Rimske vile u Bosni i Hercegovini

**Rimska vila** – villa ili domus – je tradicionalna rimska porodična kuća, koja je bila zatvorena za vanjski svijet visokim zidovima bez prozora i mogli su je imati samo imućni. Život u njoj je bio koncentriran oko unutrašnjeg dvorišta. U Bosni i Hercegovini postoji preko 150 lokaliteta na kojima je konstatovano postojanje vila. Predstavljale su urbanistički fenomen Rimskog carstva i svjedočanstvo o njegovom prisustvu na tlu Bosne i Hercegovine.

Vremenom dolazi do diferencijacije ovih objekata i nastanka vila u kojima u osnovi dominira neka karakteristika ili funkcionalni dio pa se formiraju različiti tipovi, podtipovi i kategorije vila.

**Vila rustika** se definira kao poljoprivredno imanje ili skup objekata sa okolnim zemljištem, koji su smješteni izvan ili podalje od grada, gdje postoji čvrsta povezanost između proizvodnog i stambenog dijela. Oblik i veličina, kao i sama funkcionalnost ovise prvenstveno o privrednim aktivnostima vlasnika, klimatskim uslovima, veličini imanja i topograjfiji.

**Vila suburbana** predstavlja stambenu kuću socijalno imućnog gradskog sloja u okolini grada. U slučaju velikih imanja, stambene zgrade se odvajaju od privrednog dijela i izgrađuju po uzoru na gradske kuće. U ovim vilama, van gradskih centara, vlasnik je vodio gradski život sa punim luksuzom i komoditetom. To su bile raskošne palače, okružene ogromnim parkovima. Suburbana vila (prigradska vila), jest sjedište zemljišnog posjeda, ali i luksuzna vila u neposrednoj blizini grada.

**Vila urbana** podrazumijeva luksuznu stambenu obiteljsku kuću u gradu. Ovakve vile su se svojom funkcionalnošću, dimenzijama i monumentalnošću razlikovale od malih stambenih jedinica, insula. U tradicionalnoj vili urbani sobe su postavljene oko atrija sa pravougaonim otvorom na vrhu, koji je služio kao glavni izvor svjetlosti. U većim urbanim mjestima vile urbane su u svom sastavu imale i kupaonicu sa kaldariumom, tepidariumom i frigidariumom. Na prostorima današnje Bosne i Hercegovine tipična rimska vila koja se prema mjestu pronalaska, ali i centralnoj poziciji atrija – peristila može defnirati u ovaj tip je vila sa Ilidže.
 
Osnovni dijelovi rimskih vila u Bosni i Hercegovini su zajednički.

**Koridor – hodnik** predstavlja prostor koji povezuje više objekata jedne cjeline ili prostorija jednog objekta. Može biti u potpunosti zatvoren, ili sa jedne ili dvije strane otvoren.

**Trijem** je prostor pred ulazom, odnosno prostor koji je prethodio ulazu u objekat, ili u jedan njegov dio.

**Peristil** je predstavljao dvorište okruženo sa svih strana trijemovima sa stupovima. Iza trijemova pe-ristil je bio okružen različitim prostorijama, čineći više ili manje pravilan oblik četverokuta Čest je bio slučaj da je kao sastavni dio peristila rimskih vila bila predviđena mala prostorija – hram.

**Vrtovi** ili parkovi su zasađeni dijelovi zemljišta, arhitektonski oblikovani pretežno živim biljnim materijalom sa svrhom da se postigne estetski sklad.

**Apsida** je prostor često bio ukrašen statuama, fontanama, te bogatom zidnom i podnom dekoracijom. Služile su kao dio “kućnih termi”, sastavnih dijelova stambenih ili sakralnih cjelina, kao dio ložišta ( praefurnium) ili kao radionica. U posljednjem slučaju, apside su bile vezane za glavnu prostoriju propusnim kanalom za topli zrak. Na taj način je rješavan problem zagrijavanja prostorija unutar vila.

**Kupališta** – terme, pronađena su na mnogim od istraženih lokaliteta vila. Prema mjestu na kojem su terme bile smještene mogu se razlučiti dvije grupe. Prvoj grupi banja može se pripisati izvjestan separatni karakter u odnosu na stambeni ili proizvodni dio kompleksa. Drugoj grupi pripadaju kupališta koja su fzički ulazila u sastav cjelokupnog zdanja, čineći cjelinu.

**Kuhinja** je podrazumijevala zidano ognjište, neka vrsta krušne peći, tekuću vodu i neophodan kuhinjski inventar i pokućstvo.

**Ograde** su bile prirodne, od drveta, vojne sa kanalima, i masivne čvrste zidane ograde. Ove posljednje su pravljene najčešće od kamena, cigle i šljunka. I njihova je funkcija, bila dvojaka: sigurnost imanja, privrednog dijela ili obilježavanje zemljišne svojine. Na prostorima današnje Bosne i Hercegovine su najčešće konstatirani upravo ovakvi tipovi ograda.

**Pomoćni objekti, radionice i spremišta** služili su za obavljanje zanatskih poslova i proizvodnju različitih proizvoda namijenjenih za potrebe gazdinstva, ali i prodaju, kao i uzgoj stoke. Ove objekte su činile i staje, obori, skladišta za ljudsku i stočnu hranu, alat, ljetinu i sl.

**Fortifikacije** su uglavnom bile simbolične. Samo kod nekoliko vila utvrđeno je postojanje sistema fortifkacije i zaštite od strane eventualnih napadača. Najzorniji primjer predstavlja Mogorjelo, koje je uz stambeno-proizvodni dio, posjedovalo i masivan sistem utvrđivanja kojeg su činili bedem i vanjske kule kvadratičnog tlocrta. Izgradnjom ovih zidina rimska vila na Mogorjelu dobija novu ulogu kao kasnoantičko utvrđenje – utvrđena vila castellum.

## Povezano
* Panik (Bileća)
* Višići (Čapljina)

## Literatura
* Adnan Busuladžić -RIMSKE VILE U BOSNI I HERCEGOVINI -Zemaljski muzej Bosne i Hercegovine, Sarajevo, 2011
* Alojz Benac-Đuro Basler-Borivoj Ćović-Esad Pašalić-Nada Miletić-Pavao Anđelić -Sarajevo, 1966- KULTURNA ISTORIJA BOSNE I HERCEGOVINE