open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Enns

**Enns** je grad na sjeveru Austrije od 11,630 stanovnika
, koji administrativno podpada pod Okrug Linz-Land.

## Geografija

Enns leži na granici Donje i Gornje Austrije, južno od ušća rijeke Enns u Dunav.

## Historija

Prvo naselje u tom kraju egzistiralo je još za neolitika, za rimskih vremena današnji kvart Lorch bio je rimski - *Lauriacum*, koji je još to doba imao bazilikalnu crkvu sv Lorenza.

Oko 900. Zamak Enns na lijevoj obali rijeke Enns, služio je kao pogranična utvrda protiv 
Mađara. Enns je već u 12. vijeku izrastao u trgovački centar, tako da je još 1212. dobio status grada, kao prvi grad u Austriji.

## Znamenitosti

Veći dio srednjovjekovnih gradskih bedema i tornjeva ostao je sačuvan. Među njima i 59 metarski *Frauenturm* (Gospin toranj) iz 1564. - 1568. sa kapelom u kojoj su freske iz 14. vijeka.
Po centru ima puno gotičkih kuća, sa renesansnim arkadama, nekadašnja gradska viječnica u kojoj je danas smješten muzej podignuta je 1547.

Parohijska crkva sv. Marije (nekadašnja franjevačka crkva iz 1276.) rekonstruirana je u drugoj polovini 15. vijeka, a zamak Ennsegg iz 1500. -1569., rekonstruiran je i proširen u 18. i 15. vijeku.

## Privreda

Oko 53 %  zaposlenih 1991. radilo je u trgovini i Industriji. 
Enns je pao u depresiju 1988. kad su zatvorena dva velika pogona; šećerana i kemijski kombinat.
Nakon tog uslijedio je period bolnog restrukturiranja, danas prevladaju mala poduzeća, koja proizvode široku paletu proizvoda od nakita do zupčanika ili obrađuju Idrvo.

Pored grada leži hidroelektrana na Dunavu Abwinden-Asten, podignuta 1978.

## Pobratimski gradovi

*, Zeltweg
*, Dingolfing
*, Ennsdorf

## Reference

## Vanjske veze

* ''Službene stranice Ennsa''
Kapfenberg

**Kapfenberg** je grad u sredini Austrije od 23,188 stanovnika, koji administrativno podpada pod Okrug Bruck-Mürzzuschlag.

## Geografija

Kapfenberg leži na sjeveroistoku Gornje Štajerske, u dolini rijeke Mürz, on je i industrijski centar je te doline.

## Historija

Naselje je prvi put spomenuto u dokumentima 1190., pod imenom *Chaffenberch*, te godine podignuta je i prva kovačnica, koja je od 1240. stalno proširivana. Od 15. vijeka podizane su vodeničke kovačnice u kojima se proizvodilo predmete od željeza. Prva željezara Böhler-Werke podignuta je 1894, pa je Kapfenberg toliko ojačao da je 1924. dobio status grada,

Za Drugog svjetskog rata grad je od 1943. do 1945 teško razaran.

## Znamenitosti

Najveća znamenitost Kapfenberga je kasnogotička parohijska crkva, rekonstruirana između 1752. - 1755., a 
enterijer 1770. i palače Wieden (građena od 17. do 20. vijeka) i Krottendorf (17. vijek ).

Pored grada leži velika spilja Rettenwandhöhle sa stalaktitima.

## Privreda

Od 10.560 zaposlenih u 1991. 55 % je radilo u industriji i to uglavnom u metalurgiji, u poduzećima nasljednicima nekadašnjeg koncerna Böhler-Werke.

## Pobratimski gradovi

*, Frechen

## Reference

## Vanjske veze

* ''Službene stranice Kapfenberga''
Südoststeiermark

**Südoststeiermark** (prevedeno *Jugoistočna [[Štajerska (austrijska savezna zemlja)|Štajerska]]*) je jedan od 95 austrijskih okruga (bezirka) od 83,841 stanovnika.

## Geografija
Okrug Südoststeiermark leži na jugoistoku Štajerske, administrativni centar okruga je grad Feldbach.

Südoststeiermark sa sjeveroistoka i sjevera graniči sa Okrugom Hartberg-Fürstenfeld, sa sjevera sa Okrugom Weiz i sa sjeverozapada sa Okrugom Graz-Umgebung, a sa zapada sa Okrugom Leibnitz.

Sa juga graniči sa Slovenijom a sa istoka sa Gradišćem.

## Administrativna podjela okruga
Okrug Südoststeiermark je administrativno podjeljen na 25 općina od kojih 4 ima status grada, 13 ima status trgovišta, a njih 8 su obične općine (2020);

### Gradovi
* Bad Radkersburg
* Fehring
* Feldbach
* Mureck

### Trgovišta
* Gnas
* Halbenrain
* Jagerberg
* Kirchbach-Zerlach
* Klöch
* Mettersdorf am Saßbach
* Paldau
* Riegersburg
* Sankt Anna am Aigen
* Sankt Peter am Ottersbach
* Sankt Stefan im Rosental
* Straden
* Tieschen

### Općine
* Bad Gleichenberg
* Deutsch Goritz
* Edelsbach bei Feldbach
* Eichkögl
* Kapfenstein
* Kirchberg an der Raab
* Pirching am Traubenberg
* Unterlamm

## Reference

## Vanjske veze
* ''Službene stranice Okruga Südoststeiermark''
Bombaški napad u Ankari 17. 2. 2016.

**Bombaški napad u Ankari** je bio teroristički napad na uredski kompleks Çankaya u središtu Kızılay u turskom glavnom gradu Ankari, izveden 17. 2. 2016. Napad je prouzročio smrt 28 osoba a preko 61 osoba je ozlijeđeno. Sve do 2016 je predstavljao najgori teroristički akt počinjen unutar granica Turske.

Počinitelji su navodno bili Kurdski jastrebovi slobode.

## Napomene

## Vanjske veze

* Turkish soldiers die in attack a day after Ankara explosion, CNN
* Ankara bomb leaves at least 28 people dead in Turkish capital, Dailymail
* Least 20 Killed in Ankara Car Bombing Targeting Military Personnel, Haaretz Post 
* capital Ankara rocked by deadly explosion Aljazeera Europe
Parlamentarni izbori u Srbiji 2016.

**Izbori za narodne poslanike Republike Srbije 2016.** će biti održani 24. aprila. zajedno sa pokrajinskim i lokalnim izborima

## Proglašene liste
1. Aleksandar Vučić - Srbija Pobeđuje (Srpska napredna stranka, Socijaldemokratska partija Srbije, Partija ujedinjenih penzionera Srbije, Nova Srbija, Pokret socijalista, Srpski pokret obnove, Srpska narodna partija, Pokret snaga Srbije, Samostalni DSS)

2. Za pravednu Srbiju - Demokratska stranka (Demokratska stranka, Nova stranka, Zajedno za Srbiju, Zajedno za Šumadiju, Pokret za Krajinu i Demokratski savez Hrvata u Vojvodini)

3. Ivica Dačić-SPS-JS-Dragan Marković Palma (Socijalistička partija Srbije, Jedinstvena Srbija, Zeleni Srbije, Кomunistička partija)

4. Dr Vojislav Šešelj - Srpska radikalna stranka

5. Dveri-DSS-Sanda Rašković Ivić-Boško Obradović

6. Savez vojvođanskih Mađara - Pastor Ištvan (Savez vojvođanskih Mađara, Demokratska partija vojvođanskih Mađara, Partija mađarske sloge)

7. Boris Tadić, Čedomir Jovanović - Savez za bolju Srbiju - Liberalno-demokratska partija, Liga socijaldemokrata Vojvodine, Socijaldemokratska stranka

* Narodni savez (Treća Srbija, Narodna mreža)
* Borko Stefanović - Srbija za sve nas (Pokret Levica Srbije, Pokret za preokret, Novo udruženje penzionera Srbije, Socijaldemokratska unija)

## Rezultati

Zvanični rezultati Republičke izborne komisije još nisu objavljeni.

* Dosta je bilo
* Stranka demokratske akcije Sandžaka
* Bošnjačka demokratska zajednica
* Partija za demokratsko delovanje
* Građani i građanke Srbije (Romska partija, Bunjevci građani Srbije, Vojvođanska udruga Hrvata)
* Jedinstvena ruska stranka

## Reference

## Vanjske veze
* http://www.srbijaizbori.com/
* Izbori za narodne poslanike Narodne skupštine, 24. april 2016. godine, Republička izborna komisija
* U niskom startu 16 lista
Florian Kehrmann

**Florian Kehrmann** (Neuss, 26. lipnja 1977.) je umirovljeni njemački rukometaš i reprezentativac, aktualni trener njemačkog kluba TBV Lemgo. Kehrmann je primarno igrao kao desno krilo, ali je mogao igrati i kao desni vanjski. Karijeru je započeo u TUSEM Essenu, kojega je nakon jedne sezone napustio i potpisao za SG Solingen. Tamo je igrao četiri godine prije nego je 1999. godine potpisao za TBV Lemgo, gdje će igrati sve do umirovljenja 2014. godine. S Lemgom je bio prvak 2003. godine, a godinu ranije osvojio je i nacionalni kup. Također, 2006. i 2010., osvojio je EHF Kup. 

Za reprezentaciju je debitirao 1997. godine te je dugo vremena bio jedan od oslonaca njemačke reprezentacije koja je 2004. postala europski, a 2007. i svjetski prvak. Uz to, osvojio je i srebrnu medalju na Olimpijskim igrama u Ateni. Iz reprezentacije se povukao 2008. godine. 

Tokom 2013., preuzeo je drugu momčad Lemga, koju je vodio jednu sezonu. Nakon svog umirovljenja 2014., postao je trener prve momčadi.
Karel Jaromír Erben

**Karel Jaromír Erben** (Miletin, 7. 11. 1811. - Prag, 21. 11. 1870.) bio je češki pisac i pjesnik. Zajedno s Boženom Njemcovom se ubraja u najznačajnije češke pisce bajki. Rođen je u Miletinu. Otac mu je bio obućar. Budući pisac je toliko bio željan znanja da je 1837. diplomirao na Praškom univerzitetu.

Bavio se folklorom češkog i ostalih slavenskih naroda i o tome pisao knjige. Od 1841. do 1845. godine Erben je izdao tri knjige "Čeških narodnih pjesama". Značajna mu je i knjiga *Sto narodnih slovenskih bajki i priča*.

Erben je i sam pisao bajke po motivima narodnih priča. Pod uticajem narodnih pjesama objavio je knjigu balada s naslovom *Buket*.

Erben je umro u Pragu 21. novembra 1870. godine.

## Izabrana djela
* *Písně národní v Čechách* (1842–1845)
* *[[Kytice|Kytice z pověstí národních]]*  (1853) 
* *Sto prostonárodních pohádek a pověstí slovanských v nářečích původních* (1865)
* *Vybrané báje a pověsti národní jiných větví slovanských* (1869)
* *Prostonárodní české písně a říkadla*  (1864)
* *České pohádky*
## Vanjske veze

* 
*
Johan Petersson

**Johan Petersson** (Karlshamn, 29. ožujka 1973.) je umirovljeni švedski rukometaš i reprezentativac koji je igrao kao desno krilo ili desni vanjski. Tokom karijere je promijenio nekoliko klubova, međutim najveći uspjeh ostvario je kao igrač THW Kiela. Iako se umirovio 2012. godine, tokom 2015. je kratko potpisao za HSV Hamburg, međutim nije odigrao nijednu utakmicu. Za Švedsku je igrao od 1993. do 2008. godine te je bio dvostruki europski i jednostruki svjetski prvak. Uz to je biran u idelnu momčad na EHF Euru 1998. u Italiji i na Svjetskom prvenstvu 1999. u Egiptu.
Erik Hajas

**Erik Hajas** (Huddinge, 16. rujna 1962.) je umirovljeni švedski rukometaš i reprezentativac koji je igrao kao lijevo krilo. Profesionalnu karijeru započeo je 1979. godine u Švedska, gdje je, izuzev jedne odigrane sezone u Španjolskoj, igrao sve do svog umirovljenja 2000. godine u dresu IF Guifa. Za reprezentaciju je nastupao od 1984. do 1997. te je osvojio jedno svjetsko i europsko zlato te tri olimpijska srebra. 

Nakon umirovljenja je jedno vrijeme bio trener kluba IFK Tumba.
Religija u Češkoj

**Religija u Češkoj** bila je dugo vremena obilježena vladavinom kršćanstva sve do prve polovice 20. stoljeća; od tada je konstantno opadala te je danas Češka jedna od najmanje religioznih država u svijetu.

Česi su često kroz povijest karakterizirani kao "tolerantni i ravnodušni prema religiji". Prema popisu stanovništva iz 2011., 34,2% stanovništva je izjavilo da su nereligiozni, 10,3% da su katolici a 10,2% je slijedilo druge vrste religija. Čak 45,2% stanovništva nije se izjasnilo po pitanju religije. Od 1991. do 2001. pa sve do 2011. privrženost katoličanstvu je išlo od 39,0% do 26,8% da bi na kraju spalo na svega 10,3% čeških građana.

Prema anketi Eurobarometra 2010., 16% čeških građana izjavilo je da "vjeruju da postoji Bog" (najmanja rata od svih zemalja članica EU-a), dok je 44% odgovorilo da "vjeruju da postoji neka vrsta duha ili životne sile" dok je  37% izjavilo da "ne vjeruju niti u bilo kakav duh, Boga ili životnu silu".

Eurobarometar je utvrdio i da su agnostici najveća skupina u Češkoj i čine 39% građana. Kršćani čine 34% građana: na katolike otpada 29% ispitanika, dok protestanti čine 2% a drugi kršćani 3%. Ateisti čine 20% ispitanika, a neopredijeljeni 6%.

Kršćanstvo je dugo vremena bila dominantna religija u državi i Česi su velikom većinom bili kršćani sve do 19. stoljeća. Poput i drugih slavena, i Česi su prvotno bili pogani, da bi prešli na kršćanstvo između 8. i 10. stoljeća. Borživoj I, kojega su krstili Ćiril i Metod, bio je prvi vladar Bohemije koji se službeno prihvatio kršćanstvo kao državnu religiju.

Kršćanstvo je, poput i većine drugih religija, bilo potisnuto tijekom komunističke vladavine u sovjetskom bloku u 20. stoljeću. Međutim, nakon kraha komunizma između 1989. i 1991., u većini zemalja istočne Europe je došlo do povratka kršćanstva, izuzev Češke u kojoj je religija nastavila padati. Prema posljednjem popisu iz 2011., tek se 13,9% čeških građana izjasnilo pripadnicima određene religije, dok je čak 79,4% bilo ili nereligiozno ili neopredijeljeno.

2009. papa Benedikt XVI posjetio je Češku kako bi pozvao na povratak religiji i "borbu protiv ateističke ideologije". Međutim, za razliku od drugih država u kojima je dočekan hvalospjevima gomile i transparentima, papu su u Pragu dočekale gotovo prazne ulice. Zamjenik urednika novina Lidove Noviny, Jaroslav Plasl, je izjavio: "Ako je papa htio započeti religioznu obnovu u Europi, nije mogao izabrati gore mjesto od Češke, gdje nitko ne vjeruje u ništa."

## Reference

## Vanjske veze

*
Stefan Kretzschmar

**Stefan Kretzschmar** (Leipzig, 17. veljače 1973.) je umirovljeni njemački rukometaš i reprezentativac koji je igrao kao lijevo krilo ili lijevi vanjski. Poznat po snažnom udarcu i izvrsnim igrama, Kretzschmar je slovio za jednog od najboljih rukometaša svoje generacije te je bio jedan od nositelja njemačke reprezentacije tokom 2000-ih godina. Uz to, Kretzschmar je ostao poznat po svojim brojnim tetovažama i ekscentričnom vizualnom izgledu.

Profesionalnu karijeru započeo je 1991. u klubu SV Blau-Weiß Spandau, odakle je 1993. prešao u VfL Gummersbach. Iste godine debitirao je i za njemačku reprezentaciju. U Gummersbachu je ostao do 1996. godine, kada je prešao u SC Magdeburg. Tokom iste godine, Kretzschmar je nastupio na Olimpijadi u Atlanti, ali je nakon turnira izbačen iz reprezentacije zbog nesuglasica s izbornikom Heinerom Brandom. Taj je potez izazvao velike kontroverze jer je Kretzschmar slovio za jednog od najtalentiranijih njemačkih rukometaša, a godinu dana prije je po drugi put imenovan rukometašem godine u Njemačkoj.

Povratak u reprezentaciju uslijedio je 1997. godine na utakmici protiv Norveške. Sljedeće godine, na EHF Euru 1998. u Italiji, proglašen je najboljim lijevim krilom turnira. S Magdeburgom je bio njemački prvak te osvajač Lige prvaka, EHF Kupa i EHF Superkupa. Reprezentativnu karijeru završio je 2004., nakon osvajanja srebrne medalje na Olimpijskim igrama u Ateni, a igračku 2007. godine kao igrač Magdeburga.

Nakon umirovljenja, kratko je bio trener kluba SC DHfK Leipzig, a danas uglavnom radi kao stručni komentator za njemačku televiziju.
Leibnitz (okrug)

**Leibnitz** je jedan od 95 austrijskih okruga (bezirka) od 80,449 stanovnika.

## Geografija

Okrug Leibnitz leži na jugu Štajerske, 
administrativni centar okruga je grad Leibnitz.

Leibnitz sa sjevera graniči sa Okrugom Graz-Umgebung, sa istoka sa Okrugom Südoststeiermark, sa zapada sa 
Okrugom Deutschlandsberg, i sa juga sa Slovenijom.

## Administrativna podjela okruga

Okrug Leibnitz je administrativno podjeljen na 29 općina od kojih jedna ima status grada, 16 ima status trgovišta, a njih 12 su obične općine;

### Gradovi

* Leibnitz

### Trgovišta

* Arnfels
* Ehrenhausen an der Weinstraße
* Gamlitz
* Gleinstätten
* Gralla
* Großklein
* Heiligenkreuz am Waasen
* Lebring-Sankt Margarethen
* Leutschach an der Weinstraße
* Sankt Georgen an der Stiefing
* Sankt Nikolai im Sausal
* Sankt Veit in der Südsteiermark
* Schwarzautal
* Straß-Spielfeld
* Wagna
* Wildon

### Općine

* Allerheiligen bei Wildon
* Empersdorf
* Gabersdorf
* Hengsberg
* Heimschuh
* Kitzeck im Sausal
* Lang
* Oberhaag
* Ragnitz
* Sankt Andrä-Höch
* Sankt Johann im Saggautal
* Tillmitsch

## Reference

## Vanjske veze
* ''Službene stranice Okruga Leibnitz''
Feldbach (Štajerska)

**Feldbach** je grad na jugu Austrije od 13,110 stanovnika, on je i administrativni centar Okruga Südoststeiermark.

## Geografija

Feldbach leži na jugoistoku Štajerske, u dolini rijeke Rabe.

## Historija

Feldbach je osnovan 1188., a status grada dobio je 1884..

## Znamenitosti

Znamenitosti Feldbacha su ostatci gradskih bedema građenih od 15. do 16. vijeka, među kojima su i gračanska vrata iz 17. vijeka, franjevački samostan (1642. - 1647.) i barokni 
marijanski pil.

## Privreda

Ekonomija Feldbacha bazira se na tercijarnom sektoru, oko 53 %  zaposlenih 1991. radilo je u trgovini, uslugama i administraciji. Skromna industrija proizvodi prehrambene proizvode, konzerve, kekse i kolače i papir.

## Reference

## Vanjske veze

* ''Službene stranice Feldbacha''
Weiz (okrug)

**Weiz** je jedan od 93 austrijskih okruga (bezirka) od 92,373 stanovnika.

## Geografija
Okrug Weiz leži na istoku Štajerske, administrativni centar okruga je grad **[[Weiz]]**.

Weiz sa zapada graniči sa Okrugom Graz-Umgebung, sa juga sa Okrugom Südoststeiermark, sa sjevera sa Okrugom Bruck-Mürzzuschlag, a sa istoka graniči sa Okrugom Hartberg-Fürstenfeld i donjoaustrijskim Okrugom Neunkirchen.

## Administrativna podjela okruga
Okrug Weiz je administrativno podjeljen na 31 općina od kojih dvije imaju status grada, 8 status trgovišta, a njih 21 su obične općine;

### Gradovi
* Gleisdorf
* Weiz

### Trgovišta
* Anger
* Birkfeld
* Markt Hartmannsdorf
* Passail
* Pischelsdorf in der Steiermark
* Sankt Margarethen an der Raab
* Sankt Ruprecht an der Raab
* Sinabelkirchen

### Općine
* Albersdorf-Prebuch
* Fischbach
* Fladnitz an der Teichalm
* Floing
* Gasen
* Gersdorf an der Feistritz
* Gutenberg
* Hofstätten an der Raab
* Ilztal
* Ludersdorf-Wilfersdorf
* Miesenbach bei Birkfeld
* Mitterdorf an der Raab
* Mortantsch
* Naas
* Puch bei Weiz
* Ratten
* Rettenegg
* Sankt Kathrein am Hauenstein
* Sankt Kathrein am Offenegg
* Strallegg
* Thannhausen

## Reference

## Vanjske veze
* ''Službene stranice Okruga Weiz''
Weiz

**Weiz** je grad na jugu Austrije od 11,316 stanovnika
, on je i administrativni centar Okruga Weiz.

## Geografija

Weiz leži na istoku Štajerske u dolini potoka *Weizbach* (pritoka Rabe), udaljen tridesetak km sjeveroistočno od Graza.

## Historija

Weiz je osnovan prije 1188., ali je status grada dobio tek 1932.

## Znamenitosti

Od znamenitosti Weiz ima romaničko - gotičku parohijsku crkvu Tabor, koja je prvi put dokumentirana još 1188., sa korom iz 14. vijeka, koja je barokizirana 1644.

Pored nje značajna je i palača Ratmannsdorf podignuta između 1555. - 1565. u kojoj je danas smješten okružni sud i ruševine zamka Ober-Radmannsdorf iz 12. vijeka.

## Privreda

Od 6,422 zaposlenih koliko ih je bilo 1991. oko 67 % je radilo u trgovini i industriji. Najveći pogon pripada kompaniji Elin, koja proizvodi transformatore, kablove i slične uređaje za prijenos električne energije. Pored tog ima i tvornice parketa, cigli i betona.

## Pobratimski gradovi

*, Ajka
*, Offenburg
*, Grodzisk Mazowiecki

## Reference

## Vanjske veze

* ''Službene stranice Weiza''
The Brotherhood (film, 1968)

***The Brotherhood*** (), u bivšoj Jugoslaviji prikazivan pod naslovom ***Sicilijanska braća***, je američki kriminalistički film snimljen 1968. godine u režiji Martina Ritta. Protagonist, čiji lik tumači Kirk Douglas, je jedan od vođa njujorške mafije koji zbog tradicionalnih stavova i vođenja kriminalnih operacija dolazi u sukob sa svojim kolegama. Radnja prikazuje kako taj sukob dobija i ličnu pozadinu, kako zbog toga što je motiviran osvetom oca koji je iz sličnih razloga stradao mnogo decenija kasnije, ali i zbog toga što se njegov mlađi brat (koga tumači Alex Cord) našao na suprotnoj strani.

*The Brotherhood* je današnjim historičarima zanimljiv kao svojevrsna preteča *[[Kum (film)|Kuma]]*, odnosno ostvarenje koje je na ozbiljan i autentičan način pokušavalo prikazivati djelovanje italoameričke mafije, a što je uključivalo i institicuje kao što su Komisija, ali i sukobe između "tradicionalista" i "modernista", a čega je javnost postala svjesna prethodnih godina. U nastojanju za što većom autentičnošću, *The Brotherhood* je djelomično sniman na Siciliji. Film, međutim, nije imao komercijalnog uspjeha, i upravo se to navodi kao razlog zbog koga je studio Paramount Pictures dugo vremena oklijevao pokrenuti projekt koji će na kraju biti poznat kao *Kum*.

## Uloge
* Kirk Douglas ... Frank Ginetta
* Alex Cord ... Vince Ginetta
* Irene Papas ... Ida Ginetta
* Luther Adler ... Dominick Bertolo
* Susan Strasberg ... Emma Ginetta
* Murray Hamilton ... Jim Egan
* Val Avery ... Rotherman
* Alan Hewitt ... Sol Levin

## Vanjske veze
* 
* 
*
David Barrufet

**David Barrufet i Bofill** (Barcelona, 4. lipnja 1970.) je umirovljeni španjolski rukometni golman i reprezentativac. Barrufet je cijelu svoju karijeru proveo igrajući za Barcelonu, s kojom je osvojio ukupno 40 nacionalnih i 15 međunarodnih turnira. Za reprezentaciju je nastupao niz godina te je tokom većine tog perioda bio prvi golman; godine 2005. postao je svjetski prvak. S ukupno 280 nastupa za reprezentaciju, Barrufet drži nacionlni rekord. 

Zbog svoje iznimne kvalitete, Barrufet se smatra jednim od najboljih rukometnih golmana svih vremena, a 2001. i 2002. godine ga je IHF proglasio najboljim golmanom svijeta. Nakon umirovljenja 2010. godine, završio je pravni fakultet i danas radi u pravnoj službi Barcelone. 

Njegov sin Ian također je profesionalni rukometaš i španjolski reprezentativac.
Pierre Thorsson

**Pierre Roger Valdemar Thorsson** (Linköping, 21. lipnja 1966.) je umirovljeni švedski rukometaš i reprezentativac, aktualni trener ženske selekcije kluba Flottans IF. Karijeru je započeo u Švedskoj, gdje je do 1996. godine promijenio tri kluba. Te godine odlazi u njemački VfL Bad Schwartau, gdje igra pet sezona prije nego 2001. odlazi u talijanski Pallamano Conversano. Nakon dvije sezone u Italija, jednu sezonu provodi u klubu SG Flensburg-Handewitt da bi 2005. završio karijeru kao igrač kluba Hästö IF. 

Za reprezentaciju je nastupao od 1988. do 2000. i to kao desno krilo ili desni vanjski. Bio je dvostruki svjetski i trostruki europski prvak te osvajač triju srebrnih olimpijskih medalja. Na EHF Euru 1994. je izabran za najbolje desno krilo turnira. Trenersku karijeru započeo 2004. kao trener-igrač kluba Hästö IF, gdje je radio do 2008. godine. Od 2012. godine je trener ženske selekcije kluba Flottans IF.
Hartberg-Fürstenfeld

**Hartberg-Fürstenfeld**  je jedan od 95 austrijskih okruga (bezirka) od 90,364 stanovnika.

## Geografija

Okrug Hartberg-Fürstenfeld leži na krajnjem istoku Štajerske, administrativni centar okruga je grad **[[Hartberg]]**.

Hartberg-Fürstenfeld sa zapada i sjevera graniči sa Okrugom Weiz, sa juga sa Okrugom Südoststeiermark, a sa istoka sa gradišćanskim okruzima; Oberwart, Güssing i Jennersdorf.

Pored tog sa sjevera graniči sa donjoaustrijskim okruzima Neunkirchen i Wiener Neustadt - Land.

## Administrativna podjela okruga

Okrug Hartberg-Fürstenfeld je administrativno podjeljen na 36 općina od kojih tri imaju status grada, 9 status trgovišta, a njih 24 su obične općine;

### Gradovi

* Friedberg
* Fürstenfeld
* Hartberg

### Trgovišta

* Bad Waltersdorf
* Burgau
* Grafendorf bei Hartberg
* Ilz
* Kaindorf
* Neudau
* Pinggau
* Pöllau
* Vorau

### Općine

* Bad Blumau
* Buch-Sankt Magdalena
* Dechantskirchen
* Ebersdorf
* Feistritztal
* Greinbach
* Großsteinbach 
* Großwilfersdorf
* Hartberg Umgebung
* Hartl
* Lafnitz
* Loipersdorf bei Fürstenfeld
* Ottendorf an der Rittschein
* Pöllauberg
* Rohr bei Hartberg
* Rohrbach an der Lafnitz
* Sankt Jakob im Walde
* Sankt Johann in der Haide
* Sankt Lorenzen am Wechsel
* Schäffern
* Söchau
* Stubenberg
* Waldbach-Mönichwald
* Wenigzell

## Reference

## Vanjske veze
* ''Službene stranice Okruga Hartberg-Fürstenfeld''
The Phantom of the Opera (film, 1962)

***The Phantom of the Opera*** () je britanski horor-film snimljen 1962. godine u režiji Terencea Fishera. Predstavlja adaptaciju istoimenog romana francuskog pisca Gastona Lerouxa. Radnja je, pak, iz Pariza premještena u London na kraju 19. vijeka, te prikazuje kako operna kuća postaje poprištem zastrašujućih događaja iza kojih stoji Fantom (čiji lik tumači Herbert Lom), unakaženi kompozitor koji postaje opsjednut mladom opernom pjevačicom (čiji lik tumači Heather Sears) i kojoj nastoji promovirati karijeru, čak i ako to izazove krvoproliće i kaos. *The Phantom* je predstavljao dotada najambiciozniji i najskuplji projekt u karijeri Terencea Fishera, a originalno je nastao kao ideja direktora hollywoodskog studija Universal koji je već dva puta bio ekranizirao originalni roman. U novoj verziji je bilo planirano da nastupi i tada izuzetno popularni Cary Grant, kome je to trebao predstavljati debi u horor-filmu (pri čemu nije trebao glumiti Fantoma, nego zaručnika protagonistice, koga je na kraju tumačio Edward de Souza). Universal je na kraju odlučio projekt prepustiti svojim britanskim partnerima iz studija Hammer Film Productions. Iako je budžet bio izuzetno visok za standarde tog studija, snimanje je bilo opterećeno problemima, pa je, na primjer, maska za Fantoma stvorena u posljednjem trenutku. Nakon premijere i kritičari i publika su na film reagirali negativno, te je Fisher na neko vrijeme došao u nemilost Hammerovih direktora.

## Uloge
* Herbert Lom ... Fantom opere/Profesor Petrie
* Heather Sears ... Christine Charles
* Edward de Souza ... Harry Hunter
* Michael Gough ... Lord Ambrose D'Arcy
* Ian Wilson ... Patuljak
* Thorley Walters ... Lattimer
* Harold Goodwin ... Bill
* Franco de Cudlitz
* Marne Maitland ... Xavier
* Miriam Karlin ... Ugljenarka
* Patrick Troughton ... Lovac na štakore
* Renée Houston ... Mrs. Tucker
* Keith Pyott ... Tkalac

## Reference

## Literatura
* 

## Vanjske veze
* 
*
Hartberg

**Hartberg** je grad na jugu Austrije od 6,527 stanovnika
, on je i administrativni centar Okruga Hartberg-Fürstenfeld.

## Geografija

Hartberg leži na istoku Štajerske na obroncima planine Ringkogel visoke 789 metara, nedaleko od granice sa Gradišćem.

## Historija

Pored naselja Loeffelbach, zapadno od grada leže ostaci najstarijeg naselja, koje je osnovano još u predrimska vremena.

Srednjovjekovni Hartberg je osnovao između 1125. - 1128. štajerski markgrof Leopold I. Zna se da je negdje oko 1286. dobio status grada.

## Znamenitosti

Od znamenitosti Hartberg ima parohijsku crkvu, koja je prvi put dokumentirana još 1157., a obnovljena je i proširena u baroknom stilu između 1745. - 1760. Ona je podignuta na temeljima rimskog hrama iz 2. vijeka.

Pored nje značajan je i kapucinski samostan sa crkvom, osnovan 1654., a tu su i ostaci srednjovjekovnih bedema sa ugaonim tornjem iz 13. / 14. vijeka i zamak Hartberg.

## Privreda

Od 5,475 zaposlenih koliko ih je bilo 1991. oko 61 % je radilo u tercijarnom sektoru. Industrija Hartberga proizvodi tekstil, predmete od plastike i metala, pića i prehrambene artikle.  Pored toga za ekonomiju grada značajno je  
građevinarstvo i turizam (29,399 noćenja).

## Reference

## Vanjske veze

* ''Službene stranice Hartberga''
The Curse of the Werewolf

***The Curse of the Werewolf*** () je britanski horor film snimljen 1961. godine u režiji Terencea Fishera. Predstavlja adaptaciju romana *[[The Werewolf of Paris]]* američkog pisca Guya Endorea. Radnja je, pak, premještena u Španiju u 18. vijeku, a naslovni protagonist, čiji lik tumači Oliver Reed, je mladić, rođen kao dijete silovane djevojke koja je umrla pri porodu, a koga je odgojio dobronamjerni aristokrat (čiji lik tumači Clifford Evans, te koji se povremeno suočava sa neobjašnjivom žudnjom za krvi i nizom zastrašujućih događaja zbog kojih počinje sumnjati da je vukodlak. Fisher, koji je prethodnih godina stekao veliki uspjeh filmovima o Draculi i dr. Frankensteinu je sa filmom *The Curse of the Werewolf* pokušao stvoriti novu seriju, odnosno na sličan način - u boji, te sa nešto manje cenzorskih opterećenja - obraditi motiv vukodlaka poput onih u klasičnim hollywoodskim hororima studija Universal. Film su kritičari izuzetno cijenili, a posebno u slučaju mladog Olivera Reeda koji je ostvario svoju prvu značajnu ulogu; publika je, međutim, bila djelomično razočarana zbog relativno malo scena nasilja, odnosno onih u kojima se protagonist pojavljuje u obliku vukodlaka. To se odrazilo na komercijalne rezultate, te je zbog njih studio Hammer Film Productions odlučio odustati od novih filmova o vukodlacima.

## Uloge
* Clifford Evans ... Don Alfredo Corledo
* Oliver Reed ... Leon Corledo/Vukodlak
* Yvonne Romain ... Sluškinja
* Catherine Feller ... Christina Fernando
* Anthony Dawson ... Markiz Siniestro
* Josephine Llewelyn ... Markiza
* Richard Wordsworth ... Prosjak
* Hira Talfrey ... Teresa
* Justin Walters ... Mladi Leon Corledo
* John Gabriel ... Svećenik
* Warren Mitchell ... Pepe Valiente
* Anne Blake ... Rosa Valiente
* George Woodbridge ... Dominique, pastir
* Michael Ripper ... Stara Čarapa
* Ewen Solon ... Don Fernando
* Peter Sallis ... Don Enrique
* Martin Matthews ... Jose Amadayo
* David Conville ... Rico Gomez
* Denis Shaw ... Gaoler
* Sheila Brennan ... Vera
* Joy Websterbas Isabel
* Renny Lister ... Yvonne
* Loraine Carvana ... Mlada sluškinja
* Charles Lamb ... Markizov kuhar
* Desmond Llewelyn (van špice) ... Markizov tjelohranitelj

## Izvori

## Vanjske veze
* 
* 
* 
*
Alice B. Toklas

**Alis B. Toklas** (30. april, 1877 – 7. mart, 1967) je bila članica avangardnog pokreta u Parizu ranog 20. veka. Bila je američkog porekla.

Rođena je u San Francisku u Kaliforniji, u jevrejskoj porodici srednjeg staleža. Otac joj je bio poljski oficir. Pohađala je školu u San Francisku i Sijetlu. Studirala je muziku na Univerzitetu u Vašingtonu. Gertrudu Stajn je upoznala 8. septembra 1907 godine, na dan dolaska u Pariz. Zajedno su vodile salon koji je privlačio američke emigrantske pisce kao što su Ernest Hemingvej, Pol Bouls, Torton Vilder i Šervud Anderson, kao i avangardne slikare kao što su Pikaso, Matis i Brak.

Bila je partnerka, ljubavnica, muza, urednica i kritičarka Gertrude Stajn. Živela je u njenoj senci sve dok Stajnova nije objavila svoje memoare 1933. pod nazivom *Autobiografija Alis B. Toklas*.

## Reference
The Horror of It All

***The Horror of It All*** () je britanska horor filmska komedija snimljena u režiji Terencea Fishera i prikazana 1964. godine. Protagonist, čiji lik tumači Pat Boone, je mladi američki prodavač encikloipedija koji dolazi u oronuli engleski zamak kako bi formalno zatražio ruku svoje djevojke (koju tumači Erica Rogers). Radnja prikazuje komplikacije koje nastanu kada ekscentrični članovi njene porodice počnu umirati u tajanstvenim okolnostima.

## Cast
* Pat Boone ... John Robinson
* Erica Rogers ... Cynthia Marley
* Dennis Price ... Cornwallis Marley
* Andree Melly ... Natalie Marley
* Valentine Dyall ... Reginald Marley
* Archie Duncan ... Muldoon Marley
* Erik Chitty ... Djed Marley
* Jack Bligh ... Percival Marley
* Oswald Laurence ... Ljekar

## Reference

## Vanjske veze
* 
* 
* 
* ''The Horror of It All''  at BFI
The Gorgon

***The Gorgon*** () je britanski horor film snimljen 1964. godine u režiji Terencea Fishera. Radnja se događa u njemačkom selu 1910. godine gdje je nekoliko žitelja stradalo tako da su se doslovno pretvorili u kamen. Protagonist, koga tumači Christopher Lee, je univerzitetski profesor koji dolazi istražiti te događaje te postaje uvjeren da iza njih stoji Gorgona, stvorenje iz grčke mitologije koje je bilo u stanju okameniti svakoga tko bi pogledao njeno lice. *The Gorgon*, koji predstavlja jedan od rijetkih filmova studija Hammer Films temeljenih na grčkoj mitologiji, predstavljao je svojevrsni povratak Terencea Fishera koji je nakon dvogodišnje pauze ponovno počeo raditi za Hammer.

## Uloge
* Christopher Lee ... Profesor Karl Meister
* Peter Cushing ... Dr. Namaroff
* Richard Pasco ... Paul Heitz
* Barbara Shelley ... Carla Hoffman/Megaera
* Michael Goodliffe ... Profesor Jules Heitz
* Patrick Troughton ... Inspektor Kanof
* Joseph O'Conor ... Mrtvozornik
* Prudence Hyman ... Gorgona
* Jack Watson ... Ratoff
* Redmond Phillips ... Hans
* Jeremy Longhurst ... Bruno Heitz
* Toni Gilpin ... Sascha Cass
* Joyce Hemson ... Martha
* Alister Williamson ... Janus Cass
* Michael Peake ... Pozornik

## Reference

## Vanjske veze
*
The Earth Dies Screaming

***The Earth Dies Screaming*** () je britanski crno-bijeli science fiction horor film snimljen 1964. godine u režiji Terencea Fishera. Radnja prikazuje kako je Zemlja izložena tajanstvenom napadu bojnim otrovima koji je ubio skoro cijelo stanovništvo, ali i kako je to samo prvi stadij invazije vanzemaljaca koji koriste robote, a potom i vlastite žrtve kao zombije kako bi dokrajčili preživjele. Protagonisti su grupa ljudi koja se okuplja u provincijskoj gostionici kako bi pokušala preživjeti i eventualno se oduprijeti napadačima. Za film je muziku napisala britanska avangardna kompozitorica Elisabeth Lutyens. Kasnijim kritičarima je postao zanimljiv zbog Fisherovog neobičnog stila, odnosno uvodne sekvence koja novi svijet prikazuje bez ikakvog dijaloga, ali i kao jedna od mogućih inspiracija za znameniti film *[[Noć živih mrtvaca]]*.

## Vanjske veze
* ''The Earth Dies Screaming'' na IMDB
Fürstenfeld

**Fürstenfeld** (mađarski: *Fölöstöm*) je grad na jugu Austrije od 8,408 stanovnika
, koji administrativno podpada pod Okrug Hartberg-Fürstenfeld u kom je i najveći grad iako nije i administrativni centar.već je to manji Hartberg.

## Geografija

Fürstenfeld leži na istoku Štajerske u dolini rijeke Feistritz, nedaleko od granice sa Gradišćem.

## Historija

Fürstenfeld je osnovan oko 1170. kao istočna pogranična utvrda. Za srednjeg vijeka mjesto je izraslo u značajno trgovište, pa je status grada dobio 1215.

Gradski bedemi obnovljeni su 1533.

## Znamenitosti

Od znamenitosti Fürstenfeld ima još uvijek dobro očuvane dijelove bedema; tri bastiona i jedna gradska vrata.
Pored tog ima i baroknu parohijsku crkvu iz 1772. - 1774. podignutu na temeljima malteškog zamka iz 12. vijeka (najstarijeg takvog objekta u Austriji), nekadašnju augustinsku samostansku crkvu (1365. - 1368) u kojoj je danas gradska vijećnica i barokni Marijanski pil na glavnom trgu iz 1664.

Stari kneževski dvorac pretvoren je 1776. u tvornicu duhana.

## Privreda

Od 4,167 zaposlenih koliko ih je bilo 1991. oko 53 % je radilo u tercijarnom sektoru (usluge, trgovina, transport).

Od industrije Fürstenfeld ima tvornicu duhana, koja je najstarija u Austriji, pored tog ima i manje pogone koji proizvode cigaretni papir, elektroničke komponente, plastične mase, namještaj, lampe, kompresore i čelične konstrukcije

## Pobratimski gradovi

*, Zug
*, Körmend
*, Vișeu de Sus
*, Aindling

## Reference

## Vanjske veze

* ''Službene stranice Fürstenfelda''
Feistritz (Lafnitz)

**Feistritz** je rijeka u Štajerskoj duga 115 km, pritoka rijeke Lafnitz.

## Karakteristike

Feistritz izvire u masivu Wechsel u Donjoj Austriji na obroncima planine Stuhleck, visoke 1782 metara.

Od tamo teče prema jugu, probijajući se između Fischbacherskih Alpi i Jogllanda, kanjonima Friedenberg i Herberstein, koji leže nedaleko od dvorca Herberstein. Tu - sjeverno od kanjona Herberstein, leži i manje protočno jezero Stubenberg. 
Dalje prema jugoistoku Feistritz teče preko brda istočne Štajerske, do grada Fürstenfelda, nedaleko od granice sa Gradišćem, gdje ima ušće u rijeku Lafnitz.

## Reference

## Vanjske veze

* ''Feistritz''
Sherlock Holmes und das Halsband des Todes

***Sherlock Holmes und das Halsband des Todes*** () je zapadnonjemačko-francusko-italijanski crno-bijeli kriminalistički film snimljen 1962. godine u režiji Terencea Fishera. Predstavlja ekranizaciju *[[The Valley of Fear]]* britanskog pisca Arthura Conana Doylea. Naslovni protagonist, koga tumači Christopher Lee, je privatni detektiv Sherlock Holmes koji nastoji pronaći ukradenu Kleopatrinu ogrlicu, a što ga dovodi u sukob sa njegovim starim neprijateljem Profesorom Moriartyjem (čiji lik tumači Hans Söncker). Snimanje je potaknuo njemački producent Artur Brauner, koji je tih godina u Evropi imao izuzetan uspjeh sa niskobudžetnim ekranizacijama kriminalističkih romana Edgara Wallacea. Fisher je, pak, angažiran dijelom i zbog toga što je nekoliko godina ranije s niskim budžetom bio režirao komercijalno neuspješni, ali od kritike hvaljeni Baskervilski pas, u kome se također pojavio Lee (iako u sporednoj ulozi). Scenario je, pak, napisao ugledni sineast Curt Siodmak. Brauner se nadao da bi uspjeh ovog filma mogao iskoristiti za početak nove serije. Do toga, međutim, nije došlo. Samo snimanje su obilježili brojni problemi, uključujući sukob sa Doyleovom zakladom koja je odbila Braunerovu ideju da se radnja premjesti u sadašnjost, kao i Fisherovo nesnalaženje sa njemačkom glumačkom ekipom. Film je dobio miješane kritike i uglavnom se smatra neuspješnim.

## Uloge
* Christopher Lee ... Sherlock Holmes
* Senta Berger ... Ellen Blackburn
* Hans Söhnker ... Prof. Moriarty
* Hans Nielsen ... Inspektor Cooper
* Ivan Desny ... Paul King
* Thorley Walters ... Dr. Watson
* Leon Askin ... Charles, vozač
* Wolfgang Lukschy ... Peter Blackburn
* Edith Schultze-Westrum ... Mrs. Hudson
* Bernard Lajarrige ... Inspektor French

## Reference

## Vanjske veze
* 
* Review of ''Sherlock Holmes and the Deadly Necklace''  at DVDdrive-in.com
* Sherlock Holmes and Christopher Lee: An Overview at BakerStreetDozen.com
I Love You, Alice B. Toklas

***I Love You, Alice B. Toklas*** ( ) je američka filmska komedija snimljena 1968. godine u režiji Hya Averbacka. Protagonist, koga tumači Peter Sellers, je relativno uspješni i situirani advokat koji se sprema svoj život zaokružiti brakom sa dugogodišnjom djevojkom (koju tumači Joyce Van Patten). Radnja prikazuje kako prije toga, sticajem okolnosti, sretne svog hipijevskog brata (koga tumači David Arkin) i upozna njegovu lijepu djevojku (koju glumi Leigh Taylor-Young) te nakon konzumiranja kolačića sa marihuanom odluči odbaciti svoj dotadašnji život i sam postati hipik. Film je napravljen na samom vrhuncu hipijevskog pokreta, odnosno eskalacije generacijskog sukoba u tadašnjoj Americi, pri čemu je scenario nastojao tome dati što odmjereniji pristup i prikazati pozitivne i negativne strane i konformističkog životnog stila i kontrakulture.

Samo su snimanje, pak, obilježili problemi vezani uz Petera Sellersa, koji je zbog njega bio odvojen od svoje tadašnje supruge Britt Ekland, te se ponašao neugodno na setu i dolazio u stalne sukobe sa scenaristom i producentom Paulom Mazurskim, te se agresivno udvarao Leigh Taylor-Young (iako je ona tada bila u braku s Ryanom O'Nealom). Mazurski je, sa druge strane, imao problema sa šefovima studija koji su se bojali da bi film moago biti shvaćen kao propagiranje konzumacije droge; iz istih razloga su iz filma izbačene scene u kojima sami sebe tumače kontrakulturne ikone Allen Ginsberg i Timothy Leary.

*I Love You, Alice B. Toklas* je danas poznat i kao jedan od posljednjih hollywoodskih filmova koji je u dvorane distribuiran prije uvođenja današnjeg sistema cenzorskih rejtinga; umjesto njih se film "preporučao za zrelu publiku".

## Uloge
* Peter Sellers - Harold
* Jo Van Fleet - Majka
* Leigh Taylor-Young - Nancy
* Joyce Van Patten - Joyce
* David Arkin - Herbie
* Herb Edelman - Murray
* Salem Ludwig - Otac
* Louis Gottlieb - Guru
* Grady Sutton - Direktor pogrebnog zavoda
* Janet E. Clark - Mrs. Foley (kao Janet Clark)
* Jorge Moreno - Mr. Rodriguez
* Ed Peck - Čovjek u trgovini odjećom

## Reference

## Vanjske veze
* 
*
Podmazivanje

**Podmazivanje** je primjena maziva za smanjivanje trenja među površinama koje se dodiruju, a gibaju se jedna u odnosu na drugu (tarne površine). Omogućuje rad pokretnih strojnih dijelova, napose ležaja, kliznih staza i vodilica, zupčanika, cilindara i stapova, spojki, lanaca za prijenos snage, koljenastih vratila, podizača ventila i čelične užadi. Osim smanjenja trenja i njegovih štetnih posljedica (razvijanje topline, trošenje tarnih površina i gubitak energije), njime se odvode toplina i čestice nastale trošenjem materijala, a sprječava se i dovođenje stranih čestica među tarne površine njihovim brtvljenjem. Najpovoljnije je podmazivanje kojim se postiže tekuće trenje, kada se među tarnim površinama samodovođenjem maziva stvara kontinuirani film (hidrodinamičko podmazivanje). Kako bi se režim hidrodinamičkoga podmazivanja održao u optimalnim granicama, za veće brzine klizanja potrebna je manja viskoznost maziva; nasuprot tomu, za povećano opterećenje potrebno je mazivo veće viskoznosti. Strojni dijelovi kod kojih nije moguće postići hidrodinamičko podmazivanje podmazuju se na drugi način, na primjer s krutim mazivima. 

## Maziva

**Maziva** su kemijske tvari specifičnih fizikalnih i kemijskih svojstava koje se rabe za podmazivanje. Djeluju tako što smanjuju trenje između kliznih ploha koje se pod opterećenjem nalaze u međusobnom relativnom gibanju. Maziva služe i za smanjenje trošenja strojnih dijelova i za odvođenje topline, te za zaštitu od korozije i stvaranja naslaga i taloga zbog oksidacije i drugih kemijskih promjena. Kao prva maziva upotrebljavala su se životinjska i biljna ulja i masti sve do prije stotinjak godina, kada je mlada naftna industrija iznijela na tržište maziva ulja dobivena od teških naftnih frakcija. Danas svijest o potrebi očuvanja okoliša i zdravlja utječe i na proizvodnju svih vrsta maziva, tako da se iz njih isključuju sastojci štetni za zdravlje i okoliš, a u pojedinim se područjima rabe i biološki razgradiva maziva na osnovi biljnih ulja ili sintetskih esterskih ulja. Prema agregatnom stanju razlikuju se tekuća maziva (ulja), polučvrsta (mazive masti) i čvrsta maziva. 

## Izvori
Koljenasto vratilo

**Koljenasto vratilo** ili **radilica** je vratilo u stapnim i klipnim strojevima (motor s unutarnjim izgaranjem); dio je njihova mehanizma kojim se pravocrtno gibanje stapova ili klipova (translacija) pretvara u kružno gibanje (vrtnja ili rotacija). Podijeljeno je u više segmenata, od kojih jedni leže u osi vrtnje vratila (rukavci ležajeva), a drugi ekscentrično u odnosu na nju (rukavci koljena). Stapovi ili klipovi povezani su preko ojnice ili klipnjače za rukavce koljena, pa se njihovim pomicanjem vratilo zakreće. Koljenasto vratilo izrađuje se od čelika kovanjem, vrlo rijetko lijevanjem, a gdjekad i od sivoga lijeva. Izrađuje se iz jednoga dijela ili se sastavlja spajanjem pojedinih rukavaca. Osim pogonske osovine vozila ili stroja, koljenasto vratilo u benzinskim i Dieselovim motorima pogoni preko zupčanika, lančanika ili klinastoga remena i pomoćne uređaje motora, kao što su bregasto vratilo, razvodnik paljenja, crpka ulja za podmazivanje, crpka vode za hlađenje, ventilator, generator (dinamo) ili alternator. 

Iz 3. i 4. stoljeća potiču, doduše sporni, tragovi o korištenju pila pokretanih vodenim kolom (primjerice Ausonije, 4. stoljeće), što bi podrazumijevalo uporabu radilice (mehanizam sa koljenastim vratilom i ojnicom) za pretvaranje kružnoga gibanja u pravocrtno. S druge strane neki povijesničari smatraju da je tvrdnja da se utjecaj vodenice u punoj mjeri osjeća tek u srednjem vijeku kriva, a nastala je stoga što rimski povijesničari vodenice rijetko spominju. No noviji arheološki nalazi pokazuju da su one bile uobičajeni dio opreme vila, tvrđava i gradova širom carstva. 

## Izvori
Opterećenje

**Opterećenje** ili **teret**, u mehanici, su sve sile i momenti sila koji djeluju na neko tijelo u promatranome trenutku. Tako na primjer, na nekoj konstrukciji, opterećenje može biti posljedica djelovanja različitih tereta, sila u osloncima (ležajevima), vlastite težine, snijega, vjetra i slično. U proračunima se pretpostavlja, već prema geometrijskoj raspodjeli, da su sile opterećenja raspodijeljene po određenoj dužini (N/m), po plohi (N/m<sup>2</sup>) ili po obujmu (N/m<sup>3</sup>). Ako je ta raspodjela na malom djeliću tijela, te kada je moguća zamjena raspodijeljenih sila jednom rezultantnom (na primjer vlastita težina u težištu tijela), tada se pretpostavlja da sila djeluje u točki, što olakšava proračune (takozvane koncentrirane sile). Pod aktivnim opterećenjem podrazumijevaju se sile koje su u početku proračuna poznate, dok su preostale sile i momenti, izazvani aktivnim opterećenjem, reaktivni (na primjer reakcije u osloncima i ležajevima). 

S obzirom na trajanje, opterećenje može biti stalno, promjenljivo i povremeno. Stalno opterećenje ne mijenja se tijekom vremena. Promjenljivo se obično modelira nekom matematičkom funkcijom (na primjer sinusoidalnom kod rada strojeva) ili se smatra slučajnim (stohastičkim), kao što je dodatno opterećenje vozila na neravnim cestama, naleti vjetra nejednolike jačine na građevine i drugo. Povremeno opterećenje javlja se u vremenskim razmacima. Primjeri su za takva opterećenja prolaz vlaka preko mosta, povremeno opreterećenje dijelova dizala, dijelova radnih strojeva i slično. Za ocjenu čvrstoće konstrukcije mjerodavno je ukupno najnepovoljnije opterećenje, koje se u nekom trenutku može pojaviti. 

## Izvori
Teret

**Teret** može značiti:

* teret (promet), u prometu, je roba ukrcana radi prijevoza u neko prijevozno sredstvo (kopneno, pomorsko, riječno ili zračno). Brodski teret, na primjer, razvrstava se na suhi teret (sipki, komadni, opći, teški i glomazni, hlađeni), tekući teret (nafta i naftni derivati, ukapljeni plin, kemikalije, ulje, alkohol i drugo) i opasan teret (eksplozivi, otrovni plinovi i slično). Pri rukovanju teretom (ukrcavanje, iskrcavanje, prekrcaj, slaganje, prijevoz) nastoji ga se do odredišta prevesti neoštećenoga i u preuzetoj količini, pa ga se nerijetko pakira u odgovarajuću ambalažu, stavlja na paletu, u kontejner, cisternu ili drugi spremnik.
* teret (fizika) ili opterećenje, u mehanici, su sve sile i momenti sila koji djeluju na neko tijelo u promatranome trenutku.
* Teret slobode (sr), jugoslovenski film iz 1966.
* Teret dokaza (sr), jugoslovenski film iz 1972.
* Teret (film) (sr), srpski film iz 2017.

## Reference
Termofor

**Termofor** je naprava za izravno ugrijavanje površinskih dijelova tijela. Najjednostavniji i najčešće rabljeni termofor plosnati je gumeni jastuk s nepropusnim čepom na zavrtanj, koji se napuni vrućom vodom željene temperature. Električni termofor, ovisno o namjeni, ima oblik jastuka, pokrivača, čizme i drugo. U vatrostalnom omotaču nalazi se grijač, a na priključnom kabelu regulator za jačinu grijanja. Kod primjene termofora valja paziti da ne nastanu opekline kože (osobito u osoba s oštećenim osjetnim živcima), a termoforu valja provjeravati ispravnost (zbog opasnosti od električnog udara). Termofor se upotrebljava i za zagrijavanje kreveta. 

## Izvori
Os

**Os** je zamišljeni pravac prema kojemu neka točka ili tijelo ima određen položaj ili određena matematička, fizička ili neka druga svojstva. Tako na primjer:
* **koordinatne osi** određuju prostor unutar kojega svaka točka ima strogo definiran položaj (na orimjer Kartezijev ili pravokutni koordinatni sustav); 
* **os simetrije** rotacijski simetričnoga tijela geometrijsko je mjesto središta koncentričnih i međusobno paralelnih kružnica na kojima leže sve točke tijela; 
* **os rotacije** tijela pravac je na kojem točke tijela miruju, dok se sve ostale gibaju po kružnim putanjama sa središtima na tom pravcu (na primjer žiroskop ima 3 osi rotacije); 
* **optička os** pravac je koji povezuje žarišta (fokuse) leća nekog optičkoga sustava (dalekozora, mikroskopa i slično); 
* u kristalografiji je **optička os** smjer u dvolomnom kristalu u kojem su brzine obiju zraka jednake, to jest smjer u kojem nema dvoloma (jednoosni kristal ima jednu takvu os, dvoosni dvije); 
* **nebeska** ili **svjetska os** poklapa se s osi Zemljine rotacije, proteže se u beskonačnost i probada nebeski svod u njegovim polovima. Nebeska os je zamišljeni pravac identičan sa Zemljinom osi rotacije i probada nebesku sferu u sjevernom i južnom nebeskom polu. U točki sjevernog nebeskog pola se približno nalazi zvijezda Sjevernjača. Oko nebeske osi se prividno okreće nebeska sfera (prividno okretanje nastaje zbog rotacije Zemlje). Sva nebeska tijela prividno se okreću oko nebeske osi.

## Reference