Hrskavičnjače

**Hrskavičnjače** ili **rušljoribe** (*Chondrichthyes* ili *Elasmobranchii*) su grupa, klasa, morskih riba grabljivica sa hrskavičavim skeletom. Ova klasa obuhvata oko 800 recentnih vrsta od kojih su najpoznatije ajkule i raže.

Unutrašnji skelet (**endoskelet**) im je potpuno izgrađen od hrskavice. Kod odraslih jedinki notohorda je zamenjena kičmenim pršljenovima. Koštane pločice smeštene u koži nose **plakoidne [[krljušt]]i** koje su u obliku zubolikog nastavka.

**Glava** je napred izvučena šiljato u produžetak nazvan rostrum pa zbog toga usni otvor leži sa trbušne strane i u vidu je poprečnog proreza. Prema toj osobini nazivaju se i plagiostomi (Plagiostomi) jer na grč. *plagios* je poprečan, a * stoma* su usta.

Naziv elazmobranhije (Elasmobranchii) dobile su prema škržnim lukovima koji su u obliku ploča i nose škrge (grč. elasmos = ploča). Imaju pet pari **škrga** (veoma retko šest ili sedam) koje su smeštene u odvojenim škržnim kesama i imaju zasebne otvore ka spoljašnjoj sredini. Škržni otvori su bez poklopaca i razdvojeni su širokim pregradama.Može se, kod pojedinih vrsta naći, još jedan zakržljali škržni otvor nazvan spirakulum (spiraculum). Od njega se kod kopnenih, četveronožnih kičmenjaka (tetrapode ili Tetrapoda) Eustahijeva tuba (tuba Eustachii). Ove ribe nemaju riblji mehur.

U unutrašnjosti '''creva** nalazi se spiralna pregrada koja povećava put hrane kroz njega. U završnom delu creva obrazuje se **kloaka** u koju se izlivaju izvodni kanali [[polna žlezda|polnih žlezda]] i [[mokrovod]].

Rušljoribe su razdvojenih polova koji se razlikuju međusobno prema obliku trbušnih [[peraje|peraja]]. Trbušna peraja [[mužjak]]a igraju ulogu spoljašnjeg [[kopulatorni organ|kopulatornog organa]].

**Ženski polni sistem** sastoji se od:
* parnog ili neparnog [[jajnik]]a iz koga zrela jaj padaju u telesnu duplju pa zatim dospevaju u jajovode;
* [[jajovod]]a koji kod [[riba]] koje polažu [[jaja]] sadrži krupne [[nidamentalna žlezda|nidamentalne žlezde]]; ove žlezde luče [[sekret]] kojim se obrazuje [[kokon]]
* [[materica|uterusi]] su proširenja jajovoda na zadnjoj strani koja se zajedničkim otvorom izlivaju u kloaku.

Mnoge [[ajkule]] su [[viviparna vrsta|viviparne]], odnosno, rađaju žive mladunce pa su njihova jaja sa tankim omotačem.

**Muški polni sistem*' se sastoji od parnih [[semenik]]a iz koji se muške polne ćelije sprovode prednjim delom bubrega, [[mezonefros]]a.

== Kontroverze u sistematici ==
Uobičajeno se smatra da su hrskavičnjače sestrinska skupina [[koštunjače|koštunjača]] u okviru [[čeljustouste|čeljustoustih]]. No u novije vrijeme usporedna [[gen]]etička istraživanja dovode ovu hipotezu u pitanje. Prema njima, hrskavičnjače su se razvile u okviru koštunjača, pa bi prema tome trebale biti sestrinska grupa [[zrakoperke|zrakoperki]] (Actinopterygii) ([[štitonoše]] i [[novozrakoperke]]) kao jednom i [[mesoperke|mesoperki]] (Sarcopterygii) ([[mnogoperke|mnogoperki]] i [[dvodihalice|dvodihalica]]) kao drugom [[takson]]u.

To bi imalo značajne posljedice u odnosu na prihvaćeno vrednovanje njihovih mnogih vanjskih značajki. Tako bi na primjer zadnji zajednički predak sve tri skupine morao imati organ pluća odnosno ribljeg mjehura kao i [[kost|koštani]] [[škrge|škržni]] poklopac, koji su zatim hrskavičnjače ponovo reducirale, odnosno izgubile.

Sa stanovišta [[evolucija (biologija)|evolucije]], mnoge osobine hrskavičnjača mogu se interpretirati kao prilagodba načinu života i okolišu u dubinama otvorenog mora. Tako se reduciranje koštanog skeleta može tumačiti potrebom smanjivanja specifične težine, a razvoj električnih osjetila prilagodbom na nedostatak [[svjetlo|svjetla]]. Unutrašnja oplodnja i relativno nizak broj potomaka se, pored drugih [[morfologija (biologija)|morfoloških]] i [[fiziologija|fizioloških]] osobina, mogu se razumjeti kao prilagodba. Prema tom tumačenju, da danas [[recentna vrsta|recentni]] morski psi nastanjuju i pliće obalne vode, može se smatrati sekundarnim osvajanjem novog okoliša.

Za pobližu podjelu: [[Sistematika hrskavičnjača]]

== Klasifikacija ==
Potklasa rušljoriba obuhvata redove:
* [[ajkule]] (Selachii)
* [[raže]] (Batoidei)
* [[himere]] (Holocephales).

== Literatura ==
* Brem, A., E.: Život životinja, Prosvjeta, Zagreb, 1982.
* Kalezić,M.:Osnovi morfologije kičmenjaka, Savremena administracija, Beograd, 1995. 
* Kalezić, M.: Hordati, Biološki fakultet Univerziteta u Beogradu, 2000. 
* Marcon, E., Mongini, M: Sve životinje sveta, IRO *Vuk Karadžić*, Beograd, 1986.
* Radović, I., Petrov, Brigita: Raznovrsnost života 1 - struktura i funkcija, Biološki fakultet Beograd i Stylos Novi Sad, Beograd, 2001.
* Ratajac, Ružica: Zoologija za studente Poljoprivrednog fakulteta, PMF u Novom Sadu i MP *Stylos'' Novi Sad, 1995.

## Vanjske veze
Taksonomija hrskavičnjača
* BioNet Škola