open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Karl Mantzius

**Karl Mantzius** (20. februar 1860 - 17. maj 1921) bio je danski kazališni glumac, režiser i pisac. Rodio se kao sin uglednog glumca Kristiana Mantziusa. U mladosti je neko vrijeme radio kao dopisnik danskih listova u Pariza. Od 1897. do 1916. je napisao knjigu o historiji dramske umjetnosti. 1910-ih je nastupio i u nekoliko igranih filmova.

## Literatura
* Robert Neiiendam, "Karl Mantzius", i: Povl Engelstoft & Svend Dahl (red.), *[[Dansk Biografisk Leksikon]]*, København: J.H. Schultz Forlag 1932-44. Online 
* Henri Nathansen, *Karl Mantzius*, Henrik Koppels Forlag, 1926.

## Vanjske veze
*
Galičko-Volinjsko Kneževstvo

**Galičko-Volinjsko Kneževstvo** ili **Galičko-Volinjsko Kraljevstvo**, ili **Rusko Kraljevstvo**, je bilo vazalno kneževstvo uzdignuto u rang kraljevstva od rimokatoličkog pape Inocenta 1245. godine. Ova država će postojati između 1199 kada nastaje tokom raspada Kijevske Rusije i 1349. godine kada će biti anektirana od Poljske. Zbog svoje pozicije na pre svega području današnje zapadne Ukrajine, a manje i na onom Belorusije ruski historičari će ovu državu početkom 20 veka početi nazivati Jugozapadna Rusija nasuprot pre svega Velikog Kneževstva Vladimira kojeg će nazvati Severoistočna Rusija.

Galičko-Volinjsko Kneževstvo nastaje 1199 godine kada ruski princ Roman Veliki osvaja Galičko Kneževstvo. Novonastala pravoslavna država se našla s zapada, severa i juga okružena katoličkim državama u ratu s kojima će poginuti državni osnivač odbijajući prihvatiti katoličku vjeru. Njegov naslednik Danilo Galički će biti fleksibilnih pa postaje Ugarski vazal, a potom i Mongola nakon što ovi unište ostatke Kijevske države 1246. godine nakon čega će od pape dobiti krunu Kralja Rusije 1253. godine. Njegov sin Lev od Galicije će uzdignutu državu na vrhunac moći oslobodivši se na neko vreme moći Ugarske protiv koje je pobednički ratovao kao i protiv Poljske. Nakon njegove smrti se ubrzo počela raspadati tako da će biti anektirana od Poljske 1349. godine čime je ujedno i završio vazalni odnos Galičko-Volinjskog kneževstva s Zlatnom Hordom.

## Reference
Birt Acres

**Birt Acres** (23. jul 1854 – 27. decembar 1918) bio je britanski fotograf i pronalazač, poznat kao tvorac prvih filmska kamera i pionir filma na Britanskom Otočju. Svoje je filmske kamere izrađivao u tandemu sa Robertom W. Paulom, ali se tandem razišao nakon što je Acres kameru od 35&nbsp;mm 27. maja 1895. patentirao na svoje ime. Acres je sa njome nekoliko filmova prije nego što je 14. januara 1896. u londonskom Queen's Hallu održao prvu javnu kino-projekciju u Velikoj Britaniji. Acres je sa svojom kamerom putovao po Evropi kako bi kamerom snimao važne događaje i svečanosti te ih kasnije prikazivao britanskoj publici; zbog toga ga se također ponekad naziva i pionirom filmskog žurnala.

## Filmografija


## Vanjske veze
* 
* Birt Acres biography and credits at BFI Screenonline
* Birt Acres  at earlycinema.com
* A 1896 Fairground Programme on the Europa Film Treasures site
Priča o mešanju boja

**Priča o mješanju boja** je alegorijska priča koja se pripisuje Isusu. Zabeležena je samo u nekanonskom evanđelju po Filipu.

## Priča

Evanđelje po Filipu navodi sledeću priču:

## Tumačenja

## Izvori

## Povezano
* Isusove izreke
* Isusove priče
* Evanđelje po Filipu
Crkva Bogorodice Ljeviške

**Crkva Bogorodice Ljeviške** je srpska pravoslavna crkva iz 12. stoljeća u gradu Prizrenu na Kosovu. Jedna od srednjovjekovnih srpskih spomenika na Kosovu koji su pod zaštitom UNESCO-a kao svjetska baština.

## Historija

Crkva je podignuta kao zadužbina kralja Milutina (Stefan Uroš II.) od 1306.-1307. god. na mjestu starije ranokršćanske crkve, i od tada je bila sjedište prizrenskih nadbiskupa.

Tijekom okupacije Osmanlijskih Turaka bila je pretvorena u džamiju, a freske su obijene, pokrivene slojem žbuke i premazane klakom. Od 1950. do 1952. god. freske su ponovno otkrivene i građevina je ponovno postal crkvom. Njena obnova je potrajala sve do 1976. god.

Od srpnja 1999. god. čuvaju je međunarodne snage KFOR-a koje nisu uspjele spriječiti albanske izgrednike da je spale tijekom nereda 2004. god. Crkva je pretrpjela i nekoliko pljački, između ostalog njen skupocjeni olovni pokrov je ukraden više puta.

Dana 13. srpnja 2006. god. crkva Gospe Ljeviške je upisana na UNESCOv Popis mjesta svjetske baštine u Europi kao dodatak manastiru Visokim Dečanima koji se također nalaze na popisu mjesta svjetske baštine u opasnosti.

## Odlike

Izvorna građevina iz 11. stoljeća bila je trobrodna bazilika. Imala je tri apside na istoku i narteks (srpski: *priprata*) na zapadu, ispred koje se nalazio trijem. Preuređenjem u 14. st. glavni brod je pretvoren u petokupolnu cjelinu, a bočni brodovi su prevoreni u deambulatorij. Ovaj oblik je već postojao u bizantskoj crkvi Solunskih apostola: osnova upisanog križa s pet kupola, a oko njega je s tri strane široki brod. Umjesto trijema, izgrađen je dvokatni egzonarteks sa zvonikom. Od stare crkve preuzeti su bočni zidovi. Središnja kupola leži na četiri stuba, dok su male kupole postavljene dijagonalno. Crkva je izgrađena naizmjeničnim redovima opeke i vapnenca. Vanjski izgled je oživljen dvostrukim i trostrukim prozorima i nišama. Obnovom crkve su upravljali majstori Nikola (arhitektura) i Astrapa (freske). O tome se zna po natpisu u vanjskom narteksu.

Najstarije sačuvane freske u crkvi potječu iz trećeg desetljeća 13. st. To su prikazi *[[Svadba u Kani|svadbe u Kani]]*, *Izlječenje slijepca* i *Bogorodica s Kristom čuvarem*. Preostale freske su djelo majstora Mihajla Astrape i njegovih pomoćnika, naslikane između 1307. i 1313. godine. Među njima su ciklusi velikih blagdana, Kristove muke, čuda i parabola, kao i portreti svetaca i srpskih povijesnih osoba (Stefan Nemanja, Sveti Sava, kralj Milutin, itd.).


file:Ljevis3.jpg|Freska kralja Milutina nakon vandalskog napada 2004. god.
file:Ljeviska007.jpg|Slavna freska “Kupanje Kristovo“ iz 14. st. (uništena u požaru 17. ožujka 2004.
file:Simeon Ljeviska.jpg|Sveti Simeon (Stefan Nemanja), freska iz crkve Gospe Ljeviške
file:Ljeviska002.jpg|Freska "Razgovor Apostola", Bogorodica Ljeviška
file:Ljeviska001.jpg|Freska Krista
file:Saint Sava, Bogorodica Ljeviška.jpg|Sveti Sava


## Bilješke i izvori

## Vanjske veze

* Povijest i slike crkve 
* Freske 
* Fotografije 
*Bogorodica Ljeviška- zbirka fotografija Fonda Blago
Svend Kornbeck

**Svend Kornbeck** (3. jul 1869 – 30. oktobar 1933) bio je danski kazališni i filmski glumac. Poznat je po nastupima u preko 30, uglavnom nijemih filmova 1910-ih i 1920-ih.

## Izabrana filmografija
* *Under mindernes træ* (1913)
* *Den hvide dame* (1913)
* *[[Atlantis (1913 film)|Atlantis]]* (1913)
* *Under Blinkfyrets Straaler* (1913)
* *Det mørke punkt* (1913)
* *Hvem var forbryderen?* (1913)
* *Staalkongens Villie* (1913)
* *Arbejdet adler* (1914)
* *Eventyrersken* (1914)
* *Gar el Hama III* (1914)
* *Evangeliemandens liv* (1915)
* *Revolutionsbryllup* (1915)
* *Godsforvalteren* (1915)
* *Kvinden, han mødte* (1915)
* *En Skæbne* (1915)
* *Held i uheld* (1915)
* *Midnatssolen* (1916)
* *Kærlighedslængsel* (1916)
* *Børnevennerne* (1916)
* *Den hvide Djævel* (1916)
* *Den omstridte Jord* (1916)
* *[[Himmelskibet (film)|Himmelskibet]]* (1918)
* *Folkets Ven* (1918)
* *Skæbnesvangre Vildfarelser* (1918)
* *Lykkeper* (1920)
* *Kærlighedsvalsen* (1920)
* *Den flyvende Hollænder* (I-IV) (1920)
* *Vor fælles ven* (1921)
* *[[Gösta Berlings saga (film)|Gösta Berlings saga]]* (1924)
* *Grænsefolket* (1927)

## Vanjske veze
* 
* Svend Kornbeck at Dansk Film og Teater
Generalife

**Palača Generalife** (arapski: *Jannat al-'Arif‎* = Arhitektov vrt) u Granadi je ljetna palača posljednjih muslimanskih vladara Španjolske – Maurskih Nasrida (1232.-1492.). Od 1984. godine, zajedno s palačom Alhambra i arapskom četvrti Albayzin, nalazi se na UNESCOvom popisu svjetske kulturne baštine.

Izgrađena je uglavnom u 14. stoljeću, za vladavine Muhameda II. (1302.-1309.), sultana Emirata Granade, a ukrašena je za Ismaila I. (1313.-1324.). Ova islamska srednjovjekovna palača sastoji se od Dvorišta s vodenim vrtom (Patio de la Acequia) koji ima dugi bazen uokviren biljkama, fontanama, kolonadom palmi i paviljonima; te Sultanovog vrta (Jardín de la Sultana) ili Dvorišta čempresa. Oni su najstariji sačuvani maurski vrtovi, a prvi se smatra primjerom vrta srednjovjekovne Al-Andalus.

Izvorno je palača bila povezana nadsvođenim prolazom s Alhambrom. Današnji vrtovi su prema drevnim nacrtima obnovljeni 1931. godine, a dovršio ih je Francisco Prieto Moreno 1951. godine. Perivoji su popločani u tradicionalnom granadskom stilu s mozaikom ploča, bijelima iz rijeke Darro i crnima iz rijeke Genil.


file:Alha Generalife1.jpg|Dvorište s vodenim vrtom
file:Spain Andalusia Granada BW 2015-10-25 15-39-55.jpg|Arabeska iza vodoskoka
file:Alhambra Garden.JPG|Sultanov vrt s čempresima
file:Fountain generalife.jpg|Jedna od fontana
file:Escalera del Agua 01.JPG|Tzv. "vodeno stubište"


## Napomene

## Poveznice

* Islamska umjetnost i arhitektura
* Dvorac

## Vanjske veze
* Alhambra na turgranada.es  Službena turistička stranica provincije Granada
* Alhambra Granada, fotografije
Albayzin

**El Albayzín** (arapski), također **Albaicín** ili **El Albaicín**, je gradska četvrt Granade, španjolske autonomne zajednice Andaluzije, koja je sačuvala uske vijugave ulice i vremena srednjovjekovne Al-Andalus. Od 1984. godine, zajedno s palačama Alhambra i Generalife, nalazi se na UNESCOvom popisu svjetske kulturne baštine.

Nalazi se na brdu s kojega se, pored crkve sv. Nikole, pruža divan pogled na Alhambru. Od građevina koje su sačuvane ističu se arapske kupke, Arheološki muzej Granade i Crkva Krista Spasitelja (*San Salvador*) koja je izgrađena na temeljima maurske džamije. Tu se nalaze i neke izvorne maurske kuće i veliki broj restorana koji su uređeni u sjevernoafričkom stilu.


file:Granada Alhambra Albaycín.JPG|Alhambra iz Albayzina
file:Granada calle calderería3.jpg|Ulica *Calderería*
file:Albayzin District Granada CL 2009 (16).JPG|Fasada kuće u ulici *Cuesta de Alhacaba*
file:Dar al-Horra.JPG|Palača *Dar al-Hora*


## Poveznice
* Islamska umjetnost i arhitektura
* Čaršija

## Vanjske veze

* Alhambra na turgranada.es  Službena turistička stranica provincije Granada
* Webcam Albayzín - Granada/Alhambra
Anna Hoffman-Uddgren

**Anna Maria Viktoria Hoffman-Uddgren**, rođ. *Hammarström* (Stockholm, 23. februar 1868 – 1. jun 1947) bula je švedska kazališna glumica, pjevačica i zabavljačica koja je oko godine 1900. uživala ogromnu popularnost i titulu "kraljice zabave" u Švedskoj. Bila je kćer Emme Hammarström a otac joj navodno bio kralj Oskar II od Švedske.. Bila je udana za novinara Gustafa Uddgrena.

Godine je 1911. snimila svoj prvi igrani film *Stockholmsfrestelser*, koji je i režirala. Zbog toga se smatra prvom ženom-režiserom u historiji švedske kinematografije.

## Izvori

## Vanjske veze
*
Man Walking Around A Corner

***Man Walking Around A Corner*** () je kratki crno-bijeli nijemi film koga je u drugoj polovici 1880-ih snimio francuski pronalazač Louis Le Prince kako bi testirao vlastitu tehnologiju snimanja i projekcije filmova. U pitanju nije film u pravom smislu riječi, nego serija od 16 statičkih fotografija snimljenih u brzom nizu kamerom sa 16 leća. Pretpostavlja se kako je Le Prince film snimio prije *[[Roundhay Garden Scene]]*, koji se smatra prvim filmom u uobičajenom smislu riječi. Francuski historičar Pfend Jacques navodi kako je film snimljen u Parizu, i to najkasnije 1887. godine. Od 16 sličica je jedna izgubljena.

## Vanjske veze
* 
* Pojedinačne snimke na Flickru
Traffic Crossing Leeds Bridge

***Traffic Crossing Leeds Bridge*** () je kratki crno-bijeli nijemi film koga je oktobra 1888. u Leedsu snimio francuski pronalazač Louis Le Prince. Uz nešto raniji *[[Roundhay Garden Scene]]* predstavlja najstariji do danas sačuvani film. Traje ukupno 2 sekunde.
Leisurely Pedestrians, Open Topped Buses and Hansom Cabs with Trotting Horses

***Leisurely Pedestrians, Open Topped Buses and Hansom Cabs with Trotting Horses*** je britanski kratki crno-bijeli nijemi film koji je u januaru 1889. snimio pronalazač William Friese-Greene koristeći svoju "kronofotografsku" kameru. Snimljen je u Apsley Gateu u londonskom Hyde Parku. Za njega se ponekad navodilo da je bio prvi film u historiji, ali se danas ta čast daleko češće *pripisuje [[Roundhay Garden Scene]]* koji je nekoliko mjeseci ranije snimio Louis Le Prince u Leedsu. Danas nije sačuvan niti jedan negativ ili sličica, te se smatra izgubljenim filmom.

## Povezano
* The Magic Box

## Reference

## Vanjske veze
*
William Friese-Greene

**William Friese-Greene** (7. septembar 1855 – 5. maj 1921) (rođen kao **William Edward Green**) bio je britanski fotograf i pronalazač, najpoznatiji po svom pionirskom radu na razvoju filmske tehnologije, zbog čega ga se ponekad nazivalo i "ocem kinematografije". 

Svoj prvi fotografski studio je osnovao 1875. u gradu Bath odakle je proširio posao na nekoliko britanskih gradova. Nakon susreta sa Johnom Rudgeom, proizvođačem mjernih instrumenata koji je razvijao vlastitu *[[laterna magica|laternu magicu]]* je od 1885. počeo raditi na uređaju za projekciju pokretnih fotografskih slika. Svoju "kronofotografsku kameru" je uspio patentirati 1889. Međutim, primitivnost tehnologije kao i poslovni problemi su ga doveli do stečaja 1891. i prisilili da svoj patent proda. Poslije se bavio eksperimentima s filmom u boji, ali je pokušaj patentiranja vlastitog sistema doveo do dugotrajnih sudskih sporova. Umro je 1921. nakon što mu je pozlilo prilikom jednog predavanja. Rad na razvoju fotografije u boji je nastavio njegov sin Claude Friese-Greene.

Godine 1951. je o Friese-Greenovom životu snimljen biografski film pod naslovom *[[The Magic Box]]*, gdje je njegov lik tumačio Robert Donat.

## Vanjske veze

* Short film on YouTube about William Friese-Greene by his great grandson.
* 
* William Friese-Greene at the British Film Institute's Screen Online website
* Screenonline: Friese-Greene, William (1855–1921) Biography by Luke McKernan
* 
* William Friese-Greene: Beautiful Dreamer, Legendary Loser (TCM Movie Morlocks)
London's Trafalgar Square

***London's Trafalgar Square*** je britanski kratki crno-bijeli nijemi film snimljen 1890. u režiji Wordswortha Donisthorpea i Williama Carra Croftsa. Donisthorpe i Crofts su koristili kameru koju su nazvali *kinesigraph*, kao i celuloidnu filmsku vrpcu. Do danas je očuvano ukupno 10 sličica koje prikazuju promet na londonskom Trafalgar Squareu. Smatra se da predstavljaju najstariji filmski zapis prizora u Londonu.

## Reference

## Vanjske veze
* 
*
Dickson Greeting

***Dickson Greeting*** () je američki kratki crno-bijeli nijemi film snimljen 1891. u režiji Williama Dicksona. Sastoji se od jednog jedinog kadra u kome Dickson prebacuje šešir iz desne u lijevu ruku. Film je napravljen u studiju Black Maria u West Orangeu gdje je Dickson sa suradnicima izrađivao eksperimentalne filmove kako bi testirao uređaj za snimanje i prikazivanje pokretnih slika poznat kao kinetograf. Film je nedugo poslije snimanja prikazan gledateljima u klubu Nacionalne federacije žena, zbog čega ga se često navodi kao prvi javno prikazani film u SAD ili jedan od prvih javno prikazanih filmova uopće.

## Vanjske veze
* ''Dickson Greeting'', Library of Congress
* 
*
Mudéjar arhitektura u Aragonu

**Mudéjar arhitektura u Aragonu** je zajednički naziv za građevine koje su UNESCO-va svjetska baština zbog jedinstvene arhitektonske vrijednosti španjolskog mudéjar stila (maurski stil). Pojava ovog stila u Aragonu koncem 12. stoljeća izazvala je djelomična politički, društveni i kulturni uvjeti koji su preovladali u Španjolskoj nakon rekonkviste.

Stil mudéjar proizlazi iz sredine u kojoj su židovi, muslimani i kršćani živili u miru jedni uz druge. On ne uključuje stvaranje novih oblika ili objekata (što su razvijali romanika i gotika), ali reinterpretirajući zapadnjačke stilove kroz muslimanske utjecaje. Najprije je bio prihvaćen u Toledu, kao prilagodba ornamentalnih motiva zapadnjačkoj arhitekturi (osobito kroz ukrašavanje opeka i fasada arabeskama u gipsu). Kasnije se proširio prema sjeveru (Leon, Ávila, Segovia, itd.), te su danas te građevine prepoznate kao "romanika od opeke". Centri mudejar umjetnosti postaju gradovi kao: Sahagun, Toro, Cuellar i Arevalo, a najrazvijenija je bila u Aragonu, osobito u Teruelu (ali i u Zaragozi, Utebu, Tausteu, Daroci, Calatayudu, itd.). Ova umjetnost islamskih korijena također odražava utjecaje različitih europskih stilova iz tog vremena, posebice gotike. Tijekom 13., 14. i 15. stoljeća, mudejarski tornjevi u Teruelu mijenjaju fizionomiju grada koja je sačuvana sve do današnjih dana. Najistaknutiji su toranj katedrale (1257.), zvonik crkve *La Merced* (kasno 16. st.), zvonik sv. Martina (1315.), zvonik crkve *San Pedro* (14. st.) i toranj crkve *El Salvador* (12.-13. st.). Bila je dominantna u ovim krajevima do 17. stoljeća i odlikuje se iznimno kvalitetnom i inventivnom uporabom opeke i pocakljene keramike u gradnji, osobito na zvonicima. Najbolji primjeri su kvadratični tornjevi s velikim ostakljenim površinama, ukrašeni keramikom i crvenim opekama.

Izvorno su četiri građevine upisane na UNESCO-v popis mjesta svjetske baštine u Europi 1986. godine pod imenom "Mudéjar arhitektura Teruela". No, nakon žalbe građana Zaragoze, popis je proširen 2001. godine, te uključuje još šest građevina iz provincije Zaragoza.

## Popis lokaliteta

## Izvori

## Vanjske veze
* UNESCOva službena stranica
*
Aranjuez

**Aranjuez** je grad od 58,213 stanovnika  u sredini Španjolske u Autonomnoj zajednici Madrid.

## Geografija

Aranjuez leži udaljen 48 km južno od Madrida, na ušću rijeke Jarama u Tajo, 48&nbsp;km od Toleda. 
Podjeljen je na kvartove; *Centro, Vergel, Olivas, Las Aves, Nuevo Aranjuez, Foso, Moreras i La Montaña*.

## Historija

Aranjuez svoje ime, prema većini, duguje baskijskoj riječi "Arantza" u značenju glog, dok prema drugima ime potječe od latinskog naziva **Ara Jovis** ili **Ara Iovia**, što bi značilo Jupiterov oltar.

Taj kraj su 1178. zauzele snage Reda sv. Jakova, pa su Katolički kraljevi (supružnici Izabela I. Kastiljska i Fernando II od Aragona) u Aranjuezu tokom 16. vijeka tu podigli kraljevsku rezidenciju. Nakon što je Felipe II za svoje vladavine dogradio palaču i uredio je kao ljetnu rezidenciju španjolskih vladara. Fernando VI, je u 18. vijeka potaknuo izgradnju grada uz palaču, u kojoj je do tada boravak bio dozvoljen samo kraljevskoj porodici. Ustanak koji je 1808. buknuo u Aranjuezu natjerao kralja Carlosa IV da abdicira u korist svoga brata - Fernando VII.

Željeznica je došla do Aranjueza 1851. godine, što je bila tek druga u Španjolskoj nakon trase Barcelona-Mataró (1848.).

Kompozitor Joaquín Rodrigo je 1939. komponirao Concierto de Aranjuez kojim je proslavio ovo mjesto širom svijeta.

Od kad je Aranjuez 2001. upisan kao Kulturni krajolik na Listu mjesta svjetske baštine u Evropi, turizam je u naglom porastu, pa je 2005. izgrađen veliki kasino.

## Znamenitosti

* **Kraljevska palača u Aranjuezu** (španjolski: *Palacio Real de Aranjuez*) je rezidencija španjolskih kraljeva koja je otvorena za javnost. Građevinu su u stilu talijanske renesanse dizajnirali Juan Bautista de Toledo i Juan de Herrera, graditelji El Escoriala (Madrid) i Archivo de Indiasa u Sevilli. Njen jedinstveno dizajniran kulturni krajolik s geometrijskim francuskim parkovima, fontanama, šumama i delikatnom arhitekturom, upisan je 2001. godine na UNESCO-v popis mjesta svjetske baštine u Europi kao primjer tristogodišnjeg apsolutističkog oblikovanja pejzaža u duhu prosvjetiteljstva.


file:Aranjuez PalacioReal night1.jpg|Kraljevska palača noću
Datoteka:Aranjuez JardinPrincipe SauceLloron.jpg|Vrt Kraljevića
Datoteka:Aranjuez JardinPrincipe KioscosChinescos.jpg|Kineski paviljoni u Vrtu kraljevića
Datoteka:Fuente apolo aranjuez.jpg|Apolonova fontana
Datoteka:Aranjuez JardinPrincipe MontañaRusa.jpg|Hram na ruskom brdu (*Templete de la Montaña Rusa*)


## Privreda

Dominantna privredna grana grada je oduvijek bio turizam koji je između 2001. - 2004. uvećao prihod za 22%. U plodnoj okolici grada uzgaja se: pšenica, šparoge, jagode, vinova loza i dinje. Od industrije Aranjuez ima tvornicu deterdženata (Level Brothers), kompjutora (Indra) i elektro materijala (Bosch), foto materijala (Agfa), farmaceutskih proizvoda, boja i bijelila, šećeranu i uljaru. Većina tvornica smještena je uz željeznički kolodvor ili industrijski park "Gonzalo Chacón" , na jugu grada.

## Gradovi pobratimi

*  Écija, Španjolska 
*  Le Pecq, Francuska 1980)

## Reference
 
## Vanjske veze

* ''Ajuntament de Aranjuez''
Blacksmith Scene

***Blacksmith Scene*** (također poznat kao ***Blacksmith Scene #1*** i ***Blacksmithing Scene***) je američki kratki crno-bijeli nijemi film snimljen 1893. u režiji William K.L. Dicksona. Sastoji se od jednog kadra od 34 sekunde u kome kovač sa dva pomoćnika - koje glume zaposlenici Edisonove kompanije - obrađuju komad metala i usput piju pivo. Predstavljao je jedan od niza filmova napravljenih u studiju Black Maria gdje je Edison testirao svoj sistem snimanja pokretnih slika zvan Kinetoscope, a javno je prikazan 9. maja 1893. Za historiju filma je značajan kao prvo ostvarenje koje se može nazvati igranim filmom.

## Glumačka postava
* Charles Kayser ... Kovač
* John Ott ... Kovač

## Vanjske veze
* Edison National Historic Site: Movies
* Blacksmith scene at the Internet Archive
* 
* ''Blacksmith Scene'' on Youtube
Mate Uzinić

**Msgr. Mate Uzinić** (Dubrava, Omiš, 17. rujna 1967 je riječki nadbiskup koadjutor (2020-) i bivši dubrovački biskup (2011-2020).

## Biografija

U rodnoj Dubravi (Splitsko-makarska nadbiskupija) pohađao je osnovnu školu, a gimnaziju u Nadbiskupskom sjemeništu u Splitu. Od 1988. do 1993. studirao je teologiju na Katoličkome bogoslovnom fakultetu u Splitu. Od 1992. do 1993. pastoralno je djelovao kao đakon u župi Trilju.

Za svećenika je zaređen 27. lipnja 1993., u Splitu. Od 1993. do 1995. bio je župni vikar u Omišu, a od 1995. do 1996. župnik u župi Otriću-Strugama, u mjestu Otriću-Seocima.

Od 1996. do 2000. studirao je u Rimu na Papinskome lateranskom sveučilištu, gdje je postigao licencijat iz crkvenog i građanskog prava. Od 2000. do 2002. služio je kao sudski vikar i sudac na Crkvenome interdijecezanskom sudu I. stupnja u Splitu. Od 2000. suradnik je i u pastoralu u župi Strožancu, a od 2001. rektor je Centralnoga bogoslovnog sjemeništa u Splitu. Od 2002. član je Prezbiterskog vijeća Splitsko-makarske nadbiskupije, a od 2004. član Vijeća Hrvatske biskupske konferencije za sjemeništa i promicanje zvanja.

Dana 24. siječnja 2011. godine papa Benedikt XVI, imenovao ga je dubrovačkim biskupom.

Za biskupa je zaređen i ustoličen na katedru dubrovačkih biskupa 19. ožujka 2011. u dubrovačkoj katedrali. Glavni zareditelj je bio msgr. Marin Barišić, nadbiskup splitsko-makarski i metropolit, a suzareditelji kardinal Josip Bozanić, nadbiskup zagrebački i msgr. Želimir Puljić, nadbiskup zadarski.

## Vanjske veze
* Biskup msgr. Mate Uznić
Pauvre Pierrot

***Pauvre Pierrot*** () je francuski kratki nijemi animirani film napravljen 1892. u režiji Charles-Emilea Reynauda. Ne predstavlja film u najužem smislu riječi, jer nije snimljen nego se sastoji od 500 rukom napravljenih sličica. Njih je Reynaud u oktobru 1892. prikazao publici u pariškom muzeju Musée Grévin koristeći vlastiti projektor Théâtre Optique. Film je trajao oko 15 minuta. 

Reynaud je uz taj film napravio *[[Le Clown et ses chiens]]* i *[[Un bon bock]]* koji su zajedno pooznati kao *[[Pantomimes Lumineuses]]*.

## Reference

## Vanjske veze
* Prikaz filma
*
Fred Ott's Sneeze

***Fred Ott's Sneeze*** () je američki kratki crno-bijeli nijemi film snimljen 1894. u režiji Williama K.L. Dicksona. Sastoji se od jednog kadra u trajanju od 5 sekundi koji prikazuje kako Fred Ott, jedan od zaposlenika Thomasa Edisona kiše. Film je predstavljao jedan od nekoliko filmova koje je Edison dao izraditi u studiju Black Maria kako bi testirao, a kasnije i promovirao svoj sistem snimanja pokretnih slika poznat kao Kinetoskop. U konkretnom slučaju je film snimljen kako bi se pojedinačne sličice mogle objaviti u članku za časopis *[[Harper's Weekly]]*. Ott je kihanje izazvao prethodno ušmrknuvši burmut. Za historiju filma je važan kao prvi film na kome je službeno registrirano autorsko pravo. Ono je isteklo 1923. i film se otada nalazi u javnoj domeni.

## Reference

## Vanjske veze
* [Library of Congress](http://memory.loc.gov/cgi-bin/query/h?ammem/papr:@field(NUMBER+@band(edmp+0026A)))
* [Video of ''Fred Ott's Sneeze'' [YouTube|Youtube]]
* 
*
Music of the Sun

***Music of the Sun*** je debitantski album barbadoške pjevačice Rihanne objavljen 30. kolovoza 2005. u izdanju Def Jama.

## O albumu
Album sadrži dvanaest pjesama i remiks pjesme "Pon de Replay" na kojem gostuje Elephant Man. Četiri pjesme s albuma napisala je sama Rihanna. Pjesme su uglavnom u karipskom stilu. S albuma *Music of the Sun* objavljeni su singlovi "Pon de Replay", "If It's Lovin' That You Want" te "Let Me" (samo u Japanu). Na albumu se pojavljuju Elephant Man, J-Status te Kardinal Offishall. Album je dospio na deseto mjesto američke ljestvice albuma te na drugo poziciju na tamošnjoj ljestvici R&B/hip hop albuma. Prvog tjedna prodaje, album je prodan u 69.000 primjeraka. Ukupno je u SAD-u prodano više od 500.000 primjeraka te je dobio zlatnu certifikaciju. Diljem svijeta je prodano preko 2 milijuna primjeraka.

## Popis pjesama

#### Bonus pjesme

## Top ljestvice

## Singlovi
### Pon de Replay
"Pon de Replay" je najavni singl za album, ujedno i njen debitantski singl. Singl je zabilježio veliki uspjeh na top ljestvicama, poput drugog mjesta u SAD-u te prvoh mjesta u Novom Zelandu.

### If It's Lovin' that You Want
Drugi singl, "If It's Lovin' that You Want" je zabilježio nešto manji uspjeh na top ljestvicama od prethodnog singla "Pon de Replay". Najveći uspjeh je postigao u Filipinima gdje je postao njen prvi broj 1.

### Let Me
"Let Me" je treći singl s albuma objavljen samo u Japanu.

## Certifikacije i prodaja

## Povijest izdanja

## Nagrade
### Barbadoške glazbene nagrade
* **nagrada** - Najbolji reggae/dancehall album (2006.)
* **nagrada** - Album godine (2006.)
* **nagrada** - Najbolji dance singl – "Pon de Replay" (2006.)
* **nagrada** - Pjesma godine – "Pon de Replay" (2006.)

### MTV Video Music Awards Japan
* **nagrada** - Najbolji video novog izvođača – "Pon de Replay" (2006.)

## Izvori
The Milker's Mishap

***The Milker's Mishap*** () je američka kratka nijema filmska komedija snimljena 1897. u režiji Jamesa H. Whitea za Edisonov studio. Radnja prikazuje čovjeka koji muze holštajnsku kravu koja se ritne i prevrne vjedro s mlijekom, a što dovede do svađe s radnicima na farmi.

## Vanjske veze
*
Rated R

***Rated R*** četvrti je studijski album barbadoške pjevačice Rihanne, objavljen 20. studenog 2009. godine u izdanju Def Jama.

## Pozadina i suradnje
Na albumu koji se snimao od ožujka do studenoga 2009. godine Rihanna je surađivala sa sljedećim producentima: StarGate, Ne-Yo, Chase & Status, The-Dream i Brian Kennedy. Album sadrži elemente hip hopa, rocka i popa potkrijepljen snažnim tekstovima. Na albumu se kao gosti pojavljuju reper Young Jeezy i Will.i.Am.

## Uspjeh albuma
Album je debitirao na četvrtom mjestu Billboard 200 američke liste albuma, tako što je prodan u 181.000 kopija u prvom tjednu. U ujedinjenom Kraljevstvu je zauzeo 9. mjesto, dok je najveći uspjeh postigao u Švedskoj i Norveškoj, gdje je bio na 1. mjestu. Album je uglavnom dobio pozitivne kritike. Prema Def Jam-u, album je prodan u više od tri milijuna primjerka do sada.

## O albumu
Album sadrži trinaest pjesama, od kojih je devet napisala Rihanna. Sa albuma Rated R su singlovi "*[[Wait Your Turn]]*" (samo promo singl), "*[[Russian Roulette]]*", "*[[Hard (Rihanna)|Hard]]*", "*[[Rude Boy]]*", "*[[Rockstar 101]]*" i "*[[Te Amo]]*".

## Singlovi
* "Russian Roulette" je prvi singl s ovog albuma, izdan 3. studenog 2009. koji je u SAD-u bio na 9. mjestu, dok je u Češkoj, Švicarskoj, Slovačkoj i Danskoj zauzeo 1. poziciju.
* "Hard" (featuring Young Jezzy) je drugi singl, izdan samo u SAD-u i UK-u u listopadu 2009. Zauzeo je 8. mjesto na Billboard Hot 100 listi, te broj 1. na Billboard Hot Dance Club Songs.
* "Rude Boy" je drugi svjetski singl i treću singl u SAD-u i UK-u. Singl je postigao veliki uspjeh u Americi, Australiji, Ujedinjenom Kraljevstvu i u cijeloj Europi, zauzevši prva mjesta.
* "Rockstar 101" je četvrti singl u SAD-u, koji je dosegao 2. mjesto na US Hot Dance Club Songs listi singlova.
* "Te Amo" je treći svjetski i peti US singl. Pjesma je postigla uspjeh u Europi i Australiji.

## Popis pjesama
# "Mad House" - 1:34
# "Wait Your Turn" - 3:46
# "Hard" (featuring Young Jeezy) - 4:10
# "Stupid In Love" - 4:01
# "Rockstar 101" (featuring Slash) - 3:58
# "Russian Roulette" - 3:48
# "Fire Bomb" - 4:17
# "Rude Boy" - 3:43
# "G4L" - 3:59
# "Te Amo" - 3:28
# "Cold Case Love" - 6:04
# "The Last Song" - 4:16

Nokia bonus pjesme

1. "Russian Roulette" (Donni Hotwheel Remix) - 3:02 
2. "Hole in My Head" (featuring Justin Timberlake) - 4:06

Rated R: Remixed

1. "Mad House" Chew Fu Straight Jacket Fix - 2:12  
2. "Russian Roulette" Chew Fu Black Russian Fix - 5:55 
3. "Rockstar 101" (featuring Slash) Chew Fu Teacher’s Pet Fix - 4:27 
4. "Wait Your Turn" Chew Fu Can’t Wait No More Fix - 5:09 
5. "Photographs" (featuring will.i.am) Chew Fu 35mm Fix - 5:59 
6. "Rude Boy" Chew Fu Vitamin S Fix - 5:41 
7. "Hard" (featuring Jeezy) Chew Fu Granite Fix - 5:28 
8. "G4L" Chew Fu Guns in the Air Fix - 5:25 
9. "Fire Bomb" Chew Fu Molotov Fix - 6:58 
10. "Stupid in Love" Chew Fu Small Room Fix - 5:32

## Izvori
New Pillow Fight

***New Pillow Fight*** (), također poznata i kao ***Daughters' Pillow Fight***, je američka kratka crno-bijela nijema filmska komedija snimljena 1897. u režiji Siegmunda Lubina. Radnja prikazuje nekoliko djevojčica koje vode borbu jastucima. Lubin je za film angažirao svoje kćeri Emily i Edith, kao i Marguerite Sessler, kćer svog najboljeg prijatelja. Film se danas smatra izgubljenim.

Lubin je bio poslovni suradnik Thomasa Edisona koji je upravo tada započinjao karijeru samostalnog filmskog producenta. Radnja filma je identična s dva Edisonova naslova premijerno prikazana iste godine - *[[Pillow Fight]]* i *[[Seminary Girls]]*.

## Glumačka postava
* Emily Lubin		
* Edith Lubin
* Marguerite Sessler

## Vanjske veze
*
The Nearsighted School Teacher

***The Nearsighted School Teacher*** () je američki kratka crno-bijela nijema filmska komedija snimljena 1898. Radnja je smještena u učionicu u kojoj učenici počinju nestašni divljati dok je učitelj sjedi za svojim posve zaokupljen privatnim poslovima.

## Vanjske veze
*
Joseph Jefferson

**Joseph Jefferson**, poznat i kao **Joe Jefferson** (20. februar 1829 – 23. april 1905), bio je američki glumac. Odrastao u glumačkoj porodici, slavu je stekao 1859. ulogom Ripa van Winklea u kazališnoj predstavi temeljenoj na istoimenoj priči Washingtona Irvinga. Uloga je bila tako uspješna da ju je Jefferson nastavio glumiti do kraja života, bez skoro ikakve izmjene u repertoaru. Nju je ponovio i u istoimenom nijemom filmu, jednom od prvih igranih filmova snimljenih u SAD. 

## Vanjske veze
* 
* Joseph Jefferson Writing on Acting 
* Birthplace
* 
* Rip Van Winkle, complete downloadable 1896 film
* Joseph Jefferson Photograph part of the Nineteenth Century Notables Digital Collection at Gettysburg College
* 
*
Rip van Winkle (film)

*Rip van Winkle* je američki kratki crno-bijeli nijemi film snimljen 1903. u režiji Williama K.L. Dicksona. Temelji se na istoimenoj pripovjetci Washingtona Irvinga. Protagonista, nizozemskog doseljenika koji nakon druženja s neobičnim patuljcima zaspe i probudi se dvadeset godina kasnije, tumači Joseph Jefferson. Nastao je u augustu 1896. godine kao serija kratkih scena snimljenih nedaleko od Buzzards Baya gdje je Jefferson držao ljetnikovac. American Mutoscope and Biograph Co. je film snimila nastojeći iskoristiti Jeffersonovu popularnost na kazališnim daskama. Na filmu je službeno registrirano autorsko pravo 1897. ali je u distribuciju ušao kao jedinstvena cjelina tek 1903.

## Vanjske veze
*
1870-e na filmu

Dolje je naveden najvažnijih događaja u historiji filma od 1870. do 1879.

## Događaji
* Francuski izumitelj Charles-Émile Reynaud poboljšava Zoetrope kroz zamisao o postavljanju ogledala u središte bubnja. Svoj izum naziva praksinoskop. Reynaud razvija druge verzije praksinoskopa, uključujući Praxinoscope Theatre, gdje je uređaj stavljen u kutiju za gledanje, kao i proijicirajući praksinoskop. Na kraju se stvara "Théâtre Optique", velika mašina temeljena na praksinoskopu koja je u stanju projicirati duže animirane slike. Reynaudov izum se bez dozvole počinje proizvoditi 1879. u New Yorku pod naslovom "Whirligig of Life".
* 1878 - Željeznički tajkun Leland Stanford unajmljuje britanskog fotografa Eadwerda Muybridgea kako bi uz njegovu pomoć razriješio okladu o tome da li konj u galopu ima sve četiri noge na tlu. Muybridge uspješno fotografira konja u brzom pokretu koristeći seriju od 12 kamera aktiviranih žicom. Muybridgeove fotografije pokazuju da konj ima sve četiri noge u zraku. Muybridge nakon toga organizira turneju tokom koje pokazuje svoje fotografije na uređaju zvanom zoopraksiskop. Muybridgeovi eksperimenti inspiriraju francuskog naučnika Étienne-Julesa Mareya da izumi opremu za snimanje i analizu ljudskog pokreta. Marey svoj izum naziva kronofotografska kamera, a ona je u stanju snimati nekoliko slika jednu na drugu.
* 1879 - Američki izumitelj George Eastman pronalazi uređaj za emulziju koja omogućava masovnu proizvodnju fotografskih suhih ploča.

## Rođenja

* 22. januar 1875 &ndash; D. W. Griffith, američki sineast (umro 1948)

* 12. april 1878 &ndash; Lionel Barrymore, američki glumac († 1954)
* 15. august 1879 &ndash; Ethel Barrymore, američka glumica († 1959)
* 27. decembar 1879 &ndash; Sydney Greenstreet, engleski glumac († 1954)
1546.

Godina **1546** (**[[rimski brojevi|MDXLVI]]**) bila je redovna godina koja počinje u petak (1. jan./sij. po julijanskom kalendaru).

## Događaji

* 18. 2. - Umro Martin Luther. 
* veljača - Ugarski sabor u Požunu (Bratislavi), doneseni i zaključci za obranu Hrvatske; kralj Ferdinand odredio novog vrhovnog kapetana u Ugarskoj i Slavoniji (Nikola Salmo ml.) odn. kapetana u Slavoniji (Luka Sekelj od Kevenda i Ormuza).
* 15. 3. - Ferdinand ustupio Nikoli Zrinskom Čakovec i Štrigovu na ime prošlih i budućih dugova (gradovi pripadali Ernuštima a sad ih drži odmetnik Petar Keglević), Zrinski se obavezao da će u kraljevo ime zauzeti i ostale Keglevićeve posjede.
* proljeće - Zagrebački župnik Matija Delija i knez Petar Erded upali u Bosnu do Banjaluke.
* 17. 4. - Dionisije II Carigradski je novi vaseljenski patrijarh (do 1556).
* lipanj - Turci iz Bosne prešli preko Save, haraju oko Lendave. 
* 7. 6. - Mir iz Ardresa između Engleske i Francuske predstavlja kraj Italijanskog rata 1542-1546.
* 10. 7. - Počinje Schmalkaldski rat između katoličkog cara Karla V. i luteranskog Schmalkaldskog saveza (do 1547). 
* jul - Mehmed-paša Sokolović postaje kapudan-paša (zapovednik osmanske mornarice) nakon smrti Hajrudina Barbarose.
* 1. 9. - Ban Zrinski zauzeo Čakovec, Keglević zarobljen sa sinovima (na jesen Keglevićevi sinovi predali kralju Ferdinandu sporne gradove - Koprivnica, Đurđevac i Prodavić tj. Virje).
* novembar - Francisco de Orellana stradao na drugoj ekspediciji u Amazoniji.
* decembar - Henry VIII osnovao *[[Trinity College, Cambridge]]*; tokom godine i Christ Church, Oxford.

### Tokom/tijekom godine
* Između Ugarske i Osmanskog carstva je zvanično primirje, ali krše ga i Turci (bosanski i požeški paša) i uskoci iz Senja i Vinodola. 
* Vicko Vuković i Bartolomeo Da Schio preštampali u Veneciji Psaltir s posledovanjem, izdanje Božidara Vukovića.
* Mikelanđelo postavljen za glavnog arhitektu na Bazilici sv. Petra u Rimu. 
* Zvanično okončano Špansko osvajanje Jukatana (Francisco de Montejo (el Mozo)), još dugo izbijaju povremene pobune. 
* pribl. - Ivan Lenković postaje zapovjednik uskoka.

## Rođenja

* 4. 7. - Murat III, osmanski sultan, sin Selima II († 1595)
* 14. 12. - Tycho Brahe, astronom († 1601)
* Dionisije sa Zakinta, svetac († 1624)

## Smrti

* 13. 1. - Jeremija I Carigradski, vaseljenski patrijarh 
* 18. 2. - Martin Luther, reformator (* 1483)
* 4. 7. - Hajrudin Barbarosa, admiral (* ca. 1478)
* 3. 9. - Petru Rareș, vojvoda Moldavije (* ca. 1487)
* novembar - Francisco de Orellana, istraživač, konkistador (* 1511)
* ca. Jelena Štiljanović (monahinja Jelisaveta), svetiteljka

## Reference

* Vjekoslav Klaić, Svezak treći: dio prvi..... Prva knjiga: Doba kraljeva Ferdinanda I., Maksimilijana i Rudolfa (1527-1608) (archive.org)
Microsoft Developer Network

**Microsoft Developer Network** (MSDN) je dio tvrtke Microsoft odgovoran za odnos s programerima popularno developerima i korisnicima koji testiraju softver tvrtke. Taj odnos njeguje se kroz web stranice, mrežne novine, developerske konferencije, blogove, distribuciju DVDa i slično.

### Mrežne stranice
MSDN se nalazi na adresi *msdn.microsoft.com* i predstavlja kolekciju informacija namijenjenih developerima softvera. Stranice uređuju autoriteti Microsofta u suradnji s developerima. Radi se zapravo o živoj komunikaciji između Microsofta i developera. Komunikacija se izvodi na 56 jezika.

### Vanjske veze
* MSDN službene stranice
* MSDN (UK)
* MSDN Blogovi
* MSDN Social Bookmarks
* Prethodni MSDN forumi 
* MSDN događanja 
* MSDN Magazin
* MSDN Wiki beta (Visual Studio, .NET dokumentacija i slično]
Beamer (LaTeX)

**Beamer** je LaTeX klasa za izradu prezentacija. Podržava pdfLaTeX i LaTeX + dvips. Ime dolazi od njemačke riječi **, koja je pseudo-anglicizam za projektor.

Izvorni kod za Beamer prezentacije, kao i svaki drugi LaTeX dokument, može biti kreiran pomoću bilo kog tekstualnog editora, ali postoji specifična podrška za AUCTeX i LyX.

Beamer podržava sintaksu drugiih LaTeX paketa za prezentaciju, uključujući prosper i Foils, pomoću kompaktibilnosti paketa.

Beamer zavisi od PGF za neke od njegovih karakteristika.

## Povezano
* Powerdot – LaTeX klasa za pravljenje slajdova prezentacija profesionalnog izgleda
* Prosper – LaTeX klasa za pisanje transparencije

## Dodatna literatura

## Vanjske veze
* Beamer web stranica
* Beamer SourceForge stranica projekta (ne održava se)
* beamerposter - ekstenzija za izradu postera raznih formata koja koristi Beamer 
* Matrica Beamer tema
* wiki2beamer: alat koji izrađuje Beamer prezentacije iz koda čija je sintaksa slična wiki sintaksi
* Beamer2Thesis

### Tutorijali
* Introduction to Beamer – How to make a presentation 
* Using beamer.cls: "An intentionally incomplete guide" from LaTeX for Logicians
* Beamer by Example from PracTEX Journal, many examples of both TeX source and formatted output
* 
* A presentation using the LaTeX Beamer class (short guide – samples)
Boot loader

**Boot loader** je vrsta računalnog programa.

Računalni središnji procesor može izvršiti jedino programski kod koji se nalazi u ROM-u, RAM-u ili, za računala iz razdoblja od 1950-ih do 1970-ih, prekidačima na operatorovom sučelju (eng. *front panel*). Suvremeni operacijski sustavi, aplikacijski kod i podatci pohranjeni na nevolatilnim uređajima za pohranu podataka, kao što su tvrdi diskovi, CD-i, DVD-i, flash memorijske kartice (kao što su Secure Digital kartice), USB memorije i diskete. Kad se računalo uključi prvi put, obično nema operacijski sustav učitan u ROM-u ili RAM-u. Računalo mora izvršiti relativno mali program koji se nalazi u ROM-u, zajedno s golim minimumom podataka potrebnih da bi se pristupilo nevolatilnim uređajima s kojih se može učitati operacijski sustav i podatke u RAM.

Taj mali program koji počinje taj niz se zove *bootstrap loader*, *bootstrap* ili *boot loader*. Jedina zadaća ovog programčića je učitati ostale podatke i programe koje se potom izvršava s RAM-a. Često se rabi višestupanjske boot loadere, za vrijeme čijeg rada se nekoliko programa rastuće složenosti učitavaju jedan za drugim u procesu lančana učitavanja.

Uobičajeni boot loaderi su: 
* BIOS
* EFI
* OpenBIOS
* OpenBoot
* SLOF
Rainer Schüttler

**Rajner Šitler** (; rođen 25. april 1976. u Korbachu, Nemačka) je bivši nemački teniser.

Profesionalnu karijeru je započeo 1995. godine. Najveći uspeh je ostvario 2003. godine kada je igrao u finalu grend slem turnira na Otvorenom prvenstvu Australije. Schüttler je takođe osvojio srebrnu medalju u konkurenciji parova na Olimpijskim igrama 2004. U karijeri je osvojio četiri turnira u pojedinačnoj i isto toliko u konkurenciji parova. Najbolji plasman na ATP listi ostvario je u aprilu 2004, kada je bio peti teniser sveta.

## Grend slem finala
#### Pojedinačno: 1 (0-1)

## ATP Masters finala
#### Pojedinačno: 1 (0-1)

## Vanjske veze

* Zvanična internet stranica Rainera Schüttlera  
* Rainer Schüttler na internet stranici ATP 
* Rainer Schüttler na internet stranici ITF
Maksimilijan Hajdin

**Maksimilijan** (svetovno *Maksimilijan Hajdin*, Novi Sad, 21. avgust 1879 — Beograd, 25. februar 1936) je bio episkop Srpske pravoslavne crkve.

## Život
Episkop Maksimilijan rođen je u Novom Sadu 21. avgusta 1879. Otac mu je bio rodom iz Gomirja kod Karlovca, selo Hajdini, i kao mlad je otišao u Novi Sad, a potom u Beograd. U Beogradu vladika Maksimilijan završava i osnovnu školu. Veliku gimnaziju završio je u Sremskim Karlovcima, a Pravni fakultet u Zagrebu, gdje je promovisan za doktora prava. Godine 1906. primio je monaštvo i završio bogosloviju u Sremskim Karlovcima. Po završetku bogoslovije prešao je u crkvenu službu i dobio mjesto podbilježnika u Mitropoliji. Godine 1920. postvaljen je za titularnog (naslovnog) episkopa Sremske Mitrovice. Godine 1928. izabran je za episkopa dalmatinskog, gdje je ostao tri godine. Godine 1932. premješten je za episkopa gornjokarlovačkog.

Kao dobar pravnik vladika Maksimilijan dobro je razumijevao probleme crkvenog ustrojstva. Iako je kratko vrijeme proveo kao episkop gornjokarlovački, uspio je da obiđe cijelu eparhiju. Pod njegovim nadzorom čuvena Plaščanska arhiva sređena je po svim arhivskim propisima. Učestvovao je u donošenju novih crkvenih zakona.

Umro je u Beogradu, gdje je boravio kao član Svetog arhijerijskog sinoda, 25. februara 1936. godine. Bio je sahranjen u novoj kripti plaščanske saborne crkve, ali za vrijeme Drugog svetskog rata njegov grob je otvoren i oskrnavljen. Posmrtni ostaci preneseni su u plaščansko groblje, gde mu je grob zagubljen.

## Vanjske veze
* Eparhija gornjokarlovačka - Episkop Maksimilijan
Danilo Pantelić

**Danilo** (svetovno *Dušan Pantelić*; Kuzmin kod Sremske Mitrovice, 20. jul/2. avgust 1865 — Šibenik, 20. decembar/2. januar 1927) je bio episkop Srpske pravoslavne crkve.

## Svetovni život
Episkop Danilo (svetovno *Dušan Pantelić*) rođen je 2. avgusta 1865. u selu Kuzminu kod Sremske Mitrovice od roditelja Ilije, učitelja, i Draginje rođene Popović. Posle završene osnovne škole svršio je Srpsku pravoslavnu veliku gimnaziju u Sremskim Karlovcima, a zatim se upisao na pravni fakultet u Zagrebu. Kada je završio ovaj fakultet, upisao se u Staru karlovačku bogosloviju i završio je 1897. godine. Kao svršeni bogoslov postavljen je za konzistorijalnog beležnika i referenta Arhidijeceze sremsko-karlovačke.

## Monaški život
Iste godne (1897.) primio je monaški čin i rukopoložen je u čin đakona. O Božiću 1897. postao je protođakon, a 1898. arhiđakon. U čin prezvitera-sinđela rukopoložen je 1901. Protosinđelom je postao 1903., a arhimandritom manastira Grgetega 1905. Na ovom položaju ga je zatekao izbor za episkopa dalmatinsko-istarskog.

Za episkopa ga je hirotonisao 25. decembra 1920. u beogradskoj Sabornoj crkvi patrijarh srpski Dimitrije, mitropolit skopski Varnava i episkop bokokotorski Kirilo.

Umro je 2. januara 1927. u Šibeniku i sahranjen je u šibenskom hramu Svetoga Spasa.

## Izvori
* Sava Vuković: Srpski jerarsi 

## Vanjske veze
* Zvanična stranica Eparhije dalmatinske
Horacio Zeballos

**Horasio Zebaljos** (; rođen 27. aprila 1985. godine u Argentini, Mar del Plata) je argentinski teniser. Najbolji plasman na ATP listi mu je 41. mesto u pojedinačnoj konkurenciji, a 32. u konkurenciji parova.

## Karijera
Do sad je osvojio jedan ATP turnir u pojedinačnoj konkurenciji i dva u konkurenciji parova. Najveću pobedu i uspeh je ostvario 10. februara 2013. kada je u finalu turnira u Vinja del Maru pobedio petog igrača sveta Rafaela Nadala u tri seta. Tako je postao tek treći igrač (zajedno sa Đokovićem i Federerom) koji je pobedio bivšeg svetskog broja 1 u finalu na šljaci.

## ATP finala
### Pojedinačno: 2 (1–1)

## Reference

## Vanjske veze
* ATP Profil
* ITF Profil
* Davis Cup Profil
Model–view–controller

**Model–View–Controller (MVC)** je naziv koji se često koristi u softverskom inženjeringu. Namjenjen je izoliranju programske logike (business logic) od ulaza (input) i prezentacijskog djela, omogućava nezavisan razvoj, testiranje i održavanje određene aplikacije.

## Opis
MVC se sastoji od

;Model
:predstavlja podatke određene aplikacije

;View
:prikazuje prezentaciju predhodno modeliranih podataka

;Controller
:barata korisničkim zahtjevima
Stefan Stanković (mitropolit)

**Stefan (Stanković)** (Sremski Karlovci, 24. jun 1788 — Sremski Karlovci, 31. jul 1841) je bio karlovački mitropolit od 1837. do 1841. godine.

## Biografija

Rođen je u Sremskim Karlovcima od roditelja Stojka i Pelagije. Gimnaziju je završio u Sremskim Karlovcima, a filozofiju na Univerzitetu u Pešti. Godine 1807. postavio ga je mitropolit Stefan Stratimirović za profesora u Karlovcima. U čin đakona rukopoložio ga je 25. decembra 1808. episkop pakrački Josif Putnik. U čin protođakona unapređen je 15. avgusta 1809. u manastiru Lepavina. Zamonašio se u manastiru Rakovac u čin male shime. Zamonašio ga je starešina manastira arhimandrit Prokopije Bolić. U čin arhimandrita orahovičkog unapređen je 13. jula 1819. godine.

Izabran je za episkopa budimskog i čin posvećenja obavio je u Sremskim Karlovcima 20. januara 1829. mitropolit Stefan Stratimirović sa episkopima temišvarskim Josifom i bačkim Gedeonom. Njemu u čast je Adam Dragosavljević napisao odu 1829. godine i to je druga knjiga štampana Vukovim pravopisom. Za episkopa bačkog postavljen je 30. septembra 1834. godine.

Posle smrti Stefana Stratimirovića, izabran je 23. novembra 1837. godine za mitropolita karlovačkog. Za vreme uprave kao mitropolit je iz ličnih stredstava stipendirao 12 mladića među kojima i slikara Dimitrija Avramovića. Umro je u Sremskim Karlovcima 1841. godine, gde je i sahranjen u Sabornoj crkvi.

## Literatura
* Sava Vuković: „Srpski jerarsi od devetog do dvadesetog veka“, Evro Beograd, Unireks Podgorica, Kalenić Kragujevac, 1996. godine; tekst „Stefan (Stanković) mitropolit karlovački 1837-1841“ str. 473-474.

## Povezano
* Vojvodstvo Srbija i Tamiški Banat
* Istorija Vojvodine
Hrizostom Vojinović

**Hrizostom** (svetovno ime **Ljubisav Vojinović**; Salakovac, 2/15. jun 1911 – 24. septembar 1989) je bio arhijerej Srpske pravoslavne crkve.

## Biografija
Rođen je 1911. godine u selu Salakovac kod Požarevca.

Godine 1947. izabran je za vikarnog episkopa moravičkog i hirotonisan u Sabornoj crkvi u Beogradu.

Godine 1951. izabran je za episkopa budimskog, ali zbog tadašnjih političkih prilika nije uopšte ustoličen. Po smrti episkopa braničevskog Venijamina 1952. godine, izabran je za episkopa braničevskog.

Godine 1958. izabran je za urednika *„Pravoslavnog misionara“*, koga uređuje narednih 25 godina.

Njegovo najpoznatije delo je knjiga *„Tihi glas“*, koja predstavlja zapise o njegovim utiscima sa putovanja u Svetu goru, njegove besede i propovedi po kojima je bio poznat.

Na njegovu inicijativu vraćene su mošti Sv. kneza Lazara u njegovu zadužbinu manastir Ravanicu.

Umro je, nakon duge i teške bolesti, 24. septembra 1989. godine, a sahranjen je, po sopstvenoj želji, u porti Saborne crkve u Požarevcu.

## Vanjske veze
* Sećanje na vladiku Hrizostoma