open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Celijakija

**Celijakija** je oblik malapsorpcije uzrokovan preosjetljivošću na gluten, a očituje se atrofijom resica sluznice tankog crijeva i oštećenom apsorpcijom hranjivih sastojaka.

## Etiologija i patogeneza
Malapsorpcija u celijakiji je multifaktorne naravi, a nastaje zbog redukcije apsortivnoga područja i zbog nedostatne intraluminalne digestije. Celijakija je najčešći uzrok crijevne malapsorpcije u razvijenim zemljama, a oštećenje sluznice nastaje zbog izloženosti crijeva glutenu, glavnoj bjelančevini žitarica. Bolest se pojavljuje u bilo koje doba života, a pronađena je i obiteljska sklonost.

## Patologija
Najveće oštećenje crijevne sluznice je u području dvanaesnika jer je tamo izloženost glutenu najveća. Kod celijakije dolazi do subtotalne atrofije resica uz izduživanje crijevnih kripta. S vremenom se arhitektura crijevne sluznice potpuno naruši i više ona nije resičasta nego ravna. Crijevne stanice gube svoj cilindrični izgled i postaju kubični uz pseudostratifikaciju epitela. U lamini propriji se nalazi naglašeni upalni odgovor koji je posljedica infiltracije plazma stanicama klase IgM i IgA.

## Klinička slika
Celijakija se pojavljuje u bilo kojoj dobi, ali najčešće kod male djece i u razdoblju od tridesete do četrdesete godine života. Često se prezentira nespecifičnim simbolima kao što su umor ili malaksalost te simptomima ostalih bolesti tankog crijeva. Liječi se tako da se provodi dijeta u kojoj je strogo isključen gluten iz prehrane i kod takve dijete dolazi do oporavka crijevnih resica. Komplikacije nastaju kada bolest koja je dobro odreagirala na gluteinsku dijetu prestane odgovarati na nju. U najvažnije komplikacije spadaju pojave novotvorina u tankome crijevu i izvan njega, a u odnosu na ostatak populacije češći su i T-stanični limfomi, pogotovo pri dugotrajnim bolestima.
Premijer Farskih otoka

Ovo je lista ličnosti koje su se nalazile na položaju premijera Farskih Otoka.

Farski izraz za taj položaj *Løgmaður* (plural: *Løgmenn*) doslovno znači "čuvar zakona" ili "čovjek od zakona". 

## [[Prvi ministar]] ''(Løgmaður)'' (1000-1816)

## [[Prvi ministar]] ''(Løgmaður)'' (1948-)

## Povezano
* Politika Farskih Otoka
Miðflokkurin

**Stranka centra** () je kršćanska zemljoradnička i konzervativna politička stranka na Farskim Otocima koju vodi Jenis av Rana. 
Na posljednjim parlamentarnim izborima 19. januara 2008. godine osvojila je 8,4 % glasova, te 3 od 33 mjesta u parlamentu.

## Vanjske veze
* Službena stranica
Republika (Farski Otoci)

**Republika** (, do 2007. godine poznata pod nazivom **Republikanska stranka** ili *Tjóðveldisflokkurin*) je politička stranka lijevog centra na Farskim Otocima čiji je glavni cilj nezavisnost Farskih Otoka. Osnovana je godine 1948. kao reakcija na odbijanje danske vlade da prizna rezultate godine 1946. održanog referenduma na kome se tijesna većina Fareraca izjasnila za nezavisnost. 

Na parlamentarnim izborima 19. januara 2008. godine Republika je osvojila 23,3% glasova, te sa 8 od 33 mjesta postala najjačom strankom u parlamentu. Međutim, trenutno se nalazi u opoziciji, jer većinu drži koalicija pro-danskih stranaka.

Na danskim parlamentarnim izborima 2007. Republika je osvojila 25,4% glasova te tako očuvala jedno od dva mjesta koje Farskim Otocima pripadaju u danskom Folketingu. 

## Vanjske veze
* službena stranica
Narodna stranka (Farski Otoci)

**Farska narodna stranka - radikalna samouprava** () je konzervativna politička stranka na Farskim Otocima koju vodi Jørgen Niclasen. Stranka je na međunarodnoj razini vezana uz Međunarodnu demokratsku uniju.

Stranka je tradicionalno podržavala široku autonomiju Farskih Otoka u okviru Kraljevine Danske, ali je godine 1998. kao dio koalicijskog sporazuma sa strankama Tjóðveldisflokkurin i Sjálvstýrisflokkurin usvojila program nezavisnosti.

Od 2004. do danas, s kraćim prekidom godine 2008, stranka je bila dio koalicijskih vlada na čelu sa Joannesom Eidesgaardom i Kaj Leo Johannesenom, a koju čine Unionistička (''Sambandsflokkurin'') i Socijaldemokratska stranka (''Javnaðarflokkurin''), koje nastoje očuvati Farske Otoke u okviru Danske.

## Vanjske veze
* službena stranica
Farska stranka jednakosti

**Socijaldemokratska** ili **Stranka jednakosti** (*Javnaðarflokkurin*) je socijaldemokratska politička stranka lijevog centra na Farskim Otocima koju vodi Jóannes Eidesgaard. Njen politički program sadrži očuvanje državnopravnih veza, odnosno ostanak Farskih Otoka u okviru Kraljevine Danske.

Na parlamentarnim izborima 19. januara 2008. osvojila je 19,3% glasova i 6 od 33 mjesta u parlamentu. Trenutno se nalazi u vladajućoj koaliciji s Unionističkom i Narodnom strankom.

## Vanjske veze
* Službeni web site
Sambandsflokkurin

**Stranka Unije** ili **Unionistička stranka** ( je konzervativno-liberalna politička stranka na Farskim Otocima koja se zalaže za očuvanje državnopravnih veza, odnosno ostanak Farskih Otoka u Kraljevini Danskoj. Od godine 2004. je vodi Kaj Leo Johannesen koji je naslijedio Lisbeth L. Petersen.

Na izborima 2008. godine stranka je osvojila 21,0% glasova i 7 od 33 mjesta u parlamentu. Nakon kraćeg perioda u opoziciji, Unionistička stranka je sa Socijaledemokratskom i Narodnom strankom u septembru 2008. godine sklopila sporazum nakon čega je Kaj Leo Johannesen postao premijer.

Na danskim parlamentarnim izborima 2007. stranka je osvojila 23,5% glasova na Farskim Otocima te tako uspjela izboriti jedno od dva mjesta koje je za Farske Otoke rezervirano u Folketingu.

## Vanjske veze
* Sambandsflokkurin službeni sajt
Sjálvstýri

**Sjálvstýrisflokkurin** (čije se ime prevodi i kao *Stranka samouprave* i *Stranka nezavisnosti*) je socijalno-liberalna stranka na Farskim Otocima. Trenutno je vodi Kári P. Højgaard.

Sjálvstýrisflokkurin je tradicionalno podržavala Farske Otoke kao autonomnu provinciju Kraljevine Danske, ali je godine 1998. pristala, kao dio koalicijskog sporazuma sa strankama Tjóðveldisflokkurin i Fólkaflokkurin, podržavati nezavisnost Farskih Otoka.

## Vanjske veze
* Sjálvstýrisflokkurin  službena stranica
Amsterdam Gay Pride

**Amsterdam Gay Pride** je godišnja proslava i parada ponosa LGBT osoba koja se od 1996. godine održava u Amsterdamu prvog vikenda avgusta. Centralni deo proslave je parada po kanalima (Canal Parade), šarena parada na brodovima koji prolaze kroz Amsterdam obično krećući od Westerdoka, preko Prinsengrachta, Amstel, Zwanenburgwal do Oosterdoka.

Osim toga, tokom petka, subote i nedelje održavaju se ulične žurke na različitim mestima u gradu. Svake godine nekoliko stotina hiljada osoba poseti ovaj događaj, što ga čini jednim od najpopularnijih događaja u Holandiji. Tokom ovih dešavanja obično se organizuju i manji sportski događaji kao i konferencija o LGBT ljudskim pravima.

Amsterdam Gay Pride nije isto što i Roze Zaterdag (Roze subota), parada ponosa koja se organizuje poslednje subote juna, svake godine u drugom gradu Holandije.

## Historija
Prva amsterdamska parada ponosa na kanalima je organizovana 1996. godine. Godine 1998. događaj je preklopljen sa petim Gej igrama, a 1999. godine program je proširen tako da uključuje više kulturnih i sportskih događaja.

Do 2005. godine organizator je bio Gay Business Amsterdam (GBA). Od 2006. u organizovanju učestvuju druga udruženja, kao što fondacija Pro Gay Amsterdam, koja se bavi koordinacijom i marketingom parade.

### 2007.
Godine 2007. pojavili su se prvi put novi "zvanični" brodovi na paradi: brod sa heteroseksualnim osobama, brod sa LGBT osobama mlađim od 16 godina (Jong&OUT), neki u pratnji roditelja, brod sa osobama ometenim u razvoju i dva broda sa LGBT pripadnicima i pripadnicama amsterdamske policije.

### 2008.

Godine 2008. paradi su se priključili ministar Ronald Plasterk, ministar Bert Koenders i ministarka Guusje ter Horst, zajedno sa gradonačelnikom Job Cohenom i policajcima koji su prvi put mogli da paradiraju u zvaničnim uniformama. Paradu su prvi put podržale velike multinacionalne kompanije, kao što su ING i TNT. Broj učesnika se procenjuje na oko pola miliona.

### 2009.
Na paradi 2009. godine učestvovalo je 80 brodova i oko 560.000 posetilaca. Paradu je otvorio brod grada Amsterdama sa gradonačelnikom Cohenom.

## Vidi dalje

* Parada ponosa LGBT osoba
* Spisak LGBT manifestacija
* Položaj LGBT osoba u Holandiji
* Roze Zaterdag

## Vanjske veze

* Weareproud.nl 
* Amsterdampride.nl 
* Amsterdamgaypride.nl
Basseterre

**Basseterre** je glavni grad države Sveti Kristofor i Nevis. Nalazi se na Svetom Kristoforu. Ima 15,500 stanovnika.

Jedan je od centara Zavjetrinskih otoka. Proizvodnja šećera bila je glavna sve do ukinuća 2005. godine.

Grad su osnovali Francuzi godine 1627.
Denzil Douglas

**Denzil Llewellyn Douglas** (1953 - ) je političar koji se nalazi na mjestu premijera Federacije Sveti Kristofer i Nevis nakon što je u julu 1995. na izborima pobijedila Laburistička stranka Svetog Kristofera i Nevisa. 

Rođen je 14. januara 1953. u selu St. Pauls, Godine 1977. je završio koledž a 1984. diplomirao medicinu na Univerzitetu Zapadne Indije. Godine 1986. je otvorio privatnu ordinaciju a krajem 1980-ih služio kao predsjednik Ljekarskog udruženja Svetog Kristofera i Nevisa.

Douglas je godine 1989. izabran za člana parlamenta za izborni okrug br. 6 na St,. Kittsu (Newton Ground, St. Paul's, Dieppe Bay, Saddlers i Harris) u Nacionalna skupština Svetog Kristofera i Nevisa, te je iste godine imenovan službenim vođom Opozicije. Iste je godine izabran za vođu Laburističke stranke Svetog Kristofera i Nevisa.

Douglas je nakon pobjede u julu 1995. imenovan za premijera, a mandate je osvojio i u martu 2000. i oktobru 2004.

## Reference
Cuthbert Sebastian

**Sir Cuthbert Montraville Sebastian**, GCMG, OBE (rođ. 22. oktobra 1921) je generalni guverner Svetog Kristofera i Nevisa. Na mjesto generalnog guvernera je imenovan 1995. a na dužnost stupio 1. januara 1996.

## Izvori
* Inaugural Programme, St Kitts, January 1, 1996. 
* McColman, Dorette; The Sebastians - A Family Portrait April 2000.
Laburistička stranka Svetog Kristofora i Nevisa

**Laburistička stranka Svetog Kristofera i Nevisa** () je politička stranka lijevog centra na Svetom Kristoferu i Nevisu. Na vlasti je od 1995. godine, a njen vođa je premijer Denzil Douglas. Na parlamentarnim izborima 2004. godine je osvojila 50,6 % glasova i 7 od 11 biranih mjesta u parlamentu.
Nacionalna skupština Svetog Kristofora i Nevisa

**Nacionalna skupština** () je parlament Svetog Kristofera. Ima 14 ili 15 članova. Od njih je 11 izabrano većinskim sistemom u 11 pojedinačnih izbornih jedinica (8 na otoku St. Kitts, 3 na otoku Nevis), 3 pod službenim nazivom "senatori" imenovana od strane generalnog guvernera te vrhovni advokat koji može ali ne mora biti izabran kao senator. Teoretski se može imenovati od 3 do 6 senatora, pri čemu dvije trećine imenovanih uz konzultacije s premijerom, a trećina uz konzultacije s vođom službene opozicije.

## Posljednji izbori

## Izvori
* 1983 Saint Kitts and Nevis Constitution
Charlestown (Sveti Kristofer i Nevis)

**Charlestown** je glavni grad Nevisa, jednog od dva otoka koji čine karipsku državu Sveti Kristofer i Nevis. Smješten je na zapadnoj obali otoka, uz Karipsko more. Poznat je kao rodno mjesto američkog revolucionara i državnika Alexandera Hamiltona. U gradu se nalaze tvrđava Fort Charles, crkva sv. Pavla, Historijski muzej Nevisa i Muzej Horatija Nelsona.
George Town (Kajmanski otoci)

**Džordžtaun** () je glavni i najveći grad Kajmanskih ostrva u Karipskom moru. Ima oko 21.000 stanovnika po procenama iz 1999. godine. Nalazi se na ostrvu Veliki Kajman.

## Reference

## Vanjske veze
* Slike Džordžtauna
Kajmanski dolar

**Kajmanski dolar**, ISO 4217: **KYD** je valuta na Kajmanskim otocima. Dijeli se na 100 centi. U domaćem platnom prometu koristi se kratica KY$.

Uveden je 1972. godine, a zamijenio je jamajčanski dolar kao službeno sredstvo plaćanja na Kajmanskim otocima. Od 1. travnja 1974. tečaj je vezan uz tečaj američkog dolara u odnosu 1 KYD za 1.2 USD. Središnja banka izdaje kovanice od 1, 5, 10 i 25 centi, te novčanice od 1, 5, 10, 25, 50 i 100 dolara.

## Vanjske veze
* Središnja banka
Grenlandski jezik

**Grenlandski jezik** (kalaallisut, grenlandski inuktitut ili grenlandsko-eskimski; ISO 639-3: kal) je eskimsko-aleutski jezik koji se govori na Grenlandu. Sličan je grupi jezika na sjeveru Kanade. Grenlandskim jezikom govori blizu 58,000 ljudi od čega 47,800 na Grenlandu (1995 M. Krauss) i 10,000 na području Danske (2002).

Grenlandski inuktitut klasificira se podskupini od pet inuit jezika koja je dio šire eskimske skupine. Postoje tri glavna dijalekta: zapadnogrenlandski (44,000 govornika), istočnogrenlandski (3,000) i sjevernogrenlandski ili polarnoeskimski (800 Thule Inuita).

Na Grenlandu je nacionalni jezik na kojem se vode i radio programi. Piše se latinicom.

## Reference
Lista premijera Grenlanda

Slijedi popis premijera Grenlanda. Premijer predstavlja šefa vlade koji je obično vođa većinske stranke u Parlamentu Grenlanda, koji se na danskom zove Landsting. Funkcija je uvedena godine 1979. sa uspostavljanjem samouprava|samouprave Grenlanda u okviru Kraljevine Danska. 

Za vodeće izvršne funkcije prije 1979 v. Popis guvernera Grenlanda.
Jonathan Motzfeldt

**Jonathan Motzfeldt** (25. septembar 1938.-28th october 2010) was grenlandski političar koji je bio prvi premijer Grenlanda nakon što je Grenland stekao godine 1979. stekao samoupravu u okviru Kraljevine Danske. Prvi put je premijer bio od 1. maja 1979. do 18. marta 1991. godine, a drugi put od 19. septembra 1997. do 14. decembra 2002. Nekoliko puta je bio predsjednik grenlandskog Landstinga. Motzfeld je trenutni predsjednik Zapadnonordijskog savjeta.

|-
Zapadnonordijski savet

**Zapadnonordijski savet** je organizacija za saradnju parlamenata i vlada: Farskih Ostrva, Grenlanda i Islanda. Savet je osnovan 1985 godine pod nazivom *»Zapadnonordijski parlamentarni savet saradnje«*, ali je naziv promenjen 1997. Savet se sastoji od šest članova parlamenata zemalja članica koje postavljaju sami parlamenti.

Članice saveta dele skoro identičnu istoriju, Farska Ostrva i Grendland su autonomne teritorije Danske i Island, bivša teritorija Danske. Takođe imaju slučnu privredu, sve zavise od ribarstva. Glavne teme razgovora su:
* promocija Skandinavske (severni Atlantik) interese, 
* očuvanje severoatlanskih resursa i očuvanje severoatlanske kulture, kao i pomoć u promociji zapadnonordijskih interesa preko vlada zapadnonordijskih zemalja
* veća saradnja vlada članica
* zajedinički rad sa Nordijskim savetom

Zapadnonordijski savet i Nordijski savet su različite organizacije, iako postoji saradlja između njih.

## Reference


## Povezano
* Nordijski savet

## Vanjske veze
* Službeni sajt (*na engleskom, danskom, grendlandskom, farskom i islandskom jeziku*)
Lars Emil Johansen

**Lars Emil Johansen** (24. septembar 1946. -) je grenlandski političar koji je bio premijer Grenlanda od 1991. do 1997.

Prije stvaranja grenlandskog parlamenta, Johansen je zastupao Grenland u danskom Folketingu, a potom godine 1979. postao njegov član. Od 1987. do 1997. je bio vođa stranke *Siumut* (Naprijed). Od 2001. ponovno zastupa Grenland u Folketingu.

## Izvori
* Website danskog parlamenta
Hadrijanov zid

**Hadrijanov zid** je naziv za 120 kilometara dug rimski zid koji je dijelio Britanski otok napola. Gradio se deset godina , od 122. do 132., za vladavine cara Hadrijana, a štitio je rimsku Englesku od napadaja barbara Pikta sa sjevera iz Albe (staro galsko ime za Škotsku). Dugo je označavao sjevernu granicu Rimskog Carstva, a kasnije je imao i gospodarsku ulogu kao jamac stabilnosti i prosperiteta južno od zida, u rimskoj provinciji Britaniji. Zid se protezao preko 117&nbsp;km od Solway Firthina na zapadu do Tynea na istoku. Uz njegove obrambene kule i utvrde nikli su mnogi gradovi kao što su *[[Pons Aelius]]* (Newcastle) i *[[Maglona]]* (Carlisle). Izgrađen je isključivo od kamenih blokova debljine od 2,4 do 3 m i visine od 3,6 do 4,8 m. Imao je 14 utvrda i preko 80 tornjeva, na ključnim mjestima, u kojima su se nalazile vojne ispostave i osmatračnice (kako bi mogli upozoriti na eventualni napad sa sjevera) te jarak 10 metara sjeverno od zida i vojnu cestu cijelom dužinom zida s južne strane. Iako se često smatra granicom između Škotske i Engleske, što jednim dijelom i jeste, stvarna granica je većinom malo sjevernije od ovog zida. Antoninov zid, izgrađen sjevernije, preuzeo je obrambenu ulogu, ali je nakon pobune kaledonskih plemena napušten i Hadrijanov zid je ponovno postao sjevernom granicom Carstva. Pikti su u tri navrata, 197., 296. i 367. god., prešli zid. Zbog toga je popravljen i povećan za vladavine cara Septimija Severa 209. god. Napušten je 383. god. s povlačenjem rimske uprave, što su iskoristili lokalni stanovnici i koristili su njegovo kamenje za izgradnju svojih farmi, crkava i dr. (Poslijerimska Britanija).

Još uvijek postoji i pored njega se nalazi Hadrijanov put (bivša vojna cesta) koji služi posjetiteljima za obilazak zidina. God. 1987., upisan je na UNESCO-v popis mjesta svjetske baštine u Europi, a dodatkom granica Limes Germanicus (2005.) i Antoninovog zida (2008.) čini zaštićeni spomenik "Granice Rimskog Carstva". UNESCO ga je opisao kao "najvažniji rimski spomenik u Britaniji".


Datoteka:Milecastle 39 on Hadrian's Wall.jpg|Ostaci utvrde Nick (Steel Rigg)
Datoteka:Hadrians Wall 05.JPG|Ostaci utvrde Housesteads
Datoteka:Leahill Turret 51B, looking East. Hadrian's Wall.JPG|Ostaci tornja kod Leahilla
Datoteka:Sycamore Gap, 2005.jpg|Sycamore Gap (tzv. "Drvo Robina Hooda")


## Vanjske veze

* UNESCOv opis spomenika "Rimske granice"
* iRomans  Interaktivna stranica s poglavljem o Hadrijanovom zidu (engl.)
Hans Enoksen

**Hans Enoksen** (Itilleq, 7. augusta 1956. – Nuuk,17. septembra 2025.), grenlandski političar koji je od 2002. do 2009. bio premijer Grenlanda.

Od 1995. je bio član grenlandskog parlamenta da bi godine 2001. postao predsjednikom stranke Naprijed (Siumut) i ministrom za ribarstvo u grenlandskoj vladi. Nakon izbora 2002. godine je postao premijer.

Nakon što je u junu 2009. njegova stranka teško poražena od strane Inuit Ataqatigiit, Enoksen je napustio mjesto šefa stranke koje je preuzela Aleqa Hammond.

Umro je u Nuuku 17. septembra 2025.

## Reference
Kuupik Kleist

**Jakob Edvard Kuupik Kleist** (Qullissat, 31. mart 1958. -) je grenlandski ljevičarski političar socijalističke orijentacije koji se trenutno nalazi na mjestu premijera Grenlanda.

Rodio se kao dijete danskog radnika i gluhe inuitske majke i odrastao kod udomitelja. Školovao se na Grenlandu, sve dok godine 1975. u dobi od 17 godina nije poslan u Dansku, iako nije govorio danski jezik. Godine 1983. je diplomirao socijalni rad na Univerzitetu Roskildea, pa se potom vratio na Grenland. U Nuuku je od 1988. do 1991. poučavao novinarstvo, da bi od 1996. radio kao direktor vanjskih poslova u grenlandskoj vladi. Od 2001. do 2007. je u danskom Parlamentu zastupao Grenland kao član separatističke stranke Inuit Ataqatigiit (IA). Nakon izbora u junu 2009. na kojima je pobijedila IA, postao je premijer Grenlanda, prvi koji će upravljati Grenlandom nakon proširenja ovlasti lokalne uprave.

## Reference

* Biografija na stranici Danskog parlamenta
* http://www.ft.dk/default.asp?ptag=vismedlem&akro=NAKUKL
Nuuk

**Nuuk** (na grenlandskom: "Polutotok",  ili "Dobra nada") je glavni i najveći grad danskog teritorija Grenlanda kao i općine Sermersooq. Ima 17.834 stanovnika (po podacima iz januara 2009. godine), a od kojih je 14.862 rođeno na Grenlandu. To ga čini jednim od najmanjih glavnih gradova po broju stanovnika.

Grad je osnovao norveški misionar Hans Egede 1728. godine, za vrijeme kad je Grenland bio norveška kolonija pod unijom Danska-Norveška, ali kolonija nije imala pravi kontakt s Norveškom skoro dva stoljeća. Prvi naziv grada bio je Godthab. Mjesto se nalazi 240&nbsp;km od artičkog kruga. Grad je poznatiji pod danskim nazivom Godthab, ali kada je Grenland dobio lokalnu autonomiju, službeni naziv za grad promijenjen je u Nuuk. Mjesto je središte općine Nuuk, koja ima površinu od oko 100 000&nbsp;km kvadratnih.

## Gradovi pobratimi
*  Cuxhaven, Njemačka
*  Aalborg (od 2002), Danska
*  Vantaa (od 1965), Finska
*  Changchun, Kina
*  Tiverton, SAD
*  Lyngby-Taarbæk, Danska
*  Huddinge, Švedska
*  Zevenaar, Nizozemska

## Sport
* Godthåbhallen, rukometni stadion.
* Nuukski stadion, fudbalski stadion.

## Fotografije

Datoteka:Nuuk overhead.jpg|Zračna panorama Nuuka
Datoteka:Sermitsiaq.jpg|Sermitsiaq
Datoteka:Egede nuuk.JPG|Kip Hansa Egedea
Datoteka:Godthabhallen.jpg|Rukometni stadion Nuuka Godthåbhallen


## Povezano
* Kalaallit Nunaata Radioa

## Reference

## Vanjske veze

* Nuuk službena stranica
Međunarodni dan ponosa

**Međunarodni dan ponosa LGBT osoba** je praznik LGBT zajednice koji je 28. juna, kao sećanje na događaj pozkao Stounvolska revolucija, koji se odigrao 1969. godine u New Yorku, kada su se LGBT osobe suprotstavili policijskoj raciji u nemirima koji su trajali tri dana. Ovaj događaj se označava kao početak savremenog LGBT pokreta.
Siumut

**Naprijed** (grenlandski: **Siumut**) je socijaldemokratska politička stranka lijevog centra na Grenlandu. Osnovana je 1977. godine i dominirala je grenlandskom politikom od 1979. godine, kada je Grenland stekao samoupravu u okviru Kraljevine Danske. Na izborima u junu 2009. je teško poražena te prvi put morala ići u opoziciju. Nakon toga je dužnost vođe od bivšeg premijera Hansa Enoksena preuzela Aleqa Hammond.

## Vanjske veze

* Službena stranica
Inuit Ataqatigiit

**Inuit Ataqatigiit** (grenlandski *Zajednica naroda* ili **Inutiska zajednica**) je ljevičarska politička stranka na Grenlandu. Stranka, koju su osnovali mladi radikali u Danskoj 1970-ih, se bori za nezavisnost Grenlanda od Kraljevine Danske.

Na parlamentarnim izborima u junu 2009 osvojila je 44 % glasova i udvostručila broj mjesta u grenlandskom parlamentu sa 7 na 14 mjesta. Nakon toga je njen vođa Kuupik Kleist postao premijer.

Stranka također ima 1 od 2 zastupnika Grenlanda u danskom Folketingu.

## Reference

## Vanjske veze
* Official website
* Sjevernoatlantska grupa u Evropskom parlamentu
Kattusseqatigiit

**Udruženje kandidata** (*Kattusseqatigiit*) je politička stranka desnog centra na Grenland. 
Osnovana je krajem jeseni 2005. godine, a vođa joj je Anthon Frederiksen.

Na posljednjim parlamentarnim izborima 2009. je osvojila 3,8% glasova i 1 od 31 mjesta u parlamentu. Zajedno s Inuitskom zajednicom i Demokratima čini vladajuču koaliciju.

## Vanjske veze
* Official website
Parlament Grenlanda

**Parlament Grenlanda** (; ) predstavlja organ zakonodavne vlasti, odnosno parlament Grenlanda, autonomne provincije u Kraljevini Danskoj. Sastoji se od 31 člana koji se biraju na neposrednim tajnim višestranačkim izborima.

## Trenutni sastav
Trenutni sastav grenlandskog parlamenta se temelji na izborima održanim 2. juna 2009:

## Reference
* Grenlandski parlament 
* Predsjednici predsjeništva Grenlandskog parlamenta
Biočić

**Biočić** je selo kod Drniša u Dalmaciji, Republika Hrvatska. Nalazi se na sjeveroistočnom obodu Petrovog polja u podnožju planine Svilaja.

Prema popisu stanovništva iz 1991. Biočić je imao 401 stanovnika: 378 Srba, 2 Hrvata, 11 Jugoslovena i 4 ostala.

Između Biočića i Tepljuha nalazi se pravoslavna crkva **Sv. Petra i Pavla** iz 1780. godine, koja je zajednička za ova dva sela.

U II svjetskom ratu, Biočić je bio partizansko uporište. Za vrijeme rata u bivšoj Jugoslaviji (1991-1995), bio je u sastavu Republike Srpske Krajine.

Prezimena u selu su: Bodrožić, Bura, Crnčević, Dereta, Dević, Đapić, Đorđević, Gagrica, Grubač, Gundelj, Janjić, Jelić, Klašnić, Lončar, Mirčetić, Njegić, Ožegović, Paklar, Stojić, Šain, Tatomir, Tica, Trampa, Vodogaz, Vucelja, Vugdelija.
CEFL liga

**CEFL liga** (**C**entral **E**urope **F**ootball **L**eague) je liga američkog fudbala za timove iz Južne i Centralne Evrope, odnosno iz Slovenije, Mađarske, Austrije, Hrvatske, Slovačke i Srbije. Liga se sastoji iz dvije konferencije, južne i severne koje broje po 4 tima. Takmičenje se organizuje od 2006. a aktuelni šampioni su Vukovi Beograd. Raniji naziv ove lige je bio **SELAF liga**.

## Timovi po konferencijama
**JUG**
{| class="wikitable"
!# !!Zemlja!!Ime
|-
|1||Srbija ||Vukovi Beograd
|-
|2|| Srbija ||Novi Sad Djuks
|-
|3||Hrvatska||Zagreb Tander
|-
|4|| Mađarska||Budimpešta Kaubojs

**SEVER**
{| class="wikitable"
!# !!Zemlja!!Ime
|-
|1||Slovačka ||Bratislava Monarhs
|-
|2||Austrija ||Äsvo Gladijators
|-
|3|| Slovenija||Ljubljana Sihoks
|-
|4||Mađarska ||Budimpešta Vulfs

## Šampioni
* 2006  Kragujevac Vajld Bors
* 2007  Vukovi Beograd

## Vanjske veze
* Zvanični sajt na srpskom jeziku
Demokrati (Grenland)

**Demokrati** (*Demokraatit*) su liberalna i socijalno-liberalna politička stranka na Grenlandu. Na izborima u junu 2009. stranka je osvojila 12,7 % glasova i 4 mjesta u grenlandskom parlamentu.

Stranka se zalaže za ostanak Grenlanda u Kraljevini Danskoj i većinu glasača ima među etničkim Dancima koji žive na Grenlandu.

## Vanjske veze
* Službena stranica
Opšti izbori na Grenlandu 2009.

**Parlamentarni izbori** su na Grenlandu održani 2. juna 2009. Premijer Hans Enoksen ih je najavio 15. aprila 2009, izjavivši kako smatra kako Grenlandom treba novi sastav parlamenta s obzirom da bi 21. juna Grenland trebao dobiti proširene samoupravne ovlasti. Reforma je grenlandskom parlamentu dala ovlasti nad skoro svim oblastima državne uprave osim obrane i vanjskih poslova koje je zadržala Kraljevina Danska.

## Rezultati

## Sažetak izbora
Na izborima je, osvojivši 43,7% glasova, pobijedila ljevičarska opozicijska stranka Inuit Ataqatigiit (grenlandski za: Zajednica naroda) koja se pod vodstvom Kuupika Kleista, bori za nezavisnost Grenlanda od Danske. Dotada vladajuća stranka Siumut premijera Hansa Enoksena je osvojila 26,5% glasova i prvi put nakon 30 godina morala ići u opoziciju.

7. juna 2009. je Inuit Ataqatigitt najavila kako će formirati koaliciju sa Demokratima i Udruženjem kandidata.

## Reference
Izumiranje jezika

O **izumiranju jezika** (ili **smrti jezika**) govori se kad jedan jezik nema više izvornih govornika. Tada se taj jezik naziva *mrtvim* ili *izumrlim jezikom*.

Moguće je razlikovati dvije vrste smrti jezika:

U prvom slučaju jezik izumre, ali jezici (ili dijalekti) koji su se razvili iz njega dalje se koriste. Primjer: Latinski jezik, iz koga su se razvili romanski jezici.

U drugom slučaju jezik izumre bez da ostavi nasljedničkog jezika. U tim slučajevima govornici napuste svoj materinski jezik u korist nekog drugog jezika. Primjer: Koptski jezik kao govoreni jezik Egipta izumro je u 17. stoljeću a zamijenio ga je arapski. Koptski je i primjer za izumrli jezik koji se i dalje koristi — u ovom slučaju kao crkveni jezik egipatskih kršćana.

Nekoliko izumrlih jezika nastavljali su se upotrebljavati u književnosti, znanosti ili liturgiji. To su uz koptski npr. i latinski ili sanskrt.

## Uzroci
Neki jezik je *ugrožen* ako ga djeca više ne uče kao materinski jezik. Kad i stariji govornici tog jezika prestanu ga govoriti ili umru taj se jezik smatra izumrlim. No, klasifikacija kao izumrli jezik ne znači nužno da taj jezik nema više nijednoga govornika. Izumrli jezici mogu biti dobro opisani i sačuvani u pisanim izvorima, a mogu imati i velik broj govornika koji su ih učili kao drugi ili strani jezik. Takav je slučaj npr. s latinskim. Smatra se izumrlim jezikom iako je čak i službeni jezik jedne države (Vatikana).

Jezik može izumrijeti zbog jezičnog pomaka. To je društveni (sociolingvistički) proces koji se događa postupno unutar jedne određene jezične zajednice. Govornici prestanu govoriti svojim materinskim jezikom i služe se nekim drugim jezikom.

Jezik može izumrijeti i zbog političkog pritiska. To namjerno uništavanje jednog jezika naziva se i *lingvocid*.

## Revitalizacija jezika
U vrlo rijetkim slučajima smrt jezika nije konačan rezultat jezičnog razvoja. Hebrejski je jezik primjer izumrlog jezika čija je revitalizacija uspjela tako da je danas ponovno živi jezik.
Sercquiais

**Sarčki** (**') ili **sarčko-francuski** (**') je normanski dijalekt koji se govori na Kanalskom otoiku Sark. Na samom otoku je također poznat i kao "patois", što je francuska riječ za "regionalni jezik".

Sarčki potječe iz 16. vijeka od Jèrriaisa, koga su koristili originalni kolonisti, odnosno 40 porodica iz Saint Ouena, na Jerseyu koji su naselili na tada nenastanjenom otoku, a na njega je uticao i guernseyski dijalekt Dgèrnésiais. Njime još uvijek govore stariji žitelji otoka. Iako je fond riječi angliziran, fonologija je zadržala neka obilježja koja su u Jèrriaisu nestala u 16. vijeku.

Srodan je Auregnaisu, danas izumrlom dijalektu otoka Alderney, kao i kontinentalnom normanskom.

## References
*  
* 
*  Société Jersiaise 

## Vanjske veze
* Lé Sèrtchais (including comparative glossary) 
* Jèrriais and Sercquiais today by Dr Mari C. Jones - from the BBC
Saint Peter Port

**Sent Piter Port** (*St Peter Port*) je glavni grad Gernzija, kao i najveći lučki grad na ostrvu. Prema podacima iz 2001. godine, grad je imao 16.488 stanovnika. Na gernzijskom i francuskom, istorijskim službenim jezicima ostrva, naziv grada i okoline dolazi od naziva parohije Sen Pjer Port, prema Sen Pjer Di Boa.

## Vanjske veze

* turističke ingormacije o gradu
Oldernijski dijalekt

**Oldernijski** (*Auregnais*, *Aoeur'gnaeux* ili *Aurignais*) je bio dijalekt normanskog koji se govorio na Kanalskom otoku Alderney (francuski: *Aurigny*, Auregnais: *Aoeur'gny/Auregny*).

Do danas je malo oldernijskog jezika sačuvano u pisanoj formi. Biop je srodan Guernésiaisu (Guernsey), Jèrriaisu (Jersey), Sercquiaisu (Sark) - dijalektima na susjednim otocima - kao i kontinentalnom normanskom.

Francuski jezik kojim se govori na Alderneyu je pod snažnim uticajem oldernijskog.

## Izvori
* Le Maistre, F., *The Language of Auregny* (1982)

## Vanjske veze

* L'Aur'gnais
Gernzijski dijalekt

**Gernzijski**, **gernzijski francuski** ili **gernzijski normanski francuski**, lokalno poznat i kao **Guernésiais** i **Dgèrnésiais**, je dijalekt normanskog jezika koji se govori na Guernsey. Na samom otoku se za njega koristi i izraz "patois". Kao jedan od Oïl jezika svoje korijene ima u latinskom, ali su na njega snažno uticali i nordijski i engleski

Govornici gernzijskog se razumiju (iako s poteškoćama) s govornicima Jèrriaisa na otoku Jersey i govornicima normanskog u Normandiji. Gernzijski je najsličniji normanskom dijalektu La Haguea na francuskom poluotoku Cotentin (Cotentinais).

Gernzijski je bio pod manjim uticajem francuskog nego Jèrriais, odnosno pod većim uticajem engleskog. Odatle su uvezene riječi za moderne stvari kao "le bike" (bicikl) i "le gas-cooker" (plinski štednjak).

Postoji bogata tradicija poezioje na gernzijskom. Gernzijske pjesme su bile inspirirane morem, bogatim govornim figurama, tradicionalnim foklorom i prirodnim ljepotama otoka. Najveći pjesnik na otoku je bio Georges Métivier (1790-1881), suvremenik Victora Hugoa, koji je potakao lokalne pjesnike da štampaju i objave svoju poeziju. Métivier je spajao lokalne toponime, imena ptica i životinja, tradicionalne izreke i usmenom predajom očuvanu srednjovjekovnu poeziju kako bi stvorio *Rimes Guernesiaises* (1831). Denys Corbet (1826-1910) se, pak, smatrao "posljednjim pjesnikom" gernzijskog francuskog.

Najnoviji rječnik pod nazivom "Dictiounnaire Angllais-Guernesiais" (English-Guernsey Dictionary, Englesko-gernzijski rječnik) je izdan od strane La Société Guernesiaise u aprilu 1967. (promijenjeno izdanje 1982), a tvorac mu je Marie De Garis (1910-) koji je godine 1999. dobio orden MBE za svoje djelo.

## Napomene

## Vanjske veze

* What is Dgernesiais? 
* Guernesiais today by Julia Sallabank - from the BBC
* Texts in Dgèrnésiais 
* Guernesiaise songs "Les Travailleurs de la Mer"
* La Société Guernesiaise
Litokwa Tomeing

**Litokwa Tomeing** (rođen 14. oktobra 1939. na Atolu Wotje) je bivši predsjednik Maršalovih Otoka čiji je mandat trajao od 14. januara do 21. oktobra 2008.

Tomeing je tradicionalni poglavica. Od 1999. do novembra 2007. je kao član vladajuće Ujedinjene demokratske stranke bio predsjednik Nitijele (parlamenta). Nedugo prije parlamentarnih izbora je prebjegao u opozicijsku stranku Aelon Kein Ad (AKA).

Novoizabrani parlament ga je 14. januara 2008. izabrao za predsjednika umjesto njegovog prethodnika Kessaija Notea. Njegov izbor je bio povodom špekulacija da Maršalovi Otoci namjeravaju prekinuti dotadašnju pro-tajvansku politiku, odnosno prekinuti diplomatske odnose s Tajvanom kako bi se mogli uspostaviti diplomatski odnosi s NR Kinom.http://www.islandsbusiness.com/news/index_dynamic/containerNameToReplace=MiddleMiddle/focusModuleID=130/focusContentID=11282/tableName=mediaRelease/overideSkinName=newsArticle-full.tpl Tomeing je, međutim, izrazio želju za nastavkom tajvansko-maršalskih odnosa te se sreo s tajvanskom predsjednicom Annette Lu za vrijeme njenog posjeta Maršalovim Otocima 29. januara 2008.

Tomeing je smijenjen s mjesta predsjednika nakon što mu je, a što je prvi takav slučaj u historiji Maršalskih Otoka, izglasano nepovjerenje 21. oktobra 2009. Tomeing je preživio dva slična pokušaja. Skupština je treći put, pak, sa 17 glasova "za" i 15 "protiv", odlučila za smjenu. Njen predsjednik Jurelang Zedkaia je imenovao Rubena Zackhrasa kao privremenog predsjednika države. Zackhras previously served as Tomeing's Minister in Assistance.

## Reference

## Vanjske veze

* Office of the President 
* President Tomeing's address to the 63rd session of the United Nations General Assembly, September 25, 2008
Predsjednik Maršalovih Otoka

**Predsjednik Maršalovih Otoka** je šef države Maršalovi Otoci, koga većinom glasova bira parlament ili Nitijela.

## Popis predsjednika [[Maršalovi Otoci|Maršalovih Otoka]]

## Veze
* Visoki komesar za Starateljsku teritoriju Pacifičkih Otoka
Amata Kabua

**Amata Kabua** (1928 &ndash; 20. decembar 1996) bio je prvi predsjednik Maršalovih Otoka. Na dužnost je stupio godine 1979. i na njoj ostao do smrti 1996. godine 

Kabua je bio sin japanskog poduzetnika i maršalske majke, kćeri lokalnog poglavice. Karijeru je počeo kao učitelj, a potom je postao poglavica Majuroa i Lanca Ratak. Prije stupanja na dužnost predsjednika je bio ključna ličnost u pregovorima o nezavisnosti. Umro je na Havajima gdje se liječio od bolesti. 

Poznat je i kao autor teksta za državnu himnu *[[Forever Marshall Islands]]*.

## Reference


## Vanjske veze
* US Department of State announcement of his death 
* National anthem
* New York Times: Amata Kabua, 68, President Of Marshall Islands, Is Dead
Kunio Lemari

**Kunio Lemari** (29. novembar 1942 - 28. mart 2008) je bio vršitelj dužnosti predsjednika Maršalovih Otoka. Na dužnost je stupio 20. decembra 1996. zamijenivši umrlog Amatu Kabuu i na njoj ostao do 14. januara 1997. Prije toga je bio ministar za transport i komunikacije.
Imata Kabua

**Imata Kabua** (20. 5. 1943.-) je bio predsjednik Maršalovih Otoka od 14. 1. 1997. do 10. 1. 2000. Nakon smrti Amate Kabue je postao Iroijlaplap (vrhovni poglavica) Kwajaleina. Smatra se vođom stranke Aelon Kein Ad.
Kessai Note

**Kessai Hesa Note** (Ailinglaplap, 7. august 1950. -) je bivši predsjednik Maršalovih Otoka, koji je dužnost obavljao od 2000. do 2008.

Izabrao ga je Parlament, i to kao prvog pučanina, umjesto dotadašnjih tradicionalnih poglavica. Kao člana Ujedinjene demokratske stranke ga je parlament ponovno izabrao u januaru 2004. godine. Note je japanskog porijekla. Dana 7. januara 2008. i nakon što je njegova stranka poražena na parlamentarnim izborima u novembru 2007, u parlamentu je umjesto njega za predsjednika izabran Litokwa Tomeing.

## Reference

## Vanjske veze
* Office of the President of the Marshall Islands (Official)
Majuro

**Majuro** (maršalski: *Mãjro*) je koraljni atol i glavni grad Maršalovih Otoka, mikronezijske otočne države. Majuro broji 20.800 stanovnika.

## Geografija
Atol Majuro leži na zapadu Tihog oceana, kao istočni krak otočnog Lanca Ratak Maršalovih otoka. Majuro ima površinu od 10 km², razbacanu po 64 otočića koji eliptično obavijaju 40 km dugu lagunu ukupne površine od 295 km².

Najveće naselje atola zvano Dud proteglo se po tri povezana otočića, Dalap, Uliga i Darrit, na istočnom kraju atola. U njemu se nalaze vladine zgrade, luka i Internacionalni aerodrom Maršalovi Otoci (IATA: MAJ, ICAO: PKMJ).

## Klima
Majuro ima tropsku klimu s prosječnim temperaturama iznad 25 °C, a prosječno godišnje padne 3353&nbsp;mm kiše.

## Historija
Atol Majuro zajedno sa svim Maršalovim otocima zauzeli su Japanci u Prvom svjetskom ratu i nakon toga vladali njime sve do Drugog svjetskog rata, odnosno do 1944. kad su ga zauzeli Amerikanci i pretvorili u svoju bazu. Sjedinjene Američke Države vladale su Majurom i Maršalovim otocima sve do 1986. kada je arhipelag stekao nezavisnost, nakon čega je Majuro postao glavni grad.

## Privreda i transport
Pored turizma koji je glavna privredna djelatnost atola, važno je i ribarstvo i uzgoj kokosa.

## Gradovi partneri
Majuro ima ugovore o bratimljenju sa slijedećim gradovima:
*  Hagatna
*  Kawai
*  Taipei

## Reference

## Vanjske veze

* ''Majuro Atoll'' na portalu Digital Micronesia 
* ''Majuro'' na portalu Encyclopædia Britannica
Maršalski jezik

**Maršalski** ili **maršalootočki jezik** (ISO 639-3: mah; maršalski: *Kajin M̧ajeļ* ili *Kajin Majõl* ) je jezik iz grupe malajsko-polinezijskih jezika. Uz engleski, službeni je jezik na Maršalovim Otocima, a govori se i na Nauru. Ima nešto manje od 44000 govornika (1979 Bender).. Dijalekti rälik i ratak

## Reference

## Vanjske veze
* Osnovne fraze maršalskog jezika  (engleski)
Ujedinjena demokratska stranka (Maršalovi Otoci)

**Ujedinjena demokratska stranka** () je politička stranka koja djeluje na Maršalovim Otocima. Obično se vezuje uz bivšeg predsjednika Kessai Notea.
Aelon Kein Ad

**Aelon Kein Ad**http://news.xinhuanet.com/english/2007-11/30/content_7172710.htm ("Naši otoci"), također poznata i kao **Kabuina stranka** je politička stranka koja djeluje na Maršalovim Otocima, a vođa joj je bivši predsjednik Imata Kabua. Na izborima 17. novembra 2007. kandidati vezani uz nju su odnijeli prevagu nad kandidatima vezanim uz Ujedinjenu demokratsku stranku, a što je omogućilo da novi saziv parlamenta za predsjednika umjesto dotadašnjeg Kessai Notea izabere Litokwu Tomeinga.
Nitijeļā

**Nitijela** je naziv zakonodavno tijelo Maršalovih Otoka. Sastoji se od 33 člana zvana senatori koji se svake četiri godine biraju u 24 izborne jedinice koje odgovaraju atolima koji čine državu - 19 pojedinačnih i 5 koje daju više mandata.

Uz Nitijelu kao neformalni "gornji dom" služi i Vijeće Iroija (tradicionalnih poglavica) koje daje savjete vezane uz lokalne poslove.

## Vanjske veze
* Official site
Rusa

**Rusa** (rosopas, lastina trava, lišavica, lišajnica, zmijino mlijeko, lastavičina suza) ili lat. Chelidonium majus je biljka iz porodice makova (Papaveraceae).

Sinonimi:

* Chelidonium hematodes 
* Chelidonium luteum 
* Chelidonium murale
* Chelidonium ruderale 

## Opis biljke
Višegodišnja je zeljasta biljka uspravnog stabla koje se obraslo oštrim strčećim dlakama. Listovi su krupni, neparno perasto dijeljeni, na naličju sivi i dlakavi. Donji listovi su sa drškom, a gornji bez (sjedeći su). Cvjetovi su žuti, sakupljeni na vrhovima stabla u rijetke štitaste cvati. Krunični i čašični listići lako opadaju, a prašnika ima veliki broj. Plod je izdužena čahura. Svi dijelovi biljke sadrže otrovan žutonarančasti sok.

### Sastav
U žutom soku rusa sadrži veliki broj različitih alkaloida, od kojih su neki srodni opijumu maka. Najbogatiji alkaloidima je korijen (do 3%), dok se u stablu nalazi manje - do 1%. Zbog prisustva velike količine alkaloida mnogi fitoterapeuti smatraju ovu biljku otrovnom i pogodnom samo za vanjsku upotrebu. Toksičnost uglavnom potječe od alkaloida heleritrina. Osim alkaloida ona sadrži i saponine, organske kiseline (helidonsku, limunsku, jabučnu idr.), flavonoide, proteolitičke enzime (razlažu bjelančevine) i dr.

## Upotreba
Rusa se upotrebljava u liječenju bolova u stomaku, bolesti jetre (hepatitis), usklađivanju rada probavnog sustava, a djeluje i na bakterije. Postoje i podaci o citostatičkom djelovanju ove biljke pa se njen žuti sok (latex) tradicionalno koristi u skidanju bradavica, žuljeva, lišaja, ekcema i drugih promjena na koži. Također se u narodnoj medicini koristi za liječenje tumora i promjena na ženskim spolnim organima (miomi, ranice, upale i dr.) kao čaj i sredstvo za ispiranje.

Pri upotrebi ruse treba biti veoma oprezan. Za unutrašnju upotrebu koristi se samo osušena biljka i to sa pauzama: tri tjedna se koristi, a jedan pauzira. Dnevna doza dobro osušene biljke je 2-4 g i u tim, terapeutskim dozama, ne postoji mogućnost trovanja.
Lekovito dejstvo biljaka i lekova

**Lekovito dejstvo** biljaka ili hemijski sintetisanih preparata (lekova) se označava posebnim medicinskim (farmakološkim) izrazima. U sledećoj tabeli su navedeni i objašnjeni izrazi koji se najčešće koriste:
Attock

**Attock** (Urdu: ****), je sjedište Distrikta Attock i grad smješten na sjevernoj granici provincije Punjab u Pakistanu, odnosno na rijeci Ind. Nalazi se na kraju prirodnog koridora koji čini rijeka Kabul kada se ulijeva u Ind. Grad je na rijeci Ind. Smješten je 80&nbsp;km od Rawalpindija i 100&nbsp;km iod Peshawara, te 10&nbsp;km od Pakistanskog aeronautičkog kompleksa u Kamri.

= Reference =
Taksila (satrapija)

**Taksila** je drevna regija odnosno pokrajina (satrapija) Perzijske Monarhije u južnoj Aziji koja približno obuhvaća zapadni dio moderne pokrajine Pandžab u Pakistanu. Oko 518. pne. osvojio ju je perzijski vladar Darije Veliki koji je spominje na Behistunskim natpisima, no perzijska vladavina nad regijom nije dugo potrajala. Arheološki nalazi pokazuju kako nije zabilježena prisutnost zapadnjačkih vojski u starom vijeku, dok je 2002. godine otkrivena perzijska zgrada iz ahemenidskog razdoblja.

## Veze
* Taksila

## Reference

## Vanjske veze
* Taksila (Taxila), Livius.org, Jona Lendering 
* Taksila (enciklopedija Britannica)
* Taksila, UNESCO-ov centar za Svjetsku baštinu
* Darije: Četiri carske liste, Livius.org
Jhelum (rijeka)

:*"Hidasp" se preusmjerava ovdje. Za historijsku bitku v. [[Bitka na Hidaspu]].*

**Jehlum** ili **Jhelum** (, , , ) je rijeka koja teče kroz Indiju i Pakistan. Predstavlja najveću i najzapadniju od pet rijeka Punjaba i prolazi kroz Distrikt Jhelum. Predstavlja pritoku rijeke Chenab i ukupna dužina joj je 774 kilometara (480 milja).

Jhelum se u antičkim izvorima navodi kao **Hidasp**.

## Vanjske veze

* Livius.org pictures of the Hydaspes 
* Official website of Jhelum - Urdu Version 
* Official website of Jhelum - English Version
Chenab

**Rijeka Chenab** (sanskrit: चंद्रभाग, pundžabi: ਚਨਾਬ, *canāb*, hindi: चनाब, urdu: چناب ) , doslovno prevedeno **Mjesečava rijeka** (*chan*=mjesečeva + *aab*=rijeka) je velika pritoka rijeke Ind, u Indijskom podkontinentu duga 974 km.
## Geografija
*Chenab* se formira spajanjem rijeka Chandra i Bhaga  kod sela Tandi u gornjoj Himaliji u distriktu Lahul i Spiti u indijskoj državi Himachal Pradesh. U svom gornjem toku rijeka je poznata i pod imenom **Chandrabhaga**

Od izvora teče u smjeru juga, preko oblasti Jammu u indijskoj državi Jammu i Kashmir u ravnice Punjaba, stvarajući granice između slivova Rechna i Jech (*Doaba* na perzijskom).

Kod brane Trimmu *Chenab* prima svoju prvu veliku pritoku - Jhelum, a nakon tog i rijeku Ravi kod grada Ahmedpur Sial. Nakon tog se spaja s rijekom Sutlej kraj Uch Sharifa u Pakistanu kako bi zajednički formirali rijeku - **Panjnad** (Pet rijeka), kao peta rijeka tog sistema broji se Beas koja uvire u Sutlej pored grada Ferozepur u Indiji. *Panjnad* teče vrlo kratko, na kraju se izliva u Ind kod grada Mithankota u Pakistanu. 

Vode Chenaba su prepuštene Pakistanu prema odredbama Sporazuma o vodama Inda.

U antičkim izvorima rijeka je bila poznata kao **Akesin** (*Acesines*).

## Povezano
* Ind
* Lista najdužih rijeka na svijetu
## Reference

## Vanjske veze
* ''Chenāb River'' na portalu Encyclopædia Britannica 
* Spiti River
Taksil

**Taksil** (na grčkom Tαξίλης ili Ταξίλας; 4. vijek pne.) bilo je ime koje su drevni grčki kroničari dali vladaru oblasti između rijeka Ind i Hidasp u Pandžabu, a čija je prijestolnica bila grad Taksila. Njegovo pravo ime je bilo **Ambhi** (grčki: **Omphis**).

Taksil je bio u neprijateljstvu s Porom, vladarom oblasti istočno od Hidaspa. Kada je 327. pne. Aleksandar Veliki započeo svoj pohod na Indiju, Taksil je u tome vidio priliku da stekne moćnog saveznika, te mu se formalno pokorio i pružio pomoć u ljudstvu, slonovima i opremi. Godine 326. pne. je 5000 Taksilovih vojnika sudjelovalo na strani Aleksandra u velikoj bitci na Hidaspu te nakon pobjede imalo zadatak goniti poražene ostatke Porovih snaga. Pri tome je Taksil umalo poginuo. Nakon Porove predaje je Aleksandar odlučio pomiriti bivše suparnike.

Taksil je potom pomagao Aleksandru pomagao prilikom izgradnje flote na Indu. Kada su Filipa, makedonskog oficira imenovanog za satrapa Indije, ubili vlastiti vojnici, Aleksandar je Taksilu dao vlast nad njegovim područjima. To je nakon Aleksandrove smrti priznao i sporazum u Triparadisu 321. pne. Kasnije je pak vlast nad tim područjem imao Eudem, da bi oblasti Pendžaba nešto kasnije osvojio Chandragupta Mauriya, osnivač Maurijskog Carstva. Što se tada dogodilo s Taksilom, nije poznato.
Virak

**Virak** (vrkuta, sitna rosnica, biserak, Gospin plašt), *Alchemilla vulgaris*, je zeljasta biljka iz porodice ruža (Rosaceae).

Znanstevno ime potječe iz:

* roda - iz arapskog jezika od riječi alkemelych, što znači nebeska rosa 
* vrste - iz latinskog jezika od riječi vulgaris = običan.

## Opis biljke
Višegodišnja je zeljasta biljka s debelim, horizontalnim korijenom. Prizemni listovi su sakupljeni u rozetu iz koje izrasta stablo visoko do 50&nbsp;cm, uspravno ili poluuspravno i dlakavo. Listovi su okruglasti usječeni zvjezdasto na 7-11 režnjeva čiji su obodi isjeckani ili nazubljeni. Kada je vlažnost zraka visoka na obodima listova se javljaju kapljice vode. Cvjetovi su žutozeleni, sitni, neugledni, bez kruničnih listića.

Cvjeta od lipnja do rujna, a raste na pašnjacima, pored potoka od brdskih do planinskih predjela.

### Sastav
Kao droga koristi se nadzemni dio biljke u cvjetu (Alchemillae herba), rjeđe samo listovi.

Kemijski sastav virka nije dovoljno proučen. Zna se da sadrži tanin, elagnu kiselinu, gorke glikozide, saponine, flavonoide i malo eteričnog ulja.

## Upotreba
Zbog sadržaja tanina koristi se pre svega za površinsko skupljanje tkiva (smiruje upale kože i sluzokože), kao sredstvo protiv krvarenja a također i kod proljeva i dizenterije. Ulazi u sastav ženskog čaja koji je ljekovit kod krvarenja izvan vremena menstruacije.

Mladi listovi se mogu koristiti za pravljenje čorbi, pirea i variva.

## Literatura
* Gostuški,R: Lečenje lekovitim biljem, Narodna knjiga, Beograd, 1979. 
* Grlić, Lj: Enciklopedija samoniklog jestivog bilja, August Cesarec, Zagreb, 1986. 
* Djuk, A, Dž: Zelena apoteka, Politika, Beograd, 2005. 
* Jančić, R: Lekovite biljke sa ključem za određivanje, Naučna knjiga, Beograd, 1990. 
* Jančić, R: Botanika farmaceutika, Službeni list SCG, Beograd, 2004. 
* Jančić, R: Sto naših najpoznatijih lekovitih biljaka, Naučna knjiga, Beograd, 1988. 
* Kojić, M, Stamenković, V, Jovanović, D: Lekovite biljke jugoistične Srbije, ZUNS, Beograd 1998. 
* Lakušić, D: Vodič kroz floru nacionalnog parka Kopaonik, JP Nacionalni park Kopaonik, Kopaonik, 1995. 
* Marin, P, Tatić, B: Etimološki rečnik, NNK Internacional, Beograd, 2004. 
* Mindel, E: Vitaminska biblija, FaMilet, 1997. 
* Mišić Lj, Lakušić R: Livadske biljke, ZUNS Sarajevo, ZUNS Beograd , IP Svjetlost, 1990 
* Stamenković, V: Naše neškodljive lekovite biljke, Trend, Leskovac 
* Tucakov, J: Lečenje biljem, Rad, Beograd, 1984.