Biljni sok

**Biljni sok** je tečnost koja se transportuje u ćelijama ksilema (elementima sudova ili traheidama) ili floemskim sitastim cjevčicama biljke. Te ćelije transportuju vodu i hranjive tvari kroz biljku.

Biljni sok se razlikuje od lateksa, smole ili ćelijskog soka; to je zasebna supstanca, odvojeno proizvedena i s različitim komponentama i funkcijama.

Medna rosa insekata se naziva sokom, posebno kada pada s drveća, ali je samo ostatak pojedenog soka i drugih dijelova biljke.

## Tipovi biljnog soka
Biljni sok se može grubo podijeliti u dva tipa: ksilemski i floemski sok.

### Biljni sok ksilema
Ksilemski biljni sok sastoji se prvenstveno od vodenog rastvora hormona, mineralnih elemenata i drugih hranjivih tvari. Transport biljnog soka u ksilemu karakteriziran je kretanjem od korijena prema listovima.

Tokom proteklog vijeka bilo je određenih kontroverzi u vezi s mehanizmom transporta ksilemskog soka; danas se većina biljnih naučnika slaže da teorija kohezije i napona najbolje objašnjava taj proces, ali su predložene teorije više različitih sila koje pretpostavljaju nekoliko alternativnih mehanizama, uključujući longitudinalne ćelijske i ksilemske osmotske gradijente pritiska, aksijalne gradijente potencijala u sudovima i međufazne gradijente podržane gelom i mjehurićima plina.

Transport ksilemskog soka može biti poremećen kavitacijom - "naglom promjenom faze [vode] iz tečnosti u paru" - što rezultira ksilemskim kanalima ispunjenim zrakom. Pored toga što su fundamentalno fizičko ograničenje visine drveta, dva ekološka stresa mogu poremetiti transport ksilema kavitacijom: sve negativniji pritisci ksilema povezani sa vodnim stresom i ciklusi smrzavanja i odmrzavanja u umjerenim klimama.

### Biljni sok floema
Floemski sok sastoji se prvenstveno od šećera (uglavnom saharoze), hormona i mineralnih elemenata rastvorenih u vodi. Teče od mjesta gdje se ugljikohidrati proizvode ili skladište (izvor šećera) do mjesta gdje se koriste (ponori šećera). Hipoteza o protoku pod pritiskom predlaže mehanizam za transport floemskog soka, iako su predložene i druge hipoteze. Smatra se da floemski sok igra ulogu u slanju informacionih signala kroz vaskularne biljke. Prema *[[Annual Review of Plant Biology|Godišnjem pregledu biljne biologije]]*,

Mnogi insekti iz reda Hemiptera hrane se direktno biljnim sokom floema i čine ga primarnom komponentom svoje ishrane. Biljni sok floema je "bogat hranjivim tvarima u poređenju s mnogim drugim biljnim supstancama i uglavnom ne sadrži toksine i sredstva za odvraćanje od hranjenja, [pa ipak] ga konzumira kao dominantnu ili jedinu ishranu vrlo ograničenog broja životinja". Taj očigledni paradoks objašnjava se činjenicom da je biljni sok floema fiziološki ekstreman u smislu probave kod životinja, a pretpostavlja se da malo životinja direktno koristi tu prednost jer im nedostaju dvije adaptacije koje su neophodne da bi se omogućila direktna upotreba od strane životinja. To uključuje postojanje vrlo visokog omjera neesencijalnih/esencijalnih aminokiselina u soku floema za koje prilagođeni insekti iz skupine Hemiptera sadrže simbiotske mikroorganizme koji im zatim mogu obezbijediti esencijalne aminokiseline; a također i "tolerancija insekata na vrlo visok sadržaj šećera i osmotski pritisak floemskog soka je poboljšana njihovim posjedovanjem aktivnosti saharaze-transglukozidaze u crijevima, koja transformira višak unesenog šećera u dugolančane oligosaharide." Mnogo veći skup životinja, međutim, konzumira floemski sok putem posrednika, bilo "hranjenjem mednom rosom riličara koji se hrane floemom. Medna rosa je fiziološki manje ekstremna od floemskog soka, s većim omjerom esencijalnih/neesencijalnih aminokiselina i nižim osmotski pritiskom", ili hranjenjem biomasom insekata koji su rasli direktnijim gutanjem floemskog soka.

## Ljudska upotreba
Javorov sirup se pravi od reduciranog biljnog soka ksilema šećernog javora.

U nekim zemljama (npr. Litvanija, Latvija, Estonija, Finska, Bjelorusija, Rusija) uobičajena je praksa sakupljanja biljnog soka breza u rano proljeće (tzv. "brezov sok") za ljudsku prehranu; sok se može koristiti svjež ili fermentiran.

Biljni sok određenih palmi može se koristiti za proizvodnju palminog sirupa. Na Kanarskim ostrvima koriste urmu s Kanarskih ostrva, dok u Čileu koriste čileansku vinsku palmu za proizvodnju sirupa koji se zove *miel de palma*.

## Povezano
* Gutacija
* Lateks
* Smola

## Reference

## Vanjske poveznice
*