Saobraćaj u Italiji

Republika Italija spada u velike zemlje Evrope i predstavlja središnju zemlju Sredozemlja, što da je izvanredne uslove za razvoj prometnog saobraćaja. Italija ima razvijen drumski, železnički, vazdušni i vodeni saobraćaj, posebno pomorski. Rim, kao prestonica Italije, i Milano, kao njeno najvažnije privredno središte, predstavljaju ne samo glavne saobraćajne čvorove u državi, već i u ovom delu Evrope.

## [[Železnički saobraćaj]]

U Italiji postoji više železničkih preduzeća, od kojih je najveća i najpoznatija železnička kompanija Trenitalija. Italijanska železnica je veoma razvijena i može se reći da svako značajnije mesto u zemlji ima železničku stanicu i vezu železnicom. Veliki gradovi se polako međusobno povezuju brzom železnicom, koja se intenzivno izgrađuje. 

Ukupna dužina železničke mreže standardnog koloseka u Italiji je 19.394 km (1998. godine), od čega na železnicu standardnog koloseka otpada 18.071 km. Elektrifikovano je 11.322 km železnice. Postoje je i pruge uskog koloseka sa ukupnom dužinom od 1323 km. Ova železnica se danas koristi više u turističke svrhe.

Najvažnije železničko čvorište u zemlji je Milano, gde se ukršatju pruge sa Apeninskog poluostrva i iz Evrope. Ostala važna železnička čvorišta sa velikim železničkim stanicama su: Rim, Bolonja, Bari, Firenca, Đenova, Napulj, Palermo, Torino, Venecija.

**Najvažnije železničke pruge u Italiji su one koje primaju vozove velikih brzina:**
* Torino - Milano, u izgradnji
* Milano - Verona - Venecija, u razvoju
* Milano - Bolonja - Firenca - Rim - Napulj, u izgradnji
* Napulj - Sicilijanski most - Palermo, u izgradnji
* Milano - Đenova, u izgradnji
* Milano - Lion (u Francuskoj), u razvoju

U Italiji postoji i veoma razvijena mreža gradske železnice. Veliki broj gradova poseduje tramvajski sistem, a više većih gradova poseduje metro sistem:
* Milano - 3 linije + 1 jedna u izgradnji, (pogledati: Milanski metro)
* Rim - 2 linije + 1 jedna u izgradnji, (pogledati: Rimski metro)
* Napulj - 2 linije + 1 jedna u izgradnji, (pogledati: Napuljski metro)
* Đenova - 1 linija, (pogledati: Đenovski metro)
* Katanija - 1 linija, (pogledati: Katanijski metro)
* Torino - 1 linija, (pogledati: Torino metro)
* Brešija - 1 jedna linija u izgradnji, (pogledati: Brešijski metro)
* Bolonja - 1 jedna linija u izgradnji, (pogledati: Bolonjski metro)

**Železnička veza sa susednim zemljama**:
*  Slovenija - da
*  Austrija - da
*  Švajcarska - da
*  Francuska - da
*  San Marino - da
*  Vatikan - da

## [[Drumski saobraćaj]]

Ukupna dužina drumskih puteva u Italiji je 654.676 km, svi sa čvrstom podlogom (1998. godina). Dužina autoputeva trenutno iznosi oko 7000 km, a očekuje se i izgradnja novih deonica. Treba naglasiti da Italija, uprkos vrlo izraženom planinskom krajoliku u većem delu zemlju, poseduje veoma savremenu putnu mrežu na svim nivoima, od državnih autoputeva do seoskih puteva.

Današnji državni autoputevi povezuju sve važnije gradove u državi, posebno sa Rimom i Milanom, kao i prestonicama i velikim gradovima susednih zemalja. Mnogi autoputevi prate linije glavnih železnica. Oni se uglavnom pružaju trasama Evropskih koridora, a nose dvoznačne nazive "A+broj". POred klasičnih autoputeva postoji i kružni autoputevi oko velikih gradova ili "prsteni" (tzv. ''Tangencijale''), kao i autoputne veze između bliskih glavnih autoputeva (tzv. ''Bretele'') i između gradova bez prolaznih autoputeva i njima najbližih glavnih autoputeva (tzv. ''Rakordi'').

**Najvažniji državni autoputevi su:**
* A1 ili "Autoput sunca", MIlan - Bolonja - Firenca - Rim - Napulj, ukupna dužina 760 km.
* A3, Napulj - Salerno - Ređo di Kalabrija, ukupna dužina 495 km.
* A4 ili "Serenisima autoput", Torino - Milano - Verona - Venecija - Trst - Slovenija.
* A5 ili "Aosta autoput", Torino - Aosta - Francuska.
* A6 ili "Verdamare autoput", Torino - Savona.
* A7 ili "Seravale autoput", Milano - Đenova.
* A8 ili "Autoput jezera", Vareze - Milano.
* A9, Milano - Komo - Švajcarska, ukupna dužina 42 km.
* A10 ili "Autoput cveća", Đenova - savona - Sanremo - Francuska (Auzrna obala).
* A11 ili "Firenca - more", Firenca - Piza.
* A12 ili "Plavi autoput", Đenova - La Specija - Piza - Ćivitavekija.
* A13, Padova - Ferara - Bolonja.
* A14 ili "Jadranski autoput", Bolonja - Rimini - Ankona - Peskara - Bari - Taranto, ukupna dužina 743 km.
* A15 ili "Autoput Del Ćiza", Parma - La Specija.
* A16 ili "Autoput dva mora", Napulj - Kanoza.
* A18, Mesina - Katanija.
* A19, Palermo - Ena - Katanija.
* A20, Mesina - Palermo.
* A21 ili "Autoput vina", Torino - Alesandrija - Pjaćenca - Brešija.
* A22 ili "Autoput Brenero", Modena - Verona - Trento - Bolcano - Austrija.
* A23 ili "Autoput Alpi-Jadran", Palmanova - Udine - Austrija.
* A24 ili "Autoput parkova", Rim - L'Akvila - Teramo, ukupna dužina 114 km.
* A25, Peskara - Torano, ukupna dužina 114 km.
* A26 ili "Autoput tunela", Đenova - Alesandrija - Novara, ukupna dužina 197 km.
* A27, Venecija.
* A28, Koneljano - Portogruaro.
* A29, Palermo - Mazara del Valo.
* A30, Kazerta - salerno.
* A31 ili "Valdasko Autoput", Trento - Vićenca.
* A32 ili "Frejus autoput", Torino - Francuska.

## [[Vodeni saobraćaj]]

Italija je primorska i sredozemna zemlja i ima mnogo velikih pomorskih luka. Takođe, pod zastavom Italije plovi 427 trgovačkih brodova sa više od 1000 registarsih tona. Najveća italijanska luka je Đenova, poznata i na novou celog sveta. Velike luke su: La Specija, Livorno, Napulj, Kaljari, Mesina, Palermo, Katanija, Brindizi, Bari, Ankona, Venecija, Trst.

Sa druge strane, kopneni saobraćaj, mada dužine 2400 km, je slabo razvijen i nije međunarodnog značaja. Razog ovome je što većina reka mala i kratka, sa plitkim koritom i veoma promenljivog vodostaja (leti neke reke i presuše). Saobraćaj po jezerima takođe je manjem značaja i više kao sastavni deo turizma. 

Poseban slučaj predstavlja Venecija, jedini svetski poznat grad gde je preovlađujuća vrsta gradskog prevoza plovilima kroz mnogobrojne kanale.

## Gasovodi i naftovodi
* Naftovod: Dužina tokova je 1.703 km.
* Gasovod: Dužina tokova je 19.400 km.

## [[Vazdušni transport]]

U Italiji postoji nekoliko aviokompanija, od kojih je najpoznatija Alitalija, jedna od najvažnijih u celoj Evropi.

U državi postoji 230 zvanično upisanih aerodroma, od toga je sa tvrdom podlogom 133. U državi čak 51 aerodrom ima IATA kod (IATA Airport Code) i, samim tim, međunarodni značaj. Dva aerodroma su međunarodnog značaja (tzv. "habovi")i to su:
* Međunarodni aerodrom "Malpensa" u Milanu - MXP
* Međunarodni aerodrom "Leonardo da Vinči" u Rimu, poznat i kao Fijumičino - FCO

Pored njih važni aerodromi u državi su i:
* Međunarodni aerodrom "Enbriko Forlanini" Linate u Milanu - LIN
* Međunarodni aerodrom "Marko Polo" u Veneciji - VCE
* Međunarodni aerodrom "Amerigo Vespuči" u Firenci - FLR
* Međunarodni aerodrom "Kristofer Kolumbo" u Đenovi - GOA
* Međunarodni aerodrom "Falkone i Borselino" u Palermu - PMO
* Međunarodni aerodrom "Sandro Pertini" u Torinu - TRN
* Međunarodni aerodrom "Guljermo Markoni" u Bolonji - BLQ
* Međunarodni aerodrom "Ugo Niuta" u Napulju - NAP
* Međunarodni aerodrom "Ronči di Legionari" u Trstu - TRS

U Italiji je zvanično upisan i 5 heliodroma.