Vidovo Selo

**Vidovo Selo** je naseljeno mjesto u Bosni i Hercegovini u opštini Drvar koja pripada entitetu Federacija Bosne i Hercegovine. Na popisu stanovništva 1991. u njemu je živjelo 387 stanovnika.

## Geografija
Sa zapada su mu granice Jadovnik i Misije, sa zapada i sjevera potok Visućica. Na istoku je nizina sela Mokronoge i na jugu pašnjak Grab prema selu Mrđama. Selo je razbijenog tipa sa četiri grupe kuća: Musići, Gradina, Trnjak i Bujadinica. U selu  ima nekoliko izvora vode.
## Historija
***Порекло становништва села Видово Село и Мокроноге, општина Дрвар. Према истраживању Петра Рађеновића „Унац“ из 1933-34. године.***

Ово је најсеверније село Горњег Унца. Простире се с обе стране речице Унца и хвата се планина и с једну и с другу страну Уначке Котлине. Границе су му: са запада Једовник и Мисије, са севера поток Висућица, са истока Увала, Палеж и Биљег, са југа, нрема Мрђама, пашњак Граб. *Село је раздвојено у два сасвим оделита дела:* **Видово Село** као брдски крај и **Мокроноге** као равну низину. Између њих овећи простор посут каменом служи као пашњак. У Видову Селу су куће углавном на горњу страну, до шуме. Само је Трњак запао усред села. Испод кућа су њиве и ливаде и врло простран пашњак, Таван, каменит али јако питом и на кишној години богат травом. Но и горње куће у Видову Селу су негде и негде изгубиле широку везу са шумом. Нове крчевине су им пале за леђа, те морају до шуме да пролазе кроз „прогоне“, а ни ширимице као некада. У Мокроногама је средина земљишта чиста, све сама бара н лука, а куће су по окрајку те увалите равни. Куће су и по источној и по западној ивици равнице, но више по источној.

*Оранице носе називе:* Лице, Луке, Криваја, Потчелинка, Почазбине, Пољане, Диљка, Подруњевице, Гајчине, Мусићи, Измаци, Подворнице, Долови.

*Ливаде:* Баре, Врањаци, Драгаљевац, Бнљег, Оклинци, Увала Доња, Увала Горња, Подић, Ковића Гај, Даништина, Плећ, Брдо, Градина, Једовник, Сартук, Ливадице, Внсоко, Трњак.

*Пашњаци:* Граб, Таван, Брина, Врањак, Руњевица, Дебела Страна, Буквик, Под, Дејанови Гајеви, Висућица.

*Шуме:* Буковик, Мисије, Јадовник, Коса, Јанковића Палеж, Увала.

*Воде:* Уна н Висућица и много извора: Сопиновац, Циганско Врело, Челинка, Красиновац, Башнћа Врело, Црно Врело, Стикановац, Шубић, Мишковића Точак, Шобајски Бунар. Висућица извире испод Јадовника и слева се у Унац. Млини су на Висућици и на Унцу. Село не трпи оскудице ни патње у погледу мељаве. Колиба има на више страна, тако: у Врањаку 6, у Драгељевцу 4, у Увалама 6, у Локвици б, у Јаворју 3, на Подићу 1, на Пољани 2, у Сартуку 1, на Једовнику 5. Неке од ових служе као летње, неке зимске.

Село је, разбијеног типа. Поред основне подвојености на два главна дела: Видово Село и Мокроноге, још се сваки од ових делова распада на мање „предјељке” (крајеве).

*Видово Село има четири краја:* Мусићи, Градина, Трњак, Бујадница.

*У Мокроногама је шест крајева:* Пољана, Криваја, Подруњевица, Челинка, Блато, Поткрај. Крајеви су састављени из породичних група. Највећа је група Мусићи. Свега је у селу 171 кућа.

*Гробаља има шест:* Руњевица, Михајиловића Гробље, Криваја, Велико Гробље, Мало Гробље, Мусићи.

О називу села већ је наведено народно казивање. Назив Мокроноге дошао је од природних особина земљишта. Под јесен и преко зиме провре вода испод страна и земља се у равни јако раскваси. Кад се излију кише или се сјужи снег, потопи вода целу раван.

У Видову Селу нема на отвореној површини трагова од старијих насеља. Једино што су Михајловићи, крчећи на Пољани, ископали некакво старо камење.

***Порекло породица.***

Већина становништва овде потиче од два рода: **Кукиловића и Гвоздена**. То су уједно и најстарије породице у селу. Кукиловићи су више у Мокроногама, Гвоздени више у Видову Селу. О обадава ова рода говорено је у општем делу (Петар Рађеновић – Унац).

*Од Кукиловића су рода овде ове породице:* **Пузигаће** (5 к.), **Медаревићи** (13 к.), **Маркановићи** (2 к.), **Лазићи** (6 к.), **Башићи** (11 к.), **Полићи** (3 к.), **Гајановићи** (6 к.), **Јанковић** (1 к.), **Михајловићи** (9 к.) Славе Јовањдан. Како је већ речено доселили су пре 5–6 колена из Цетине у Далмацији. Једна кућа Гајановића отселила пре 40 г. у Клашнице.

*Од рода Гвоздена су:* **Гвозденовићи** (13 к.), **Вашалићи** (8 к.), **Кремићи** (2 к.), **Радићи** (2 к.), **Кнежевићи** (16 к.), **Ковићи** (7 к.). Доселили су из Змијања, а славе Ђурђевдан.

– **Бајићи** (36 к.), славе Стевањдан. По једноме казивању они су од истог рода и истог порекла као и **Трњинићи**. Али, ма и били род с Трњинићима, нису населили овамо заједно с њима, него много доцније. О своме пореклу и насељивању овамо они казују да су живели у Далмацији, па за време „Вранцуза“ (Наполеона) избегли отуда од рата. Кренули тада њих четворица браће па један отишао у Бачку, а тројица овде у Видово Село. Населили се најпре на Трњаку, а кад се поделили, једни сишли у Мокроноге. Доцније прешли неки с Трњака на Награђе и Ваганац.

– **Шобати** (4 к.) славе Дмитровдан. Доселили из Цетине нре 5–6 колена.

– **Малбашићи** (2 к.) славе Стевањдан. Приведени пре 60–70 г. нз Грахова у кућу Шобатову. Овај Шобат био малбаша па се и његови привоци по њему прозвали Малбашићи.

– **Алексићи** (2 к.) славе Ђурђевдан. Они су од рода **Кесића**.

– **Грубор** (1 к.) слави Ђурђевдан. Прешао из Бастаха нре 20 г. као лугар и ту му остала деца.

– **Максић** (1 к.) слави Дмитровдан. Приведен из Мрђа у кућу Бајића пре 80–90 година.

– **Куруц** (2 к.) славе Лучиндан. Доселили нз Стрмице по окупацији.

– **Мишковићи** (6 к.) славе Никољдан. Казују да су били у Бастасима пре „Будисављевића буне“. За време те буне утеку у Срб. Куће им остану непопаљене. После буне бег им обећа примити их натраг. Они се поврате, „а када тамо, а Грубори већ дошли и ујагмили наложити им ватру у кући.“ Тада њих двојица браће дођу у Видово Село, а трећи се врати у Срб, али мало после дође и он браћи. Будисављевића буна о којој ово предање говори биће да је турско-аустриски рат (1788–91).

– **Петровићи** (2 к.) славе Ђурђевдан. Доселили из Далмације пре 100–120 г. Били најпре у Љесковици где су сада **Лукачи**, пре буне прешли овамо.

– **Џепине** (2 к.) славе Јовањдан. Доселили пред буну из Грахова. Били најпре у Мрђама и за Гредом н најпосле дошли овде.

– **Петковић** (1 к.) слави Јовањдан. Прешао амо с Бунчевца пре 60–70 г. Био прво најамник, после се окућио.

– **Кукрићи** (8 к.) славе Дмитровдан. Доселили из Отона у Далмацији. Од истога су рода од кога и **Максићи** и дошли овамо када и они.

**ИЗВОР:** Петар Рађеновић – Унац. НАСЕЉА И ПОРЕКЛО СТАНОВНИШТВА (књига 30) – СРПСКИ ЕТНОГРАФСКИ ЗБОРНИК (књига LVI), Београд 1948.

## Stanovništvo

## Privreda

## Reference

## Vanjske veze