, ZUNS, Beograd, 2001.
* Mariček, Magdalena; Ćurčić, B; Radović, I: Specijalna zoologija, [[Naučna knjiga]], Beograd, 1996.
* Milin J. i saradnici: Embriologija, Univerzitet u Novom Sadu, 1997.
* *Pantić, V:Biologija ćelije, Univerzitet u Beogradu, Beograd, 1997.*
* *Pantić, V: Embriologija, Naučna knjiga, Beograd, 1989.*
* Petrović, V. M, Radojčić, R, M: Uporedna fiziologija (drugi deo), ZUNS, Beograd, 1994.
* *Popović S: Embriologija čoveka, Dečje novine, Beograd, 1990.
* *Trpinac, D: Histologija, Kuća štampe, Beograd, 2001.*
* Šerban, M, Nada: Pokretne i nepokretne ćelije - uvod u histologiju, Savremena administracija, Beograd, 1995.

## Vanjske veze
* BioNet škola