open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Šlef

**Šlef** (arapski: الشلف) je grad od 155,134 stanovnika na sjeveru Alžira u Pokrajini Šlef u kojoj je administrativni centar.

## Geografija

Šlef leži u dolini rijeke Chelif, okružen planinama masiva Varsenis na jugu.

Od glavnog grada Alžira je udaljen 200 km, a 210 km sjeveroistočno od Orana.
Od svoje od mediteranske uke Ténès udaljen je 55 km južno.

## Historija

Niknuo je u 1. vijeku za Rimskog Carstva pod imenom - **Castellum Tinginitum**. U 15. vijeku taj kraj zauzelo je berbersko pleme Maghrawa, a 1830. Francuzi.

Pravi razvoj mjesto je doživjelo za Francuske kolonijalne uprave kad je osnovan kao grad pod imenom **Orléansville**. Veliki impuls razvoju bio je dolazak željezničke pruge Oran - Alžir 1870. jer se odtad razvio kao važan transportni centar.
Prva džamija izgrađena je 1889.
Prosperitet Orléansvilla prekinuo je snažan potres 1954. koji je pobio - 1340 ljudi.

Nakon proglašenja alžirske nezavisnosti 1964. gradu je promjenjeno ime u **El-Asnam**. Ni on nije imao puno sreće jer ga je 1980. pogodio potres magnitude 7,3°  koji je uništio više od polovice zgrada u El-Asnamu i ubio oko 5000 ljudi.

Službeno ime grada promijenjeno je 1981. u današnje - *Šlef*, zbog povezanosti El-Asnama sa katastrofalnim potresom.

Nakon dva dva strašna potresa potpuno je obnovljen, tako da ima vrlo malo zgrada iz prošlih vremena.

Grad od školske godine 1983. / 1984.  ima i univerzitet - Hassiba Benbouali. Nukleus univerziteta bio je Nacionalni institut za visoko obrazovanje u građevinarstvu u koji se te godine upisalo 144 studenata. Školske godine 1986. / 1987. počela su sa radom dva nova kolegija; agronomija i hidraulika. 
   
Danas univerzitet ima preko 30 fakulteta u kojima studira više od 30 000 studenata.

## Privreda i transport

Okolica je plodan poljoprivredni kraj zahvaljujući obilju pitke vode zbog tog se razvio u trgovački centar za poljoprivredne proizvode. U dolini se najviše uzgaja pšenica  i ječam, a na navodnjavanim oranicama agrumi i grožđe. Razvijeno je i stočarstvo (goveda i muzne krave).

Šlef je grad prehrambene industrije i brojnih štamparija i štavionica.

Grad ima i *Internacionalni [[aerodrom]] Chefornak* (IATA: CFK, ICAO: DAOI) sa letovima za Alžir, [Marseille i [Paris.

## Gradovi prijatelji

* Departman Loiret, Francuska
* Vaulx-en-Velin, Francuska

## Reference
 
## Vanjske veze

* ''Guide Chlef'' 
* ''Ech-Cheliff, Algeria''
Bumerdes (pokrajina)

**Bumerdes** (arapski: ولاية بومرداس, Wilāya Būmardās) je jedna od 48 Alžirskih pokrajina (vilajeta) na koji je Alžir od 1984. podjeljen.

## Geografija

Pokrajina Bumerdes se prostire na sjeveru zemlje duž mediteranske obale i po brdima Tel Atlasa na površini od 1.456,16 km² u kojoj živi 802.083 stanovnika.

Pokrajina Bumerdes sa sjevera graniči sa Sredozemnim morem u dužini od 100 km, a sa kopna sa slijedećim Alžirskim pokrajinama, sa zapada sa Alžirom, sa istoka sa Tizi Uzom, sa jugozapada sa Blidom i sa juga sa Bujrom

Pokrajina je administrativno podjeljena na 9 distrikta (daïrasa) i 32 općine (baladije).

Administrativni centar Pokrajine Bumerdes je istoimeni grad Bumerdes.

## Reference

## Vanjske veze
* ''Presentation de la Wilaya de Boumerdes''
Bumerdes

**Bumerdes** (arapski: بومرداس) za Francuske kolonijalne uprave znan kao **Rocher Noir** (Crni kamen) je grad od 
28,996 stanovnika na sjeveru Alžira u Pokrajini Bumerdes u kojoj je administrativni centar.

## Geografija

Bumerdes leži na mediteranskoj obali, udaljen 45 km od glavnog grada Alžira sa kojim je povezan željeznicom i autoputom.
Veliki Internacionalni aerodrom Houari Boumédiène nalazi se još bliže - 35 km.

Grad je poznat kao naučni centar, u njemu djeluje čitav niz nacionalnih instituta kao su Alžirski institut za naftu (IAP), Nacionalni institut za električnu energiju i elektroniku (INELEC) uz brojne druge. Pored tog tu je i Univerzitet Muhamed Bouguerra sa Fakultetom za ugljikovodike i kemiju (FHC).

Bumerdes je poznat i kao industrijski centar u kom sjedište imaju velike kompanije kao što su Sonatrach (nafta), Nacionalna geofizičke kompanija (ENAGEO) i Centar za istraživanje i razvoj (CRD).

## Historija

Niknuo je za Francuske kolonijalne uprave kao *Rocher Noir*. 
Istog dana kad je potpisan Sporazum u Évianu - 18. marta 1962. i nastupilo primirje - u Rocher Noiru je osnovana Privremena vlada na čelu sa Abderrahmane Farèsom, sa glavnim ciljem da organizira i provede Referendum o samoopredjeljenju i izbore za Konstituantu.

Nakon proglašenja alžirske nezavisnosti 1964. gradu je promjenjeno ime u *Bumerdes*.

Bumerdes je 21. maja 2003. u večernjim satima pogodio potres magnitude 6,7°  koji je epicentar imao u moru 4 km od obale.
Potres je srušio dosta zgrada i usmrtio 1.382 i ranio 3.442 stanovnika.

## Gradovi prijatelji

* Belfort, Francuska

## Reference
 
## Vanjske veze

* ''Boumerdès''
Sidi Abdelaziz

**Sidi Abdelaziz** (arapski: سيدي عبد العزيز) je grad od 7,716 stanovnika na sjeverozapadu Alžira u Pokrajini Džidžel u kojoj je i administrativni centar.

## Geografija

Sidi Abdelaziz leži na obali Sredozemnog mora na ušću rijeke - El-Kébir (Rummel), udaljen 81 km zapadno od grada Constantina.

## Reference
 
## Vanjske veze

* ''Sidi Abdelaziz''
Tipasa (pokrajina)

**Tipasa ** (arapski: ولاية تيبازة) je jedna od 48 Alžirskih pokrajina (vilajeta) na koji je Alžir od 1984. podjeljen.

## Geografija

Tipasa  se prostire na sjeveru zemlje duž mediteranske obale i po planinama Tel Atlasa na površini od 2,166 km² u kojoj živi 591,010 stanovnika.

Pokrajina Tipasa sa sjevera graniči sa Sredozemnim morem, a sa kopna sa slijedećim Alžirskim pokrajinama, sa zapada sa Šlefom, sa jugozapada sa Ajn Deflom, sa jugoistoka sa Blidom i sa istoka sa Alžirom.

Pokrajina je administrativno podjeljena na 10 distrikta (daïrasa) i 28 općina (baladija).

Administrativni centar Pokrajine Tipasa je istoimeni grad Tipasa.

## Reference

## Vanjske veze
* ''Presentation de la Wilaya Tipaza''  
* ''Tipaza (Wilaya de Tipaza)'' (na portalu Mapnall)
Čabradský Vrbovok

**Čabradský Vrbovok** () je naseljeno mjesto u okrugu Krupina, u Banskobistričkom kraju, Slovačka Republika.

## Stanovništvo

Prema podacima o broju stanovnika iz . godine naselje je imalo  stanovnika.

### Etnički sastav

### Religija

## Reference

## Vanjske veze
* 
*  
* Naselja u Okrugu Krupina
Zakon o pomirbi, toleranciji i jedinstvu

**Zakon o pomirbi, toleranciji i jedinstvu** (engleski: *Reconciliation, Tolerance, and Unity Bill*) bio je kontroverzni prijedlog zakona na Fidžiju, koji je predlagao formiranje **Komisije za pomirenje i jedinstvo** (engleski: *Reconciliation and Unity Commission*), koja bi imala ovlasti amnestirati sudionike državnog udara iz 2000. i dati kompenzaciju žrtvama puča. Komisija je trebala imati ingerenciju nad događajima koji su se odvili od 19. svibnja 2000. godine do 15. ožujka 2001. godine, dok je Predsjednik zadržao pravo veta nad amnestijama Komisije.

Članove Komisije trebao je imenovati Predsjednik po prijedlogu Premijera, uz savjetovanje s vođom opozicije u Parlamentu. Temeljni cilj Komisije trebalo je biti promicanje pomirbe nakon puča, jačanje međuetničke toleracije i jačanje nacionalnog jedinstva. Ometanje rada Komisije bilo bi kažnjivo s 5,000$ ili s do dvije godine zatvora.

Prijedlog zakona prezentiran je u svibnju 2005. godine, dok je državni odvjetnik Qoriniasi Bale u srpnju objavio da bi zakon trebao doći pred Parlament u rujnu iste godine. U kolovozu, predsjednik parlamentarnog Odbora za pravdu, zakon i red, Manasa Tugia, objavio je kako će prijedlog zakona pred Parlament ići već sredinom kolovoza. U međuvremenu je zakon nailazio na sve veće kritike te je sam prijedlog prolazio kroz intenzivan proces promjena, što je kulminiralo time da je donošenje zakona odgođeno povodom raspuštanja Parlamenta i raspisivanja izbora početkom 2006. godine.

S obzirom na snažnu opoziciju, ali i turbulentna događanja na Fidžiju tokom 2006. godine, a koja su u prosincu kulminirala novim pučem, Zakon o pomirbi, toleranciji i jedinstvu nikada nije usvojen.

## Vanjske veze
* Text of the proposed bill, on the Fiji Times website
* Report of the Parliamentary Sector Standing Committee on Justice, Law and Order
Batna (pokrajina)

**Batna ** (arapski:  باتن) je jedna od 48 Alžirskih pokrajina (vilajeta) na koji je Alžir od 1984. podjeljen.

## Geografija

Batna  se prostire na sjeveroistoku zemlje po planinskoj unutrašnjosti Masiva Aures na površini od 12.192 km² u kojoj živi 1,225.300 stanovnika.

Pokrajina Batna graniči sa slijedećim Alžirskim pokrajinama,sa sjevera sa Milom, sa sjeveroistoka sa Um el Buagijem, sa istoka sa Henšelom, sa juga sa Biskrom, sa zapada sa Msilom i sa jugozapada sa Setifom.

Pokrajina je administrativno podjeljena na 21 distrikta (daïrasa) i 61 općina (baladija).

Administrativni centar Pokrajine Batna je istoimeni grad Batna.

## Reference

## Vanjske veze
* ''Presentation de la Wilaya de Batna''  
* ''Službene stranice''
Nova Holandija

**Nova Holandija** se može odnositi na:
* , historijsko ime australskog kontinenta
* , teritorijalni zahtev Nizozemske tokom njene okupacije  na severoistoku Severne Amerike u 1670-ima
* , otok kod grada Sankt Peterburga u Rusiji

ili:
* Holandski Brazil, kolonija Nizozemske Republike na atlantskoj obali Južne Amerike koja je egzistirala od 1630. do 1654.

## Povezano
* Nova Nizozemska ili Nova Belgija, kolonija Nizozemske Republike iz 17. vijeka na istočnoj obali današnjih Sjedinjenih Američkih Država
* New Holland, razvrstavanje
Philip Reeve

**Philip Reeve** (Brighton, 28. 2. 1966. – ), engleski pisac. Najpoznatiji je po svojoj trilogiji *[[Glavnih gradova hronike]]*.

## Biografija
Nakon diplome na Cambridgeshire College of Arts and Technology i Brighton Polytechnic.

## Dela
### Glavnih gradova hronike
* Smrtonosni strojevi (2001)

### Fever Crumb Serijal
* Fever Crumb (2009)

### Trilogiji Larklight
* Larklight (2006)
* Starcross (2007)
* Mothstorm (2008)

### Railhead Serijal
* Railhead (2014)
* Black Light Express (2016)
* Station Zero (2018)

## Izvori
* 

## Vanjske veze

*  Službene stranice Philipa Reeva
Biskra (pokrajina)

**Biskra ** (arapski:  باتنة) je jedna od 48 Alžirskih pokrajina (vilajeta) na koji je Alžir od 1984. podjeljen.

## Geografija

Biskra se prostire na istoku zemlje na početku Sahare po planinama Masiva Aures na površini od 21.671 km² u kojoj živi 830.569 stanovnika.

Pokrajina Biskra graniči sa slijedećim Alžirskim pokrajinama,sa sjevera sa Batnom, sa sjeveroistoka sa Henšelom, sa sjeverozapada sa Msilom, sa jugozapada sa Dželfom, sa jugoistoka sa El Ujedom i sa juga sa Varglom.

Pokrajina je administrativno podjeljena na 12 distrikta (daïrasa) i 33 općina (baladija).

Administrativni centar Pokrajine Biskra je istoimeni grad Biskra, koji je udaljen od glavnog grada Alžira 400 km jugoistočno.

## Reference

## Vanjske veze
* ''Presentation de la Wilaya de Biskra''
Bedžaja (pokrajina)

**Bedžaja** (arapski: ولاية بجاية, Wilāya Béjaïa) je jedna od 48 Alžirskih pokrajina (vilajeta) na koji je Alžir od 1984. podjeljen.

## Geografija

Pokrajina Bedžaja se prostire na sjeveroistoku zemlje duž mediteranske obale i po brdima Tel Atlasa na površini od 3.268 km² u kojoj živi 924.280 stanovnika.

Pokrajina Bedžaja sa sjevera graniči sa Sredozemnim morem u dužini od 100 km, a sa kopna sa slijedećim Alžirskim pokrajinama, sa zapada sa Tizi Uzom i Bujrom, sa istoka sa Džidželom i sa juga sa Setifom i Bordž Bu Areridžom.

Pokrajina je administrativno podjeljena na 19 distrikta (daïrasa) i 59 općine (baladije).

Administrativni centar Pokrajine Bedžaja je istoimeni grad Bedžaja.

## Reference

## Vanjske veze
* ''Presentation de la Wilaya de Béjaia''
Džidžel

**Džidžel** (arapski: جيجل) je lučki grad od 131,513 stanovnika na sjeveroistoku Alžira u Pokrajini Džidžel u kojoj je i administrativni centar.

Djidjelli, Igilgili
## Geografija

Džidžel leži na poluotoku Sredozemnog mora nedaleko ušća vadi Djendjena, udaljen 138 km 
sjeverozapadno od grada Constantina i 88 km istočno od Bedžaje.

Njegovo ime znači brdo jer je okružen brdima Masiva Aures sa svih strana. Zbog tog ima vrlo povoljnu mikroklimu tako da je za razliku od mnogih alžirskih gradova vrlo zelen obrastao gustim šumama hrasta plutnjaka.

Pored Arapa u gradu živi i puno pripadnika berberskih Kabila.

## Historija

Džidžel je nastao kao fenička trgovačka kolonija u 10. vijeku pne.
Za Antičkog Rima bio je poznat pod imenom - **Igilgili**.

Od 16. vijeka je u rukama pirata Hajrudina Barbarose, i nakon njegove smrti ostao je piratska baza 
sve do 1839. kad ga je zauzela francuska vojska.

Snažni otpor lokalnog stanovništva konačno je slomljen tek 1851., zbog tog su Francuzi podigli tri fortifikacije na južnom rubu tadašnjeg grada i vrlo oprezno kolonizirali (minimalno) grad. Staru medinu i velik dio grada razorio je potres 1856. 
Francuzii su novi grad podigli sa širokim bulevarima obrubljenim drvoredima.
 
## Privreda i transport

Džidžel je centar drvne industrije, ekspoatacija hrasta plutnjaka i grad brojnih štavionica i pogona za obradu metala.

Okolica grada je ratarsko - ribarski kraj poznat po agrumima i žitaricama. Ti se proizvodi izvoze iz njegove luke.

Današnji Džidžel je i poznata turistička destinacija zbog lijepih pješčanih plaža sa resortima i kockarnicom i zbog obližnjih zelenih planina koje su popularne među 
planinarima.
## Reference
 
## Vanjske veze

* ''Jijel''
Batna

**Batna** (arapski: باتنة) je sa svojih 289,504 stanovnika 6 grad po veličini u Alžiru, nalazi se na sjeveroistoku zemlje u Pokrajini Batna u kojoj je 
administrativni centar.

## Geografija

Batna leži u kotlini *[[Vadi]]a El Gourzi* okružena planinama Masiva Aures, udaljena 111 km jugoistočno od grada Constantina sa kojim je povezana autoputom N3.

Dvadeset i pet kilometara sjeverozapadno od grada na površini od 262 km² prostire se Nacionalni park Belezma. U srcu parka leži planina Tougour, visoka 2.094 metara obrasla šumom cedra.

Grad je poznat kao neformalna prijestolnica berberskih Šavija i planinskog Auresa.

## Historija

Batna je novi grad nastao za Francuske kolonijalne uprave 1844. kao garnizon francuske vojske zadužen za osiguranje planinskog prijevoja *el-Kantara* u planinama Masiva Atlas preko kog su išli putevi za Saharu i 
kontrolu tog planinskog kraja.

Garnizon je 1848. preseljen na bolju lokaciju - *Râs el-Aïounn*, nešto istočnije, mjesto je nazvano - **Nouvelle Lambèse** i ta se godina uzima za osnivanje grada, koji je već 1849. prezvan u *Batna*.

Francuzi su podigli novi grad u skladu sa tadašnjim urbanizmom, sa širokim ulicama pod pravim kutem duž kojih su drvoredi. Kvart namjenjen svojoj vojsci su radi sigurnosti podigli malo podalje od centra prema istoku i opasali zidom.
Današnja Batna je moderan grad sa univerzitetom koji je osnovan 1989. , i 2015. razdvojen na dva Batna1 i Batna2.

## Privreda i transport

Batna je grad tradicionalno bila grad drvne industrije i trgovište za proizvode svoje poljoprivredne okolice.
Danas je najveći industrijski pogon tvornica za montažu kamiona Hyundai - *SARL,* podignuta 2016. Velik pogon je i tvornica *Meditool* koja proizvodi mašine za geotehniku.

Danas je sve više i turistička destinacija za one koje žele posjetiti nedaleka arheološka nalazišta Rimske arhitekture; Lambaesis (11 km) na jugoistočno) i Timgad (27 km istočno).

Grad ima aerodrom Mustafa Ben Boulaid (IATA: BLJ, ICAO: DABT) koji se nalazi 35 km zapadno od centra grada.

## Reference
 
## Vanjske veze

* ''Ville de Batna''
Alfredo Quintana

**Alfredo Eduardo Quintana Bravo** (Havana, 20. ožujka 1988. – Porto, 26. veljače 2021.) bio je portugalsko-kubanski rukometni golman i reprezentativac Portugala. Visok 2.01m, Quintana je karijeru započeo na Kubi, igrajući za Ciudad Havanu, da bi od 2011. godine do smrti branio za Porto. S Portom je u šest navrata bio nacionalni prvak.

Reprezentativnu karijeru započeo je kao reprezentativac Kube, s kojom je sudjelovao na nekoliko regionalnih natjecanja, ali i na Svjetskom prvenstvu 2009. godine u Hrvatskoj. Zaključno s veljačom 2009. godine, za Kubu je odigrao najmanje 26 utakmica. U međuvremenu je preselio u Portugal i dobio portugalsko državljanstvo, tako da od 2014. godine igra za portugalsku reprezentaciju, s kojom je sudjelovao na Euru 2020. godine.

Dana 22. veljače 2021., Quintana je doživio srčani udar na treningu svog kluba, nakon čega je hitno prevezen u bolnicu, gdje je stavljen u induciranu komu. Dana 26. veljače 2021. objavljeno je kako je umro od posljedica srčanog udara u bolnici São João u Portu. Za sobom je ostavio suprugu i kćerku.

## Reference

## Vanjske veze
* Alfredo Quintana  na stranicama EHF-a
Pekinška patka

**Pekinška patka** ili **pekinška pečena patka** je poznato jelo iz Pekinga koje se priprema još od vladavine dinastije Juan i smatra se za jedno od najpoznatijih kineskih jela. Meso ima tanku i hrskavu kožu i jelo se na jedinstven način servira. Patke za ovo jelo se namenski tove i kolju posle 65 dana, pre pečenja u rerni meso se začini. Meso se jede sa mladim lukom, krastavcem, hoisin sosom i palačinkama. Dva najpoznatija restorana u Pekingu koji pripremaju ovaj delikates su Kvanjude i Bjenjifang.

## Vanjske veze

* U slikama: Pravljenje pekinške patke
Salmedin Mesihović

**Salmedin Mesihović**, je bosanskohercegovački historičar i arheolog. Rođen je 1975. god. god u Sarajevu, gdje je završio osnovnu školu i gimnaziju. Studij istorije završio je 1999. god na  Filozofskom fakultetu u Sarajevu. Postdiplomski studij iz arheologije završio je na Filozofskom fakultetu Sveučilišta u Zagrebu odbranivši 20004. god. magistarski rad pod nazivom: *Problem kulturne i etničke zajednice Autarijata*. Na istom Sveučilištu odbranio je 2007. god. doktorsku disertaciju pod nazivom: *Dezitijati - kulturna i narodnosno-politička zajednica u Iliriku i osvajanja Oktavijanova doba*.

Na Odsjeku za historiju Filozofskog fakulteta u Sarajevu radi od 2000. Bio je šef Katedre za arheologiju. U zvanje docenta biran je 2009, a u zvanje vanrednog profesora za oblast Stari vijek 2013.

Koautor je više udžbenika i čitanki za osnovnu školu. Autor je većeg broja radova objavljenih u naučnim i stručnim časopisima. 
* Aevum Dolabellae -Dolabelino doba
* Prilozi antičkoj topografiji Bosne i Hercegovine-dva toponima sa šireg jajačkog područja
* Problem ubiciranja Desneka
* Dezitijati u rimskoj armiji
* Rimski vuk i kineski zmaj. Kinesko izaslanstvo Augustu? 
* Pobuna panonske armije 14. god. n. e.
* Gaj Blosije i uloga stoičke filozofske misli na političku djelatnost plebejskog tribuna  Tiberija Sempronija Grakha i nastanak popularske platforme i pokreta
* Podjela provincije Ilirik
* Votivna ara Jupitera Kapitolinskog
* Hajdučija na tlu rimskih ilirskih provincija
Objavio je više knjiga iz istorije Starog vijeka, prvenstveno istorije Ilira i rimske države.

* Ilirike - Autarijati (Problem kulturne  i  narodnosne  zajednice  Autarijata) i Desidijati 
* Historija Ilira (koautor Amra Šačić)
* Orbis Romanvs - Udzbenik za historiju klasicne rimske civilizacije
* Suplementum rebellio Illyrici - Germanikova Pounjska ofanziva
* Rimski vuk i ilirska zmija - Posljednja borba
* Bitka za Ilirik, drugo i dopunjeno izdanje knjige Rimski vuk i ilirska zmija - Posljednja borba
* Rimski namjesnici Ilirika, Gornjeg Ilirika i Dalmacije
* Antički ljudi Bosne
* Revolucije stare Helade i Rimske Republike
* Zemlje antičkog Ilirika prije i poslije Milanskog edikta (koautor)
* Liberalna frakcija rimskog nobiliteta – Gaj Lelije i Scipion Emilijan
* Helenske apoikije u Italiji i Siciliji
* Preci u nama (koautor)
* Geneza zla - Agrarna kriza: ekonomski i socijalni pad Republike 
## Literatura
## Reference
Malý Krtíš

**Malý Krtíš** je naseljeno mjesto u okrugu Veljki Krtiš, u Banskobistričkom kraju, Slovačka Republika.

## Stanovništvo

Prema podacima o broju stanovnika iz . godine naselje je imalo  stanovnika.

### Etnički sastav

### Religija

## Reference

## Vanjske veze

*  Malý Krtíš
Nova S

**Nova S** srpska je televizijska mreža koja je sa emitovanjem počela 25. marta 2019. godine, kao deo grupacije United Media.

## Vanjske veze
* Zvanični sajt
Relizan

**Relizan** (arapski: غليزان, berberski: Ighil Izane) je grad od 123,255 stanovnika na sjeverozapadu Alžira u Pokrajini Relizan u kojoj je i administrativni centar.

## Geografija

Relizan leži u dolini Vadi Mine (pritoka rijeke Chelif, udaljen 135 km jugoistočno od grada Orana.
Okružen je voćnjacima i vrtovima, a veliko područje oranica navodnjava se vodama iz nedalekog akumulacionog jezera na 
Vadi Mîni.

## Historija

Relizan je nastao kao numidijsko naselje u 3. vijeku, nedaleko od ruševina rimskog naselja Mina. 
Francuska vojska zauzela je taj kraj 1852. naselje je status općine dobilo 1871.
Današnji Relizan izrastao je u grad za Francuske kolonijalne uprave kao tipičan francuski grad širokih ulica i parkova.

Pri kraju Španjolskog građanskog rata u Relizanu je organiziran radni logor za prebjegle pripadnike poraženog republikanskog Narodnog fronta.

## Privreda i transport

U okolici se uzgaja žito, grožđe i pamuk, a razvijeno je stočarstvo, pa je trgovište za stoku i vunu.
Grad je poznat po suku u kom se prodaju orijentalni kala tepisi

Relizan je terminal plinovoda *Hassi RʾMel* za gradove na obali i raskršće važnih cesta željezničkih pruga.

## Reference

## Vanjske veze

* ''Relizane, Algeria ''
Soummam

**Soummam** (arapski: وادي الصومام) je rijeka duga 80 km, treći najznačajniji vodotok u Alžiru, koji se nalazi na sjeveru zemlje u Pokrajini Bedžaja.

Ukoliko se računa i dužina njene najveće pritoke *[[Vadi Sahel]]a*, tad je dug 200 km.

## Hidrologija

Soummam se formira sutokom *[[Vadi Sahel]]a* i *Vadi Bousellama* koji izviru u planinama Masiva Tel Atlas. 
Nakon toka od 80 km u smjeru jugozapad-sjeveroistok, uz puno meandara ulijeva se u Sredozemno more kod grada Bedžaja.

Sliv rijeke velik je 8.800 km² i proteže se preko Pokrajine Bedžaja.

Dolina donjeg toka rijeke u dužini od 65 km uvrštena je 18. decembra 2009. kao vlažno područje na listu Ramsarske konvencije.

## Reference

## Vanjske veze

* ''Oued Sahel ou Oued Sahel-Soummam''
Maskara

**Maskara** (arapski: معسكر, Mouaskar) je grad od 108,629 stanovnika na sjeverozapadu Alžira u Pokrajini Maskara u kojoj je 
administrativni centar.

## Geografija

Maskara je smještena oko 60 km južno od obale Sredozemnog mora. Rasprostire se na dva brda koje razdvaja Vadi Toudman, na južnim padinama Masiva Tel Atlas.

Na sjeveroistoku se prostire administrativni centar grada sagrađen za Francuske kolonijalne uprave, dok se na sjeverozapadu nalazi orijentalni - muslimanski dio grada sa pogledom na dobro obrađenu ravnicu Ghrissa. Kao i svi orjentalni gradovi i Maskara ima puno malih 
zanatskih radnji koje prodaju predmete od kože i rukotvorine.

## Historija

Maskara (*Majka [[vojnik]]a*) je osnovana je kao osmanski vojni garnizon 1701. 
Iz grada su oko 1790. po naredbi osmanskih vlasti iseljeni Mauri (španjolski Muslimani) koji su tu predhodno naseljeni, a na njihovo mjesto doseljeni su Židovi.

Lider otpora francuskoj invaziji na Alžir Abd el-Kader, koji je rođen u blizini grada je 1832. odabrao Maskaru za svoju prijestolnicu. 
Zbog tog su Francuzi 1835. u svom pokušaju da ga zauzmu artiljerijskom paljbom gotovo razorili grad, ali ga nisu uspjeli potpuno zauzeti i smiriti sve do 1841.

## Privreda

Današnja Maskara se odavno proširila izvan granica svojih ruševnih bedema i formirala kao administrativno-financijski i trgovački 
centar svoje pokrajine.
Glavna privredna aktivnost u pokrajini je vinogradarstvo, puno manje je zastupljeno maslinarstvo i uzgoj žita.

## Gradovi prijatelji

*  Bursa, Turska
*  Elkader, Iowa, Sjedinjene Američke Države
*  Tifariti, Saharska Arapska Demokratska Republika

## Reference
 
## Vanjske veze

* ''Ville de Maskara''
Relizan (pokrajina)

**Relizan** (arapski: ولاية غليزان, *Wilāyat Ġulaizān*) je jedna od 48 Alžirskih pokrajina (vilajeta) na koji je Alžir od 1984. podjeljen.

## Geografija

Pokrajina Relizan se prostire na sjeverozapadu zemlje na visoravni Tel Atlasa na površini od 3.268 km² u kojoj živi 487.000 stanovnika.

Pokrajina Relizan sa sjevera graniči sa slijedećim Alžirskim pokrajinama, sa sjevera sa Mostaganemom, sa zapad sa Maskarom, sa istoka sa Šlefom i sa juga sa Tijaretom i Tisemsiltom.
zapad
Pokrajina je administrativno podjeljena na 13 distrikta (daïrasa) i 38 općina (baladija).

Administrativni centar Pokrajine Relizan je istoimeni grad Relizan.

## Reference

## Vanjske veze
* ''Presentation de la Wilaya de Relizane''
Maskara (pokrajina)

**Maskara** (arapski:  باتنة) je jedna od 48 Alžirskih pokrajina (vilajeta) na koji je Alžir od 1984. podjeljen.

## Geografija

Maskara se prostire na sjeveroistoku zemlje po planinama Masiva Tel Atlas na površini od 594.100 km² u kojoj živi 784.073 stanovnika.

Pokrajina Maskara graniči sa slijedećim Alžirskim pokrajinama,sa sjevera sa Oranom i Mostaganemom, sa istoka sa Tiaretom i Relizanom, sa zapada sa Sidi Bel Abesom i sa juga sa Sajidom.

Pokrajina je administrativno podjeljena na 16 distrikta (daïrasa) i 47 općina (baladija).

Administrativni centar Pokrajine Maskara je istoimeni grad Maskara, koji je udaljen od glavnog grada Alžira 360 km jugoistočno.

## Reference

## Vanjske veze
* ''Presentation de la Wilaya de Mascara''
Akbou

**Akbou** (arapski: أقبو) je grad od 38,291 stanovnika na sjeverozapadu Alžira u Pokrajini Bedžaja. u kojoj je i administrativni centar.

## Geografija

Akbou leži u dolini rijeke Soummam nedaleko od sutoka Vadi Sahela i Vadi Bousellama koji je formiraju, od svog administrativnog centra i luke Bedžaja udaljen je 70 km jugozapadno, a od glavnog grada Alžira 200 km.

## Historija

Akbou je izrastao u grad za Francuske kolonijalne uprave pod imenom **Metz**.
Status općine dobio je 1874.

Poznat je po mauzoleju iz rimskog doba numidijske familije Firmus.

## Privreda

Akbou je grad tekstilne industije, a okolica je poljoprivredni kraj kom je puno pomogla izgradnja brane Tichy Haf i formiranje akumulacionog jezera nedaleko od grada.

U gradu se održavaju dva velika sajma, veleprodajni za voće i povrće i jedan maloprodajni za vozila u kom se svakog petka proda prosječno 5.000 vozila.

## Gradovi prijatelji
*  Bagnolet, Francuska

## Reference

## Vanjske veze

* ''La Ville d'Akbou''
Gonzalo Pérez de Vargas

**Gonzalo Pérez de Vargas Moreno** (Toledo, 10. siječnja 1991.) je španjolski rukometni golman i reprezentativac, aktualni član Barcelone. 

Profesionalnu karijeru započeo je 2009. godine u Barceloni, gdje je, uz dva perioda posudbi, igrao cijelu svoju karijeru. Prvo je od 2011. do 2013. godine bio na posudbi u BM Granollersu, da bi narednu sezonu proveo u francuskom klubu Fenix Toulouse. S Barcelonom je u više navrata bio državni prvak te je osvojio nekoliko nacionalnih kupova, a dva je puta osvojio i Ligu prvaka. 

Za reprezentaciju Španjolske debitirao je 2008. godine, nedugo nakon uspjeha s U-18 reprezentacijom, ali je se dugo godina borio za mjesto prvog reprezentativnog vratara, s obzirom da su prednost imali iskusniji golmani poput Joséa Javiera Hombradosa ili Arpada Šterbika. S reprezentacijom je osvojio tri medalje na Europskim prvenstvima, uključujući i prvo europsko zlato za Španjolsku (2018.). Na Euru 2020. godine proglašen je za najboljeg golmana turnira.

## Vanjske veze

* Pérez de Vargas  auf der Webseite von Fenix Toulouse Handball 
* Pérez de Vargas  in der Datenbank des Europapokals 
* Pérez de Vargas  in der Datenbank der LNH 
* Pérez de Vargas  in der Datenbank der Liga ASOBAL
Jorge Maqueda

**Jorge Maqueda Peño** (Toledo, 15. ožujka 1988.) je španjolski rukometaš i reprezentativac. Maqueda igra na poziciji desnog vanjskog, a trenutno je član mađarskog kluba SC Pick Szeged. 

Profesionalnu karijeru započeo je 2005. godine u FC Barceloni, odakle je 2007. prešao u BM Alcobendas. I tu se zadržao dvije sezone, nakon čega prelazi u BM Aragón. Tamo je igrao do 2012. godine, kada je prešao u francuski HBC Nantes, s kojim je u tri godine uspio osvojiti Liga kup (2015.). Nakon Nantesa, Maqueda prelazi u Vardar, s kojim je tri puta osvajao makedonsko prvenstvo i kup, a osvojio je i jednu SEHA ligu te jednu Ligu prvaka. Od 2018. godine igra za SC Pick Szeged.

Maqueda je imao i bogatu reprezentativnu karijeru. S reprezentacijom Španjolske bio je svjetski prvak 2013. godine, a tomu je dodao i još nekoliko medalja u periodu od 2011. do 2016. godine. Zbog ozljeda je jedno vrijeme izbivao s velikih natjecanja, ali se vratio na Euru 2020., gdje je izabran za najboljeg desnog vanjskog turnira.

## Vanjske veze

* Liga-Statistik auf www.lnh.fr
Blaž Janc

**Blaž Janc** (Brežice, 20. studenog 1996.) je slovenski rukometaš i reprezentativac koji igra kao desno krilo. Karijeru je započeo 2012. godine u Celju, a svoj seniorski debi imao je već s 15 godina. S Celjem je u nekoliko navrata bio nacionalni prvak, a dobre igre su mu 2017. godine donijele transfer u poljski Vive Kielce. 

Za reprezentaciju Slovenije debitirao je 2016. godine, a već je naredne godine osvojio brončanu medalju na Svjetskom prvenstvu u Francuskoj. Na Euru 2020. godine izabran je za najbolje desno krilo turnira.
Bence Bánhidi

**Bence Bánhidi** (Győr, 9. veljače 1995.) je mađarski rukometaš i reprezentativac koji igra kao pivot. Od 2016. godine igra za SC Pick Szeged, odakle je prešao iz Balatonfüredija, gdje je započeo profesionalnu karijeru. 

Za mađarsku reprezentaciju debitirao je 2013. godine te je sudjelovao na nekoliko međunarodnih natjecanja. Na Euru 2020. izabran je za najboljeg pivota turnira.
Hendrik Pekeler

**Hendrik Pekeler** (Itzehoe, 2. srpnja 1991.) je njemački rukometaš i reprezentativac. Pekeler igra na poziciji pivota, a trenutno je član THW Kiela. 

Rukometom se počeo baviti 2002. godine, a 2008. godine je potpisao četverogodišnji ugovor s THW Kielom. Međutim, kako je bio maloljetan, od 2008. do 2009. je igrao za drugoligašku momčad TSV Altenholza, da bi narednu sezonu debitirao za seniorsku momčad Kiela, s kojom je osvojio njemačko prvenstvo i Ligu prvaka. U Kielu se zadržao samo jednu sezonu, nakon čega je, zbog slabe minutaže, prešao prvo u Bergischer HC, a onda u TBV Lemgo, prije nego je potpisao za Rhein-Neckar Löwen, s kojim je osvojio dva naslova prvaka Njemačke i dva nacionalna kupa. Od 2018. godine ponovo igra za THW Kiel. 

Za seniorsku reprezentaciju Njemačke debitirao je 2012. godine protiv Islanda, nakon godina igranja za mlađe uzraste. S reprezentacijom je 2016. godine postao europski prvak, a iste godine je osvojio i brončanu medalju na Olimpijskim igrama. Na Euru 2020. godine izabran je za najboljeg obrambenog igrača turnira.

## Vanjske veze

* Pekelers Porträt des THW Kiel
* Porträt auf der Webseite des deutschen Handballbundes
Igor Karačić

**Igor Karačić** (Mostar, 2. studenog 1988.) je hrvatski rukometaš i bivši reprezentativac. Karačić igra na poziciji srednjeg vanjskog, a trenutno je član poljskog kluba PGE Vive Kielce. U karijeri je igrao za nekoliko klubova s područja bivše Jugoslavije, a najviše uspjeha imao je tokom sedmogodišnjeg boravka u RK Vardaru, s kojim je, između ostalog, osvojio i EHF Ligu prvaka u dva navrata. 

Od 2013. do 2025. godine igrao je za reprezentaciju Hrvatske, s kojom je osvojio nekoliko medalja na međunarodnim natjecanjima. Na Euru 2020. godine izabran je za najboljeg srednjeg vanjskog turnira. 

Njegov stariji brat, Ivan Karačić, također je rukometaš, ali igra za reprezentaciju Bosne i Hercegovine, dok mu je mlađi brat, Goran, nogometni golman koji trenutno igra za turski Adanaspor.
Tijaret (pokrajina)

**Tijaret** (arapski: ولاية تيارت, Wilāyat Tiyārat) je jedna od 48 Alžirskih pokrajina (vilajeta) na koji je Alžir od 1984. podjeljen.

## Geografija

Pokrajina Tijaret se prostire na sjeveru zemlje na visoravni između planina Saharskog i Tel Atlasa na površini od 20.673 km² u kojoj živi 846.823 stanovnika.

Pokrajina Tiaret graniči sa slijedećim Alžirskim pokrajinama, sa sjevera sa Tisemsiltom i Relizanom, sa zapada sa Maskarom i Sajidom, sa istoka sa Dželfom i sa juga sa Laguatom i 
El Bajadom.

Pokrajina je administrativno podjeljena na 14 distrikta (daïrasa) i 42 općina (baladija).

Administrativni centar Pokrajine Tiaret je grad Tiaret.

## Reference

## Vanjske veze
* ''Službene stranice''  
* ''Presentation de la Wilaya de Tiaret''
Seren Serengil

**Seren Serengil** (rođena 6. aprila 1971) turska je TV voditeljica, pjevačica i glumica. Njen otac je takođe umjetnik, s kojim je prvu svoju ulogu imala 1977. u djelu *Sarhoş*. Ima šest albuma i EP-ova, tri singla; sedam filmskih i devet TV uloga.
Metamorphosis (Star Trek: The Original Series)

***Metamorphosis*** () je epizoda TV-serije *[[Star Trek: The Original Series]]* premijerno emitirana 10. novembra 1967. godine. Radnja prikazuje kako *USS Enterprise* prilikom prevoženja komesarke UFP Nancy Hedford završi na planetu gdje Zefram Cochrane, izumitelj warp pogona, živi sa tajanstvenim vanzemaljskim entitetom koji mu je produžio život.

Lik Zeframa Cochranea se godine 1996. pojavio u igranom filmu *[[Star Trek: First Contact]]* gdje ga je tumačio James Cromwell.

## Vanjske veze

* 

* "Metamorphosis" Remastered version at TrekMovie.com
Journey to Babel

***Journey to Babel*** () je epizoda američke SF TV-serije *[[Star Trek: The Original Series|Star Trek]]* premijerno emitirana 17. novembra 1967. godine. Radnja prikazuje kako *USS Enterprise* prevozi nekoliko ambasadora Ujedinjene Federacije Planeta na planetu Babel gdje bi trebali sudjelovati na diplomatskoj konferenciji o pristupanju coridnaskog sistema Federaciji, ali i kako će misiju zakomplicirati Spockov odnos sa ocem Sarekom, vulkanskim ambasadorom te ubistvo jednog od ambasadora za koje bude osumnjičen upravo Sarek.

*Journey to Babel* je poznata kao prvo pojavljivanje rase Andorijanaca u historiji franšize *[[Star Trek]]*.

## Povezano
**[[Yesteryear (Star Trek: The Animated Series)|Yesteyear]]*, epizoda animirane serije iz 1973. godine u kojoj se pojavljuju Sarek i njegova majka Amanda Grayson

## Vanjske veze

* 

* "Journey to Babel" Remastered comparison screenshots at TrekMovie.com
Andorijanci

**Andorijanci** su fiktivna vrsta koja se pojavljuje u Zvjezdanim stazama. Jedni su od osnivača Ujedinjene Federacije Planeta. Humanoidna su vrsta s mjeseca Andora koji se nalazi u orbiti plinovitog diva. Prvi kontakt izmedju ljudi i Andorijanaca se zbio 2151. godine, kad je svemirski brod Enterprise došao posjetiti vulkanski samostan, za koji su Andorijanci mislili da je špijunska postaja. Do ulaska u Fedraciju bili su nasilni i paranoično sumnjičavi.

## ''Karakteristike Andorijanaca''
Andorijanci imaju plavu kožu, bijelu kosu i dvije antene koje im služe za održati ravnotežu. Niži su od ljudi, krv im je plave boje i brza su metabolizma. Osjetljivi su na toplinu.
## Reference
Friday's Child (Star Trek: The Original Series)

***Friday's Child*** () je epizoda američke SF serije *[[Star Trek: The Original Series|Star Trek]]*, premijerno emitirana 1. decembra 1967. godine. Radnja je smještena na planetu Capella IV čiji domoroci, iako na primitivnoj razini civilizacije i skloni nasilju, trebaju prodati rudarska prava, pri čemu se Federacija, koju predstavlja posada *USS Enterprise*, nalazi u sukobu sa predstavnikom Klingonaca, a koji dodatno komplicira sukob među samim Capellancima, zbog koga je doveden u opasnost život trudne udovice plemenskog poglavice.

## Vanjske veze

* 

* "Friday's Child" Review at TrekMovie.com
* "Friday's Child" Side-by-side comparisons
Avenija

**Avenija** (franc. *avenue*), često i bulevar, jest prilazni put do trga, zgrade, dvorca i slično, a takođe i put kojim se dolazi u neki grad. U današnjim gradovima su to bulevari, široke ulice (često s drvoredom) koje povezuju ili vode do nekog važnog dijela grada.

## Reference
Obeckov

**Obeckov** je naseljeno mjesto u okrugu Veljki Krtiš, u Banskobistričkom kraju, Slovačka Republika.

## Stanovništvo

Prema podacima o broju stanovnika iz . godine naselje je imalo  stanovnika.

### Etnički sastav

### Religija

## Reference

## Vanjske veze

*  Obeckov
Julie Newmar

**Julie Newmar**, rođena kao **Julia Chalene Newmeyer** (16. august 1933 - ) je američka glumica, pjevačica, plesačica i poslovna žena, najpoznatija po ulozi Catwoman u TV-seriji *[[Batman (TV serija)|Batman]]* iz 1960-ih. Julie Newmar je prije toga imala izuzetno uspješnu karijeru na Broadwayu, uključujući Tony za sporednu ulogu u predstavi koju je osvojila za ulogu Katrin Sveg u *[[The Marriage-Go-Round]]*. 1970-ih je na nekoliko godina prekinula karijeru u show businessu kako bi se posvetila porodici, ali i pri tome ostvarila uspješnu karijeru trgovca nekretninama. 

Godine 1995. joj je odan homage u filmu *[[To Wong Foo, Thanks for Everything! Julie Newmar]]*.

## Vanjske veze

* 
* 
* 
* 
* 
* 
* Julie Newmar at the University of Wisconsin's Actors Studio audio collection
Serdar (grad)

**Serdar** (perz. *Sardar*, ranije **Kizil-Arvat**), grad u Turkmenistanu odnosno pokrajini Balkan. Smješten je oko 220 km sjeverozapadno od glavnog grada Ašgabata. Od starog vijeka bio je naseljen iranskim plemenima kao što su Dahi, a u ranom srednjem vijeku stanovništvo je turcizirano i danas su većina žitelja Turkmeni. Suvremeni grad aktivnije se počeo razvijati nakon 1881. godine kada je izgrađena željeznica između Ašgabata i Kaspijskog jezera. Prema popisu stanovništva iz 1989. godine u gradu je živjelo 33.388 ljudi.

## Klima
Serdar ima hladnu pustinjsku klimu (*BWk*) po Köppenovoj klasifikaciji, s hladnim zimama i vrućim ljetima.

## Reference

## Literatura

*  Bolshaya sovetskaya entsiklopediya: ''Кизыл-Арват''
Tedžen

**Tedžen** je turkmenistanski grad-oaza koji se nalazi u pustinji Karakum. Grad se nalazi nedaleko iranske granice te je blizu turkmenske prijestolnice Ašgabata. Populacija Tedžena iznosi 52.000 stanovnika.

U blizini grada prolazi rijeka Hari koja izvire u Afganistanu, a u Turkmenistanu je poznata kao rijeka Tedžen. Rijeka je služila za navodnjavanje područja od 15 hektara. Kako bi se osigurala dovoljna količina vode, 1948. godine je izgrađen rezervoar kapaciteta 150 m³. Godine 1960. je u Tedženu postavljen drugi veći spremnik kapaciteta 180 m³. Time, ali i proširenjem kanala je osigurano navodnjavanje prostora površine 200 hektara.

Kroz grad prolazi transkaspijska željeznica dok je tokom 1990-ih otvorena nova željeznička linija prema iranskom gradu Mašhadu.

Klima na ovom prostoru je oštra kontinentalna te su ljeta duga i topla (max. temperatura iznosi 48 °C) dok su zime kratke i hladne (najviša min. temperatura iznosi -27 °C). U Tedženu postoje oštre oscilacije u dnevnim temperaturama zraka te niske količine oborina koje su ljetima male.

## Vanjske veze
*  Turkmenistan: Settlement patterns (Britannica)
Petroglifi pokrajine Ha'il

**Petroglifi pokrajine Ha'il** (arapski: الفنون الصخرية في منطقة حائل‎) je naziv za arheološki lokalitet u Saudijskoj pokrajini Ha'il koji se sastoji od dva mjesta: Džabel Um Sinman kod drvenog grada Džubaha i Džabal al-Mandžor kod Al-Šuvajmisa, koja su poznata po jedinstvenim petroglifima u pustinjskom krajoliku.

Nekada je u podnožju gorja Um Sinman bilo jezero koje je danas nestalo, a bilo je izvorom svježe vode za sve ljude i životinje u južnom dijelu Velike Narfoud pustinje. Preci današnjih Arapa su ostavljali dokaze o svom prolazu ovim prostorima u vidu brojnih petroglifa i natpisa na površinama stijena. Neka od njih, poput Džabal al-Mandžora i Raata čine stjenovite gromade koje vire iz dolina (*uadi*) sada prekrivenih pijeskom. Oni pokazuju brojne prikaze ljudskih i životinjskih likova koji pokrivaju 10.000 godina povijesti. Zbog toga su ovi petroglifi upisani na UNESCO-v popis mjesta svjetske baštine u Aziji 2015. godine.

Džabel Um Sinman kod Džubaha je bila veliki civilizirana zajednica koja je postojala u području presahlog jezera s dobrim i plodnim bijelim tlom. Utvrđeno je mnogo naznaka o velikim ljudskim naseljima iz raznih razdoblja, kao što su:
# nalazi iz kasnijeg kameno doba, neolitika;
# vrhovi strijelica i britve s početka bakrenog doba koje su pronašli ljudi Ministarstva obrazovanja;
# crteži deva, konja i palmi iz ranog samudskog razdoblja (oko 2500. prije Krista), ali i krava s dugim i kratkim rogovima, što govori o povoljnoj klimi na ovom području;
# Nabatejsko razdoblje (oko 2500.-1500. prije Krista) kada se javljaju brojni crteži deva raznih oblika i veličina, te ovaca;
# te Arapsko razdoblje (poslije 1500. pr. Kr.) kada nastaju naselja poput Džubaha.

Kako bi ih posjetitli, danas posjetitelji moraju kupiti posebnu dozvolu koja se može kupiti u Muzeju grada Ha'ila (sat i pol udaljen automobilom) ili u Muzeju palače Atika Naifa al-Šamarija na glavnoj ulici grada Džubaha, u blizini lokaliteta Džabel Um Sinmana. Od ovog mjesta se organizira i obilazak pustinje Nadž.

## Izvori

* Jan Retsö, *[https://books.google.com/books?id=pUepRuQO8ZkCThe Arabs in Antiquity: Their History from the Assyrians to the Umayyads]*, outledgeCurzon, 2003.
Battir

**Battir** (također *Beiter* i službeno *Bateer*, arapski: بتير) je naselje u Betlehemskoj guverniji, na Zapadnoj Obali u području Palestinske samouprave, s nešto manje od 4000 stanovnika. Nalazi se 6,4&nbsp;km zapadno od Betlehema i jugozapadno od Jeruzalema, na središnjoj visoravni između Nablusa i Hebrona.

Ovaj brdski krajolik sastoji se od niza kultiviranih dolina poznatih kao *uidiani* (widian) s karakterističnim kamenim terasama, od kojih se neki navodnjavaju za uzgoj voća i povrća, dok su ostale suhe i zasađene vinogradima i maslinicima. Razvoj terasaste poljoprivrede na planinskom području podržava mreža kanala za navodnjavanje koji se pune iz brojnih izvora. Tradicionalni sistem distribucije se još uvijek upotrebljava kako bi se voda ravnopravno podijelila mnogim obiteljskim gospodarstvima čiji članovi stanuju u obližnjem selu Battiru. Zbog toga je Battir upisan na UNESCO-v popis mjesta svjetske baštine u Aziji 2014. godine.

## Historija

Drevni **Betar**, na čijem mjestu se danas nalazi Battir, bio je jevrejsko selo i utvrda iz drugog stoljeća i mjesto posljednje bitke proturimskog Bar Kokhbinog ustanka 135. godine. Njegov historijski centar Arapi zovu *Khirbet el-Yahud* („Jevrejska ruševina”). U drevno doba naselje se nalazilo na putu od Jeruzalema do Bet Gubrina. Bio je naseljen tijekom bizantskog i islamskog razdoblja, a prema popisima za osmanskog i britanskog mandata stanovništvo je većinsko muslimansko. Battir se nalazi odmah iznad željezničke pruge Jaffa-Jeruzalem, koja je služila kao linija primirja između Izraela i Jordana od 1949. do Šestodnevnog rata 1967. kada ga je osvojio Izrael.

Godine 2007. Battir imao populaciju od oko 4000 stanovnika i bio je pod nadzorom plestinske nacionalne vlasti.

## Napomene

## Vanjske veze
* Službene stranice grada Betlehema   
;Ostali projekti
AS Monaco FC

**AS Monaco FC** je profesionalni nogometni klub iz Monaka. Takmiči se u u Ligue 1, najvišem rangu francuskog nogometa.

## Historija
Klub je osnovan 23. augusta 1924. godine, a od 1948. je uspostavljen kao profesionalni nogometni klub. Monaco je sedam puta bio prvak Francuske i pet puta osvajač kupa.

Monaco je ostvario velike uspjehe i u evropskim takmičenjima: 2004. godine je izborio finale Lige prvaka, gdje je poražen od Porta. Također je igrao polufinala Lige prvaka 1994. i 1998, polufinale Kupa UEFA 1997, kao i polufinale 1990, i finale Kupa pobjednika kupova 1992. godine. Od 1970. do 1980. godine kada ga je vodio francuski stručnjak Arsène Wenger Monaco je bio među najuspješnijim klubovima svijeta.

## Stadion
Stadion Louis II stadion je otvoren 1939. kao Monacov dom i u njemu Monaco igra svoje domaće utakmice od tada. Stadion može primiti ukupno 18.500 gledalaca, te je ugostio brojne sportske događaje i eropska kup finala, uključujući i svaki primjerak godišnjeg UEFA Super kupa. Stadion je na početku sezone 2008.-09. doživio brojne obnove, uključujući instaliranje dva velika ekrana.

## Uspjesi
***[[Ligue 1]]**
**** (8)**: 1961, 1963, 1978, 1982, 1988, 1997, 2000, 2017.
**** (7)**: 1964, 1984, 1991, 1992, 2003, 2014, 2018.
***[[Ligue 2]]**
**** (1)**: 2013.
**** (3)**: 1953, 1971, 1977.
***[[Kup Francuske u nogometu|Kup Francuske]]**
**** (5)**: 1960, 1963, 1980, 1985, 1991.
**** (4)**: 1974, 1984, 1989, 2010.
***[[Francuski Liga-kup]]**
**** (1)**: 2003.
**** (3)**: 2001, 2017, 2018.
***[[UEFA Liga prvaka]]**
**** (1)**: 2004.
***[[UEFA Kup pobjednika kupova]]**
**** (1)**: 1992.

## Poznati igrači

* Éric Abidal
* Tiemoué Bakayoko 
* Fabien Barthez
* Jérémy Berthod
* Philippe Christanval 
* Édouard Cissé
* Youri Djorkaeff
* Patrice Evra
* Valère Germain
* Ludovic Giuly 
* Gaël Givet 
* Thierry Henry 
* Geoffrey Kondogbia
* Thomas Lemar
* Mickaël Madar
* Anthony Martial
* Kylian Mbappé
* Benjamin Mendy
* Jérémy Ménez
*  Sylvain N'Diaye
* Emmanuel Petit
* Stéphane Porato
* Julien Rodriguez
* Jérôme Rothen
* Willy Sagnol
* Djibril Sidibé
* Sébastien Squillaci 
* Lilian Thuram
* Jérémy Toulalan
* David Trezeguet
* Lucas Bernardi
* Guido Carrillo
* Raúl Conti
* Hugo Ibarra
* Muhamed Konjić 
* Sonny Anderson
* Gabriel Boschilia
* Fabinho
* Jemerson
* Jorge
*  Shabani Nonda 
* Stevan Jovetić
* Jaroslav Plašil
* Glenn Hoddle
* Akis Zikos
* Dado Pršo
* Danijel Subašić
* Morgan De Sanctis
* Stephan El Shaarawy
* Andrea Raggi
* Flavio Roma
* Marco Simone  
* Radamel Falcao
* James Rodríguez
* Nabil Dirar
*  Hassan El Fakiri 
* John Arne Riise
* Yaya Touré
* Kamil Glik
* Ricardo Carvalho
* João Moutinho
* Bernardo Silva
* Seydou Sy
* Tony Sylva
* Fernando Morientes 
* Bora Milutinović
* Marama Vahirua 
* Emmanuel Adebayor

## Statistika

## Vanjske veze

* AS Monaco FC 
* AS Monaco na zvaničnom sajtu UEFA-e
Nacionalni park Tadžikistan

**Nacionalni park Tadžikistan** (tadžičke: *Боғи миллии Тоҷикистон*, ruski: *Таджикский национальный парк*), ranije poznat kao **Nacionalni park Pamira** ili **Pamirski nacionalni park** (*Памирского*) je najveći nacionalni park središnje Azije, površine od 2,6 milijuna hektara, što čini gotovo cijeli Pamirski masiv, treći najviši ekosistem na Zemlji poslije Himalaja i Karakoruma, te čak 18% Tadžikistana, od čega 60% pripada autonomnoj regiji Gorno-Badakštanu, a 40% Džirgatoljskom i Tavildaranskom distriktu Tadžikistana.

Osnovan je 1992. godine u središtu tadžikistanskog dijela Pamirskog masiva gdje se susreću najviši vrhovi evroazijskog kontinenta, „Pamirski čvor”. U njegovim granicama se nalaze prirodni rezervati Sanglijarski i Muskol, dok na istoku graniči s PR Verknji Mužkul. Ovo područje ekstremnih sezonskih promjena temperatura sastoji se od visokih visoravni na istoku i visokih vrhova, od kojih su neki viši od 7000 m, na zapadu (Ismail Somoni, bivši vrh Komunizam, visok 7495 m; Lenjinov vrh (Vrh Abu Ali Ibn Sina) visine 7134 m; Korženevskaja 7105 m; i dr.). Najdulji ledenjak izvan polarnog kruga, 77&nbsp;km dug i 700&nbsp;km² velik ledenjak Fedčenko, je samo jedan od njegovih 1085 ledenjaka, a u parku se nalazi i više od 400 ledenjačkih jezera poput dubokog jezera Sarez (koje je nastalo prije samo 100 godina velikim potresom koji je pokrenuo veliko klizište kojim je nastala Uzoi brana, najviša prirodna brana na svijetu) i jezera Karakul (najviše jezero koje je nastalo padom meteora).

U parku raste bogata flora jugozapadnih i srednjoazijskih vrsta, te u njemu obitavaju mnoge rijetke i ugrožene vrste ptica i sisavaca kao što su snježni leopard, sibirski ris, Marko Polo ovca (*Ovis ammon polii*), vitoroga koza (*Capra falconeri*), smeđoglavi galeb (*Chroicocephalus brunnicephalus*) i dr.

Kako je park podložan čestim snažnim potresima, slabo je naseljen i gotovo nedirnut utjecajima poljoprivrede i ljudskih naselja. Zbog toga pruža jedinstvenu priliku za proučavanje tektonskih ploča i fenomena podvlačenja, zbog čega je upisan na UNESCO-v popis mjesta svjetske baštine u Aziji i Oceaniji 2013. godine kao prvo prirodno dobro svjetske baštine u Tadžikistanu. Naime, ogromne geotektonske sile koje proizlaze iz sudara indoaustralske ploče s evroazijskom pločom progresivno uzdižu Himalaje, Karakorum, Hindukuš, Kunlun i Tanšan, radijalno od Pamira. Uz masiv Karakorum, Pamirska regija je jedno od najvažnijih tektonski aktivnih mjesta na svijetu.


Datoteka:Fedchenko Glacier.jpg|Ledenjak Fedčenko
Datoteka:Usoi.jpg|Usojska brana dijeli jezera Sarez (desno) i Šadau (lijevo)
Datoteka:Kara-Kul WorldWind E.jpg|Jezero Karakul
Datoteka:Brocken Spectre at Peak Korzhenevskaya.jpg|7105 m visok vrh Korženevskaja 


## Izvori

* Jack D. Ives, *Himalayan Perceptions: Environmental Change and the Well-being of Mountain Peoples*, Himalayan Journal of Science, Lalitpur (Népal), 2006., str. 180. 

## Vanjske veze
* Tajikistan State of the Environment Report - 2000   Preuzeto 16. 9. 2013.
* TAJIK NATIONAL PARK   Preuzeto 16. 9. 2013.