Mađarizam

**Mađarizmi** ili **Hungarizmi** su usvojenice sa mađarskoga jezika odnosno one riječi koje su kroz stoljeća ušle u govor i pismo srpskohrvatskog jezika.

## Historijska pozadina
Mađarski jezik i srpskohrvatski jezik dodiruju se već gotovo tisuću godina, odnosno od dolaska Mađara u Panoniju, gdje su Slaveni već dva stoljeća trajno boravili (v. dolazak Slavena). Nastankom velike Ugarske pod Arpadovićima kraljevstvo se širilo prema jugu, osobito pod kraljem Stjepanom, kraljem Ladislavom i kraljem Kolomanom, između 11. i 12. stoljeća. Uz promjenjive historijske okolnosti, ugarsko kraljevstvo ponovno je u potpunosti zavladalo južnom Panonijom za vladavine Ludvika Anžuvinca te potom Matije Korvina. Nakon 1526. godine Ugarsko Kraljevstvo slomilo se pod Turcima, no počevši od 1686. Panoniju postupno ponovno osvajaju Austrijanci. Oni potom između 1718. i 1739. uspostavljaju Temišvarski Banat, Kraljevinu Srbiju i Vojnu krajinu. Od Revolucije 1848. Ugarska zauzima središnje mjesto u europskom romantično-nacionalnom pokretu koji se diže protiv srednjovjekovnih carskih sila. Austro-ugarskom nagodbom iz 1867. nastaje Austro-Ugarska. Ugarska tada izrasta u vodeću silu unutar velikoga srednjoeuropskog carstva, u doba snažne industrijske preobrazbe, ali istodobno potkopavanoga snažnim iredentističkim težnjama brojnih njegovih naroda. Ako se s jedne strane Ugarska našla u sukobu s pojedinim separatističkim zahtjevima, s druge su strane kulturne razmjene unutar carstva bile iznimno brojne i vrlo intenzivne. Počevši od Prvoga svjetskog rata, putovi su se znatno razdvojili. No, brojni studenti su se školovali u Budimpešti ili u Ugarskoj, bilo na univerzitetu, na vojnoj akademiji, u sjemeništu ili u drugim gradovima mađarske Panonije, te na jugoslavenskom prostoru već se stoljećima razvijaju pogranični oblici dvojezičnosti, pa pritom imamo slovensko-mađarsku književnost ili mađarsku književnost Vojvodine (Virag, Palatinus, Kovács, Lebl, Németh, Végel).

Prema tome, brojne riječi su ušle u srpskohrvatsku baštinu. Jednako je tako istina da postoji više hrvatskih i srpskih riječi koje je mađarski jezik usvojio.

## Kvantifikacija
Iako nije lako precizno procijeniti broj mađarizama historijski prisutnih u srpskohrvatskom jeziku, on se kreće se između 100 i 300 leksema, što otprilike odgovara udjelu između 0,05% i 0,15% ukupnoga leksičkog fonda.

## Primjeri
Nekoliko primjera mađarskih posuđenica u srpskohrvatskom jeziku:
* ašov () – kopača, alatka za kopanje;
* baršun () – pliš;
* bitanga () – propalica, skitnica, lijenčina;
* bunda () – krzneni kaput;
* čardaš () – mađarac, tip narodnog plesa;
* cipela () – postola, crevlja;
* čipka () – fini komad ukrasne tkanine s očicama;
* čopor () – stado, rulja, jato, krdo;
* čukalj ili čuklja () – gležanj;
* đilkoš () – nepristojan momak ili osoba, dripac;
* doboš () – bubanj, telal;
* džak  () – vreća;
* fioka ili fijoka () – ladica, škafetin;
* gulaš () – žvacet, jelo od mesa, luka i paprike;
* gumb () – dugme;
* hajduk () – razbojnik;
* husar () – konjanik;
* karika () – sastavni dio lanca, veriga, alka, obruč, prsten; 
* kecelja () – dio odjeće, pregača;
* kečiga () – kljunara, čiga;
* kočija () – fijaker, kola;
* korov () – travurina;
* lopov () – kradljivac, lupež, kriminalac, lupež, tat;
* mamlaz () – spadalo, blesan, glupan;
* marva () – stoka, volovi za vuču; 
* pajdaš () – drug, prijatelj; 
* pandur () – redarstvenik, pozornik, policajac;
* paprika, paprikaš () – tip začina ili hrane;
* pasoš () – putovnica; 
* punđa () – tip ženske frizure;
* pusta () – prostrana ravnica, pustara;
* roštilj () – ražanj, gradele;
* sablja () – mač;
* salaš () – seosko imanje s gospodarskim zgradama udaljeno od grada;
* šargarepa () – mrkva;
* šaška () – skakavac čegrtaš;
* soba () – odaja, kamara, izba, prostorija;
* šogor () – šurjak;
* tabor () – otvoren prostor na kojem se privremeno prebiva;
* teret () – tovar, breme;
* varoš () – manji grad, gradić, naselje;

## Povezano
* Latinizmi
* Grecizmi
* Anglicizmi
* Germanizmi
* Turcizmi (lista)
* Italijanizmi
* Francuzizmi
* Rusizmi

## Napomene

## Reference

## Literatura

* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* , str. 56. (dno)