open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Eno

**Eno**, pleme američkih Indijanaca porodice Siouan iz Sjeverne Karoline nastanjeno do 1716 u području duž rijeke Eno, sadašnji okruzi *Orange* i *Durham*, a nakon toga u Južnoj Karolini gdje su se ujedinili sa Catawbama. Eno su najsrdoniji plemenu Shakori, a njihova populacija sa Shakorima i Adshusheer Indijancima 1600. iznosila je oko 1,500. Kasnije u 18. stoljeću udružuju sa Catawbama i nestaju.

## Ime
Značenje imena plemena nije poznato. Speck sugerira na *i'nare*, "*to dislike*," "*contemptible*"; ili *yeni'nare*, "*People disliked*." Yardley (1654) koristi naziv Haynokes.

## Historija
Eno Indijance prvi spominje Yardley ,guverner Virginije, koji kaže da se hrabro opiru Španjolcima, po čemu se zaključuje da su svojevremeno živjeli duž rijeke Enoree u Južnoj Karolini, koja teče uz glavni put od St. Helene u zemlju Cherawa u podnožju planina Appalachian. kasnije ih spominju John Lederer (1671) i John Lawson (1701) kada zajedno sa Shakorima žive u *grad*u Adshuisheer. Oko 1714 zajedno sa plemenima Shakori, Tutelo, Saponi, Occaneechi i Keyauwee,, počinju se kretati u smjeru naselja Virginijskih kolonista. Guverner Virginije, Spotswood, 1716 predlaže da se plemena Eno, Cheraw i Keyauwee nasele u * 'grad' * Eno uz granicu sa Sjevernom Karolinom ,ali ovaj projekt doživljava poraz, jer su sva tri plemena bila u ratu sa Južnom Karolinom. U tekstu nije jasno radi li se o starom Eno 'gradu', ili nekom novijem, bližem kolonistima sa Albemarle Sounda. Nakon ovoga Eno se vračaju u Južnu Karolinu gdje se ujedinjuju sa Catawbama, gdje se njihov dijalekt čuo još 1743. godine.

## Etnografija
Eno Indijanci su sjedilačko seosko pleme koje je živjelo od kultiviranja velikih polja oko svojih sela. Kuće su im se razlikovale od onih kakve su gradila susjedna plemena iz Virginije i dviju Karolina. Susjedna plemena kuće su izrađivali od kore drveta, dok su Eno Indijanci, slično plemenu Quapaw iz istočnog Arkansasa, svoje kolibe pleli od grana ili trske i obljepljivali ih blatom ili glinom, i kružne su forme. Svaka kuća imala je i manju strukturu oblika peći, koja je služila za skladištenje kukuruza i oraha, i podsjećaju na spremišta Cherokeeja. Njihovu plemensku upravu stari autori opisuju kao demokratsku a odluke starijih ljudi prihvaćaju se sa neupitnom pokornošću. Obitelj je patrijarhalna.

## Populacija
Godine 1714. plemena Eno, Shakori, Tutelo, Saponi, Occaneechi i Keyauwee broje 750 duša.

## Vanjske veze
* Eno Indian Tribal History
* Cultural History of the Eno River
Sewee

**Sewee** (Seewee, Seawee, Seewa, Sewoe), pleme Siouan Indijanaca sa donjeg toka rijeke Santee i uz obalu oko današnjeg Monks Cornera u okrugu Berkeley, Južna Karolina.

## Ime
Ime Santee prema Gatschetu, dolazi možda od sawe', "*island*."
Sewee. Significance: perhaps, as Gatschet suggested, from sawe', "island."

## Jezik
Nije sačuvana nijedna riječ iz jezika ovog plemena, usprkos toga klasificira ih se porodici Siouan.

## Sela
Poznato je tek ime jednog sela, *Avendaughbough*, kojeg već kao napuštenog, oko 1700-te spominje John Lawson.

## Historija
Povijest Cewee Indijanaca slična je ostalim plemenima susjednog područja. Swanton sumnja da ih možda spominje još davne 1521. Francisco de Chicora navodeći provinciju Xoxi (u engl. izgovoru Shoshi). No posve je sigurno da ih Englezi nalaze 1670. u području Sewee Baya, danas Bull's Bay. Ovim kolonistima Sewee su bili prijatelji pa su im pomagali i u borbi protiv Španjolaca i opskrbljivali ih kukuruzom. Sewee su po svoj prilici bilo je dosta snažno i brojno, ali su ih 1701. decimirali alkohol i bolesti. Negdje pred sam rata Yamasee Indijanaca još su živjeli u jednom selu u svom starom kraju, no ovaj rat čini se zapečatio im je daljnji opstanak. Nešto preživjelih (57, 1715.) pomiješalo se sa Catawbama.

## Kultura
O životu i kulturi ovog plemena malo je poznato. Nije ostalo ništa zapisano o njihovim ritualima, vjerovanjima ni nastambama. Osnovna hrana bio je kukuruz.

## Vanjske veze
* South Carolina – Indians, Native Americans – Sewee
* Sewee Indian Tribe History
Sugeree

**Sugeree** (Sagaree, Sataree, Suturee, Sugau, Sugan, Sagan), pleme Siouan Indijanaca sa Sugar Creek u okrugu York u Južnoj Karolini i susjednom području Sjeverne Karoline, okrug Mecklenburg. Iz jezika ovog plemena nije poznata nijedna riječ no dovode se u vezu s porodicom Siouan preko njihove srodnosti s Catawba, i napose Shakori Indijancima. Značenje njihovog imena također nije točno utvrđena, a prema Specku (1935.) dolazi možda iz Catawba * 'yensi'grihere' *, u značenju "*people stingy*," ili "*spoiled*," ili "*of the river whose-water-cannot-be-drunk*." Populacija također nije poznata osim da, po Mooneyu, kolektivno s ostalim Catawba plemenima populacija iznosi oko 5,000. Većina ih stradava za vrijeme Yamasee rata (1715.), nakon čega su se njihovi ostaci pomiješali s Catawbama. Nestali su, a njihovo ime očuvano je danas u imenu potoka Sugar Creek, jedne pritoke Catawbe.

## Vanjske veze
* Sugeree Indian Tribe History
* South Carolina – Indians, Native Americans – Sugeree
Sissipahaw

**Sissipahaw**, maleno pleme porodice Siouan Indijanaca koje je u kolonijalno doba živjelo na rijeci Haw u Sjevernoj Karolini, blizu današnjeg Saxapahawa, okrug Alamance, gdje im se nalazilo glavno istoimeno selo. Značenje njihovog imena nije poznato a Juan de la Vandera označava ih pod imenom Sauxpa kada je 1569. tuda prolazio Juan Pardo, na svom putu iz Floride za gorje Appalachians. Daljnja im povijest također nije najpoznatija. John Lawson 1690.-tih i ranih 1700.-tih prolazi ovim krajevima i spominje ih, ali ne dolazi sa njima u kontakt. Godine 1715 ulaze u savez sa drugim plemenima u ratu kojeg su Yamasee poveli protiv Engleza. Ostaci su im se po svoj prilici pridružili Catawbama, te su nestali.

## Vanjske veze
* Sissipahaw Indian Tribe History
* Sissipahaw 
* The Sissipahaw Indians
Waxhaw

**Waxhaw** (Waxhau, Flatheads), pleme Siouan Indijanaca nekad naseljeno na područjima današnjih okruga Lancaster u Južnoj Karolini i Union i Mecklenburg u Sjevewrnoj Karolini.

## Ime
Značenje riječi Waxhaw nije poznato (Swanton), a moguće značenje je 'People of the Cane.' Svoje drugo ime, Flatheads, dobili su zbog običaja deformacije lubanje koju su vršili kod malene djece. Naziv Wisacky za njih je koristio John Lederer koji o njima piše 1670.

## Historija
Waxhaw Indijance 1566. posječuje kapetan Juan Pardo sa nekih 100.-tinu ljudi, tražeći put na za zapad za Meksiko, kako bi izbjegao opasnu plovidbu oko poluotoka Floride. Prvi zapisi o njima upravo potječu od Parda, a on kaže da su živjeli u selima od velikih drvenih kuća. John Lederer dolazi među njih 1670., naziva ih imenom 'Wisacky,' i kaže da su pod autoritetom velikog poglavice plemena Catawba. Prema Johnu Lawsonu koji je došao među 1701. gotovo svi su naseljeni u dva velika sela, a bilo ih je najmanje 1,000, a spekulira se da je bilo i do 2,000 duša. Četrnaest godina poslije Lawsona (1715) Waxhawi se priključuju ustanku Yamasee Indijanaca u borbi protiv engleskih kolonista. Na ovaj potez Englezi nagovaraju Catawbe da ih napadnu, prilikom čega ih je više od polovice pobijeno. Dio ih se tada priključio pobjednicima Catawbama a njih 25 pobjeglo je plemenu Yamasee na Floridu. Danas se vode kao nestali.

## Vanjske veze
* Waxhaw Indian Tribe History
* The Waxhaw Indians
Woccon

**Woccon**.- /Ime je nepoznatog značenja./ Pleme Siouan Indijanaca, srodno Catawbama, nastanjeno u ranom 18. stoljeću u području rijeke Neuse u Sjevernoj Karolini, vjerojatno blizu današnjeg Goldsboroa na mjestu današnjeg okruga Wayne. 
Prve vijesti o Wocconima dolaze od Lawsona oko 1701. koji je popisao nekih 150 riječi iz njihovog jezika, što ukazuje na činjenicu da su jezično najsrodniji plemenu Catawaba. Prema Dr. Douglas L. Rightsu njihovo porijeklo moglo bi biti od plemena Waccamaw. Wocconi učestvuju u ustanku Tuscarora protiv bijelih naseljenika, ali su uništeni. Ostaci plemena pridružili su se Catawbama i drugim Siouan plemenima, i moguće ušli u sastav današnjih Croatana. 
Prema Mooneyu (1928), populacija Woccona iznosila je oko 600 (1600); 120 ratnika (1709). Od njihovih sela pozmnata su nam Tooptatmeer i Yupwauremau u okrugu Greene.

## Vanjske veze
* Woccon Indian Tribe History
* Bladen Journal - Elizabethtown, North Carolina
* Woccon
Awatixa

**Awatixa** (Amatiha), podpleme i selo Hidatsa Indijanaca sa južne obale rijeke Nož (Knife River), pola milje od njezinog ušća u Sjevernoj Dakoti. Selo Awatixa (danas Sakakawea Site) podigli su 1796. doselivši se iz sela Awatixa Xi'e što je po svoj prilici uzrokocala prethodna epidemija boginja koja je pogodila Mandane i Hidatse. Ni u novom selu neće dugo biti na miru, godine 1834. zapalili su ga ratoborni Siouxi. Tri godine kasnije (1837) nova epidemija boginja gotovo potpuno uništava Mandane i Hidatse, a broj im sa izvornih 7,000 pada na nekoliko stotina. Tjerani Siouxima i bolestima ostaci Amatiha, Amahamija i Hidatsa napuštaju rijeku Nož. Udružit će se 1845. i osnovat novo selo poznato kao Like-a-Fishhook Village, a 1862. priključuju im se i Arikare, strano pleme srodno Pawneejima. Izgradnja brane Garrison prouzročit će 1880.-tih novu seobu, pa će tri plemena Hidatsa, Arikara i Mandan svoj put završiti na rezervatu Fort Berthold, gdje se još možda mogu naći potomci Indijanaca Awatixa.

## Vanjske veze
* Awatixa Village (Ah-wah-TEE-khah) (Sakakawea Site)
* The Knife River People 
* Knife River Indian Villages National Historical Site North Dakota
Hassinunga

**Hassinunga** (Hassininga, Hasinninga) /značenje imena nepoznato; prema Eliotu od massachuset *hassunnegk*, " *cave*,", iz *hassunonoggat*, " *holes of the rocks*," / pleme američkih Indijanaca porodice Siouan nastanjeno u ranom 18. stoljeću na gornjem toku rijeke Rappahannock u Virginiji. Hassinunga su bili jedno od plemena iz saveza Manahoac. -Thomas Jefferson je moguće posljednji koji još govori o ovom plemenu, spominjući 1801. da je vidio Manahoace na rijeci Rappahannock.

## Vanjske veze
* Travels of Captaine John Smith 
* Manahoac
Shakori

**Shakori** (Shocco, Shoccories), Pleme američkih Indijanaca porodice Siouan sa Shocco i Big Shocco Creeka u današnjim okruzima Vance, Warren i Franklin u Sjevernoj Karolini. Shakori su često mijenjali svoje boravište i uglavnom su bili u društvu s plemenima Eno i Adshusheer, s kojima im je zajednička popualacija, prema Mooneyu (1928.) iznosila oko 1500 (1600.). W. J. McGee s rezervom ih uz Warrennuncock, Sissipahaw, Cape Fear, Adshusheer, Eno, Waxhaw i Sugeree klasificira široj grupi Catawba. Swanton smatra da su Shakori svoje ime dali provinciji Chicora koju je 1521. posjetio Lucas Vazquez de Ayllon. John Lederer ih 1672. nalazi 14 milja od Eno Indijanaca, a Lawson ih 1701. opaža na rijeci Eno zajedno s Eno Indijancima u jednom zajedničkom selu zvanom Adshusheer. Shakori će negdje 1716. zajedno s Eno Indijancima povući na jug, u Južnu Karolinu gdje su se po svoj prilici udružili s Catawba Indijancima.

Potomcima Shakora vjerojatno su Chicora Indijanci iz Južne Karoline, organizirani u federalno nepriznata plemena: Chicora-Siouan Indian People ili Chicora Shakori (središte u Andrewsu) i Chicora Waccamaw (središte u Conwayu)

## Vanjske veze
* Shakori Indian Tribe History
Ontponea

**Ontponea** (Ontponi), pleme američkih Indijanaca porodice Siouan, naseljeno u ranom 17. stoljeću na području današnjeg okruga Orange u Virginije. Ontponea su bili susjedi Stegarakija sa rijeke Rapidan, a jedni i drugi su pripadali plemenskom savezu Manahoac. Godine 1700. guverner Virginije Spotswood, smjestio je u Fort Christannu Pleme Stegaraki, i vjerojatno sve ostale ostatke Manahoaca, uključujući i Ontponea, te Monacansko pleme Meipontsky. Oni će se kasnije udružiti sa Saponima i Tutelima, i nestati iz povijesti.

## Izvori
Shackaconia

**Shackaconia** (Shackakoni, Shakakonea) /*značenje imena nepoznato*/, indijansko pleme porodice Siouan sa južne obale rijeke Rappahannock u okrugu Spotsylvania u današnjoj Virginiji. 

Pripadali su plemenskom savezu Manahoac. Istoimeni * 'grad' *, sa južne obale Rapidana pripadao je ovom plemenu, a napušten je 1670. U kasnijim vremenima, odnosno 1730.-tih pa do 1742. na njemu žive Saponi, a danas je poznat kao “Indiantown.” 

## Izvori
Stegaraki

**Stegaraki** (Stegarake) /značenje imena nepoznato/, pleme američkih Indijanaca porodice Siouan, naseljeno u domorodačko doba duž rijeke Rapidian na području današnjeg okruga Orange u Virginiji. Stegaraki su uz još nekoliko plemena bili članovi plemenskog saveza Manahoac. U ranim godinama 18. stoljeća zajedno sa plemenima Meipontsky, Occaneechi, Saponi i Tutelo smješteni su na Ft. Christanni na rijeci Meherrin, na mjestu sadašnjeg Gholsonville, gdje su prema zamisli virginijskog guvernera Spotswooda, trebali činiti barijeru od neprijateljskih plemena. 

## Izvori
Tanxnitania

**Tanxnitania** /od powhatanskog *tanx*, =malen; Hodge/, pleme američkih Indijanaca porodice Siouan, naseljeno 1608. na sjevernoj obali gornjeg toka rijeke Rappahannock u okrugu Fauquier u Virginiji. Pripadali su plemenskom savezu Manahoac. Glavno selo također se zvalo Tanxnitania, protezalo se na sjevernoj obali Rappahannocka na nekih pola milje (800 metara).

Ostali povjresni nazivi varijante su ovog naziva: Tanxsnitania (Smith, 1629; na mapi 1819), Tanxsnitanians (Strachey oko 1612 u Va. 104, 1849), Tauxanias (Smith), Tauxilnanians (Elias Boudinot, 1816), Tauxitanians (Jefferson, 1801), Tauxsintania i Tauxuntania (Simons u Smith 1629 u Va &lt;small&gt;I&lt;/small&gt;, 186, 1819)
## Izvori

## Vanjske veze
*Indians of the Virginia Piedmont
Tegninateo

**Tegninateo** (Tegniati) /Značenje imena nepoznato/, pleme Indijanaca porodice Siouan nekad (rano 17. st.) nastanjeno na rijeci Rappahannock na području današnjeg okruga Culpeper u Virginiji. Pripadali su plemenskom savezu Manahoac.

Ime im se javlja u više sličnih varijanti: Tigninateos (Smith, 1629, u *Va.* 1819), Tegninateos (Tooker, 1901), Teganatics (Boudinot, 1816), Tegninaties (Jefferson, 1801), Tegoneas (Strachey 1612 u *Va.* 1849).
## Izvori

## Vanjske veze
* Manahoac Indian Tribe
Whonkentia

**Whonkentia** (Whonkenti) /značenje imena nepoznato/, pleme američkih Indijanaca porodice Siouan naseljeno u ranom 17. stoljeću na gornjem toku rijeke Rappahannock na području današnjeg okruga Fauquier u Virginiji. Whonkentia i njihovi susejdi iz istog okruga, Tanxnitania, bili su plemena plemenskog saveza Manahoac. 

## Izvori
Mahoc

**Mahoc**, pleme siouan Indijanaca, čiji je naziv Mahoc, po svemu sudeći, skraćeni oblik imena glavnog plemena Manahoac Indijanaca, Manahoac vlastitih u užem smislu. Njihovo područje nalazilo se na mjestu sadašnjeg Piedmonta u Virginiji. Zajedno sa Monacanima i Tuscarorama bili su protivnici algonkinske konfederacije Powhatan.

Ostala plemena saveza (vidi Manahoac), izgleda da su kao lovci na bizone slijedeći njihova stada, doprli ovamo iz doline rijeke Ohio.

## Izvori
Meipontsky

**Meipontsky**, Jedno od plemena američkih Indijanaca porodice Siouan koje je u 17. stoljeću pripadalo konfederaciji Monacan. Ranih godina 18. stoljeća smješteni su sa plemenima Occaneechi, Saponi, Stegaraki i Tutelo kod Fort Christanne na sadašnjem području okruga Gholsonville, Virginija. Guverner Virginije, Spotswood, naselio je ova plemena u taj kraj ranih 1700.-tih u godina nadajući se da bi mogli predstavljati barijeru između njih i neprijateljskih plemena. Ovdje su svi zajedno kolektivno prozvani imenom Christanna Indijanci, no uskoro nakon toga nestali iz povijesti.
Značenje imena nije poznato.

## Izvori

## Vanjske veze
* J. Mooney, The Siouan Tribes of the East
Occaneechi

**Occaneechi** (Akenatzy, stariji oblik), pleme Siouan Indijanaca koje je obitavalo na otoku gdje se sastaju rijeke Dan i Staunton blizu Clarksvillea u Virginiji. Njihovi ostaci (oko 700) danas kao Occaneechi Band of the Saponi Nation (OSBN) žive u naselju Little Texas u okrugu Alamance, Sjeverna Karolina.

## Ime
Značenje naziva Occaneechi, isprva se javlja kao Akenatzy, još nije razjašnjeno.

## Historija
Poznati istraživač, John Lederer, prvi je bijeli čovjek koji ih je vidio 1670., no još prije (1650) čuo je o njima Edward Blande i njegovi kompanjoni. Između 1670. i 1676, Occaneechima su se priključili Tutelo i Saponi, a 1676 ili kasnije dolaze i Conestoge. Ovo pleme iz grupe Irokeza počelo je izazivati nevolje, pa su protjerani iz tog kraja. Uznemiravani od strane Irokeza i Engleza, Occaneechi bježe prema jugu gdje ih 1701. nalazi Lawson na rijeci Eno, blizu Hillsboroa, u današnjem okrugu Orange u Sjevernoj Karolini. Ovdje će se udružiti sa Saponima i Tutelima i dijeliti sa njima buduću povijest. 
Dio Occaneechija koji je otišao sa Tutelima u Ontario možda su oni što su tamo poznati kao *Botshenins* ili Patshenins. U Sjevernoj Karolini danas žive kao Occaneechi Band of the Saponi Nation.

## Etnografija
Položaj na kojem su živjeli Occaneechima je osiguravao kontrolu nad trgovinom krznom, koja je išla preko njihovog otoka. Pleme je po svoj prilici bilo u konfederaciji sa Indijancima Saponi, Eno, Tutelo, i možda još nekima, kao što su Cheraw.
Bavili su se kultiviranjem velikih polja što su uz riječnu obalu bila zasađena kukuruzom, te trgovali sa susjednim plemenima. Selo je imalo dvojicu starješina, civilnog i ratnog poglavicu.

## Populacija
Populacija Occaneechija iznosila je 1600 (prema Mooneyu, oko 1,200. Godine 1709. zajedno sa plemenima Shakori, Saponi, Tutelo i Keyauwee bilo ih je 750.

## Vanjske veze
* Occaneechi Indian Tribe History
* Occaneechi-Saponi
* A Brief History of the Occaneechi Band of the Saponi Nation
Mohetan

**Mohetan** (Moneton), Slabo poznato pleme porodice Siouan koje je u drugoj polovici 17. stoljeća obitavalo na donjem toku rijeke Kanawha u Zapadnoj Virginiji. Prvi put spominje ih Thomas Batts, 1671. a tri godine kasnije posjetio ih je Gabriel Arthur, jedan od ljudi trgovca Abraham Wooda, to je i posljednji puta da se ovo pleme spominje kao samostalno. Njihovi ostaci vjerojatno su se udružili sa Siouan Indijancima iz Piedmonta u Virginiji. Populacija ovog plemena nije poznata, a Arthur koji ih je posjetio, njihovo selo naziva "a great town" Njihova najbliža srodnost, prema Swantonu, bila je sa plemenima Manahoac, Monacan, i možda Ofogoulama iz Ohia. Ime im znači 'big water people'.

## Vanjske veze
* West Virginia Indian Tribes
Nuntaly

**Nuntaly** (Nuntaneuck), jedno od ranih plemena Siouan Indijanaca koje je pripadalo konfederaiji Monacan iz Virginije. Otkrio je je John Lederer 1672, koji za njih kaže da su govorili istim jezikom kao i plemena ″Mahoe, Nahyssan, Sapon, Managog, Mangoack, Akenatzy i Monakin″, što bi dokazivalo da su pripadali jezičnoj porodici Siouan. Njihova kasnija sudbina vjerojatno je identična ostalim susjednim plemenima. Značenje imena plemena nije poznato.

## Izvori
Stuckanocks

**Stuckanocks**, ime kojim se označava jedna od plemenskih indijanskih skupina koje su se nakon 1714. smjestile na Fort Christanni u okrugu Brunswick, Virginia, gdje će uz plemena Tutelo, Saponi, Occaneechi i Meipontsky ili Meiponski, postati kolektivno poznati kao Saponi ili Fort Christanna Indijanci.

Stuckanocksi su vjerojatno ostaci starog plemenskog saveza Monacan (W. J. McGee), ili po nekima Manahoac.
## Izvori
Santsukhdhi

**Santsukhdhi**, jedna od tri bande Osage Indijanaca koja je nastala odvajanjem od ostalih Osaga pod vodstvom poglavice Big Tracka, koji se 1802. sa polovicom bande Pahatsija i manjim dijelom Utsehta nastanila kod rijeke Arkansas, blizu ušća pritoke Verdigris. Ovdje postaju poznati kao Arkansaw ili Arkansas band, ili kao Santsukhdhi ("Campers in the highland grove") . Zebulon Montgomery Pike procjenjuje da ih je 1806. bilo oko 1,500. Kasnije im im je broj niži: 600 (1820); 700 (1850). Glavno naselje bilo im je Santsukhdhin, smješteno 60 milja od ušća Verdigrisa u današnjoj Oklahomi. Potomci im žive u Oklahomi.

## Literatura
Frederick Webb Hodge, Handbook of American Indians North of Mexico

## Vanjske veze
* Osage Indian Tribe
Utsehta

**Utsehta** (Little Osage) jedna od tri geografske grupe ili bande Osage Indijanaca sa rijeke Little Osage, pritoke Osage. Ova skupina prema Sibleyu, koji tekst piše 1820, imala je tri sela na rijeci Neosho s 1,000 duša od kojih su 300 bili lovci i ratnici, a među njima je bilo i oko dvadeset obitelji Missouri Indijanaca. Godine 1800. njihovo selo na rijeci Little Osage napala je i uništila skupina Kickapoo Indijanaca koja je 1763 iz Illinoisa prešla Mississippi, i nastanila se sjeverno od St. Louisa, te ubila 50 njihovih ratnika. Potomci im danas žive u Oklahomi. Ime Utsehta znači ("Campers on the lowland.")

## Vanjske veze
* Lands of the Osage Indians
Brulé

**Brulé** /franc. prijevod njihovog naziva sicháng&lt;sub&gt;x&lt;/sub&gt;u, u značenju *burnt thighs*,/ naziv za jednu skupinu Tetona (Laakota), koje spominju Lewis &amp; Clark (1804) pod imenom Tetons of the Burnt Woods, *koja je lutala na obje strane [[Missouri (rijeka)|Missourija]], White i Teton Rivera*. Po njihovim podacima imali su oko 300 muškaraca. Godine 1806. žive na istočnoj strani Missourija od ušća rijeke White do Tetona.

Brulé su opisani kao dobri lovci koji imaju mnogo konja i često ratuju sa svojim neprijateljima sa rijeke Platte, Arikarama i Pawneejima. nakon ratova Sijuksa sa vojksom SAD-a, njihove dvije glavne skupine smještene su na rezervate Rosebud (Upper Brulé ili Kheyatawichasha) u Južnoj Dakoti i Lower Brule i Crow Creek (Lower Brulé ili Kutawichasha)

## Podjela
Razni autori dijeli su ih na različite bande. Lewis &amp; Clark (1806) dijele ih na Esahateaketarpar (Isanyati?), Warchinktarhe, Choketartowomb (Chokatowela), Ozash (Wazhazha), Menesharne (Minisala).

Tatankawakan, pripadnik plemena Brule daje 1880 američkom etnologu i lingvistu J. O. Dorseyu nazive 13 bandi: 1 Iyakoza, 2 Chokatowela, 3 Shiyolanka, 4 Homna, 5 Shiyosubula, 6 Kanghiyuha, 7 Pispizawichasha, 8 Waleghaunwohan, 9 Wacheunpa, 10 Shawala, 11 Ihanktonwan, 12 Nakhpakhpa, 13 Apewantanka.

W. J. Cleveland (1884) navodi kao suvremene bande: 1 Sichanghu, 2 Kakeglia, 3 (a) Hinhanshunwapa, 3 (b) Shunkahanapin, 4 Hihakanhanhanwin, 5 Hunkuwanicha, 6 Miniskuyakichun, 7 (a) Kiyuksa, 7 (b) Tiglabu, 8 Wacheunpa, 9 Waglukhe, 10 Isanyati, 11 Wagmezayuha, 12 (a) Waleghaonwohan, 12 (b) Wakhna, 13 Oglalaichichagha, 14 Tiyochesli, 15 Wazhazha, 16 Ieskachincha, 17 Ohenonpa, 18 Okaghawichasha.

## Izvori
Cazazhita

**Cazazhita** /= *bad arrow-points*, možda od kaza * 'to pick to pieces' * + shicha * 'bad' *; međutim arrow-point na njihovom jeziku glasi wa&lt;sup&gt;n&lt;/sup&gt;hi&lt;sup&gt;n&lt;/sup&gt;,/ jedna od bivših neidentificiranih skupina Sioux Indijanaca čiji je poglavica bio Shonka ili Dog. 

Hodge smatra možda su dio Tetona ili identični sa Broken Arrows i Wannawegha Indijancima .

## Izvori
Chongasketon

**Chongasketon** (Chongaskethon etc, Chongaskabes), naziv koji možda označava Sisseton vlastite (kod Pikea). Riggs ih identificira sa Lac Traverse Band . Od ranih pisaca naziv je dan cijelom plemenu Sisseton a prevodi se kao * '[[pas|dog]]' * ili * '[[vuk|wolf]]' *. Poznati su pod još nizom varijanti ovog naziva.

## Izvori
Hunkpapa

**Hunkpapa** (Unkpapa, Uncpapa; u njihovom jeziku Húŋkpapȟa) /postoje različiti prevodi značenja njihovog imena: 'at the entrance, 'at the head end of the circle,' 'those who camp by themselves,' `wanderers', "Gatekeepers"./ jedna od sedam skupina Teton Siouxa, u vrijeme Lewisa i Clarka naseljeni na obje obale Missourija, niže od Beaver creeka u Sjevernoj Dakoti. Hunkpape su sudjelovavali u manje-više svim pobunama Sijuksa, a 1891. smješteni su na rezervat Standing Rock u Sjevernoj i Južnoj Dakoti, gdje im i danas žive potomci.

Hunkpape su se sastojali od više lokalnih bandi (J. O. Dorsey): Chankaokhan, Chegnakeokisela, Cheokhba, Hunskachantozhuha, Kiglashka, Shikshichela, Talonapin, Tinazipeshicha i Wakan. Culbertson u (Smithson. Rep. 1850, 141, 1851) navodi bande: Devil's medicine-man band (Wakan), Half breechclout people (Chegnakeokisela), Fresh meat necklace people (Talonapin), Sleepy Kettle band (Cheokhba), Sore backs (Chankaokhan), Bad bows (Tinazipeshicha) i Those that carry Fire-Heart's band (Chantaapeta's band).

Njihov njapoznatiji vođa, i sveti čovjek lakota bio je Bik koji sjedi ili Tatanka Iyotaka (Sitting Bull), a tu su i Black Moon (Wi Sapa), Running Antelope (Ta-To'-Ka-In'-Yan-Ka), Rain-in-the-Face (Ité Omáǧažu) (1835-1905) i Gall 
## Izvori

## Vanjske veze
*Treaty with The Hunkpapa Band of The Sioux Tribe
Wateree

**Wateree**.- Pleme Siouan Indijanaca sa rijeke Wateree u Južnoj Karolini, u kraju južno od današnjeg Camdena.

## Ime
Ime wateree, prema Gatschetu dolazi od Catawba riječi *wateran*, koje prevodi kao "*to float on the water*." U španjolskom obliku ovaj naziv javlja se kao Guatari.

## Historija
Wateree se prvi put spominju u izvještajima Juana Parda (Juan Pardo) 1566-1567 a živjeli su na granici sa Cherokeejima. Pardo je 1566. u njihovom kraju podigao malenu utvrdu u kojoj je ostavio 17 vojnika, ali su ih Indijanci uskoro sve pobili. Kasnije ih (1670) susreće John Lederer, ali mnogo sjevernije, možda na gornjem toku rijeke Yadkin, da bi ih odmah potom John Lawson našao na rijeci Wateree. Ovo pleme mnogo će stradati u Yamasee ratu (1715), tada su živjeli na području današnjeg okruga Fairfield na rijeci Wateree, ali će uskoro nestati. Godine 1744. nakon što su prodali svoju zemlju između rijeka Congaree i Wateree (danas Fredericksburg Township) priključili su se plemenu Catawba i nestali.

## Etnografija
Podaci o ovom plemenu su oskudni, a ostavili su ih Lederer i Lawson. Njihove kuće bile kružnog oblika, pokrivene korom drveta, sa ognjištem u samom središtu i otvorom za izlaz dima na vrhu krova. Wateree-kuća mogla je primiti jednu proširenu obitelj. Sela su im bila zaštićena drvenim palisadama ili zidom. Svako selo imalo je veliku kuću vijeća, parnu kupelj i otvoreni središnji trg (plazu) za održavanje sastanaka i plesnih ceremonija. Kultura je pripada Jugoistočnom ratarskom području u kojem je agrikultura bila temelj privređivanja, a uzgajali su kukuruz, grah i tikvu. Uz obradu tla bavili su se i slatkovodnim ribolovom i lovom na jelene i drugu divljač. Ništa nije poznato o njihovoj religiji.

## Vanjske veze
* Wateree Indian Tribe History
* South Carolina – Indians, Native Americans – Wateree
Pahatsi

**Pahatsi** (Great Osage), jedna od tri bande Osage Indijanaca sa rijeke Osage, pritoke Missourija u Missouriju. Godine 1802. polovica bande se izdvojila pod vodstvom poglavice Big-track i nastanila na rijeku Arkansas, gdje su postali poznati kao Arkansas ili Santsukhdhi. Prema Pikeovom (Pajkovom) izvještaju Pahatsi su 1806. brojali 1,695. duša, a odmetnuti Santsukhdhi 1,500.
Potomci im danas žive u Oklahomi u okrugu Osage.
Hunkpatila

**Hunkpatila** (True Oglala, Oglala Tiyospaye), jedna od bandi Oglala Siouxa, čiji je najpoznatiji poglavica bio Ludi Konj (Crazy Horse; Tashunka Uitco). Kasnih 1860.-tih i ranih 1870.-tih Hunkpatile ili True Oglala su zajedno sa bandama Kiyuksa (Cutoffs) ili Southern Oglala i Oyuhpe (Oyukhpe), činili jednu od tri glavne skupine (tiyospaye) Oglala Sijuksa.

Sastojali su se od manjih segmenata (podbandi) koje imena nose po poglavicama: 1. Cankahuhan (Čhaŋkȟahuȟaŋ) ili He Dog's band; 2. Hokayuta (Black Twin's band); 3. Hunkpatila (Húŋkpathila, Little Hawk and Crazy Horse's band); 4. Itesica (Itéšiča, Red Cloud's band); 5. Payabya (Young Man Afraid of His Horses's band); 6. Wagluhe (Waglúȟe) Blue Horse, American Horse i Three Bear's bande.
## Izvori
Iyakoza

**Iyakoza** /=*wart on a horse's leg*/, jedna od trinaest bandi Brulé Sijuksa (Dorsey u 15&lt;sup&gt;th&lt;/sup&gt; Rep. B.A.E., p. 218, 1897) koje američkom etnologu J. O. Dorseyu (1880) navodi Tatankawakan (Brule Sijuks). Kod drugih autora nazivani su i A-á-ko-za (Hayden u *Ethnog and Philol. Mo. Val.* 376, 1862), Big Ankle band (ibid.) i Big-legged horses (Culbertsoon u *Smithson. Rep.*)
## Izvori
Kapozha

**Kapozha** (Kaposia) /=light-footed/, jedna od bandi Mdewakanton Indijanaca koji su sezonski lutali u kraju između Mississippija i današnjeg St.Paula. Vođe ovih Indijanaca generacijama su nazivani Taoyateduta (Little Crow), a njihova sezonska sela, prema imenu bande nazivana su Kaposia . Jedna od takvih lokacija na kojima se nalazila Kaposia je prirodno utočište Bruce Vento u Minnesoti. 

## Izvori
Kiyuksa

**Kiyuksa** (Keoxa) /* 'to break in half' *, ili * 'Breakers of the law *or* custom' * /, jedna od bandi Mdewakanton Siouxa čije je glavno selo bila Winona na mjestu današnjeg grada Winona na rijeci Mississippi u američkoj državi Minnesota. Prema Pikeu oni 1811 žive na gornjem toku rijeke Iowa, a poglavica im je Wabasha. Wabasha je njihov najpoznatiji poglavica po kojemu su nazivani i *Wabasha's band*. Godine 1820. nalaze se na Mississippiju blizu Prairie du Chien (Drake, 1848). Long ih 1824. locira u dva sela, jedno na rijeci Iowa blizu Mississippija i drugo na jezeru Pepin.

Banda Kiyuksa nastaje vjerojatno cijepanjem od ostalih skupina Mdewakantona. Okrug Winona u kojem su Kiyukse živjeli dobiva ime po djevojci iz ovog plemena, čije ime znači 'prvorođena' i povezuje se sa mitom o kamenoj stijeni blizu jezera Pepin.

Ime Kiyuksa (=* 'onih koji krše vlastite zakone' *), javlja se kod još tri plemena Sijuksa (Oglala, Brule i Upper Yanktonai) i navodno im je dano zbog zanemarivanja običaja zabrane ženidbe unutar gensa.

## Literatura
* Frederick Webb Hodge, Handbook of American Indians North of Mexico

## Vanjske veze
* The Dakota Tribes
Kutawichasha

**Kutawichasha** (Lower Brulé, Kul Wicasa Oyate), jedna od dviju glavnih skupina Brulé ili Sicangu Indijanaca sa rijeke Missouri u Južnoj Dakoti. Danas žive pod imenom Kul Wicasa Oyate na rezervatu Lower Brule u okruzima Lyman i Stanley, Južna Dakota. Plemensko središte nalazi se u gradu Lower Brule. Populacija u novije vrijeme iznosi preko 2,500, od čega 1,300 na rezervatu.

## Vanjske veze
* KUL WICASA OYATE - Lower Brule Sioux Tribe 
* Lower Brule Sioux Tribe
* Lower Brule Sioux Tribe
Mdewakanton

**Mdewakanton**, jedno od 4 plemena Santee ili Dakota Indijanaca, porodica Siouan, i jedno od sedam plemena saveza Siouxa. Prvi poznati dom Mdewakantona bio je na jezeru Mille Lac u Minnesoti, od njih nazivano Isantamde, ili 'knifelake,' a u kasnijem vremenu nalazimo ih i na području prerija. Razni autori navode sljedeće nazive njihovih bandi: Anoginajin, Kapozha (Kaposia), Khemnichan, Kheyataotonwe, Kiyuksa, Magayuteshni, Mahpiyamaza, Mahpiyawichasta, Ohanhanska, Oyateshicha, Tacanhpisapa, Taoapa i Tintaotonwe. Ovima treba pridodati i neidentificirane skupine: Town band Indijanci, Mankato, Nasiampaa i Upper Medawakanton.
Prema popisu iz 1890. popisano je 869 Mdewakanton i pripadnika satelitskog plemena Wahpekute na rezervatu Santee u Nebraski, te 292 na rezervatu Flandreau u Južnoj Dakoti. Godien 1905. spominje se njihov broj od 100 na Birch Cooleyu i 779 u Minesoti. Danas žive na nekoliko rezervata u SAD-u i Kanadi.

## Popis rezervata
* Flandreau, Južna Dakota
* Lower Sioux, Minnesota
* Prairie Island, Minnesota
* Santee, Nebraska
* Shakopee-Mdewakanton, Minnesota
* Upper Sioux, Minnesota, u okrugu Yellow Medicine.

## Vanjske veze
* History of the Mdewakanton Dakota 
* Mdewakanton Indian Tribe History
Miniconjou

**Miniconjou** (Mnicouyou, Minneconjou) /="*Planters by the River*"), jedan od sedam tribeleta Teton Siouxa, nekad nastanjeni od Black Hillsa do rijeke Platte. Nakon bitke na Little Bighornu (1876.), smješteni su na rezervat Cheyenne River u Južnoj Dakoti. Ovdje žive mirno sve do 1889. kada je među Siouxe Kicking Bear uveo religiju Plesa duhova (Ghost Dance), što je jako uznemirilo američku vojsku. Veliki dio plemena stradao je godinu dana poslije (29. prosinca 1890.) u pokolju koji je izvršio James Forsyth sa svojim vojnicima, na mjestu zvanom Wounded Knee. Pobijeno je preko 200 žena, djece i muškaraca zajedno sa poglavicom Si Tanka (Spotted Elk, poznat i kao Bigfoot). Miniconjou danas žive zajedno sa još tri Teton plemena (Oohenonpa, San Arcs i Sihasapa), na rezervatu Cheyenne River u Južnoj Dakoti.
## Bande
* Lewis and Clark: Minnakineazzo (Miniconjou), Wanneewackataonelar, Tarcoehparh.
* Culbertson 1850 (4): River that Flies, Those that Eat no Dogs, Shell-earring Band, Lejagadatcah.
* Swift 1884, po indijanskim izvorima: Unkcheyuta, Glaglahecha, Sunkayuteshni (Those that Eat no Dogs), Nighetanka, Wakpokinyan, Inyanhaoin (Shell-earring Band), Shikshichela, Waglezaoin, Wannawegha (možda Wanneewackataonelar).

## Izvori

## Vanjske veze
* De Miniconjou
Inkpa

**Inkpa**, banda Wahpeton Siouxa koji su 1886. živjeli na Big Stone Lake u Minnesoti i možda na Cormorant Pointu (1862) na Mille Lacs. Nazivani su i sličnim imenima Inkpatonwan i Inpaton (Ashley u svom pismu Dorseyu 1862.), a po lokalitetu su poznati i kao Big Stone Lake band.

## Vanjske veze
* I- Minnesota Indian Villages, Towns and Settlements
Lower Yanktonai

**Lower Yanktonai** (Hunkpatina), ogranak Yanktonai Indijanaca naseljen danas na rezervatu Crow Creek u Južnoj Dakoti gdje zajedno sa Lower Brule, Miniconjou i Two Kettles broje svi zajedno 1,019 (1909). Sastoje se od bandi 1) Putetemini, Sweat-lips; 2) Shungikcheka ili Gun-iktceka (Sun ikceka), Common dogs; 3) Takhuhayuta ili Taquha-yuta (Tahuha-yuta), Eat-the-scrapings-of-hides; 4) Sanona ili San-ona, Shot-at-some-white-object; 5) Ihasha ili Iha-ca (Iha-sa), Red-lips; 6) Iteghu ili Ite-xu (Ite-gu), Burned-face; i 7) Pteyuteshni ili Pte-yute-cni (Pte-yute-sni), Eat-no-buffalo-cows.

## Vanjske veze
* Yanktonai Indian Tribe History
Ohanhanska

**Ohanhanska** (Oanoska), jedna od bandi Magayuteshni Indijanaca, pleme Mdewakanton, na rijeci Minnesota. Njihovo istoimeno selo sastojalo se 1836. od 80 ljudi koje je predvodio poglavica Wamditanka ili Big Eagle (nazivan i Black Dog), po kojem je banda nazivana i Big Eagle's band, Black Dog's, Black Dog's band. Isto i Wah ma dee Tunkah
.

Prema Longu 1822. (Exped. St Peter's R., 380, 1824) njihovo brojno stanje bilo je 200 ljudi
## Izvori
Oyateshicha

**Oyateshicha** /ili Oyate citca =bad nation,/ banda Mdewakanton Siouxa sa Rice Creeka u Minnesoti (Neill) 7 milja (11&nbsp;km) iznad slapova na St. Anthony. Godine 1853. naselje im je na rijeci Minnesota, sedam milja od agencije na Minnesoti. Pet godina kasnije (1858) preseljeni su na Oak Grove i oduda sa ostalim Santeema u Nebrasku. Od raznih autora nazivani su i O-ya-tay-shee-ka, Tah-chunk wash-taa, Wa-kpa-a-ton-we-dan, Oyate śiča. Ne smiju se pobrkati sa istoimenom bandom plemena Yankton.

## Literatura
* Frederick Webb Hodge, Handbook of American Indians North of Mexico

## Vanjske veze
* The Social Organization of the Siouan Tribes
San Arcs

**San Arcs** (Itázipčho, Itazipco, Itazipcho, No Bow).- Jedno od sedam 'tribeleta' Teton Sioux Indijanaca, porodica Siouan sa američkih prerija. Prema Warrenu najbliži srodnici su sa bandom Miniconjou. Na drugu stranu Hayden (1860.) izvještava da se nalaze uglavnom u istom području kao i Hunkpapa i Sihasapa sa kojima često logoruju. 
Sans Arcs se, stoji u Swiftovom pismu Dorseyu (1884.), sastoje od 7 bandi, to su:
* 1. Itazipcho (=Without bows) ili No Bow;
* 2. Shinalutaoin (=Scarletcloth earring);
* 3. Wolutayuta (=Eat-dried venison-from-the-hind-quarter); 
* 4. Mazpegnaka (=Wear-metal-in-the-hair); 
* 5. Tatankachesli (=Dung-of-a-buffalo-bull) ;
* 6. Shikshichela (=Bad-ones-of-different-kinds);
* 7. Tiyopaoshanunpa (=Smokes-at-the-entrance-to-the-lodge).
Sans Arcs sa SAD potpissuju ugovor u Ft Sully, Južna Dakota, 20, 10. 1865; i 29. 4. 1868. u Ft. Laramieu, Wyoming. San Arcs danas žive na rezervatu Cheyenne River sa tribeletima: Mnikoju (Miniconjou); Oo'henumpa (Two Kettle ili Oohenonpa); i Siha Sapa (Black Feet Sioux, Balckfeet, Sihasapa).

## Vanjske veze
* Communities
Waglukhe

**Waglukhe** (Wagluhe) /= * 'followers' */, jedna od skupina Oglala Siouxa koja se sastoji od dviju ili tri bandi imenovane po poglavicama Blue Horse's Band, American Horse's Band i Three Bear's Band. Smješteni su sa plemenima Miniconjou, Oglala, Two Kettle (Oohenonpa), Upper Brulé i Wahzhazhe Sioux na rezervat Rosebud u Južnoj Dakoti gdje možda imaju potomaka među Oglala Indijancima. Istoimena banda Waglukhe pripada i Brulé Siouxima. Razni autori nazivaju ih i Wagluge, Wagluqe, Loafers, In-breeders.

Najpoznatiji poglavice bili su im American Horse, Three Bears, Red Shirt, Big Mouth (ubio ga je Spotted Tail), Blue Horse .

## Izvori
Wahpekute

**Wahpekute** /wakhpe, *leaf*; kute, *to shoot*: = *shooters in the leaves*, *hhooters among the leaves*)/, jedno od sedam plemena saveza Sioux. iz skupine Santee, srodno Mdewakantonima. Jedno su od njihovih najmanjih plemena koje je živjelo u vrijeme dolaska Francuza (1678-1680) blizu jezera Mille Lacs u Minnesoti. Kasnije ih razni izvori lociraju na raznim mjestima u Minnesoti. Carver (1766) kaže da žive na rijeci Minnesota. Z. M. Pike (1806) nalazi ih između Mississippija i Missouri. Stalnih naselja nisu imali nego su lutali krajevima po kojima su lovili, a njihove nastambe bile su kožni šatori. Sibley (Minn. Hist. Coll., iii, 250, 1880) kaže da su 1834. imali sela na rijeci Cannon blizu Faribaulta u Minnesoti, i oko 150 ratnika. Između 1842 i 1857. poglavice su im bili Wamdisapa (Black Eagle) i Tasagi. Wamdisapa se sa dijelom plemena odvojio od ostatka Wahpekuta i krenuo na zapad, nastanivši se na rijeci Vermillion u Južnoj Dakoti. Njegov sin bio je Inkpaduta, ratni poglavica Santeeja, koji sudjeluje u pokolju poznatom kao *Spirit Lake Massacre* (pokolju na jezeru Spirit) i ustanku Siouxa 1862.. Danas žive sa Mdewakanton Indijancima na rezervatu Santee u Nebraski; Crow Creek, Južna Dakota; Lake Traverse, Sjeverna Dakota; Fort Peck, Montana i Upper Sioux, Minnesota.

## Vanjske veze
* Wahpekute Dakota Sioux
Wannawegha

**Wannawegha** (=*broken arrow*), nekadašnja banda Miniconjou Sijuksa koji su možda identični bandi Wanneewackataonelar koju spominju Lewis &amp; Clark (1806) kao Wan-nee-wack-a-ta-o-ne-lar. Dorsey ih 1897. naziva Wannawega i Wa&lt;sup&gt;n&lt;/sup&gt;-nawexa. Hodge u svom Priručniku, navodi da su Broken Arrows i Cazazhita možda isto što i Wannawegha

## Izvori
Yanktonai

**Yanktonai** (Ihanktowana) /ihanke 'end,' tonwan 'village,' na deminutiv: 'little-end village.'Riggs/, jedno od sedam plemena konfederacije Oceti Sakowin ili * 'Sedam vatara saveza (Siouxa)' *, koji zajedno sa plemenom Yankton (Ihantowan) pripadaju užoj skupini Nakota. Unutar skupine Nakota ili Yankton, Yanktonai su smatrani starijom braćom. Njihov prvi poznati dom nalazio se sjeverno od jezera Mille Lac u Minnesoti, odakle su migrirali početkom 18. stoljeća migrirali prema prerijama. Long (1823) kaže da se njihovo lovačko područje prostire između rijeka Red i Missouri. Warren (1855) kaže da žive između rijeka James river i Missouri i na sjever sve do jezera Devils Lake. Godine 1812. bore se protiv SAD-a u Ratu 1812.

Zasebnim ugovorima sa SAD-om iz 1865. Hunkpatina ili Lower Yanktonai i Upper Yanktonai smješteni su na rezervate. Hunkpatine poglavito na rezervat Crow Creek u Južnoj Dakoti, a neki i na Standing Rock u Sjevernoj Dakoti i na Fort Peck u Montani sa Assiniboinima, gdje ih često pogrešno nazivaju Yankton. Druga skupina Upper Yanktonai smještena je na rezervat Standing Rock i dijelom na Devils Lake u Sjevernoj Dakoti. Potomci im i danas žive po ovim rezervatima.

## Bande
J. O. Dorsey kao lokallne skupine : **a)** Upper Yanktonaia navodi imena Wazikute (Wood or pine tree shooters), Takini (Return to life), Shikshichena ili Siksicena (Bad ones), Bakihon (Gashers), Kiyuksa (Law breakers) i Pabaksa (Head cut off) , te još neke čija imena nije doznao; **b)** Lower Yanktonai su se po njemu sastojali od Putetemini ili Pute Temini (Sweating lips), Shungikcheka ili Sunikceka (Common dogs), Takhuhayuta ili Tahuhayuta (Eaters of hide scrapings), Sanona (Rubbed white), Ihasha (Red lips), Iteghu (Burnt faces), i Pteyuteshni ili Pteyutesn (No buffalo cow eaters)

## Običaji Yanktonai Indijanaca
Prema Long (1823), Yanktonai nemaju fiksnog staništa, nego žive u kožnim dekoriranim šatorima. Odjeća i obuća je kožna, sastoji se od leggingsa (nogavica), jakni i mokasina. Nakit se izrađuje od pandži grizlija, ptičje perja i boja (cinober). Kao i ostali njihovi srodnici Tetoni, lovci su na bizone.
## Izvori

## Vanjske veze
* Yanktonai Indian Tribe History
Sappony

**Sappony** (Person County Indijanci, High plains Indijanci), naziv kojim sami sebe nazivaju Indijanci iz okruga Person iz Sjeverne Karoline, koji sebe smatraju potomcima povijesnih Saponi Indijanaca, plemena porodice Siouan iz graničnog područja Virginije i Sjeverne Karoline.

Prema lokalitetu na kojem su dugo živjeli, na brežuljcima i visokim ravnicama sjeveroistočno od Roxboroa, nazivani su i High Plains Indijanci. U High Plainsu otvorena je 1888. i prva škola za Sapone u okrugu Person. Kasnije se 1903 osnivaju još dvije škole koje su zatvorene 1962. otkada njihovi studenti odlaze u škole Bethel Hill i Allensville. 

Godine 2003. ime Person County Indians promijenili su u Sappony.

## Izvori
Upper Yanktonai

**Upper Yanktonai**, ogranak Yanktonai Indijanaca, šire skupine Nakota kojima prema Dorseyu pripadaju bande 1) Wazikute ili Tcan-ona (Can ona), Shoot-at-trees, or Wazi-kute, Shooters-among-the-pines; od ovih su potekli Ho-he ili Asiniboin; 2) Takini, Improved-in-condition; 3) Shikshichena ili Cikcitcena (Siksicena), Bad-ones-of-different-sorts; 4) Bakihon, Gash-themselves-with-knives; 5) Kiyuksa, Breakers; 6) Pabaksa ili Cut-heads; i još neki čija su imena zaboravljena. Danas žive poglavito na rezervatu Standing Rock u Sjevernoj i Južnoj Dakoti, dok manja banda Pabaksa dom je našla na rezervatu Ft Totten u Sjevernoj Dakoti, ali njihov broj nije poznat.

## Vanjske veze
* The Ihanktonwanna Or Yanktonai
Tackchandeseechar

**Tackchandeseechar** (Tack-chan-de-su-char, Tack-chan-de-see-char), jedna od bandi Teton Siouxa koja je pripadala užoj skupini Saone. Spominju ih Lewis i Clark (1805)
## Izvori
Awighsaghroone

**Awighsaghroone**, neidentificirano pleme, možda Algonquian Indijanaca, koji se spominju u vezi neke prijateljske poruke (lule) poslane 1715. Senecama u Albany . Živjeli su u području Velikih jezera u susjedstvu Irokeza, i nije poznata njihova točna lokacija. Identični su možda sa Assisagigroone ili Missisaugama.

## Izvori

## Vanjske veze
* A- Unknown Indian Villages, Towns and Settlements
Bear River Indijanci

**Bear River Indijanci**.-Pleme Algonquian Indijanaca, možda dio Machapunga, naseljen u ranom 18. stoljeću u Sjevernoj Karolini, današnji okrug Crawen. Lawson koji ih je susreo 1709. navodi da su imali tek jedno naselje zvano *[[Raudauquaquank|Raudauqua-quank]]*, procijenivši im broj na oko 50 muškaraca (ratnika). Prema Mooneyu (1928) oni i pleme Pamlico brojali su 1600. oko 1,000 osoba. Hawks u svojoj ‘Historiji', (1858-9) drži da su ogranak Neuse Indijanaca, nije priznato. Rights (1947) naziva ovo pleme *Bear River* ili *Bay River* Indians, prema njemu (Douglas L. Rights) bili su saveznici Tuscarora. 1750. godine ovo pleme već se vodi kao nestalo.

Plemena obalsnih Algonkina Bear River, Chowan, Hatteras, Machapunga, Moratok, Pamlico, Secotan i Weapemeoc iz North Caroline, uglavnom su bili orijentirani prema vodi i ribolovu, te lovu i sakupljanju.

## Vanjske veze
* Bear River Indian Tribe
* NORTH AMERICAN INDIAN - POPULATION RECORDS
Canarsee

**Canarsee** je pleme američkih Indijanaca nastanjeno nekada na otoku Long Island i južnom dijelu otoka Manhattan u New Yorku. Prema Swantonu pleme je pripadalo široj grupi Unami, jednoj od 3 glavne grane Delaware Indijanaca.

Sultzman drži da su pripadali konfederaciji Metoac Indijanaca, treći pak smatraju da su bili samostalno pleme. U vrijeme dolaska Nizozemaca oni im prodaju područje današnjeg Brooklyna. Canarsee su plaćali namet Irokeškom plemenu Mohawk koji su ih kasnije uništili zbog neplaćanja istog.

Trinaest plemena nastanjenih na Long Islandu imala su sličnu kulturu a svoju zemlju (Long Island) nazivali su "Seaawanhacy", što će reći 'zemlja školjka' (Land of Shells). Najzapadniji dio otoka pripadao je plemenu Canarse, odnosno područje okruga Kings i dijelovi Jamajke. Ovo područje bilo je veoma pogodno za lov, jer je bilo puno životnija i ptica, pataka, purana, gusaka, golubova, jelena i mekušaca. Canarsee, pa i druga plemena tamošnjeg područja štitili su svoja sela podizanjem drvenih ograda.

## Ime
Za ime Canarsee nije utvrđeno pravo značenje. Postoje tri verzije koje ga pokušavaju protumačiti. Prema jednoj moglo bi značiti 'hedge' ili 'fence' po ogradama koje su Indijanci podizali da bi se obranili od divljih Mohawk ratnika. Prema jednom drugom objašnjenju riječ je došla od francuske riječi 'canardee', odnosno 'duck', što bi moglo biti veoma vjerojatno. U ovaj kraj dolazili su u lov na patke, kako Indijanci tako i Francuzi.

## Vanjske veze
* Canarsee
* The History of the town of Flatbush, in Kings County, Long Island Page 2
* The Lost Creek, by Thomas J. Campanella
* HISTORY OF CANARSIE
Chowanoc

**Chowanoc** (Chowan), pleme Algonquian Indijanaca nastanjeno u vrijeme otkrića 1584.-1585. u sjeveroistočnoj Sjevernoj Karolini na područjima današnjih okruga Chowan, Hertford, Gates i Bertie, napose uz rijeku Chowan gdje se sastaju rijeke Blackwater i Meherrin. Od nekadašnjih 1,500 preostalo ih je svega 5 1755.

## Ime
Ime Chowanoc na Algonquian jeziku označava '(ljude ili narod) na jugu' "*(people) at the south*, " shawŭni 'south'; shawŭnogi 'they of the south,' 'southerners.' W. J. -Ovime se korijen imena Chowanoca dovodi u istu vezu kao ime plemena Shawnee, također, 'southerners.'

## Sela
Chowanoci su imali najmanje 5 sela za koje se zna ,to su :
* *[[Maraton (indijansko selo)|Maraton]]*, na istočnoj obali rijeke Chowan u okrugu Chowan. 
* *[[Ohanoak]]*, na zapadnoj strani rijeke Chowan, vjerojatno u okrugu Hertford.
* *[[Catoking]]*, vjerojatno kod Gatesvillea, u okrugu Gates.
* *[[Metocaum]]*, na rijeci Chowan u sadašnjem okrugu Bertie.
* *[[Ramushonok]]*, između rijeke Meherrin i Nottoway u okrugu Hertford.

## Historija
Populacija Chowanoka, mišljenje je uvijek skromnog Mooneya (1928), nije iznosila više od 1,500 (1600), dok po podacima iz 1584-1585 samo je selo Ohanoak imalo oko 700 ratnika. Dolaskom Engleza Chowanoki brzo počinju gubiti populaciju a 1663. dolaze pod Englesku krunu, da bi ih uskoro oko 1670. pogodila epidemija boginja. Indijanci su nezadovoljni ugovorom i 1675. započinju rat koji su izgubili 1676. i smješteni na rezervat na Bennett's Creeku. Godine 1701. cijelo pleme spalo je na jedno selo na Bennett's Creeku, a rezervat je sa izvornih 12 četvornih milja sveden 1707. na 6. Chowanoci su aktivni i u Tuscarora ratu 1711-1712. a broj im sljedeće 1713 iznosi tek 240. Godine 1723. Chowanoci (njih 60) su sa Tuscarorama smješteni na rezervat a 1733. postaju dio plemena Tuscarora. Prema guverneru Dobbsu, 1755. ih je preostalo tek 5, dva muškarca i tri žene. 
Pleme Chowaoc kao pleme je nestalo, ipak njihovih potomaka još ima po raznim američkim državama ,a najviše među Tuscarorama u New Yorku i Ontariju u Kanadi. 
Među preživjelim potomcima nalazimo i Lauru Wallace, koja kaže * 'I am a direct descendent of Thomas Hoyter, a chief of the chowanoc indians' *. Nakon Tuscarora rata preživjeli Chowanoci svi su imali engleska imena, od pojedinaca spominju se: poglavica Thomas Hoyter (Hoyton, Hoyston), i nadalje John Hoyter, Charles Bennet, James Bennet, John Robins, John Reading, Charles Beazley, Jeremiah Pushing, i Neuse Will.

## Vanjske veze
* Chowanoc Indian Tribe
* Algonkian Ethnohistory Of The Carolina Sound
Assegun

**Assegun** /možda od Chippewa ŭ′shigŭn 'black bass'. W. J.,/ tradicionalno pleme u području Mackinaw i Sault Ste. Marie odakle su ih protjerali Ottawa i Chippewa Indijanci na Lower Peninsulu, Michigan. Kasnije se nalaze u konfederaciji sa Mascoutenima, plemenom koje je nestalo u drugoj polovici 18. stoljeća. Jezično su vjerojatno pripadali porodici Algonquian.

## Vanjske veze
* Mascouten Indian Tribe History
* Assegun Indian Tribe History
Atchaterakangouen

**Atchaterakangouen**, manje poznato Algonquian pleme koje je 1672. živjelo u unutrašnjosti Wisconsina, u blizini plemena Mascouten i Kickapoo. Spominju se kao AtchateraKangouen u Jes. Rel., LVIII, 40, 1899.

## Literatura
* Frederick Webb Hodge, Handbook of American Indians North of Mexico

## Vanjske veze
* From Handbook of American Indians North of Mexico