open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Kirovogradska oblast

**Kirovogradska oblast** (ukrajinski:*Кіровоградська область*, *Kirovohrads’ka oblast’;*, *Kirovohradshchyna*) je administrativna oblast koja se nalazi se u središnjoj Ukrajini. Upravno središte oblasti je grad Kropivnicki.

## Geografija
Kirovogradska oblast ima ukupnu površinu 24.588 km2 te je 15 oblast po veličini, u njoj prema popisu stanovništva iz 2001. godine živi 1.133.100 te je prema broju stanovnika 25 oblast po veličini u Ukrajini. 682.100 (60,2%) stanovnika živi u urbanim područjima, dok 451.100 (39,8%) stanovnika živi u ruralnim područjima.

Kirovogradska oblast graniči na sjeveroistoku sa Poltavskom oblasti, na istoku sa Dnjipropetrovskom oblasti, na sjeveru sa Čerkaškom oblasti, na istoku sa Viničkom i Odeškom oblasti, te na jugu sa Mikolajivskom oblasti.

## Stanovništvo
Ukrajinci su najbrojniji narod u oblasti i ima ih 1.014.600 što je 90,1% od ukupnoga stanovništva oblasti
* Ukrajinci: 90,1%
* Rusi: 7,5%
* Moldavci: 0,7%
* Bjelorusi: 0,5%
* Mađari: 0,3%
* Bugari: 0,2%
* Židovi: 0,1%
* ostali: 0,6%

Ukrajinskim jezikom kao materinjim govori 88,9%, stanovništva , dok ruskim jezikom kao materinjim govori 3,5% stanovništva.
 
## Administrativna podjela
Kirovogradska oblast dijeli sa na 21 rajona, i 12 gradova od kojih njih četiri ima viši administrativni stupanj, također oblast ima i 26 mali gradova i 1.015 naselja.

## Reference

## Vanjske veze

* Službena stranica oblasti
Mikolajivska oblast

**Mikolajivska oblast** ili **Nikolajevska oblast** (, *Mykolayivs’ka oblast’*, *Миколаївщина*, *Mykolaivshchyna*; ) je administrativna oblast koja se nalazi se u južnoj Ukrajini. Upravno središte oblasti je grad Mikolajev prije zvan Nikolajev.

## Geografija
Mikolajivska oblast ima ukupnu površinu 24,598 km2 te je 14 oblast po veličini, u njoj prema popisu stanovništva iz 2001. godine živi 1.264.700 te je prema broju stanovnika 18 oblast po veličini u Ukrajini. 838.800 (66,3%) stanovnika živi u urbanim područjima, dok 425.900 (33,7%) stanovnika živi u ruralnim područjima.

Mikolajivska oblast graniči na zapadu sa Odeškom oblasti, na sjeveru sa Kirovogradskom oblasti, sa Dnjipropetrovskom oblasti na sjeveroistoku i sa Hersonskom oblasti na jugoistoku.

## Stanovništvo
Ukrajinci su najbrojniji narod u oblasti i ima ih 1.034.400 što je 81,9% od ukupnoga stanovništva oblasti.
* Ukrajinci: 81,9%
* Rusi: 14,1%
* Moldavci: 1%
* Bjelorusi: 0,7%
* Bugari: 0,4%
* Židovi: 0,3%
* Armenci: 0,3%
* ostali 0,1% ili manje:

Ukrajinskim jezikom kao materinjim govori 69,2 , stanovništva , dok ruskim jezikom kao materinjim govori 29,3% stanovništva.
 
## Administrativna podjela
Mikolajivska oblast dijeli sa na 19 rajona, i devet gradova od kojih njih pet ima viši administrativni stupanj, također oblast ima i 20 mali gradova i 900 naselja.

## Reference

## Vanjske veze

* Službena stranica oblasti
Odeška oblast

**Odeška oblast** (ukrajinski:*Одеська область*, *Odes’ka oblast’*, *Odeshchyna*) je administrativna oblast koja se nalazi se u jugozapadnoj Ukrajini na granici sa Rumunjskom i Moldovom i na obalama Crnog mora. Upravno središte oblasti je grad Odesa.

## Geografija
Odeška oblast ima ukupnu površinu 33.310 km2 te je najveća ukrajinska oblast, u njoj živi 2.469.000 stanovnika te je prema broju stanovnika šesta oblast po veličini u Ukrajini. 1.625.100 (65,8%) stanovnika živi u urbanim područjima, dok 844.000 (34,2%) stanovnika živi u ruralnim područjima.

Odeška oblast graniči na sjeveru sa Viničkom oblasti, na istoku sa Mikolajivskom oblasti i na sjeveroistoku sa Kirovogradskom oblasti. Na zapadu je državna granica prema Moldovi a na jugu granica sa Rumunjskom.

## Stanovništvo

Ukrajinci su najbrojniji narod u oblasti i ima ih 1.542.300 što je 62,8% od ukupnoga stanovništva oblasti
* Ukrajinci: 62,8%
* Rusi: 20,7%
* Bugari: 6,1%
* Moldavci: 5,0%
* Gagauzi: 1,1%
* Židovi: 0,6%
* Bjelorusi: 0,5%
* Armenci: 0,3%
* Romi: 0,2%
* ostali: 0,1% ili manje

Bugari i Moldavci čine 21% i 13% stanovništva pokrajine Budžak koja se nalazi na jugu oblasti.

Ukrajinskim jezikom kao materinjim govori 94,8%, stanovništva , dok ruskim jezikom kao materinjim govori 4,7% stanovništva.

## Administrativna podjela
Odeška oblast dijeli sa na 26 rajona, i 19 gradova od kojih njih sedam ima viši administrativni stupanj, također oblast ima i 33 mali gradova i 1.138 naselja.

## Reference

## Vanjske veze

* Službena stranica oblasti
Žitomirska oblast

**Žitomirska** (ukrajinski:*Житомирська область*, poljski: *Obwód żytomierski*) je administrativna oblast koja se nalazi se u sjevernoj Ukrajini na granici sa Bjelorusijom. Upravno središte oblasti je grad Žitomir.

## Geografija
Žitomirska oblast ima ukupnu površinu 29.832 km2 te je peta po veličini ukrajinska oblast zauzima 4,9% ukrajinske površine, u njoj živi 1.299.000 te je i prema broju stanovnika 16 po veličini. Žitomirska oblast je je centar poljske manjine u Ukrajini, u oblasti živi 49.000 Poljaka.

## Administrativna podjela
Žitomirska oblast dijeli sa na 23 rajona, i 11 gradova od kojih njih pet ima viši administrativni stupanj, također oblast ima i 11 malih gradova i 1625 naselja.

## Rođenici
* Korolov Sergej Pavlović, sovjetski znanstvenik u području raketne i svemirske znanosti;
* Lesja Ukrajinka, ukrajinska spisateljica, prevoditeljica, kulturna djelatnica;
* Vladimir Korolenko, pisac ukrajinskog i poljskog podrijetla, novinar, publicist i javni djelatnik;
* Oleg Oljič, ukrajinski pjesnik, arheolog i politički djelatnik, sin Aleksandra Olesja;
* Stecjuk Jakov Nesterovič, ukrajinski pisac rođen u Žitomirstvu; od 1945. radi u Lvovu;
* Svjatoslav Richter, ukrajinski sovjetski pijanist njemačkog podrijetla;
* Juliusz Zarębski, poljski skladatelj i pijanist;

## Izvor

## Vanjske veze
* Službena stranica oblasti 

### Ostali projekti
Čerkaška oblast

**Čerkaška oblast** (ukrajinski:*Черкаська область*, *Chernihivs’ka oblast’* ,*Chernihivshchyna*) je administrativna oblast koja se nalazi se u središnjoj Ukrajini na rijeci Dnjepar. Upravno središte oblasti je grad Čerkasi.

## Geografija

Čerkaška oblast ima ukupnu površinu 20.900 km2 te je 18 oblast po veličini, u njoj živi 1.402.900 stanovnika te je prema broju stanovnika 21 oblast po veličini u Ukrajini. 754.000 (53,7%) stanovnika živi u urbanim područjima, dok 649.000 (46,3%) stanovnika živi u ruralnim područjima.

Čerkaška oblast graniči na sjeveru sa Kijevskom oblast, na jugu graniči sa Kirovogradskom oblasti, a na istoku sa Poltavska oblasti i na zapadu sa Viničkom oblasti.

## Stanovništvo
Ukrajinci su najbrojniji narod u oblasti i ima ih 1.301.200 što je 93,1% od ukupnoga stanovništva oblasti

* Ukrajinci: 93,1%
* Rusi: 5,4%
* Bjelorusi: 0,3%
* Židovi, Armenci, Moldavci, Romi svaki narod po 0,1%
* ostali: 0,8%
* Ukrajinskim jezikom kao materinjim govori 92,5%, stanovništva , dok ruskim jezikom kao materinjim govori 6,7% stanovništva.

## Administrativna podjela
Čerkaška oblast dijeli sa na 20 rajona, i 25 gradova od kojih njih šest ima viši administrativni stupanj, također oblast ima i 34 mali grad i 838 naselja.

## Izvor

## Vanjske veze
* Službena stranica oblasti 

### Ostali projekti
Sumska oblast

**Sumska oblast** (ukrajinski:*Сумська область*, *Sums’ka oblast’* *Sumshchyna*) je administrativna oblast koja se nalazi se u sjeveroistočnoj Ukrajini na granici sa Rusijom. Upravno središte oblasti je grad Sumi.

## Geografija
Sumska oblast ima ukupnu površinu 23.834 km2 te je 16 oblast po veličini, u njoj živi 1.299.700 stanovnika te je prema broju stanovnika 19 oblast po veličini u Ukrajini.

Sumska oblast graniči na jugozapadu sa Poltavskom oblasti, na jugu graniči sa Harkivskom oblasti i na zapadu sa Černigivska oblasti. Sa Rusijom graniči na sjeveru i na istoku.

## Stanovništvo
Ukrajinci su najbrojniji narod u oblasti i ima ih 1.152.070 što je 88,8% od ukupnoga stanovništva oblasti

* Ukrajinci: 88,8%
* Rusi: 9,4%
* Bjelorusi: 0,3%
* ostali uključujući Armence, Židove, Rome, Moldavce 0,1% ili manje svaki narod.

Po popisu iz 2001. godine većina stanovništva govori ukrajinski jezik kao materinji 84% što je za 5,9% više nego 1989. godine , ruski govori 15,6% stanovništva kao materinji, i ima pad od 5,8% od popisa prije deset godina.

## Administrativna podjela
Sumska oblast dijeli sa na 18 rajona, i 15 gradova od kojih njih sedam ima viši administrativni stupanj, također oblast ima i 20 mali grad i 1.492 naselja.

## Izvor

## Vanjske veze
* Službena stranica oblasti 

### Ostali projekti
Dnjipropetrovska oblast

**Dnjipropetrovska oblast** (ukrajinski:*Дніпропетровська область*, *Dnipropetrovs’ka oblast*, *Dnipropetrovshchyna*, ) je administrativna oblast koja se nalazi se u središnjoj Ukrajini. Upravno središte oblasti je grad Dnjepar.

## Geografija
Dnjipropetrovska oblast ima ukupnu površinu 31.914 km2 te je druga oblast po veličini, u njoj prema popisu stanovništva iz 2001. godine živi 3.567.600 te je prema broju stanovnika druga oblast po veličini u Ukrajini. 2.960.300 (83%) stanovnika živi u urbanim područjima, dok 607.300 (17%) stanovnika živi u ruralnim područjima.

Dnjipropetrovska oblast graniči na sjeveru sa Poltavskom i Harkivskom oblasti, na istoku sa Donečkom oblasti, na zapadu sa Mikolajivskom i Kirovogradskom oblasti, te na jugu sa Černigivskom i Zaporiškom oblasti.

## Stanovništvo
Ukrajinci su najbrojniji narod u oblasti i ima ih 2.825.800 što je 79,3% od ukupnoga stanovništva oblasti.
* Ukrajinci: 79,3%
* Rusi: 17,6
* Bjelorusi: 0,8%
* Židovi: 0,4%
* Armenci: 0,3%
* Azeri: 0,2%
* Moldavci: 0,12%
* ostali:

Ukrajinskim jezikom kao materinjim govori 67%, stanovništva , dok ruskim jezikom kao materinjim govori 32% stanovništva.
 
## Administrativna podjela
Dnjipropetrovska oblast dijeli sa na 22 rajona, i 20 gradova od kojih njih 18 ima viši administrativni stupanj, također oblast ima i 45 mali gradova i 1.438 naselja.

## Izvor

## Vanjske veze

* Službena stranica oblasti
Zaporiška oblast

**Zaporiška oblast** (ukrajinski:*Запорізька область*, ruski: *Запорожская область*) je administrativna oblast koja se nalazi se u jugoistočnoj Ukrajini. Upravno središte oblasti je grad Zaporožje.

## Geografija
Zaporiška oblast ima ukupnu površinu 27.180 km2 te je deveta po veličini ukrajinska oblast, u njoj živi 1.877.200 stanovnika te je i prema broju stanovnika deveta po veličini. Nalazi se između rijeke Dnjepar i Azovskoga mora.

Zaporiška oblast graniči sa Dnjipropetrovskom oblasti na sjeveru i sjeverozapad, sa Hersonskom oblasti na jugozapadu i sa Donečkom oblasti na istoku.

## Stanovništvo
Ukrajinci su najbrojniji narod u oblasti i ima ih 1.364.100 (70,8%), od ostalih manjina najbrojniji su Rusi kojim ima 476.700 (27,7 %), zatim Bugari kojih ima 27.700 (1,4 %) i Bjelorusi kojih ima 12.700 (0,7 %) te ostali manje brojni narodi.

## Administrativna podjela
Zaporiška oblast dijeli sa na 20 rajona, i 14 gradova od kojih njih pet ima viši administrativni stupanj, također oblast ima i 23 malih gradova i 920 naselja.

## Izvor

## Vanjske veze
* Službena stranica oblasti

### Ostali projekti
Hersonska oblast

**Hersonska oblast** (ukrajinski:*Херсонська область*, *Khersons’ka oblast’*, *Khersonshchyna*) je oblast koja se nalazi se u južnoj Ukrajini. Upravno središte oblasti je grad Herson.

## Geografija
Hersonska oblast ima ukupnu površinu 28.461 km2, u njoj živi 1.175.100 stanovnika te je prema broju stanovnika 22 oblast po veličini u Ukrajini. 706.200 (60,1%) stanovnika živi u urbanim područjima, dok 468.900 (39,9%) stanovnika živi u ruralnim područjima.

Hersonska oblast graniči na sjeveru sa Dnjipropetrovskom oblasti , na istoku graniči sa Zaporiškom oblasti i Azovskim morem, na zapadu sa Mikolajivskom oblasti, dok na jugu graniči sa Krimom i Crnim morem.

## Stanovništvo
Ukrajinci su najbrojniji narod u oblasti i ima ih 961.600 što je 82,0% od ukupnoga stanovništva oblasti
* Ukrajinci: 82,0%
* Rusi: 14,1%
* Bjelorusi: 0,7%
* Tatari: 0,5%
* Armenci: 0,4%
* Moldavci: 0,4%
* Turci: 0,3%
* Krimski Tatari: 0,2%
* ostali: 0,1% ili manje

Ukrajinskim jezikom kao materinjim govori 73,2% stanovništva , dok ruskim jezikom kao materinjim govori 24,9% stanovništva.

## Administrativna podjela
Hersonska oblast dijeli sa na 18 rajona, i devet gradova od kojih njih tri imaju viši administrativni stupanj, također oblast ima i 30 malih gradova i 658 naselja.

## Izvor

## Vanjske veze

* Službena stranica oblasti
Harkivska oblast

**Harkovska oblast** (ukrajinski:*Харківська область*, *Kharkivs’ka oblast’;* *Kharkivshchyna*, ) je administrativna oblast koja se nalazi se u istočnoj Ukrajini na granici sa Rusijom. Upravno središte oblasti je grad Harkov.

## Geografija
Harkovska oblast ima ukupnu površinu 31.415 km2 te je četvrta oblast po veličini, u njoj živi 2.895.800 stanovnika te je prema broju stanovnika treća oblast po veličini .

Harkovska oblast graniči na sjeverozapadu sa Sumskom oblasti, na jugozapadu sa Poltavskom oblasti, na jugu graniči sa Donečkom i Dnjipropetrovskom oblasti, na istoku graniči sa Luganska oblasti, a na sjevaru sa Rusijom.

## Stanovništvo
Ukrajinci su najbrojniji narod u oblasti i čine 70,7% stanovništva oblasti, veliki je broj i Rusa kojim ima 25,6%. Od ostalih manjina tu su Bjelorusi 0,5%, Židovi 0,4%,, Armenci 0,4%, Azeri 0,2%, Gruzi 0,15%, Tatari 0,14% i ostali 2,1%

Po popisu iz 2001. godine većina stanovništva govori ukrajinski jezik kao materinji 53,8%, dok ruski govori 44,3%, stanovništva kao materinji.

U travnju 2006. godine, vijeće oblasti glasalo je da ruski jezik bude službeni u oblast, međutim u ustavu Ukrajine piše da ukrajinski jezik jedini službeni jezik u zemlji.

## Administrativna podjela
Harkovska oblast dijeli sa na 17 rajona, i 17 gradova od kojih njih sedam ima viši administrativni stupanj, također oblast ima i 61 mali grad i 1.683 naselja.

## Izvor

## Vanjske veze
* Službena stranica oblasti 

### Ostali projekti
Oblasti Ukrajine

Ukrajina je podijeljena na 24 administrativne jedinice koje se nazivaju oblastima (ukr. *область/oblast*). Oblasti se dijele na manje jedinice koje se nazivaju rajonima. Svaka oblast ima velike gradove od kojih njih nekoliko ima veći administrativni stupanj, također oblast ima male gradove te na kraju naselja (sela).
 
Većina se ukrajinskih oblasti naziva prema oblasnom središtu (npr. Lavovska oblast po grado Lavovu). Uz to, još se tradicionalno na korijen riječi oblasnog središta dodaje sufiks –ščin- i na taj način su nastali tradicionalni nazivi poput Odeščina (ukr.: *Odeshchyna*), Kijevščina (ukr.:*Kyivshchyna*, usp. sh. Labinština).

Iznimka tog pravila su Volinjska i Zakarpatska oblast sa središtima u Lucku i Užgorodu. Kijev kao glavni grad je administrativno zasebna jedinica koja je ujedno i središte istoimene oblasti. Oblasno središte je najčešće najveći i najrazvijeniji grad u regiji.

Površinom najveća je Odeška oblast koja ima 33.310&nbsp;km², a najmanja Černivačka oblast sa 8.097&nbsp;km². Brojem stanovnika najveća ukrajinska oblast je Donečka oblastu kojoj živi 4.841.100 stanovnika, dok je najmanja Černivačka oblast koja ima 922.800 stanovnika.

## Povezano
* Rajoni Ukrajine

## Reference
Fono (Samoa)

**Zakonodavna skupština** () predstavlja vrhovni zakonodavni organ, odnosno parlament Samoe. Također se koristi i izraz **Fono**, što je samoanski i polinezijski izraz za sastanke, vijećanja ili skupštine. Sjedište Fonoa se nalazi u gradu Apia.

Samoanski Fono se sastoji od 49 zastupnika. Njih 47 su matai, odnosno tradicionalni plemenski poglavice koji se biraju u 35 pojedinačnih izbornih okruga i 6 okruga sa po dva zastupnika. 2 člana Fonoa čine zastupnici koje na razini cijele države biraju državljani Samoe koji nisu etnički Samoanci. Izbori se vrše neposredno, a zastupnici imaju mandat od po pet godina.

## Vanjske veze

* Official web site
Premijer Samoe

**Premijer Samoe** () je šef vlade na Samoi. Bira ga većina zastupnika Fonoa, a formalno imenuje O le Ao o le Malo (šef države).

## Popis premijera Samoe
Tupua Tamasese Mea'ole

**Tupua Tamasese Mea'ole**, CBE (1905-1963) je bio Tupua Tamasese, samoanski vrhovni poglavica u periodu od 1929. do 1963.. Kada je Samoa stekla nezavisnost 1962. godine postao je O le Ao o le Malo (državni poglavar) zajedno s Maljetoeom Tanumafilijem II i na njemu ostao do smrti sljedeće godine.

Rodio se godine 1905. kao sin Titimatee Tupue Tamasesea, od koga je naslijedio titulu poglavice, nakon što mu je brat Tupua Tamasese Lealof'ioanaa III umro 1929.

Pod novozelandskom upravom (1914-1962) je bio jedan od dvojice Fautua (savjetnika) novozelandskih guvernera zajedno s Malietoom Tanumafilijem II. Također je bio jedan od članova komisije koja je sastavila ustav nezavisne Samoe.

Nakon smrti ga je na mjestu Tupue Tamasesea naslijedio Tupua Tamasese Lealofi-o-a'ana IV (1922-1983), a njega je pak naslijedio Mea'olev sin Tupua Tamasese Tupuola Taisi Tufuga Efi, treći po redu premijer Samoe i trenutni O le Ao o le Malo.

## Vanjske veze
* Tupua Tamasese Mea'ole
* https://web.archive.org/web/20040923144315/http://www.uq.net.au/~zzhsoszy/states/oceania/tupuatamasese.html
Malietoa Tanumafili II od Samoe

**Malietoa Tanumafili II**, GCMG, CBE, (4. januar 1913 &ndash; 11. maj 2007) (također poznat kao **Susuga**) bio je Malietoa, jedan od četiri vrhovne poglavice, te državni poglavar ili *[[O le Ao o le Malo]]* Samoe, na kom mjestu je bio od sticanja nezavisnosti 1962. do smrti 2007. U trenutku smrti je bio najstariji državni poglavar na svijetu.

Malieota Tanumafili II je bio poznat kao sljedbenik bahaističke vjere, druga po redu osoba kraljevske krvi (iza kraljice Marije od Rumunjske) koja ju prihvatila.

## Vanjske veze
* Obituary from the New Zealand Herald
* Uncertain times ahead as Samoa deals with new order 
* New Zealand Order of Merit Roll
* Photograph Taken in 2006 
* His Highness Malietoa Tanumafili II's Obituary
* His Highness Malietoa Tanumafili II's Condolence Book

## Izvori
Tufuga Efi

Tupua Tamasese Tupuola **Tufuga Efi**, također poznat kao **Tuiatua Tupua Tamasese Efi,** a ranije kao **Tupuola Efi**, (1. mart 1938 -) je samoanski političar koji je od 1976. do 1982. bio premijer Samoe, a koji je od 16. juna 2007. vrši dužnost O le Ao o le Maloa, odnosno državnog poglavara Samoe. 
Zakletvu je službeno dao u samoanskom paramentu (Fono) 20. juna 2007.

Član je jedne od vrhovnih Državnih porodica (Aiga Tupu) gdje nosi titulu Tupue za kraljevsku porodicu *SaTupua*. Također drži titulu *Tama-a-Aiga [[Tamasese]]* title i titulu "*Tui Atua*".

Političku karijeru je započeo pod titulom Tupuola.

Sin je nekadašnjeg državnog poglavara Tupua Tamasese Mea'ole i Noue Irene Gustava Ta'isi Nelson. Školovao se u Wellingtonu. Oženjen je Masiofo Filifilia Imom.

## Reference

## Vanjske veze
* Pacific Magazine: Samoa Head Of State Announced 
* New Zealand Herald: Two men make history in Samoa
Donjecka oblast

**Donečka oblast** (ukrajinski:*Донецька область*, *Donec’ka oblast’*) je administrativna oblast koja se nalazi se u jugoistočnoj Ukrajini na granici sa Rusijom. Upravno središte oblasti je grad Doneck.

Prije destaljinizacije u sovjetskoj Ukrajini, nosila je naziv **Staljinska oblast** () do 9. 9. 1961. godine.

## Geografija
Donečka oblast ima ukupnu površinu 26.517 km2 te je 11 po veličini ukrajinska oblast, zauzima 4,4% od ukupne ukrajinske površine, u njoj živi 4.841.100 stanovnika te je prema broju stanovnika najveća oblast, u Donečkoj oblasti živi 10% stanovništva Ukrajine.

Donečka oblast graniči sa Dnjipropetrovskom oblasti i Žitomirskom oblasti na jugozapadu, Luganskom oblasti na sjeveroistoku i sa Rusijom na istoku. Dok se na jugu oblasti nalazi Azovsko more.

## Stanovništvo
Ukrajinci su najbrojniji narod u oblasti i ima ih 2.744.100 (56,9%), od ostalih manjina najbrojniji su Rusi kojim ima 1.844.400 (38,2%), zatim Grci kojih ima 77.500 (1.61%), Bjelorusa ima 44.500 (0,92%), Krimskih Tatara ima 19.200 (0,4%), Armenaca 15.700 (0,33%) i Židova 8.800 (0.18%).

Po popisu iz 2001. godine većina stanovništva govori ruski jezik kao materinji 74,9%, ukrajinski govori 24,1% i armenski 0,13%.

## Administrativna podjela
Donečka oblast dijeli sa na 18 rajona, i 52 gradova od kojih njih 18 ima viši administrativni stupanj, također oblast ima i 131 mali grad i 1.124 naselja.

## Reference

## Vanjske veze

* Službena stranica oblasti
Luganska oblast

**Luganska oblast** (ukrajinski:*Луганська область*, *Luhans’ka oblast’*) je administrativna oblast koja se nalazi se u istočnoj Ukrajini na granici sa Rusijom. Upravno središte oblasti je grad Lugansk.

## Geografija
Luganska oblast ima ukupnu površinu 26.684 km2 , u njoj živi 2.409.000 stanovnika te je prema broju stanovnika sedma oblast.

Luganska oblast graniči na zapadu sa Donečkom i Harkivskom oblasti, a na jugu, sjeveru i istoku graniči sa Rusijom.

## Stanovništvo
Ukrajinci su najbrojniji narod u oblasti i čine 54,0%, veliki je broj i Rusa kojim ima 42%.

Po popisu iz 2001. godine većina stanovništva govori ruski jezik kao materinji 68,8%, dok ukrajinski govori 30% stanovništva kao materinji.

Dana 25. travnja 2006. godine, oblastno vijeća glasovalo je da ruski jezik postane službeni na teritoriji Luhanske oblast, međutim, takva odluka nema pravni učinak prema ukrajinskome zakonodavstvu.

## Administrativna podjela
Luganska oblast dijeli sa na 18 rajona, i 37 gradova od kojih njih četiri ima viši administrativni stupanj, također oblast ima i 109 mali grad i 792 naselja.

## Reference

## Vanjske veze

* Službena stranica oblasti
Fiame Mata'afa Faumuina Mulinu’u II

**Fiame Mata'afa Faumuina Mulinu’u II**, C.B.E. (5. august 1921 &ndash; 20. maj 1975) bio je vrhovni poglavica i prvi premijer Samoe. Na mjestu premijera je bio od 1. oktobra 1959. do februara 1970. te od marta 1973. do smrti 1975. godine. Titulu vrhovnog poglavice Mata'afa je naslijedio godine 1948. od svog oca Mata'afe Faumuine Fiame Mulinu'ua I, vođe Mau pokreta za nezavisnost od Novog Zelanda.

Mata'afa Mulinu'u II se politikom počeo baviti 1957. kada je izabran u tadašnji parlament. Bio jedan od tvoraca samoanskog Ustava. Godine 1963. je poslao službeni protest protiv francuskih nuklearnih testova na Tahitiju.

## Povezano
* Mata'afa
* Premijeri Samoe
* Fa'amatai, plemenski sistem Samoe.

## Reference

## Eksterne reference
* Lagaga: a short history of Western Samoa by Malama Meleisea & Penelope Schoeffel Meleisea
* O tama a ʻāiga: the politics of succession to Sāmoa's paramount titles by Morgan A. Tuimalealiʻifano
Knjige Svetog pisma

**Knjige Svetog Pisma** su navedene različitim redosledom u kanonima Pravoslavne crkve, Rimokatoličke, Protestantske, itd. Uporedna tebela knjiga data je i za Stari i za Novi Zavet.

## [[Stari Zavet]]

## [[Novi Zavet]]
Udini

**Udini** (Udi; ruski Удины), neveliki kavkaski narod lezginske skupine nastanjen poglavito u Azerbajdžanu u selima Niž (Nij), Qabala i Mirzabeyl uz rijeku Turianchai, te nadalje nešto u Rusiji, Gruziji, Turkmenistanu i Kazahstanu. Sami sebe nazivaju Udi ili Uti (уди, ути), a naučnici ih smatraju potomcima kavkaskih Albanaca. 

Udini se bave zemljodjelstvom (hortikultura) i stočarstvom. Populacija im iznosi 7,971 (1989). Vjera je kršćanska (ortodoksna i gruzijska). 

## Izvori

## Vanjske veze

* Udi Language 
* Udis (General information)
Va'ai Kolone

**Va'ai Kolone** (11. novembar 1911 - 20. april 2001) bio je samoanski političar, poznat po tome što je dva puta služio kao premijer te osnovao danas vladajuću Stranku zaštite ljudskih prava (HRPP).

Kolone je bio rodom iz sela Vaisala na otoku Savai'i u političkom distriktu Vaisigano. Političku karijeru je započeo izborom u Fono godine 1967. Godine 1979. je zajedno s Tofilau Eti Alesanom osnovao HRPP kako bi se suprotstavio politici tadašnjeg premijera Tupuola Efija. Godine 1982. je HRPP na izborima ostvarila pobhjedu, a Kolone postao novi premijer. Međutim, zbog optužbi za kupovanje glasova mu je oduzeto zastupničko mjesto, a Efi je ponovno postao premijer. Kolone je premijerom ponovno postao godine 1985. i na tom mjestu bio do 1988. godine. 1991. godine se priključio Efijevim demokršćanima i s njima stvorio novu - Samoansku stranku nacionalnoj razvoja (SNDP).

## Vanjske veze
* Profile at rulers.org
Tofilau Eti Alesana

**Tofilau Eti Alesana**, AC (4. jun 1924 &ndash; 19. mart 1999) bio je samoanski političar koji je u dva navrata bio premijer.

Rođen je u američkoj Samoi u porodici koja je pripadala tradicionalnom plemstvu. U dobi od 24 godine je postao poglavicom svog klana.

Godine 1957. je otišao u tadašnju Zapadnu Samou kako bi se počeo baviti politikom. Izabran je u lokalni parlament i sudjelovao u izradi novog Ustava. Godine 1979. je zajedno s Va'ai Koloneom osnovao Stranku zaštite ljudskih prava (HRPP) kako bi se suprotstavio vladi tadašnjeg premijera Tufuge Efija. Zajedno s njom je pobijedio na izborima 1982. godine, te postao kasnije iste godine postao premijer. Na tom mjestu je bio do 1985. godine kada je svrgnut uslijed nezadovoljstva dijela stranke. Godine 1988. je ponovno postao premijer i na tom mjestu ostao do 1998. godine. Pred kraj mandata je uspio isposlovati da tadašnja Zapadna Samoa promijeni ime u Samoa.

## Reference
Tuilaepa Aiono Sailele Malielegaoi

**Tuilaepa Lupesoliai Sailele Malielegaoi** (Lepa, 14. april 1945 -) je samoanski političar koji se nalazi na mjestu premijera od 1998. godine.

Malielegaoi je po struci ekonomist, a obrazovao se na Sveučilištu u Aucklandu gdje je postao prvi Samoanac s magisterijem iz ekonomije. Političku karijeru je započeo izborom u Fono godine 1980. U vladi Tofilau Eti Alesane je služio kao ministar financija, a nakon Alesaninog napuštanja dužnosti je postao premijer.

Malielegaoijev mandat je obilježilo kvarenje odnosa s Fidžijem čijeg je premijera Franka Bainiramamu optužio za nepoštivanje demokratskih standarda i susjeda. Bainiramama je, pak, Malielegaoija optužio da je agent novozelanske vlade.

## Vanjske veze
* Office of the Samoan Prime Minister 
* Prime Minister Tuila’epa Lupesoliai Sailele Malielegaoi's address to the 63rd session of the United Nations General Assembly, September 26, 2008
* Freedom in the World - Samoa (2007), February 8, 2009
* Debating the stupid hand drive, November 30, 2007
* Samoa govt unmoved by right hand drive protest, December 18, 2007

## Reference
Willemstad

**Vilemstad** (hol. *Willemstad*) je glavni grad ostrva Kurasao i teritorije Holandski Antili. Godine 2003, Vilemstad je imao 60.100 stanovnika.

Grad se nalazi na jugozapadnoj obali ostrva u prirodnoj luci. Dva naspramna dela grada, Otrabanda i Punda, od 1886. spaja Most kraljice Eme.

Vilemstad su 1634. osnovali Holanđani. Prvo je naseljavana oblast *De Punt* (danas: Punda), gde je 1635. sagrađena tvrđava Amsterdam. Četvrt Otrabanda je osnovana 1707. 

Od 1920-ih, u gradu se nalazi jedna od najvećih rafinerija nafte na svetu. U njoj se prerađuje nafta iz Venecuele.

## Svjetska baština
Holanđani su 1634. god. osnovali trgovačko naselje u lijepoj prirodnoj luci na karipskom ostrvu Curaçao 1634. godine. Grad se kontinuirano razvijao tokom narednih stoljeća. Moderni grad se sastoji od nekoliko različitih istorijskih četvrti čija arhitektura odražava ne samo evropske koncepte urbanog planiranja već i stilove iz Holandije i španskih i portugalskih kolonijalnih gradova sa kojima je Willemstad trgovao.

Istorijsko područje Willemstad, Unutarnji grad i luka, Curaçao uvršteni su 1997. na listu UNESCO-ove svjetske baštine. 

## Izvori
Stranka zaštite ljudskih prava

**Stranka zaštite ljudskih prava** (, HRPP) je politička stranka koja djeluje na Samoi. Osnovana je godine 1979. od strane Va'ai Kolonea i Tofilau Eti Alesane, političara suprotstavljenih vladi tadašnjeg premijera Tupuoli Efiju. Pobijedila je na izborima 1982. kada je Kolone došao na vlast, ali je kraće vrijeme iste godine vlast ponovno preuzeo Efi. Godine 1982. je Alesana ponovno postao premijer, i od tada do danas HRPP je kontinuirano na vlasti - jedini izuzetak predstavlja period od 1985. do 1988. kada je frakcija HRPP ušla u koaliciju s Efijevim pristašama.

Od 2006. godine, kada je došlo do raskola u opozicijskoj Samoanskoj demokratskoj ujedinjenoj partiji, HRPP predstavlja jedinu službeno priznatu političku stranku u samoanskom parlamentu.
Bombaški napadi na ruske stanove

**Bombaški napadi na ruske stanove** je zajednički naziv za četiri eksplozije bombi podmetnutih u stambene zgrade u ruskim gradovima Bujnaksk, Moskva i Volgodonsk koje su između 4. i 16. septembra 1999. izazvale smrt oko 300 i ranjavanje 651 osoba. Pored tih bombi u Moskvi i u obližnjem Rjazanu su pronađene i na vrijeme deaktivirane slične naprave. Ruske vlasti na čelu s premijerom Vladimirom Putinom su kao počinitelje optužile čečenske militante, te su ti incidenti, isto kao i čečenski napad na Dagestan, iskorišteni kao povod za ofenzivu ruske vojske na teritoriju Čečenske Republike Ičkerije, odnosno početak drugog čečenskog rata.

Službenu istragu bombaških napada je godine 2002. dovršila Federalna služba bezbjednosti (FSB) i prema njoj, kao i prema kasnijim sudskim presudama, glavni organizator napada je bio Ačimez Gočijajev koji ih je počinio po nalogu saudijskih ekstremista Ibn al-Khattaba i Abu Omara al-Saifa. Šest osoba je identificirano i osuđeno na zatvroske kazne kao Gočijajevi suučesnici.

Način vođenja istrage i razne okolnosti vezane uz cijeli slučaj su dale povoda za brojne teorije zavjere i špekulacije koje dovode u pitanje službenu verziju, pa na Zapadu i među krugovima ruske anti-putinovske opozicije nije rijetko vjerovanje kako je napade u stvari počinio FSB kako bi Putinovoj vladi dao povoda da rat koji će na kraju ojačati njen prestiž i povećati Putinovu popularnost.
Masakr u Columbineu

**Masakr u srednjoj školi Columbine** () se odigrao u utorak 20. aprila 1999. godine u srednjoj školi Columbine, smještenoj u Columbineu, neinkorporiranom području okruga Jefferson u američkoj državi Colorado, smještenoj u blizini gradova Denver i Littleton. Dva učenika - Eric Harris i Dylan Klebold - su tom prilikom napali napali učenike i osoblje, ubivši 12 učenika i jednog nastavnika, te ozlijedivši 21 učenika uz 3 koja su ozlijeđena prilikom pokušaja bijega iz škole. Napadači su nakon toga izvršili samoubistvo. Taj je događaj predstavljao četvrti najveći školski masakr u američkoj historiji - iza katastrofe škole u Bathu 1927. godine, masakra na Virginia Techu 2007. godine i Masakra na Univerzitetu Teksasa 1966. godine, odnosno najveći u historiji američkih srednjih škola.

Masakr je duboko potresao i šokirao američku javnost, s obzirom na svoje razmjere, iznenadnost kao i na okolnosti te nikada pravilno razjašnjene motive. Zbog toga je odmah postao predmetom brojnih debata, odnosno argument koga su koristili protivnici američkog prava na držanje oružje. Rasprave su se osim oružja ticala i svakodnevnice američkih srednjih školama, postojanja klika, raznih supkultura kao i uticaja muzike, nasilnih filmova i video-igara na američku omladinu. Reakcije američke javnosti neposredno nakon masakra se često navode kao školski primjer moralne panike.

Masakr u Columbineu je postao inspiracija za brojna umjetnička djela, a međunarodnoj javnosti je, između ostalog, poznat i po *[[Bowling for Columbine]]*, popularnom i Oscarom nagrađenom dokumentarcu Michaela Moorea.

## Vanjske veze

* Video of the evacuation in progress, Second video of the evacuation (CNN)
* HOPE Columbine Memorial Library 
* 
* Columbine Memorial
* Jefferson County CO Library – Columbine massacre archives 
* The Lullaby for Columbine Project
* Chronology of the attack

* A detailed report on crimelibrary.com
* Additional details  from CNN
* Columbine High School Official website 
* Patricia Nielsen's 911 call from the Library
Arc de Triomphe (roman)

***Trijumfalna kapija*** (u originalu *Arc de Triomphe*) je naziv za roman njemačkog književnika Ericha Marie Remarquea iz 1945. koji opisuje život političkih emigranata u Parizu neposredno pred izbijanje drugog svjetskog rata.

Roman je ekraniziran dva puta - kao holivudski igrani film godine 1948. te britanski TV-film 1985. godine.
Moralna panika

**Moralna panika** () je izraz za situaciju u kojoj se nekom društvu na temelju nekoliko izoliranih, preuveličanih ili na senzacionalističkih način protumačenih incidenata stvorilo ili nastoji stvoriti uvjerenje kako društvu, državi ili temeljima moralnog poretka prijeti smrtna opasnost, a koja se može otkloniti jedino radikalnim, i u pravilu represivnim mjerama.

Izraz je prvi koristio engleski sociolog Jock Young, a popularizirao njegov kolega Stanley Cohen.

Jedan od najpoznatijih slučajeva moralne panike se vezuje uz objavljivanje knjige *[[Seduction of the Innocent]]* američkog psihijatra Fredrica Werthama 1954. godine, koja je potakla uvođenje višedecenijskog sistema stroge cenzure stripova.

## Povezano
* Pogrom
* Lov na vještice
* Masovna histerija
* Kultura straha
* Video nasty

## Vanjske veze
* Section 3.4: "Interpreting the crime problem" from Free OpenLearn LearningSpace Unit DD100_1 *Online Open Education Resource Creative Commons by-nc-sa Licensed* (originally written for the Open University Course, DD100, 2000)
Kamičani

**Kamičani** su naseljeno mjesto u Bosni i Hercegovini u opštini Prijedor koja pripada entitetu Republika Srpska. Na popisu stanovništva 1991. u njemu je živjelo 3.115 stanovnika..

## Geografija
Nalazi se istočno od Kozarca.

## Historija

Za vrijeme rata naselje je 1992. godine potpuno devastirano, a bošnjačko stanovništvo protjerano. Dio prognanih Bošnjaka se vratio 1999. godine i obnovio lokalnu džamiju.

## Stanovništvo

## Napomene

## Reference

## Izvori
* Knjiga: „Nacionalni sastav stanovništva - Rezultati za Republiku po opštinama i naseljenim mjestima 1991.“, statistički bilten br. 234, Izdanje Državnog zavoda za statistiku Republike Bosne i Hercegovine, Sarajevo.
* internet - izvor, "Popis po mjesnim zajednicama" - http://www.fzs.ba/Podaci/nacion%20po%20mjesnim.pdf 

## Vanjske veze

* Mape, aerodromi i vremenska situacija lokacija (Fallingrain)
* Gugl satelitska mapa (Maplandia)
Obojene revolucije

**Obojene revolucije** ili **revolucije boja** je naziv za niz događaja u pojedinim zemljama istočne Evrope, odnosno Eurazije prilikom kojih je u periodu između 2000. i 2005. uz podršku SAD-a došlo do smjena autoritarnih režima i njihovom zamjenom vladama nominalno liberalno-demokratske i pro-zapadne orijentacije. Sredinom 2000-ih je bilo prilično popularno mišljenje kako su one predstavljale svojevrsni revolucionarni val, odnosno nastavak revolucija 1989, ali je ono, zbog kasnijih događaja, s vremenom napušteno.

Pod obojenim revolucijama se u užem smislu podrazumijevaju događaji na području bivšeg SSSR-a:
* Revolucija ruža u Gruziji 2003.
* Narančasta revolucija u Ukrajini 2004-05.
* Revolucija tulipana u Kirgistanu 2005.

U nešto širem smislu se tim revolucijama dodaje i Buldožer-revolucija u SRJ 2000. godine, i to prije svega zbog sličnih okolnosti i metoda kojima je došlo do smjene vlasti, odnosno zbog široko uvriježenog mišljenja kako je poslužila kao uzor revolucijama u bivšem SSSR-u.

U još širem smislu su se pod obojenim revolucijama podrazumijevala i Revolucija cedrova u Libanonu u proljeće 2005.

## Vanjske veze
* The Centre for Democracy in Lebanon
* Central Asian Backlash Against US Franchised Revolutions  Written by K. Gajendra Singh, India's former ambassador to Turkey and Azerbaijan from 1992-1996.
* "Sowing seeds of democracy in post-soviet granite" - the future of democracy in post-Soviet states Written by Lauren Brodsky, a PhD candidate at the Fletcher School in Medford, Mass., focusing on US public diplomacy and the regions of Southwest and Central Asia.
* Michael Barker, Regulating revolutions in Eastern Europe: Polyarchy and the National Endowment for Democracy , 1 November 2006.
* How Orange Networks Work 
* Analiza obojenih revolucija i uloge SADa 
* Ambasador McFaul on 'color revolutions': 'US used to do it'
Samoanska demokratska ujedinjena partija

**Samoanska demokratska ujedinjena partija** (, SDUP) je politička stranka na Samoi. Osnovana je godine 2003. ujedinjenjem dvije opozicijske stranke - Samoanske stranke nacionalnog razvoja (SNDP) i Samoanske stranke ujedinjenih nezavisnih političara (SUIP). Na izborima 2006. je dobila 10 od 49 mjesta u Fono (Samoa)|parlamentu i dobila status Službena opozicija|službene opozicije. Njega je izgubila kada je u augustu došlo do raskola između novog vođe Asiata Sale’imoa Va’aija i bivšeg vođe Le Mamea Ropatija. . Avi njeni zastupnici se danas službeno smatraju nezavisnim političarima. .

### Vođe
* Le Mamea Ropati (? - 2006)
* Asiata Sale’imoa Va’ai (2006 - )

## Reference
Tulipanska revolucija

**Tulipanska revolucija** ili **revolucija lala** je naziv za događaje u Kirgistanu koji su početkom 2005. doveli do smjene vlasti tadašnjeg predsjednika Askara Akajeva. Povod su bili parlamentarni izbori održani 28. februara i 13. marta na kojima je, prema službenim rezultatima, pobijedila vladajuća stranka, ali opozicija to nije htjela prihvatiti, smatrajući rezultate lažiranima. U mnogim dijelovima zemlje su izbile demonstracije koje su kulminirale 24. marta u glavnom gradu Biškeka i natjerale Akajeva da pobjegne iz zemlje. Vlast je preuzeo opozicijski vođa Kurmanbek Bakijev. Ti se događaji zbog niza detalja smatraju dijelom obojenih revolucija.

## Povezano

* Revolucija u Kirgistanu

## Vanjske veze
* Kyrgyzstan: Revolution Revisited - a look back on what has happened over the last eighteen months since the Tulip Revolution
* [Photos from [Elena Skochilo], blogger and photojournalist]
* CONSTITUTION of the Kyrgyz Republic 
* http://www.eurasianet.org/departments/insight/articles/eav032205.shtml 
* http://www.eurasianet.org/departments/insight/articles/eav032105.shtml 
* Q&A: Kyrgyzstan’s Rebellion from the Council on Foreign Relations
* Revolution Headlines Blog 
* Audio Slideshow about the Tulip Revolution  from The Common Language Project
* Kyrgyzstan's Tulip Revolution wilts - Dilip Hiro, ''The Guardian''
Oš

**Oš** je grad u Kirgistanu, smješten u Ferganskoj dolini na jugu zemlje. Grad Oš je adiministrativno središte Oblasti Oš od 1939.g. Grad broji oko 220,000 stanovnika (2003.) i drugi je grad po veličini u Kirgistanu.

Grad Oš je jedno od najstarijih naselja u srednjoj Aziji, a poznat je iz 8. stoljeća/veka kao jedan od središta proizvodnje svile na Putu svile.
Roza Otunbajeva

**Roza Isakovna Otunbajeva** (Biškek, 23.8. 1950.), kirgistanska političarka i nova premijerka prijelazne vlade.

## Školovanje i usavršavanje
Diplomirala je 1972. na Filozofskom fakultetu u Moskvi. Poslije je radila kao docentica na Kirgiškom državnom fakultetu.

## Politička karijera
* 1982. članica vodstva KPSS-a u Biškeku
* 1986. ministrica vanjskih poslova Kirgiške SSR
* 1998. predsjednica sovjetskog povjerenstva za poslove sa UNESCO-m
* 1992. kirgistanska ministrica vanjskih poslova
* 1992. kirgistanska veleposlanica u SAD-u
* 1994. kirgistanska ministrica vanjskih poslova
* 1992. kirgistanska veleposlanica u Velikoj Britaniji
* 2005. kirgistanska ministrica vanjskih poslova

## Privatno
Udata i majka dvoje djece. Govori engleski, ruski, kirgiški i francuski jezik.
Nawaz Sharif

**Mian Mohammad Nawaz Sharif**, također poznat kao **Nawaz Sharif**, (pendžapski, ) (Lahore, Punjab, Pakistan, 25.12. 1949. -) je pakistanski političar i poslovni čovjek. Tri puta je bio izabran za 12. premijera Pakistana, služei tri mandata - prvi od 1. novembra 1990. do 18. jula 1993. te od 17. februara 1997. do 12. oktobra 1999. Njegova politička stranka se zove Pakistanska muslimanska liga (N) (Nawazova grupa). Međuunarodnoj je javnosti najpoznatiji po tome što je godine 1998. naredio nuklearne testove kao odgovor na indijske nuklearne testove,, kargilskom ratu te dramatičnom državnom udaru prilikom koga ga je s vlasti svrgnuo general Pervez Musharraf.

Na izborima u maju 2013. njegova partija je dobila najveći broj glasova, što mu je omogućilo da oformi koalicionu vladu i demokratsim putem postane 18. premijer Pakistana. Mandat mu je okončan ostavkom nakon što ga je Vrhovni sud Pakistana, odlučujući temeljem istrage povodom skandala Panama Papers, proglasio krivim i osudio na 10 godina gubitka prava na javne dužnosti.

## Reference

## Vanjske veze

* Pml(N)Official website 
* http://www.cbc.ca/world/story/2008/08/18/pakistan-musharraf.html?ref=rss
* US weighs Nawaz As Possible Partner: Report
* Pakistan Muslim League (Nawaz Group) Pakistan 
* Live Interview
* Watch latest Videos and Interviews of Nawaz Sharif 
* PMLN site 
* Nawaz Sharif becomes Prime Minister 
* BBC Profile of Nawaz Sharif
* Nawaz Sharif's Life Story (Urdu) 
* Nawaz Sharif took about US$500,000 from Osama bin Ladin for elections
* BBC, Timeline: Pakistan's political rivals
* Lahore High Court disqualifies Nawaz from contesting by-polls 23 June 2008
* Nawaz Sharif and Osama Bin Laden: The bosom buddies

|-

|-

|-

|-

|-
Rustam Kasimdžanov

**Rustam Kasimdžanov** (5. 12. 1979., Taškent) je uzbečki šahist. Na uzbečkom jeziku njegovo prezime se piše **Qosimjanov** (latinica je službeno pismo u Uzbekistanu od 1992.), na ruskom *Касымджанов*, a na engleskom *Kasimdzhanov*. Kasimdžanov živi u Njemačkoj.

Svjetski prvak u verziji FIDE 2004. - 2005. godine. Na rating listi FIDE od 1. 10. 2005. zauzima 34. mjesto. Najbolji plasman imao je 2001. (11. mjesto).

Šah je naučio igrati s pet godina. Godine 1994. pobijedio je na prvenstvu Azije za omladince, a 1998. na prvenstvu Azije za seniore. Drugi je na prvenstvu svijeta za igrače do 20 godina 1999. Naslov velemajstora osvojio je 1997.

Titulu svjetskog prvaka osvojio je na turniru u Tripoliju (Libija) 2004. godine. Pobijedio je u sedam kratkih mečeva, od toga pet puta u dodatnim brzopoteznim partijama, odigravši ukupno 30 partija. U finalu je pobijedio Michaela Adamsa. U prvom dijelu (šest partija po normalnom tempu) rezultat je bio 2-2 uz dva remija. U dvije dodatne partije po ubrzanom tempu (25 minuta + 10 sekundi po potezu), Kasimdžanov je jednu dobio i jednu remizirao.

Ovaj tip natjecanja očito pogoduje Kasimdžanovu, jer je i na prethodnom turniru za svjetsko prvenstvo, 2002., došao do finala gdje je izgubio od Ananda. Inače, pokazuje znatne oscilacije, pa je imao i nekih katastrofalnih rezultata.

Početkom 2005., u pokušaju objedinjavanja titula svjetskog prvaka, bio je planiran njegov meč s Garijem Kasparovom, ali nije realiziran. (Kasparov je objavio povlačenje iz šaha na proljeće 2005.)

Na turniru za svjetsko prvenstvo u Argentini u devetom i desetom mjesecu 2005. godine (dvokružni turnir osmero) osvojio je šesto mjesto.

## Vanjske veze

* Veliki izbor Kasimdžanovljevih partija
* Kasimdzhanov wins FIDE title
Hronologija raspada SFR Jugoslavije

Kao vremenski okvir raspada SFRJ se uzima period od smrti Josipa Broza Tita 4. maja/svibnja 1980. do proglašenja Savezne Republike Jugoslavije 27. aprila 1992. Ova hronologija se bavi događajima iz tog perioda.

## [[1980]]

## [[1981]]

## [[1982]]

## [[1983]]

## [[1984]]

## [[1985]]

## [[1986]]

## [[1987]]

## [[1988]]

## [[1989]]

## [[1990]]

## [[1991]]

## [[1992]]

## Epilog

* Slovenija je primljena u EU i u NATO 2004. Eurozoni se priključila početkom 2007. a Šengenskom sporazumu krajem te godine, predsedavala je EU u prvoj polovini 2008 i drugoj polovini 2021.
* Hrvatska je vojnim akcijama 1995. povratila zapadni deo RSK, uz bekstvo većine Srba (u ratu je poginulo oko 20.000 ljudi na obe strane). Istočni deo RSK, Hrvatsko podunavlje, mirno je reintegriran 1998. Hrvatska je primljena u NATO 2009, u Europsku uniju 2013, kojom je predsjedala u prvoj polovici 2020. U eurozonu i Šengen je ušla početkom 2023.
* BiH je počela dobijati konture 1994, kada je muslimansko-hrvatski konflikt okončan stvaranjem bošnjačko-hrvatske federacije. Rat, u kojem je poginulo blizu 105 hiljada ljudi, završen je potpisivanjem Dejtonskog sporazuma 1995, kada je BiH postala zemlja tri naroda i dva entiteta (FBiH i Republika Srpska). Sporazum o stabilizaciji i pridruživanju sa EU je postignut 2008, a pred kraj 2022. je dobila status kandidata. Akcioni plan za članstvo u NATO je odobren 2010.
* Savezna Republika Jugoslavija je nakon eskalacije albanske pobune na Kosovu 1998. bila na meti NATO bombardovanja 1999, kada je izgubljena efektivna kontrola nad tom pokrajinom (u ratu i bombardovanju je poginulo preko 10.000 ljudi). SRJ je 2003. transformisana u Državnu Zajednicu Srbija i Crna Gora, koja je raspuštena 2006, crnogorskim proglašenjem nezavisnosti.
** Srbija je od 2006. članica programa Partnerstvo za mir a od 2012. kandidat za članstvo u EU. Pregovori za članstvo su počeli 2014. Kosovo je proglasilo nezavisnost 2008. ali Srbija ga ne priznaje, kao ni pet članica EU. Kosovo ima Sporazum o stabilizaciji i pridruživanju sa EU od 2016, prijava za članstvo je podneta pred kraj 2022.
** Crna Gora je 2010. dobila status kandidata za članstvo u EU, pregovori započeti 2012; članica je NATO od 2017.
* Makedonija je tokom 2001. bila poprište sukoba albanske gerile i vladinih snaga, koji je okončan Ohridskim sporazumom. Zemlja je kandidat za EU od 2005, pregovori su počeli tek 2022, nakon rešenja spora o imenu sa Grčkom, i promenom u "Severna Makedonija", i spora sa Bugarskom.   Članica je NATO od 2020.

## Fusnote
Predsjednik Kirgistana

**Predsednik Kirgistana** je šef države i najviši zvaničnik Kirgistana. Predsednik je, prema ustavu, simbol jedinstva naroda i državne vlasti, i zaštitnik je Ustava Kirgiske Republike, pojedinca i građanina. Bira se na direktnim izborima za petogodišnji mandat, najviše dva puta. Institucija predsednika je ustanvoljena 1990. kao zamena za dotadašnjeg Načelnika Vrhovnog Sovjeta koji je postojao od 1936. u vreme Kirgiske SSR.

Prethodni i prvi demokratski izabrani predsednik je Askar Akajev koji je podneo ostavku 24.3. 2005. Iste godine na funkciju predsednika izabran je Kurmanbek Bakijev, što je predstavljalo prvu promenu na predsedničkom mestu u nekoj od centralno-azijskih država posle raspada SSSR. Bakijev je reizabran za drugi mandat na izborima u julu/srpnju 2009. godine.

## Izbor

Na funkciju predsednika može biti izabran bilo koji državljanin Kirgistana, ne mlađi od 35 i ne stariji od 65 godina. Kandidat takođe mora govoriti kirgiski jezik i ispuniti uslov da je u Kirgistanu proveo ne manje od 15 godina pre podnošenja kandidature. Ne može biti narodni poslanik niti imati bilo koje drugo zvanje niti vršiti privredne aktivnosti. Pored toga izabrana ličnost mora suspendovati svoje aktivnosti u političkim strankama i organizacijama za vreme mandata.

Prilikom stupanja na dužnost, 30 dana nakon izbora, predsednik se zaklinje ovim rečima, propisanim članom 45. ustava Kirgistana, pred narodnom skupštinom:

Predsednik se bira većinom svih glasova. Izbori se sprovode na osnovi jednakog biračkog prava tajnim glasanjem. Za kandidaturu je potrebno 50.000 potpisa registrovanih birača.

Izbori se smatraju uspelim ukoliko je broj izašlih birača veći od 50 procenata. Isto tako kandidat koji osvoji 50 procenata glasova izabran je za predsednika. Ukoliko nijedan kandidat ne obezbedi potrebnu većinu u prvom krugu, organizuje se drugi krug u kom učestvuju dva najbolje plasirana kandidata iz prvog kruga.

## Funkcija
Kao šef države, predsednik ima velika ustavna ovlašćenja. Prema tome predsednik ima ovlašćenje da:

* postavlja premijera i članove vlade
* predlaže kandidate za Vrhovni sud pred parlamentom
* određuje spoljnu politiku države
* predlaže i potpisuje zakone
* raspisuje izbore
* upravlja vojskom kao glavnokomandujući

## Smena

Predsednik može biti smenjen od strane parlamenta isključivo na osnovu optužbi za veleizdaju ili za drugo teško delo za koje postoji presuda Ustavnog suda. Za takvu odluku je potrebna dvotrećinska većina u parlamentu. Ukoliko se dokaže nevinost predsednika, poslanici koji su podržali inicijativu bivaju automatski smenjeni.

## Nasleđivanje
U slučaju da je predsednik onemogućen u vršenju dužnosti zbog smrti, bolesti ili smene, vršilac dužnosti postaje premijer do novih izbora. Proces izbora novog predsednika mora se obaviti u roku od tri meseca.

## Predsednici
Do sada su na funkciju predsednika birane dve osobe, Askar Akajev i Kurmanbek Bakijev.

## Vanjske veze
* Predsednik Kirgistana