Koncentracijski logor Crveni krst

**Logor Crveni krst**, poznat i kao **koncentracioni logor Crveni Krst** ili **Lager Niš** (nemačko zvanično ime ), je bio koncentracioni logor lociran u industrijskoj zoni grada Niša u Srbiji. Njime su upravljali Nemci tokom Drugog svetskog rata. Logor je bio smešten u neposrednoj blizini železničke stanice „Crveni krst“ u Nišu, u zgradama koje su do okupacije služile kao vojni magacin.

Logor je formirao šef Gestapoa i Nišu SS kapetan Hamer.

## Izgled
Logor se sastoji od centralne zgrade zatvora, tri pomoćne zgrade, četiri stražarske kućice, dve kule osmatračnice i dva tornja. Centralna logorska zgrada ima dva sprata i potkrovlje na kom se nalazilo 20 samica. U prizemlju se nalazi sto i klupe kao i seno na kome su logoraši spavali. U potkrovlju se nalaze 20 samica, a u nekima od njih je pod bio pokriven bodljikavom žicom. I danas se još uvek se na zidu mogu videti autentnične poruke koje su logoraši ispisivali. Poruke govore o nekim logorašima i datumu kada su otišli u Nemačku.

Neke logoraše su stavljali u samice u kojima je pod bio pokriven bodljikavom žicom. Logoraši su tu mogli samo da stoje i nikako nisu mogli da spavaju. Nedostatak sna ih je vrlo često dovodio do ludila.

## Žrtve

Procenjuje se da je oko 30.000 ljudi prošlo kroz ovaj logor, od kojih je 12.000 ubijeno na lokaciji Bubanj. Mnogi drugi zatočenici su prebačeni u logor Sajmište ili druge logore širom Evrope. Žrtve logora su bili simpatizeri pokreta otpora, komunisti, Jevreji i Romi. Više od 300 srpskih Roma je ubijeno u kampu.

Do sada je utvrđeno samo 1910 imena streljanih.

Logor je radio od septembra 1941. do 14. septembra 1944., kada su Saveznici oslobodili Niš.

## Muzej
Zgrade logora sačuvale su autentični izgled, obeležene su spomen-obeležjima i pretvorene u memorijalni muzej „12. februar“ 1967. godine.

Kompleks nekadašnjeg koncentracionog logora „Crveni krst“ u Nišu utvrđen je za spomenik kulture od izuzetnog značaja za Republiku Srbiju odlukom Izvršnog veća SR Srbije iz 1979. godine („Službeni glasnik SR Srbije“, br. 14/79). u Centralni registar nepokretnih kulturnih dobara upisan je pod rednim brojem SK 240.

Konzervatorsko-restauratorski radovi su izvedeni 1979. i 2004. godine.

Trenutno kamp radi kao muzej, međutim postoji manjak sredstava za održavanje. Tokom 2006. muzej je vandalizovan grafitima.

## Bekstvo

Logor je posebno poznat po bekstvu 105 zatvorenika 12. februara 1942. godine. U odmazdi posle bekstva, za 11 poginulih nemačkih vojnika, streljano je 1.100 rodoljuba. Organizovano bekstvo logoraša bio je jedinstveni događaj u porobljenoj Evropi.
 
Do bekstva logor je bio opasan bodljikavom žicom, a posle bekstva je celi kompleks ograđen zidom.

Manje bekstvo šest zatvorenika odigralo se 2. decembra 1942.

## Nasleđe
Godine 1987. snimljen je istoimeni film u režiji Miomira Stamenkovića.

Jedna opština u Nišu dobila je ime po ovom koncentracionom logoru.

## Povezano
* Spomen park Bubanj
* Sajmište (koncentracioni logor)

## Reference

## Vanjske veze

* Zvanična prezentacija Niša
* „Logor Crveni krst“, Internet stranica o lageru Niš
* „Nekad i sad“ — Slike 
* Spomenici kulture u Srbiji
* Obeležavanje godišnjice proboja logora