open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Pride 7

***Pride 7*** je bila manifestacija mješovitih borilačkih vještina organizirana od strane PRIDE Fighting Championships organizacije. Događaj se održao 12. rujna, 1999. u Yokohama Areni u Yokohami, Japan.

## Borbe po MMA pravilima

Šesta borba večeri je bila ona između  Igora Vovchanchyna i  Marka Kerra. No borba nije završena, tj. prekinuta je u 4:36 druge runde, nakon što je Vovchanchyn uputio nekoliko nedozvoljenih udaraca koljenom. Borba je registrirana kao NC (*No Contest*).

## Ostale borbe

## Povezano
* Popis PRIDE Fighting Championships manifestacija

## Zanimljivosti
Na ovoj manifestaciji je svoj PRIDE debi imao Wanderlei Silva.

## Vanjski izvori
* Službena Prideova stranica 
* Sherdog.com
Spinning Around

**"Spinning Around"** je pjesma australske pevačice Kylie Minogue. Objavljena je kao najavni singl za njen šesti studijski album *[[Light Years]]* 19. juna 2000. godine. u izdanju diskografskih kuća Parlophone.

## Informacija o pjesmi
Pjesmu je producirao Mike Spencer, a napisali Ira Shickman, Osborne Bingham, Kara DioGuardi i Paula Abdul. Pjesma bila je namenjena povratnom albumu Paule Abdul. Kako se album nikad nije ostvario, pesma je poklonjena Minogue. Pjesma je postigla svetski uspeh, dospijevajući na visoka mesta na listama mnogih zemalja. Vratila ju je u njen pop zvuk kojim se proslavila.

Možda najviše očekivano izdanje njene karijere, singl "Spinning Around" dobio je zlatni status u Australiji pre nego što je album izdat. Prvi singl sa Minogue albuma *Light Years*, vratio ju je na vrhove lestvica, čak je debitovao na prvom mestu u Velikoj Britaniji i Australiji. U Velikoj Britaniji prodato je 245.000 primeraka singla, te je primio srebrnu sertifikaciju.

## Videospot
Videospot za pjesmu, koji prikazuje Minogue kako pleše u noćnom klubu u zlatnim vrućim hlačicama, postao je tema velike televizijske rotacije.

## Popis pjesama
;Britanski CD 1
# "Spinning Around" — 3:28
# "Spinning Around" (Sharp Vocal Mix) — 7:04
# "Spinning Around" (7th Spinnin' Dizzy Dub) — 5:23
# "Spinning Around" (Videospot)

;Britanski CD 2
# "Spinning Around" — 3:28
# "Cover Me with Kisses" — 3:08
# "Paper Dolls" — 3:34

;Europski CD
# "Spinning Around" — 3:28
# "Cover Me with Kisses" — 3:08
# "Paper Dolls" — 3:34
# "Spinning Around" (Sharp Vocal Mix) — 7:04
# "Spinning Around" (Videospot)

## Top ljestvice

## Izvori

## Vanjske veze
* "Spinning Around" na službenoj stranici
817.

__NOTOC__
Godina **817.** (**[[rimske brojke|DCCCXVII]]**) bila je redovna godina koja počinje u četvrtak u julijanskom kalendaru. 

## Događaji

* 25. 1. &ndash; Paskal I nasljeđuje Stjepana IV kao 98. papa.
* 24. 3. - Kalif Al-Mamun imenovao Ali ar-Rizu za svog naslednika, što izazvia nezadovoljstvo sunita.
* proleće - Vizantijski car Lav V Armenac slao neuspešno poslanstvo Ludvigu Pobožnom povodom granice u Dalmaciji.
* jul - Održan Koncil u Aachenu: *capitulare monasticum*, reforma monaštva.
* 31. 7. - *Ordinatio imperii*: Franački kralj Louis Pobožni dijeli svoje carstvo među sinovima: Ludwig Nijemac postaje kralj istočnog dijela države, Lotar I postaje ko-car, Pipin Akvitaniju i druge zemlje.
* Ubijen lombardski knez Beneventa Grimoald IV, nasleđuje ga Sico.
* Zijadat Alah I postaje emir aglabidske Ifrikije (do 838).


## Rođenja

* Abu Da'ud, sakupljač hadisa

## Smrti

* 24. 1. &ndash; Papa Stjepan IV
* Teofan Ispovednik, bizantski historičar

## Izvori
Talk That Talk

***Talk That Talk*** je šesti studijski album barbadoške pjevačice Rihanne. Objavljen je 21. studenog 2011. Prvi singl sa albuma je "We Found Love" u suradnji s Calvinom Harrisom. Pjesma je premijeru imala na Capital FM radiju, 22. listopada 2011. i izašla je na američkome iTunesu isti dan. Album je mješavina R&B-ja, dance-popa i popa. Prodan je u 197 000 kopija u tjedan dana, te je na trećem mjestu Billboardove top 200 ljestvice i prvi na UK Albums ljestvici.
## Popis pjesama

#### Bonus pjesme
Paskal I

**Sv. Paskal I.** (rođen kao **Pascale Massimi**; ?* - 824) je bio papa od 25. siječnja 817. do 11. veljače 824. godine. Rodio se u rimskoj aristokratskoj porodici. Papom je postao dan nakon smrti svog prethodnika Stjepana IV, kada ga je aklamacijom izabralo rimsko svećenstvo. Nastojeći održati dobre odnose sa franačkom državom, smjesta je poslao poruku caru Louisu Pobožnom, kojom se ispričava što je izabran bez njegovog prethodnog blagoslova.

Paskalov pontifikat su obilježili neuspjeli napori da se pokrsti Danska, a za što je ovlašten Ebbo, nadbiskup Reimsa. S druge strane, je dao obnoviti baziliku Santa Cecilia in Trastevere i ponovno sagradio Santa Maria in Domnia. Također je dao obnoviti crkvu Santa Prassede, u kojoj je dao izraditi mozaik nazvan *[[Episcopa Theodora]]* posvećen vlastitoj majci. Korištenje tog naziva, koji doslovno znači "biskupinja", današnji liberalni i feministički krugovi u Rimokatoličkoj crkvi navode kao dokaz svojim tvrdnjama da je u ranom srednjem vijeku zaređenje žena za svećenike bilo uobičajena stvar, odnosno da uvođenje slične prakse danas ne bi predstavljalo presedan. 

Odnosi Paskala sa carem, međutim, nisu postali dobri, ali kasnije su se pogoršali i sa rimskim plemstvom. Razlog je bilo hapšenje, osljepljivanje, a potom i dekapitacija dva papska službenika koja su svjedočila o Paskalovim zločinima. Paskal je umro u trenutku kada su u Rimu boravili carski izaslanici sa zadatkom da istraže slučaj. Rimljani su ga odbili sahraniti u Bazilici svetog Petra, ali je usprkos toga kasnije proglašen svecem.
Abu Davud

**Abu-Davud** odnosno **Abu Davud Sulejman ibn Ašat al-Azadi al-Sistani** (perz. ابوداوود سلیمان; *Abu Davud Sulejman*, 817. – 889) bio je perzijski muhadis i sakupljač hadisa. Napisao je *[[Sunen Ebu Davud|Sunen Abu Davud]]* (arap. سُنن أبو داوود‎) jednu od 6 najpriznatijih hadiskih zbirki. Smatra se četvrtom po "jačini" u nizu od šest najpriznatijh.

## Biografija
Rođen je 817. godine u Sistanu na istoku Irana, a umro je 889. u Basri (današnji Irak). Sakupljajući hadise i tragajući za znanjem putovao je do Iraka, Egipta, Sirije, Hidžaza, itd. Bio je prvenstveno zainteresovan za islamsko pravo, te se njegova zbirka hadisa uglavnom fokusira na pravne hadise. Od oko 500.000 hadisa koje je sakupio, izabrao je 4800 koje je uvrstio u svoju zbirku.

## Djela
Napisao je 21 knjigu među kojima su najpoznatije:
* *[[Sunen Ebu Davud|Sunen Abu Davud]]*
* *Kitab al-Marasil*
* *Risala Abi Davud ila Ahli Maka*

## Reference
818.

__NOTOC__
Godina **818.** (**[[rimske brojke|DCCCXVIII]]**) bila je redovna godina koja počinje u petak u julijanskom kalendaru. 

## Događaji

* Biskup Theodulf od Orléansa je svrgnut i zatvoren nakon optužbi da je zajedno sa kraljem Bernardom od Italije kovao zavjeru protiv franačkog cara Louisa Pobožnog.
* U predgrađima Cordobe u al-Andalusu počinje velika pobuna protiv omejadske vlasti.
* Početak perioda Lemro u historiji naroda Rakhine.
* Kalif Al-Mamun je krenuo iz Horasana u Bagdad, kako bi umirio tamošnju pobunu. Na putu je ubijen njegov vezir Al-Fadl ibn Sahl, a koji mesec kasnije, izgleda da je otrovan označeni naslednik, Ali ar-Riza, osmi imam šiita dvanaestnika.
** Sledeći imam je njegov sedmogodišnji sin Muhammad al-Taqi (do 835). Oko Rizinog groba će nastati grad Mašhad.


## Rođenja

## Smrti

* 26. 5. &ndash; Ali ar-Rida, šijitski imam (r. 766)
* 3. 10. &ndash; Ermengarde od Hesbayea
* Mihail Sinadski, pravoslavni episkop i svetac

## Izvori
Pride 5

***Pride 5*** je bila manifestacija mješovitih borilačkih vještina organizirana od strane PRIDE Fighting Championships organizacije. Događaj se održao 29. travnja, 1999. u Nagoya Rainbow Hallu u Nagoyi, Japan.

## Borbe

## Zanimljivosti
* Ovo je bila prva PRIDE FC manifestacija koju je promovirao Dream Stage Entertainment. Prethodne sve manifestacije bile su promovirane od strane Kakutougi Revolution Spiritsa.
* Na ovoj manifestaciji svoje PRIDE debije su imali Mark Coleman i Vitor Belfort.
* Na ovoj manifestaciji Rickson Gracie i Royler Gracie izveli su Gracie Jiu-Jitsu demonstraciju.

## Povezano
* Popis PRIDE Fighting Championships manifestacija

## Vanjski izvori
* Službena Prideova stranica 
* Sherdog.com
Mihail Sinadski

**Sveti Mihail Sinadski** (? - 818 ili 826) bio je pravoslavni episkop grada Sinada u Frigiji. Na to mjesto ga je oko 786. postavio carigradski patrijarh Tarasije, i to zbog njegovog asketskog i pustinjačkog života. Sudjelovao je na Drugom nikejskom saboru gdje je osuđeno ikonoborstvo. Poslije se istakao nizom diplomatskih misija za Bizantsko Carstvo, uključujući odlazak u Bagdad na dvor abasidskog kalifa Haruna al-Rašida. Kada je na vlast došao ikonoborački car Lav V Armenac, Mihail je kao protivnik ikonoborstva s njim došao u sukob. Zbog toga je protjeran.

Kao sveca ga slave i rimokatolici i pravoslavci. Srpska pravoslavna crkva slavi ga 23. maja po crkvenom, a 5. juna po gregorijanskom kalendaru.

## Vanjske veze
* Ohridski prolog za 23. maj (5. jun)  
* At SerbianOrthodoxChurch.net 
* http://www.stnicholas-billings.org/Saints/Hierarchs/michaelsynnada.htm
* http://www.goarch.org/en/Chapel/saints.asp?contentid=64
Koncil u Aachenu

**Koncil u Aachenu** ili **Sabor u Aachenu** je naziv koji se koristi za niz sinoda Rimokatoličke crkve održanih tokom ranog srednjeg vijeka u Aachenu, prijestolnici franačke države. Među njima se ističu:
* 798 - na kome je Karlo Veliki proglasio kapitularije;
* 799 - na kome je učenje Feliksa, biskupa od Urgella, osuđeno kao heretičko;
* 809 - na kome je franačka Crkva prihvatila odredbu *[[filioque]]*;
* 816 - 819 - nekoliko sabora na kome su uvedene reforme benediktinskog reda, uključujući promjene pravila sv. Benedikta od strane Benedikta od Anianea;
* 836 - ponovno uvođenje crkvene discipline koja je popustila nakon građanskih ratova među sinovima Louisa Pobožnog;
* 860 - 862 - tri sabora posvećena razvodu cara Lotara I od Teutberge;

Godine 1166. je održan šizmatski koncil sazvan od antipape Paskala III na kome je Karlo Veliki proglašen svecem.
819.

__NOTOC__
Godina **819.** (**[[rimske brojke|DCCCXIX]]**) bila je redovna godina koja počinje u subotu u julijanskom kalendaru. 

## Događaji

* srpanj - Car Ludovik I. Pobožni održava sabor u Ingelhajmu, izaslanici Ljudevita Posavskog nude mir ali car ne prihvaća.
* jesen - Furlanski markgrof Balderik porazio Ljudevita na Dravi; sukob sa snagama Primorske Hrvatske na Kupi i Ljudevitova pobjeda. 
* prosinac - Ljudevit upada u Borninu Primorsku Hrvatsku, ali utvrde ne može osvojiti. 

### Tokom/tijekom godine
* Franački car Louis Pobožni ženi Judith, kćer Welfa.
* Nominoe postaje namjesnik (grof) Vannesa u Bretanji.
* Prijestolnica Abasidskog Kalifata vraćena iz Samare (gdje se bila premjestila 809) natrag u Bagdad.


## Rođenja

## Smrti

* Liu Zongyuan, kineski pjesnim i službenik (r. 773)

## Izvori
Vannes

**Van** (, br. *Gwened*) je grad u severozapadnoj Francuskoj. Glavni je grad departmana Morbijan. Van se nalazi na južnoj obali Bretanje na mestu gde se reke Marle i Vinsan ulivaju u zaliv Morbijan. Grad je udaljen 100 kilometara severozapadno od Nanta i 450 kilometara jugozapadno od Pariza.

## Historija

Grad je osnovan pre više od 2000 godina. Prvi su ovde naselje osnovali keltsko pleme Veneti. Njih je 56. godine pne. porazila flota Julija Cezara. Rimljani su iskorenili Venete na ovom području i tu podigli grad Darioritum (*Darioritum*). Lokalna episkopija je nastala u 5. veku. U Vanu je 1532. okončana nezavisnost Bretanje kada je ona postala deo kraljevstva Fransoa I. Od 1675. u gradu je bilo sedište parlamenta Bretanje.

## Napomene i reference

## Demografija

## Vanjske veze

* Zvanična prezentacija grada
Judith od Bavarske

Kraljica **Judith** ili **Judita** (ili **Iudit**) (805 – 19/23. april 843), također poznata kao **Judith Bavarska**, bila je kćerka grofa Welfa i saksonske plemkinje Hedwig (780–826), poznata po tome što je postala franačkom kraljicom i rimsko-njemačkom caricom.

Na to je mjesto došla kao druga supruga kralja i cara Louisa Pobožnog, za koga se godine 819. udala u Aachenu. Imali su dvoje djece - kćer Giselu (820 – 5. jul 874), kasniju suprugu Eberharda od Furlanije i sina Karla, kasnije poznatog kao Karlo Ćelavi.

Njeno uspješno inzistiranje da Karlo naslijeđuje očevo carstvo ravnopravna sa tri starija polubrata je značajno doprinijelo građanskim ratovima između Louisa i njegovih sinova. Pobunjenici su je 830. nakratko zatvorili u samostan u Poitiersu pod optužom za preljub. Od 833. do 834. bila je u izgnanstvu u Tortoni.

Judith je bila prvi pripadnik Starije kuće Welf koja je imala značajan uticaj na franačku, a samim time i francusku i njemačku politiku u ranom srednjem vijeku. I majka i braća su joj kroz njen uticaj imali značajna mjesta u upravi. Sestra Hemma se udala za njenog polu-nećaka Ludwiga Nijemca.

Nakon smrti je sahranjena u Toursu u bazilici sv. Martina.

## Izvori
* *The Royal Ancestry Bible Royal Ancestors of 300 Colonial American Families* by Michel L. Call (chart 2022) 
## Vanjske veze

* FMG on Judith of Welf
Historia Brittonum

***Historia Brittonum*** ili ***Historija Brita***, je historijski tekst  o domorodačkim Britima sastavljen oko godine 830. koji se do današnjih dana sačuvao u nekoliko redakcija. Napisan je za vrijeme anglosaske vlasti, točnije oko 828. godine ili malo kasnije. Tekst se do danas očuvao u nekoliko redakcija u rukopisima od 11. vijeka i poslije. Djelo nije u potpunosti utemeljeno na stvarnim događajima, nego sadrži i legende. Ipak je i kao takvo poslužilo za izvor o historiji Walesa i Engleske, budući da nije bilo dovoljno drugih izvora.

Autorstvo se obično pripisuje velškom redovniku Neniju, budući da je predgovor napisan u njegovi ime u određenim rukopisima. Novija istraživanja (Dumville, 1985.) odbacuju Nenijev predgovor kao krivotvorinu iz kasnijih razdoblja te navodi argumente u pravcu toga da je ovo djelo kompilacija nepoznatih autora. (Vidi autorstvo i datiranje Historie Brittonum). Konkretno, smatra se da je taj navodni Nenijev predgovor dodatak iz 10. vijeka.

## Izvori

## Vanjske veze
* Keith Fitzpatrick-Matthews’s reconstructed original text
* ''Historia Brittonum'' in English 
* ''Historia Brittonum'' in Latin
* Vortigern Studies, Robert Vermaat
* ''The Wonders of Britain'': The ''de mirabilibus britanniae'' section, with details
Fedelmid mac Crimthainn

**Fedelmid mac Crimthainn** je bio kralj Munstera između 820 i 846. Poticao je iz klana Céli Dé, a navodio se i kao opat Corka i Clonferta, a i biskup. Nakon smrti se u nekim martirologijama navodio kao svetac. Mjesto opata je preuzeo kao svjetovna osoba, a prema tradiciji je 837. postao i Veliki kralj Irske. Prema predaji je umro od bolesti poslane kao kazna za pustošenje samostana.

## Fusnote

## Vanjske veze
* Annals of Ulster
* Annals of Inisfallen
Rhodri Veliki

**Rhodri Veliki** (velški: **Rhodri Mawr**; ); cca. 820 – 878) bio je kralj Gwynedda od 844. do svoje smrti. Bio je prvi velški vladar koji je nazvan 'Velikim' i prvi koji je vladao najvećim dijelom današnjeg Walesa. Spominje se kao "kralj Brita" u tekstu *[[Annals of Ulster]].* Kasnije historije mu daju titulu "kralj Waleas", iako ga nisu koristili njegovi suvremenici.

Rhodri je do svojih teritorija došao mirnim putem. Bio je sin gwyneddskog kralja Merfyn Frycha i Nest ferch Cadell, kćeri Cadella ap Brochfaela, kralja Powysa. Oca je naslijedio nakon smrti 844. Kada je 855. Cyngen ap Cadell, njegov stric i kralj Powysa, umro na hodočašću u Rim, Rhodri je naslijedio i Powys. Teritorije je zaokružio kada se 872. utopio Gwgon, kralj Seisyllwga u današnjem Južnom Walesu, otac njegove supruge Angharad.

Rhodri se za vrijeme vladavine uspješno branio od Danaca, ali je 878. zajedno sa sinom Gwriadom poginuo u borbi protiv anglosaksonkog vladara Alfreda Velikog. Na prijestolju Gwynneda ga je naslijedio sin Anawrad ap Rhodri; drugi sin Cadell ap Rhodri je naslijedio Seisyllwg; treći sin Merfyn ap Rhodri je naslijedio Powys. Cadellov sin i Rhodrijev unuk Hywel Dda će ponovno ujediniti Wales.

## Literatura
* 
* 

## Vanjske veze
* Rhodri the Great
* Rhodri Mawr - King of Wales

|-

|-
820-e

**820-e** su decenija koja je počela 1. januara 820. i završila 31. decembra 829. 

## Događaji i trendovi
* 820 - 823 - Toma Slaven u Maloj Aziji uz abasidsku pomoć vodi neuspjeli ustanak protiv Bizantskog Carstva.
* 825 - Egbert od Wessexa postaje hegemonom najvećeg dijela današnje Engleske.
* 827 - Muslimanski Aglabidi iz Ifrikije (današnji Tunis) započinju višedecenijski pohod na bizantsku Siciliju.

## Izvori
Charlemagne, le prince à cheval

***Charlemagne, le prince à cheval***, poznat po skraćenim nazivom ***Charlemagne***, je francusko-njemačko-italijanska historijska miniserija snimljena 1993. u režiji Clivea Donnera. Radnja joj prikazuje život znamenitog franačkog kralja Karla Velikog (čiji lik tumači Christian Brendel) od vremena smrti njegovog oca Pipina Malog 768. do krunidbe za rimskog cara na Božić 800.

1990-ih je prikazana na programu HRT pod naslovom ***Karlo Veliki***.

## Glumačka postava
* Christian Brendel ... "Karlo Veliki"
* Anny Duperey ... "Bertrada od Laona"
* Lino Capolicchio ... "Papa Lav III"
* André Oumansky ... "Pipin Mali"
* Gilles Gaston-Dreyfus ... "Einhard"
* Xavier Deluc ... "Roland"
* Paolo Bonacelli ... "Vitale"
* Vanni Corbellini ... "Ganelon"
* Pierre Anais ... "Turpin"
* Nils Tavernier ... "Karloman I"
* Anne De Broca ... "Gerberga, kraljica Franaka"
* Dominic Gould
* Carole Richert ... "Himiltrude"
* Cris Campion ... "Pipin Grbavac"
* Sergio Fantoni ... "Papa Hadrijan I"
* Frank Finlay ... "Alcuin od Yorka"
* Remo Girone ... "Kralj Deziderije"
* Helmut Griem ... "Widukind"

## Vanjske veze
*
820.

__NOTOC__
Godina **820.** (**[[rimske brojke|DCCCXX]]**) bila je prijestupna godina koja počinje u nedjelju u julijanskom kalendaru. 

## Događaji

* Abasidski kalif Al-Mamun svog generala Tahira, robovskog sina koji mu je pomogao doći na kalifsko prijestolje, nagrađuje imenovanjem za guvernera Khurasana; Tahir počinje vladati samostalno od Bagdada, prestavši spominjati kalifovo ime u službenim molitvama petkom.
* Ljudevit Posavski, knez Panonske Hrvatske diže ustanak protiv franačke vlasti.
* Muslimanski matematičar Muḥammad ibn Mūsā al-Ḵwārizmī pronalazi algebru.
* Fedelmid mac Crimthainn postaje kralj Munstera.
* 25. 12. &ndash; Mihailo II nasljeđuje Lava V kao bizantski car.
* Napisana *[[Historia Brittonum]]* (približni datum).


## Rođenja

* Rhodri ''Mawr'' ('Veliki'), vladar Gwynedda (Wales) (približni datum) (u. 878)
* Fotije I, carigradski patrijarh (približni datum) (u. 891)

## Smrti

* 14. 2. &ndash; Tang Xian Zong, car Kine (r. 778)
* 25. 12. &ndash; Lav V, bizantski car (r. 775) (atentat)
* Adi Shankara, hinduski mudrac (r. 788).

## Izvori
Tahir

**Tahir** (alternativni ispis **Taher**; , ) je muslimansko ime.

## Imena
* Mirza Tahir Ahmad, pakistanski ahmedija
* Tahir Akyurek, turski političar
* Tahir Bilgiç, australski komičar turskog porijekla
* Tahir ibn Husayn, perzijski vladar poznat kao osnivač dinastije Tahirida
* Taher Kaboutari, irnaski veslač
* Tahir Khan, pakistanski kriketaš
* Taher al-Masri, jordanski političar
* Tahir-ul-Qadri, pakistanski islamski učenjak
* Tahir Rasheed, pakistanbski političar
* Artur Tahir oğlu Rasizada, premijer Azerbejdžana
* Tahir Salahov, azerbejdžanski likovni umjetnik
* Taher Shawqi, afganistanski muzičar
* Tahir Yahya, irački političar
* Taher Zakaria, katarski fudbaler

## Prezimena
* Faran Tahir, pakistansko-američki filmski i TV-glumac
* Imran Tahir, južnoafrički kriketaš
* Kemal Tahir, turski pisac i intelektualac
* Malika Tahir, francuska umjetnička klizačica
* Naqaash Tahir, južnoafrički kriketaš
* Yaseinn Taher, Amerikanac jemenskog porijekla osumnjičen za teroriza,m

## Povezano
* Tahira
* Tair (razvrstavanje)
Pride 4

***Pride 4*** je bila manifestacija mješovitih borilačkih vještina organizirana od strane KRS-Pride organizacije (kasnije preimenovane u Pride Fighting Championships). Događaj se održao 11. listopada, 1998. u Tokyo Domeu u Tokiju, Japan.

## Borbe

## Povezano
* Popis PRIDE Fighting Championships manifestacija

## Vanjski izvori
* Službena Prideova stranica 
* Sherdog.com
Univerzitet u Santiagu u Čileu

**Univerzitet u Santiagu u Čileu** (španski: *Universidad de Santiago de Chile*) je univerzitet u Čileu sa 18.155 studenata. Osnovan je 6. 7. 1849. godine. Moto univerziteta na latinskom jezik je *Labor lætitia nostra*. Rektor je Juan Manuel Zolezzi.

## Himna univerziteta
Himna univerziteta na španskom:

:Alma Mater, tú nos armas
:paladines de un ideal
:que a la cumbre del progreso
:pronto a Chile llevarás.

:Tú le das a nuestras almas
:energías de adalid
:horizontes a la mente
:y alegría de vivir.

:Ya se escucha el llamar de las aulas
:que con notas de alegre canción
:a la luz de esta clara mañana
:nos invita a la diaria labor.

:Como late la sangre en las venas
:como un ritmo de vida y acción
:que el trabajo es del hombre alegría
:flor de esfuerzo y destello de sol.

## Fakulteti
Fakulteti na španskom:
* Ingeniería
* Bachillerato
* Administración y Economía
* Química y Biología
* Ciencias Médicas
* Ciencias
* Humanidades
* Escuela de Arquitectura
* Facultad Tecnológica

## Povezano
* Lista univerziteta u Čileu

## Bibliografija
* Muñoz, Juan G., Carmén Noranbuena, Luis Ortega, Roberto Pérez. 1987. La Universidad de Santiago de Chile: Sobre sus orígenes y su desarrollo histórico. USACH, Santiago de Chile.

## Vanjske veze

* Vebsajt Univerziteta u Santiagu u Čileu 
* Planetario de la Universidad de Santiago de Chile
821.

__NOTOC__
Godina **821.** (**[[rimske brojke|DCCCXXI]]**) bila je redovna godina koja počinje u utorak u julijanskom kalendaru. 

## Događaji

* januar - Nakon Teodota I, novi vaseljenski patrijarh je Antonije I (do 837), takođe ikonoborac.
* Nakon smrti Borne, za kneza Dalmatinske Hrvatske (tj. "Dalmacije i Liburnije") izabran njegov nećak (ili unuk) Vladislav (do oko 835). Vazal je franačkog vladara Luja I Pobožnog.
* Ustanak Ljudevita Posavskog: i dalje ne želi ući u otvoreni okršaj sa Francima, koji jedino mogu pljačkati.
* Bizantski vojskovođa Toma Slaven diže ustanak protiv cara Mihaila II, na njegovu stranu staju skoro sve maloazijske teme i većina vojske;
** Abasidi koriste metež i napadaju jug Male Azije. Toma prvo preduzima kontranapad a onda se sporazumeva s njima;
** Tomu je u arapskoj Antiohiji krunisao tamošnji ikonofilski patrijarh.
** Tomin suvladar Konstancije je poražen i ubijen prilikom napada na temu Armenijakon, pre Tominog prelaska u Evropu (oktobar/novembar).
** Toma krajem godine opseda Carigrad, ali pokušaj da je osvoji na juriš je neuspešan, uprkos brojnijim snagama - šalje vojsku u zimovnik.
* Na severozapadu Irana je u toku Babak Horamdinova pobuna, oko ove godine je poražena jedna abasidska armija.
* 24. 3. ili 12. 5. - Teofil, sin Mihaila II, krunisan je za suvladara (naslediće ga 829-842). 
* maj - Franački sabor u Nijmegenu ratifikovao podelu carstva, određenu 817.
* 15. 10. - Franački sabor u Thionvilleu, suvladar Lotar se venčao Ermengardom od Tura.
* Pošto je obodritski knez Čedrag ušao u savez sa Dancima, franački car Ludvig Pobožni vraća natrag njegovog strica Slavomira - ali ovaj se na putu razboljeva i, nakon krštenja, umire; bio bi prvi obodritski kršteni knez.
* Umro kralj Mercije Coenwulf, nasleđuje ga brat Ceolwulf I (do 823) - on nastavlja pripreme za pohod na Vels, uspešno ostvaren sledeće godine, ali Mercija opada.
* Abasidski kalif Al-Mamun postavlja svog generala Tahira ibn Huseina za guvernera Horasana (umire sledeće godine). To je početak Tahiridske monarhije (do 873).
* 821-22 - Arapi pokušavaju zauzeti Sardiniju.
* jesen - Tangovska Kina: pobuna u okružju Lulong, oko dan. Pekinga, nakon što ga je Zhang Hongjing preuzeo od Liu Zonga. U isto vreme u okružju Chengde se pobunio oficir Wang Tingcou. U vojsci koja je poslana na pobunjenike, dolazi do pobune na čelu sa Shi Xianchengom, koji preuzima okružje Weibo, formalno priznajući cara Muzonga. Tangovska carska vlada više neće uspeti da povrati kontrolu nad ta tri okružja.
* Umro ujgurski kan Baoyi Qaghan, nasleđuje ga sin Chongde Qaghan (do 824). On šalje delegaciju u Kinu, dobija princezu Taihe za ženu (stiže sledeće godine).
* 8. 11. - Kineska delegacija je krenula na Tibet radi potpisivanja ugovora. Tibetansko Carstvo (vladar Ralpacan) je u sukobu sa Ujgurskim Kaganatom i Tangovskom Kinom.


## Rođenja

## Smrti

* 24. 1. - Arno od Salzburga, prvi tamošnji nadbiskup 
* 11. 2. &ndash; Benedict od Anianea, monastički vođa i svetac
* 18. 12. &ndash; Theodulf, biskup Orléansa
* Coenwulf, kralj Mercije
* Borna, knez Dalmatinske Hrvatske
Borna

**Borna** je bio prvi knez Primorske Hrvatske, koja se prostirala na području Dalmacije i Liburnije, te knez Gačana (prema tradicionalnoj historiografiji knez Gačana), vladao od otprilike 810. do 821.

## Svjedočanstva
Jedina povijesna svjedočanstva o Borni dolaze iz franačkih izvora. Riječ je o *Vita Hludowici imperatoris*, *Annales regni Francorum*, *Annales Sithienses* i još nekoliko njihovih varijacija. *Vita Hludowici imperatoris* nazivaju ga pod zapisom za 818. godinu *dux Guduscanorum et Timocianorum*, da bi pod 819. bio naveden kao *dux Dalmatiae*. Pod 821. godinom stoji da bio je *dux Dalmatiae atque Liburniae*. Prema tome, Borna je prvi knez na hrvatskom prostoru čije ime je zapisano u povijesnim vrelima, osim eventualno Višeslava koji se spominje na "znamenitoj, ali i nedatiranoj krstionici".

Dio povjesničara drži da je Borna ista osoba kao Porga o kojem govori Konstantin VII. Porfirogenet u svome djelu *[[De administrando imperio]]*.

## Ratovi protiv Ljudevita
Kad je cara Karla Velikog, 814. naslijedio Ludovik I. Pobožni. U Panonskoj Hrvatskoj vladao je knez Ljudevit. Kako Ludovik nije imao jaku vlast nad svojim plemstvom, furlanski markgrof Kadolah, provaljivao je i pustošio na području panonskih Slavena.

Nakon bezuspješne žalbe Ludoviku 818. godine, a na poticaj Bizanta Ljudevit diže ustanak protiv franačke vlasti, no premda su mu se pridružili Slovenci i Timočani, Borna to nije učinio, budući da mu je bila potrebna franačka zaštita u odnosu na Bizant. U sukobu s Ljudevitom na Kupi 819., Gačani mijenjaju stranu, napuštaju Bornu i prilaze Ljudevitu, a u takvoj opasnoj situaciji Bornu spašava njemu odana tjelesna straža. Pobunu protiv Borne vodio je Ljudevitov tast Dragomuž. No, na povratku iz bitke, Borna ponovno uspijeva pokoriti Gačane i učvrstiti vlast. 820. godine Borna prvo šalje izaslanstvo, a onda i osobno odlazi caru na vijećanje o budućim koracima protiv Ljudevita.

## Kraj života

Sukobi se nastavljaju sve do 822. kada je Ljudevit prisiljen na bijeg. U jeku tih borbi 821. Borna umire, a franački ga ljetopisac tom prigodom opisuje kao kneza Dalmacije i Liburnije. Okolnosti Bornine smrti nisu posve jasne. Prema franačkim analima umro je prirodnom smrću (defunctus est, tj. "umro je"), dok Vita Hludowici imperatoris navode da je ubijen (vita privato, tj. "lišen života"). Bornina nasilna smrt spominje se i u Catalogus ducum et regum Dalmatię et Croatię, sastavljenom u prvoj polovici 18. stoljeća.

## Napomene

## Literatura
* Povijest hrvatskog naroda, Trpimir Macan, Školska knjiga, Zagreb 1999. 
* Povijest Hrvata u srednjem vijeku, Nada Klaić, Globus, Zagreb 1990,
Rižanska skupština

**Rižanska skupština**, poznata i kao **Rižanski placit** (; ) je bio , sabor koji je 804. godine sazvao franački car Karlo Veliki i njegov sin Pipin kako bi se riješili sporovi među stanovništvom u Istri izazvani nezadovoljstvom Istrana novom vlašću. Dokument Rižanske skupštine, *[[Rižanska listina]]*, predstavlja jedan od pravnih dokumenata izuzetne važnosti za europsku povijest jer pokazuje organizaciju Istre toga vremena.

Rižanski placit sazvan je najvjerojatnije 804. godine u razdoblju kada Istra prelazi iz bizantske pod franačku vlast, te predstavlja jedan od najvažnijih događaja u istarskoj povijesti. Skupština (sabor) sazvana je "na mjestu koje se zove Rižana" (*in loco qui dicitur Riziano*). O sastavu i protagonistima placita saznajemo iz dokumenta koji je ostao nakon njega, *Rižanskoj listini*. Glavnu ulogu na placitu imali su vojvoda Ivan i patrijarh Fortunat, a spominju se još neki pripadnici klera i druge osobe. Zahvaljujući Rižanskoj listini može se saznati o političkoj, ekonomskoj i socijalnoj strukturi unutar povijesnog okvira, važnoj za nastanak listine.

U ime Karla Velikog i Pipina, svećenik Izzo te knezovi (*comites*) Cadolao i Aio pozvali su narod iz pojedinih istarskih gradova kako bi ih ispitali o starim običajima koji su vladali u Istri u vrijeme bivše bizantske vlasti, odnosno o uzrocima njihova sadašnjeg nezadovoljstva. Sabor se održao na koparskom području, negdje pokraj rijeke Rižane. Predstavnici istarskih gradova potužili su se franačkim predstavnicima na gradeškog patrijarha Fortunata, na ponašanje istarskih biskupa, a ponajviše na postupke vojvode Ivana, franačkog upravitelja Istre. Njega su optužili da je gradovima i kaštelima, s pretežno romanskim stanovništvom, ukinuo prava koja su imali u vrijeme prijašnje vlasti, te da je na njihove zemlje protupravno naselio Slavene. Spor je riješen obećanjem dotičnog vojvode da će Istranima povratiti prava koja su izgubili, na što su ga obvezali nazočni predstavnici Karla Velikog.

Originalni dokument Rižanske skupštine je izgubljen, no sačuvan je u nekoliko prijepisa. Prvi prijepis objavio je Pietro Kandler u djelu *[[Codice diplomatico istriano]]* uz opsežan komentar. Prijevodi ove isprave na hrvatski jezik mogu se naći kod Luke Kirca, Nade Klaić, Luje Margetića te u knjizi *[[Hrvatski latinisti]]*.

Krajem 2004. godine održan je znanstveni skup povodom 1200. obljetnice Rižanske skupštine na kojem su talijanski, austrijski, slovenski i hrvatski autori objavili četrnaest referata koji su objedinili dotadašnje rasprave koje na ovaj povijesni događaj gledaju s političko-pravno-povijesne, kao i s umjetničko-povijesne strane, s obzirom na arheološke priloge.

Referati pokušavaju, proučavajući društveno-političke prilike u Istri u 9. stoljeću, razjasniti uzroke zbog kojih je Karlo Veliki odlučio urediti posjede u Istri, usporediti Rižansku listinu s onodobnim sličnim dokumentima, objasniti ulogu naručitelja izrade listine patrijarha Fortunata, ukazati na suživot među "starim" domaćim stanovnicima na jednoj strani i novim, tuđim na drugoj strani.
Borna (razvrstavanje)

**[[Borna]]** najčešće označava kneza Primorske Hrvatske u 9. vijeku. Također može označavati:

* Borna (ime)
* Borna (grad), grad u njemačkoj pokrajini Saksoniji;
* sekcija općine Bahretal u Saksoniji;
* Borna (bolest)
** bornavirus, koji izaziva borna bolest
* Borna jezik (DR Kongo), južni bantoidski jezik
* Borna jezik (Etiopija), sjeverni omotički jezik
Borna (ime)

**Borna** je hrvatsko muško ime koje može označavati:

* Borna (?–821), knez Primorske Hrvatske;
* Borna Rendulić (1992–), hrvatski hokejaš

## Fiktivne ličnosti
* Borna Novak, lik iz hrvatske sapunice *[[Zabranjena ljubav]]*
Vladislav

**Vladislav** je bio knez Primorske Hrvatske od 821. do 835.

Najvažnije vijesti o Vladislavu donosi „Franački ljetopis“ kad govori o Borninoj smrti: „Međutim umre Borna, knez Dalmacije i Liburnije. Na molbu naroda i uz carev pristanak za njegova nasljednika bi postavljen njegov nećak (ili unuk) Vladislav (*Ladasclavus*).“ Nije jasno iz ovoga teksta je li Vladislav bio Bornin nećak ili unuk, budući da latinski za oba pojma rabi riječ *nepos*. Jasno je međutim da je Vladislav vazal franačkoga cara Ludovika I. Pobožnog i to od 821.

Ne može se sa sigurnošću reći do kada je Vladislav vladao. Obično se navodi godina 835., premda postoje mišljenja da je on vladao vrlo kratko, a da ga je 823. naslijedio Ljudemisl, Bornin ujak kod kojega se bio sklonio Ljudevit Posavski i koji ga je na kraju i pogubio. U „Katalogu knezova i kraljeva Dalmacije i Hrvatske“ spominje se Ljudemisl kao knez (*dux*), a *Annales Fuledenses* navodi da je Ljudevit pobjegao knezu Ljudemislu *in Dalmatas*. Iz ovoga neki zaključuju da je Ljudemisl vladao samo Dalmacijom, ali ne i Liburnijom i Gackom.

## Izvori
* *Annales regni Francorum inde ab a. 741 usque ad a. 829, qui dicuntur Annales Laurissenses maiores et Einhardi*. Herausgegeben von Friedrich Kurze. XX und 204 S. 8°. 1895. Nachdruck 1950.

## Literatura
* Rudolf Horvat, *Povijest Hrvatske I. (od najstarijeg doba do g. 1657.)*, Zagreb 1924.
* Nada Klaić, *Povijest Hrvata u ranom srednjem vijeku*, Zagreb 1975.
* Ivan Mužić, „Hrvatska povijest devetoga stoljeća“, (Povjesnice Hrvata 3), Split 2007. http://www.muzic-ivan.info/hrvatska_povijest.pdf
Benedikt od Anianea

Sveti **Benedikt od Anianea** (; ; cca. 747 &ndash; 11. februar 821), rođen kao **Witiza** i poznat po nadimku **Drugi Benedikt**, bio je benediktinski redovnik i reformator monastičkog života, poznat po značajnom uticaju na religijsku praksu Karolinškog Carstva. Njegov dan slave se obilježava 11. februara.

Prema Ardou, njegovom biografu, Benedikt je bio porijeklom Vizigot, odnosno rodio se kao sin **Aigulfa**, grofa od Maguelonnea (*Magalonensis comes*) 752. Njegovo gotsko ime je bilo Witiza, a obrazovao se na franačkom dvoru Pipina Malog, gdje je ušao u kraljevsku službu. Potom je služio na dvoru kralja Karla Velikog i godine 773. sudjelovao u pohodu Karla Velikog protiv Langobarda u Italiji. Tada se umalo utopio u rijeci Ticino kraj Pavije, nastojeći spasiti svog brata. Poslije toga je napustio dvor kako bi postao redovnik. Došao je u samostan Saint Sequanus (Saint-Seine).

OKo 780. je u Anianeu u današnjem Languedocu osnovao monastičku zajednicu temeljenu na načelima istočnjačkog asketizma. Ona se, međutim, nije razvila onako kako je Benedikt razmišljao. Zato je na istom mjestu 782. osnovao novi samostan, ovaj put temeljen na benediktinskim pravilima. Taj je samostan bio toliko uspješan, da je Benedikt postao uticajan i poticao reforme mnogih drugih samostana, postavši na kraju de facto glavni opat svih samostana u zemljama pod vlašću Karla Velikog.

Godine 817. je u Aachenu predsjedao saborom svih opata, na kome je donesen kodesk pravila poznat kao "Codex regularum", koji se imao primjenjivati na sve samostane. Poslije je donio još jedan kodeks poznat kao "Concordia regularum". Iako su se oni prestali primjenjivati nedugo nakon smrti Benedikta i njegovog pokrovitelja Louisa Pobožnog, imali su značajan uticaj na zapadni monasticizam.

Louis je sagradio opatiju Maursmünster upravo za Benedikta. Benedikt je nešto kasnije umro u opatiji Kornelimünster, također sagrađenoj od Louisa za Benedikta.

## Reference

## Vanjske veze

* Opera Omnia by Migne Patrologia Latina with analytical indexes
Vojnomir

**Vojnomir**, poznat pod imenom **Vojnomir Slaven** (; također *Wonomyro Sclavo*, *Uuonomyro Sclavo* ili *Uuonomiro Sclavo*), bio je slavenski vojskovođa u franačkoj službi koji je od oko 791. upravljao teritorijama nekadašnje rimske provincije Panonije osvojenim od Avara. Smatra se prvim knezom Panonske Hrvatske.

O ovom knezu postoje brojne neodumice, od njegova stvarnog podrijetla i boravišta, do samog njegova imena, koje se u „Franačkim ljetopisima“ navodi kao *Uuonomyro* ili *Uuonomiro*. Ondje se također uz njega ne rabi naslov kneza, nego ga se jednostavno naziva Slavenom. Neki drže da je pripadao skupini Slavena koji su za vojvode Ivana nastanjeni u franačkoj Istri, drugi da je podrijetlom iz Karantanije, a treći da je upravo gornjopanonski Slaven, što će kasnije biti poistovijećeno s Hrvatima.

Zna se za njega da se 796.-799. na strani Franaka borio protiv Avara.

## Izvori

* *Annales regni Francorum inde ab a. 741 usque ad a. 829, qui dicuntur Annales Laurissenses maiores et Einhardi*. Herausgegeben von Friedrich Kurze. XX und 204 S. 8°. 1895. Nachdruck 1950.
* Nenad Labus, „Tko je ubio vojvodu Erika“, *Radovi Zavoda povijesnih znanosti HAZU u Zadru*, sv. 42/2000, str. 1-16.
* 
* 

## Vanjske veze
* Map of Pannonian Croatia during Vojnomir of Pannonian Croatia
* Annales Regni Francorum
* Mladjov Ian: Croatian Rulers
Vladislav (razvrstavanje)

**Vladislav** je slavensko muško ime.

Može označavati:

* Vladislav (? - 835), knez Primorske Hrvatske
* Stefan Vladislav, srpski kralj
* Vladislav Tretjak, ruski hokejaš
* Vladislav Majhen, slovenski i jugoslavenski komunistički političar
Diko Vladislav Krgovic , legenda skijaska

## Povezano

* Ladislav
Pride 2

***Pride 2*** je bila manifestacija mješovitih borilačkih vještina organizirana od strane KRS-Pride organizacije (kasnije preimenovane u Pride Fighting Championships). Događaj se održao 15. ožujka, 1998. u Yokohama Areni u Yokohami, Japan.

## Borbe po MMA pravilima

## Kickbox borbe

## Zanimljivosti
* Na ovoj manifestaciji svoje PRIDE debije su imali Kazushi Sakuraba, Mark Kerr, Vernon White, and Marco Ruas.

## Povezano
* Popis PRIDE Fighting Championships manifestacija

## Vanjski izvori
* Službena Prideova stranica 
* Sherdog.com
Pride 20

***Pride 20: Armed and Ready*** je bila manifestacija mješovitih borilačkih vještina organizirana od strane PRIDE Fighting Championships organizacije. Događaj se održao 28. travnja, 2002. u Yokohama Areni u Yokohami, Japan.

## Borbe

## Zanimljivosti
* Borba između Mirka FIlipovića i Wanderlei Silve je održana po specijalnim pravilima i bez sudaca.

## Povezano
* Popis PRIDE Fighting Championships manifestacija

## Vanjski izvori
* Službena Prideova stranica 
* Sherdog.com
Burbonska restauracija

**Bourbonska restauracija** je naziv za period francuske historije od Napoleonova pada 1814., odnosno 1815. godine pa do Julske revolucije 1830. godine. 

Kralj Louis XVI svrgnut je i pogubljen tokom Francuske revolucije, a monarhiju su redom zamijenile Prva Republika i Napoleonovo Prvo Carstvo. Godine 1814., Šesta koalicija je porazila Napoleona i protjerala ga na Elbu, no njegov konačni krah uslijedio je tek nakon poraza kod Waterlooa 1815. godine. Već 1814. godine, europske sile Šeste koalicije vratile su na francuski tron nasljednike Louisa XVI - dinastiju Bourbon. 

Restauracija je trajala otprilike od 6. travnja 1814. godine pa do Julske revolucije 1830. godine, uz izuzetak Napoleonovih Sto dana, kada se prognani car vratio u Pariz i iskoristio masovnu nepopularnost Louisa XVIII. Naime, Louis XVIII je isprva dočekan kao spasitelj, no njegovi potezi usmjereni ka dokidanju posljedica Revolucije doveli su do drastičnog pada njegove popularnosti. Po Napoleonovom povratku, kraljevska obitelj je ponovo morala pobjeći iz Francuske u Gent.

Za razliku od monarhije *[[Ancien Régime]]a*, restaurirana monarhija je bila ustavna. Louis XVIII je 1814. godine donio povelju koja je služila kao ustav, a nova država je imala bicefalnu egzekutivu s Kraljem i Premijerom te dvodomni parlament. U praksi je, istina, najveće ovlasti imao Kralj. Bourbonska restauracija bila je izrazito reakcionarna te je postepeno vraćala Francusku u period *[[Ancien Régime]]a*, uključujući i povratak katoličke crkve na poziciju moći. Posljedica toga bili su stalni omanji nemiri koji su kulminirali u srpnju 1830., kada je reakcionarni Charles X suspenrirao donji dom i ukinuo temeljne građanske slobode. Događaji koji su uslijedili doveli su do kraha Bourbonaca i formiranja Julske Monarhije na čijem se čelu našao Louis-Philippe I iz bočne loze Bourbonaca.
Elizabeth Hurley

**Elizabeth Jane Hurley** (10. jun 1965 -) je engleska manekenka i glumica. Bila je poznata kao dugogodišnja djevojka Hugha Granta, prije nego što je sredinom 1990-ih imala zapaženu ulogu Vanesse Kensington u popularnoj komediji *[[Austin Powers: International Man of Mystery]]*.

## Vanjske veze
* 
* 
*
Kenya Moore

**Kenya Summer Moore** (24. januar 1971 -) je američka manekenka i glumica, koja je 1990. osvojila titulu Miss USA postavši prva Afroamerikanka na tom mjestu.

## Vanjske veze
* 
* Kenya Moore's Official Website 
* Game, Get Some! on Amazon.com
Kristy Swanson

**Kristen Nöel "Kristy" Swanson** (19. decembar 1969 -) je američka glumica, najpoznatija po tome što je prva tumačila lik Buffy - u filmu *[[Buffy the Vampire Slayer (film)|Buffy the Vampire Slayer]]* 1992. godine.

## Izvori

## Vanjske veze

* 
* 
* Kristy Swanson Interview on Fox News Radio
Kristin Kreuk

__NOTOC__

**Kristin Laura Kreuk** (Vancouver, 30. prosinca 1982.), kanadska glumica.

Završila je školu "Eric Hamber High School". Euro-azijskih je korijena. Otac je iz Nizozemske, majka iz Kine.

Kristin u seriji Smallville igra prelijepu Lanu Lang, koja "privlači pažnju" Clarka Kenta (*Supermana*). 

## Filmske i tv uloge
Kristanna Loken

**Kristanna Sommer Loken** (1979 - ) je američka manekenka i glumica, najpoznatija po ulogama u science fiction, fantasy i horor filmovima. U karijeri joj se ističu uloga robota u filmu *[[Terminator 3: Rise of the Machines]]* kao i naslovne protagonistice filma *[[BloodRayne (film)|BloodRayne]]*.

## Reference

## Vanjske veze
*  (requires Flash)
* 
* 
* Withers, Matt. INT: Kristanna Loken. JoBlo.com. December 30, 2005
Opšti imovinski zakonik

**Opšti imovinski zakonik za Knjaževinu Crnu Goru**, poznatiji kao **Opšti imovinski zakonik**, je zakonik, odnosno kodifikacija propisa građanskog prava koja je donesena u Kneževini Crnoj Gori godine 1888. Glavni autor zakona je bio pravnik Valtazar Bogišić koji je na zakonik nastojao primijeniti načela historijsko-pravne škole, odnosno pomiriti nastojanja da građanski zakonik mlade države bude moderan, odnosno temeljen na načelima rimskog prava i uzoru na Napoleonov Code civil sa nastojanjima da bude što sličniji tadašnjim crnogorskim običajima, odnosno razumljiv "običnom" čovjeku. Zbog toga je karakteristično da je jezik koji je Bogišić koristio "narodni", odnosno da su mnoge odredbe napisane u obliku poslovica.

Opšti imovinski zakonik je u Crnoj Gori na snazi bio sve do 1970-ih kada je SFRJ svoje dotadašnje građansko pravo zamijenila Zakonom o obveznim odnosima i drugim zakonima nasljednog i porodičnog prava.
Leelee Sobieski

**Liliane Rudabet Gloria Elsveta Sobieski** (10. jun 1983 - ) je američka glumica francusko-poljsko-jevrejskog porijekla. Najpoznatija je po ulozi Ivane Orleanske u istoimenoj mini-seriji iz 1999.

## Vanjske veze

* 
* Leelee Sobieski at Rotten Tomatoes
Marisa Tomei

**Marisa Tomei** (New York, 4. prosinca 1964.), američka filmska, kazališna i televizijska glumica. Dobitnica je Oscara za najbolju sporednu žensku ulogu za film *[[Moj rođak Vinny]]* iz 1992.

## Biografija
Marisa Tomei je rođena u Brooklynu, u New Yorku. Nakon srednje škole i prve godine studija na sveučilištu u Bostonu, Marisa je prekinula školovanje kako bi se pojavila u TV sapunici *[[As the World Turns]]*, a poslije i u humorističnoj seriji *[[A Different World]]*.

Prva značajnija filmska uloga Marisi je bila u filmu *[[Moj rođak Vinny]]* (My Cousin Vinny) iz 1992. godine, gdje je glumila zajedno s Joeom Pescijem. Uloga joj je donijela Oscara za najbolju žensku sporednu ulogu. Romantična komedija *[[Samo ti (1994)|Samo ti]]* iz 1994. godine bila je jedna od njenih zapaženijih uloga, a na snimanju je počela romantičnu vezu s kolegom Robertom Downeyjem. U filmu *[[Dobrodošli u Sarajevo]]* iz 1997. glumila je zajedno s Woodyjem Harrelsonom i Goranom Višnjićem.

Marisa Tomei je imala zapažene uloge i u popularnim TV-serijama *[[Seinfeld]]* i *[[Vatreni dečki]]*.

## Vanjske veze

*
Heather Graham

**Heather Joan Graham** (29. januar 1970 -) je američka glumica, čija je najpoznatija uloga lik porno-zvijezde Rollergirl u filmu *[[Boogie Nights]]* iz 1997.

## Izvori

## Vanjske veze
* 
* "Close Up" on Heather Graham from ''The Observer''
Narodna nacionalna partija (Jamajka)

**Narodna nacionalna partija** je socijaldemokratska i socijalno liberalna politička partija u karibskoj državi Jamajci koju je 1938. godine osnovao nacionalni heroj Jamajke Norman Manlej. Narodna nacionalna partija najstarija je politička partija u svim anglofonim karibskim državama i jedna od dvije najveće partije na Jamajci uz Radničku partiju Jamajke. Narodna nacionalna partija programom se smatra više lijevo orjentiranom u odnosu na Radničku partiju Jamajke. Patrija je imala većinu u parlamentu Jamajke tri puta u istoriji. Prvi put u periodu od 1972. do 1980., nakon toga od 1989. do 2007. godine te je pobjedu odnijela i na parlamentarnim izborima krajem decembra 2011. godine kada je osvojila 41 od ukupno 63 mjesta u parlamentu. Partija je članica Socijalističke internacionale.

## Predsednici partije
* Norman Manlej (1938-1969)
* Mihael Manlej (1969-1992)
* Persival Noel Džejms Peterson (1992-2006)
* Portia Simson Miler (2006-)

## Vanjske veze
*  Službena stranica
* Manifest partije 
* Istorija partije
Portia Simpson-Miller

**Portia Simson Miler** (12. 12. 1945. – ) postala je premijerka Jamajke nakon pobjede na izborima u decembru 2011. Prvi premijerski mandat obnašala je u periodu od 30. marta 2006. do 11. septembra 2007. kao prva žena na čelu ove karibske države. Na izborima u decembru 2011. Narodna nacionalna partija na čijem je čelu odnijela je uvjerljivu pobjedu sa osvojenih 41 od ukupno 63 zastupnička mjesta u parlamentu.

## Povezano
* Narodna nacionalna partija (Jamajka)

## Vanjske veze
* Službena biografija
Tahir ibn Husein

**Tahir ibn Husein** (perzijski: **طاهر بن حسين**; *Tahir ibn Husayn*, ? – 822.) bio je vojskovođa i velikodostojnik u službi Abasidskog Kalifata, poznat po tome što je osnovao tahiridsku dinastiju polunezavisnih vladara istočnog Irana.

Rodio se u Heratu (današnji Afganistan). Kada je Al-Mamun digao ustanak protiv svog brata Al-Amina u nastojanju da postane kalif, Tahir mu je pomogao. Nakon dolaska na vlast, kalif ga je u znak zahvalnosti proglasio guvernerom. Tahir je godine 822. implicitno proglasio svoju nezavisnost tako što je prestao spominjati kalifa u molitvama petkom. Iste noći je, međutim, umro. Kalif je njegovog sina proglasio novim guvernerom.

Tahir je bio poznat kao pokrovitelj nauke. Angažirao je kršćanskog teologa Teodora Abu-Kuraha (u. cca. 830) kako bi preveo pseudo-aristotelovski tekst *[[De virtutibus animae]]* sa grčkog na arapski.

## Reference
Tahiridska Monarhija

**Tahiridska Monarhija** (perz. طاهریان) je naziv za iransku državu koja je u 9. vijeku obuhvaćala sjeveroistočna područja Velikog Irana: današnji Iran, Afganistan, Tadžikistan, Turkmenistan i Uzbekistan. Prijestolnica je prvotno bila smještena u Mervu, a potom je prebačena u Nišapur. Taharidi se uz Samanide smatraju prvom nezavisnom iranskom dinastijom nakon Sasanidske Monarhije.

Tahiridi su kao abasidski vazali prvotno vladali u Horasanu, no s vremenom su ostvarivali sve veći stupanj samostalnosti. Osnivač Taharidske Monarhije bio je Tahir ibn Husein, general koji je u početku karijere služio abasidskog kalifa iz Bagdada, a potom je zbog zasluga dobio velike dijelove zemlje u istočnom Iranu. Tahiridi su ubrzo proširili utjecaj i do Indije, a igrali su važnu vojnu ulogu i u samom Bagdadu budući da su bili cijenjeni kao vrsni ratnici. Taharidska država nestala je 873. godine kada je pripojena Safaridskoj Monarhiji.

## Literatura
*  
*  
;Ostali projekti