Književni časopis

**Književni časopis** je glasilo koje se bavi književnošću i nudi prostor piscima i pjesnicima, kako afirmiranim tako i novim, da svoja djela predstave javnosti. Sve do prošlog stoljeća objavljivanje u časopisu bilo je temeljna faza za svakoga tko želi ući u svijet pisma. U mnogim biografijama pisaca iskustvo književne revije predstavljalo je početak karijere. Književni časopisi obično objavljuju kratke priče, poeziju i eseje, uz književne kritike, prikaze knjiga, biografske profile autora, intervjue i pisma.

*Nouvelles de la république des lettres* – koji je osnovao Pierre Bayle u Francuskoj 1684. – se smatra prvim književnim časopisom. Središnji časopis 17. stoljeća je bio *[[Journal des sçavans]]* – sa kojim je izlazio *[[Acta Eruditorum]]* u Leipzigu – izdavan je na na latinskom i francuskom jeziku, da bi bili predani međunarodnoj znanstvenoj zajednici.

Književni časopisi postali su uobičajeni početkom 19. vijeka, odražavajući sveukupni porast broja knjiga, časopisa i znanstvenih časopisa koji su se objavljivali. U Velikoj Britaniji, kritičari Francis Jeffrey, Henry Brougham i Sydney Smith osnovali su *[[Edinburgh Review]]* u godini 1802. Ostale britanske revije iz ovog razdoblja uključivale su *[[Westminster Review]]* (1824), *[[The Spectator]]* (1828) i *[[The Athenaeum (engleski časopis)|Athenæum]]* (1828).

Između 1798. i 1800. se bilježi kratki vijek časopisa Athenaeum koji su u Berlinu vodili braća August W. Schlegel i Friedrich Schlegel. Časopis je bio jezgro prve iskre njemačkog romantizma i njemu nalazimo doprinose Dorotheje Schlegel, Caroline Schlegel, Friedricha od Hardenberga, Augusta F. Bernhardija, Sofije Bernhardi, Friedricha Schleiermachera, Augusta L. Hülsena i Karla G. Brinckmanna.

Važni časopisi u hrvatskoj književnosti su bili *[[Danica (hrvatski časopis)|Danica]]*, *[[Zora dalmatinska]]*, *[[Kolo (časopis)|Kolo]]*, *[[Vijenac (časopis)|Vijenac]]*, *[[Republika (časopis)|Republika]]*, *[[Krugovi (časopis)|Krugovi]]*, *[[Pečat (časopis)|Pečat]]*, *[[Forum (časopis)|Forum]]*, *[[Književna republika]]*.

Na srpskoj strani možemo spomenuti *[[Danica (srpski časopis)|Danica]]*, *[[Balkanska vila]]*, *[[Gradina]]*, *[[Stremljenja]]*, *[[Srpski književni glasnik]]*, *[[Književnost (časopis)|Književnost]]*, *[[Književna reč]]*.

Istrovremeno na književnom polju su znatno uticala izdanja nekih općih listova ili ne isključivo književnih periodika: *[[Politikin zabavnik]]*, *[[Nedjeljna Dalmacija]]*, *[[Feral Tribune]]*, *[[NIN|Nedeljne informativne novine]]*, *[[Duga (časopis)|Duga]]*, *[[Globus (tjednik)|Globus]]*.

U Sloveniji su djelovali *[[Laibacher Zeitung]]*, *[[Lublanske novice]]*, *[[Krajnska čbelica]]*, *[[Ljubljanski zvon]]*, *[[Naprej (časopis)|Naprej]]*, *[[Edinost]]*, *[[Delo (časopis)|Delo‎]]*, *[[Nova revija]]*, *[[Tribuna (časopis)|Tribuna]]*, *[[Dnevnik (časopis)‎|Dnevnik]]*, *[[Mladina (časopis)|Mladina]]*.

U talijanskom književnom prostoru najznačajniji časopisi u 18. i 19. vijeku su bili: *[[Giornale de' letterati d'Italia]]*, *[[Il Caffè (časopis)|Il Caffè]]* i *[[Biblioteca Italiana (časopis)|Biblioteca Italiana]]* koje su označile sezone talijanskog prosvjetiteljstva, romantizma i narodnog preporoda. U 20. vijeku valja spomenuti *[[Omnibus (časopis)|Omnibus]]*, *[[Il Saggiatore (časopis)|Il Saggiatore]]*, *[[Fanfulla della domenica]]*, *[[Cronaca bizantina]]*, *[[La Ronda]]*, *[[Primato]]*, te poslijeratne *[[Poesia (časopis)|Poesia]]*, *[[Lettere italiane]]*, *[[Botteghe Oscure (časopis)|Botteghe Oscure]]*, *[[Il Verri]]*, *[[Nuovi Argomenti]]*, *[[Aut Aut]]*, *[[Lettera Internazionale]]*, *[[Baldus (časopis)|Baldus]]*, *[[Osservatorio Letterario]]*.

U internetskoj eri su nastali online časopisi i književni blogovi među kojima se ističu *[[Carmilla on line]]*, *[[Minima&moralia]]*, *[[Nazione Indiana]]*, *[[Il primo amore (blog)|Il primo amore]]*.