Štitarke

**Štitarke** (celerovke, kimovke; lat. *Apiaceae*, *Umbelliferae*) su porodica dvosupnica kojoj pripada oko 300 rodova s približno 3000 vrsta trajnih i jednogodišnjih zeleni, rjeđe polugrmova i grmova.

## Opis biljke
To su uglavnom zeljaste biljke sa šupljim stablikama i raznolikim, često i višestruko perastim listovima. Dvospolni, rijetko jednospolni cvjetovi većinom su u sastavljenim, rjeđe u jednostavnim štitcima (po kojima je porodica nazvana), katkada nalik na glavicu. Plod kalavac u pravilu se raspada na 2 plodića (merikarpa).

Najčešće imaju aromatičan, često i vrlo prodoran miris od prisutnih eteričnih ulja.

## Rasprostranjenost
Štitarke su rasprostranje u Sredozemlju i jugozapadnoj Aziji. Mnoge se vrste uzgajaju kao povrće, začinske ili ljekovite npr. anis *(Pimpinella anisum),* anđelika *(angelica archangelica)*, celer *(Apium graveolens)*, kim *(Carum carvi)*, komorač *(Foeniculum vulgare)*, kopar *(Antheum graveolens)*, korijander *(Coriandrum sativum)*, ljupčac *(Levisticum officinale)*, motar (Crithmum maritimum), mrkva *(Daucus)*, peršin *(Petroselinum crispum)*, a neke kao ukrasne  npr. kotrljan *(Eryngium)*.

## Rodovi i vrste
U Hrvatskoj iz porodice štitarki raste približno 65 rodova s približno 170 vrsta. Zvinčac *(Bupleurum)*, pukovica *(Peucedanum)* i devesilje *(Seseli)* su zastupljeni s po desetak vrsta, ostali s manje: čehulja *(Myrrhis)*, divlji komorač *(Portenschlagiella)*, jarčevac *(Aegopodium)*, ježika *(Echinophora spinosa)*, milogled ili zdravičuca *(Sanicula)*, petrovac *(Crithmum maritimum)*, volujsko oko *(Hacquetia)*. Porodici pripadaju i neke smrtno otrovne vrste: divlji peršin *(Aethusa cynapium)*, kukuta *(Conium maculantum)*, trubeljika *(Cicuta virosa)*.

## Reference

## Literatura

*Apiaceae. 2011. Utah State University Intermountain Herbarium. 20 October 2011. http://herbarium.usu.edu/taxa/apiaceae.htm
*Constance, L. (1971). “History of the classification of Umbelliferae (Apiaceae).” in Heywood, V. H. [ed.], The biology and chemistry of the Umbelliferae, 1–11. Academic Press, London.
*Cronquist, A. (1968). The Evolution and Classification of Flowering Plants. Boston: Houghton Mifflin.
*French, D. H. (1971). “Ethnobotany of the Umbelliferae.” in Heywood, V. H. [ed.], The biology and chemistry of the Umbelliferae, 385–412. Academic Press, London.
*Hegnauer, R. (1971) “Chemical Patterns and Relationships of Umbelliferae.” in Heywood, V. H. [ed.], The biology and chemistry of the Umbelliferae, 267–277. Academic Press, London.
*Heywood, V. H. (1971). “Systematic survey of Old World Umbelliferae.” in Heywood, V. H. [ed.], The biology and chemistry of the Umbelliferae, 31–41. Academic Press, London.
*Judd, W. S. et al. (1999). Plant Systematics: A Phylogenetic Approach. Sunderland, MA: Sinauer Associates, Inc.
*Plunkett, G. M. and S. R. Downie (1999). “Major lineages within Apiaceae subfamily Apioideae: a comparison of chloroplast restriction site and DNA sequence data.” American Journal of Botany, 86, 1014–1026.
*Plunkett, G. M., D. E. Soltis, and P. S. Soltis (1996). “Higher Level Relationships of Apiales (Apiaceae and Araliaceae) Based on Phylogenetic Analysis of rbcL Sequences.” Botanical Society of America, 83 (4), 499–515.
*Plunkett, G. M., D. E. Soltis, and P. S. Soltis (1996). “Evolutionary Patters in Apiaceae: Inferences Based on matK Sequence Data.” American Society of Plant Taxonomists, 21 (4), 477–495.