Dromeosauridi

**Dromeosauridi** (latinski: *Dromaeosauridae*) jesu porodica pticama sličnih teropoda. Bili su male do srednje veličine, imali su perje i bili su mesožderi. Najviše su se raširili u periodu krede. Često se nazivaju **raptorima** (po *[[Velociraptor]]u*), terminom populariziranom u filmu *[[Jurassic Park|Jurski park]]*. Naziv Dromaeosauridae znači "trčeći gušteri", od grčkog *dromeus* (*δρομευς*) - "trkač" i *sauros* (*σαυρος*) - "gušter".

Fosili dromeosaurida su pronađeni u Sjevernoj Americi, Europi, Africi, Japanu, Kini, Mongoliji, na Madagaskaru, Argentini i na Antarktiku. Prvi put su se pojavili sredinom perioda jure, prije 167 milijuna godina i preživjeli su do kraja perioda krede prije 65,5 milijuna godina, što znači da su preživjeli preko 100 milijuna godina dok nisu izumrli zajedno sa ostalim dinosaurima. Prisustvo dromeosaura čak sredinom jure potvrđeno je otkrićem izoliranih fosilnih zuba, ali ni jedan potpun skelet dromeosaurida iz ove epohe nikada nije pronađen.

## Opis

Prepoznatljiva laka građa dromeosaurida potpomogla je ponovnu pojavu mišljenja da su barem neki dinosauri bili aktivni, brzi i u bliskom srodstvu sa pticama. Ilustracija Roberta Bakkera za monograf Johna Ostroma iz 1969. godine, koja prikazuje dromeosaurida *[[Deinonychus]]a* u brzom trku, je među najutjecajnijim paleontološkim rekonstrukcijama u povijesti. Građa dromeosaurida uključuje i relativno veliku lubanju, nazubljene zube, usku njušku i naprijed okrenute oči koje ukazuju na neki stupanj binokularnog vida. Dromeosauridi su, kao i većina ostalih teropoda, imali srednje dug vrat oblika slova "S", a njihov trup bio je relativno kratak i dubok. Kao i ostali pripadnici Maniraptora, oni su imali duge ruke koje su se kod nekih vrsta mogle sklopiti prema tijelu, kao i relativno velike šake sa tri duga prsta (srednji prst je bio najduži, a prvi najkraći) koji su završavali sa tri velike pandže. Dromeosauridi su na drugom nožnom prstu imali veliku zakrivljenu pandžu. Rep im je bio vitak sa dugim kralješcima, kojima su nakon 14. repnog kralješka nedostajali poprečni nastavci (lat. *processus transversus*) i neuralne kralješne bodlje.

Danas se zna da su barem neki, a vjerojatno svi dromeosauridi bili pokriveni perjem. Ova prilagodba, koja se prvi put pojavila sredinom 1980-ih godina i bila potvrđena fosilnim otkrićima 1999. godine, predstavlja važnu promjenu u načinu na koji se dromeosauridi prikazuju na ilustracijama i u filmu.

### Stopalo

Kao i ostali teropodi, dromeosauridi su bili dvonošci; odnosno, hodali su na zadnjim nogama. Međutim, dok su ostali teropodi hodali na tri prsta, fosilizirani otisci stopala nekih dromeosaurida pokazuju da su oni drgi prst noge držali odignutim od tla; samo su treći i četvrti prst nosili svu težinu životinje. Ovo se naziva funkcionalnom didaktilijom. Na uvećanom drugom prstu nalazila se neobično velika, zakrivljena pandža oblika srpa, za koju se smatra da su je koristili za hvatanje plijena i penjanje po drveću. Jedna vrsta dromeosaurida, *[[Balaur|Balaur bondoc]]*, je također imao i prvi prst izrazito prilagođen slično kao i drugi. I prvi i drugi nožni prst *B. bondoca* držani su odignuto od tla i nosili su veliku, zakrivljenu pandžu.

### Rep
Dromeosauridi su imali duge repove. Većina repnih kralježaka imala je koštane ekstenzije, pa i koštane žile kod nekih vrsta. Nakon što je istražio *Deinonychusa*, Ostrom je pretpostavio da su ove osobine ukrućivale rep tako da se on mogao pokretati samo pri svom početku, pa bi se cijeli rep pokretao kao jedna poluga. Međutim, jedan dobro očuvan primjerak vrste *Velociraptor mongoliensis* (IGM 100/986) imao je člankovit rep koji je bio horizontalno savijen u obliku slova S. To pokazuje da se rep mogao savijati ustranu sa priličnim stepenom fleksibilnosti. Pretpostavljeno je da su rep koristili kao stabilizator ili za protutežu dok su trčali ili skakali; kod *[[Microraptor]]a* je na kraju repa postojala lepeza perja u obliku dijamanta. Možda ju je koristio kao aerodinamični stabilizator ili kormilo tijekom jedrenja/leta.

### Veličina

Dromeosauridi su bili dinosauri malene do srednje veličine, dugi od 0,7 m (*[[Mahakala]]*) do preko 6 m (*[[Utahraptor]]* i *[[Achillobator]]*). Neki su možda bili i veći; neopisani primjerci *Utahraptora* iz kolekcija Univerziteta Brigham Young pripadali su jedinkama koje su možda dostizale do 11 m dužine, ali još uvijek se očekuju detaljnija istraživanja. Velika veličina je izgleda evoluirala barem dvaput kod dromeosaurida; prvi put kod pripadnika Dromaeosaurinae (*Utahraptor* i *Achillobator*) i ponovo kod pripadnika Unenlagiinae (*[[Austroraptor]]* dužine do 5 m). Moguću treću grupu divovskih dromeosaura predstavljaju izolirani zubi pronađeni u Engleskoj, na otoku Wight. Zubi su pripadali životinji veličine *[[Utahraptor]]a*, ali izgleda da je ona, sudeći prema obliku zuba, bila srodnija pripadnicima Vlociraptorinae.

*Mahakala* je ujedno i najprimitivniji i najmanji dromeosaurid ikada opisan. Ovi dokazi, zajedno sa malenom veličinom ostalih primitivnih srodnika poput *Microraptora* i *[[Anchiornis]]a*, ukazuje na to da je zajednički predak dromeosaurida, trudontida i ptica možda bio veoma malen, dužine oko 65 cm i težine oko 600 grama.

### Perje
Postoji mnogo dokaza koji ukazuju na to da su dromeosauridi bili pokriveni perjem. Fosili nekih dromeosaurida pokazuju duga pokrivna pera na rukama i repu, kao i kraće perje slično paperju po tijelu. Drugi fosili, kod kojih nisu ostali očuvani otisci perja, imaju izbočine na kostima prednjih udova gdje su se nalazila krila. Raspored perja je veoma sličan onome kod *[[Archaeopteryx]]a*.

Prvi poznati dromeosaur sa definitivnim dokazima perja bio je *[[Sinornithosaurus]]*, kojeg su u Kini našli Xu *et al.* 1999. godine. Mnogi drugi fosili dromeosaurida pronađeni su sa tijelom pokrivenim perjem, a neki su imali u potpunosti razvijeno letno perje. *[[Microraptor]]* čak pokazuje dokaze da je imao drugi par krila na zadnjim udovima. Iako se otisci perja mogu očuvati samo u određenim sedimentima, neki fosili pronađeni u čvršćem kamenju pokazuju prisustvo perja po tome što su na kostima ruku imali izbočine za perje (izbočine u kostima u koje je usađeno krilno perje, osobina nekih ptica). Dromeosauridi *Rahonavis* i *Velociraptor* su imali izbočine za perje, što znači da su i oni imali perje iako nisu pronađeni njegovi otisci zajedno sa skeletima ovih životinja. U tom svjetlu, najvjerojatnije je da su čak i veći dromeosauridi imali perje, budući da su i danas sve ptice neletačice pokrivene perjem; poznato je i da su relativno veliki dromeosauridi, kao što je *Velociraptor*, zadržali pokrivno perje. Iako su neki znanstvenici pretpostavili da su veći dromeosauridi izgubili većinu ili svo svoje perje, otkriće perja kod primjeraka *Velociraptora* navedeno je kao dokaz da su svi pripadnici ove porodice zadržali perje.

## Ponašanje
### Funkcija pandže

Trenutno postoji neslaganje oko funkcije povećane pandže na drugom nožnom prstu. Kada ju je John Ostrom opisao za *Deinonychusa* 1969. godine, naveo je pandžu kao oružje slično maču koje je, kao sabljozube mačke svoje očnjake, zabadao u plijen. Adams (1987.) je smatrao da se pandža koristila za vađenje utrobe velikog plijena. Navođenje velike pandže kao oružje za ubijanje odnosilo se na sve dromeosauride. Međutim, Manning *et al.* su tvrdili da je pandža umjesto toga služila kao kuka, rekonstruisavši keratinski omotač sa eliptičnim presjekom, umjesto prije korištenog oblika suze. U Manningovoj interpretaciji, pandža na drugom prstu se koristila za penjanje tijekom napadanja većeg plijena, ali i za ubadanje.

Ostrom je uporedio *Deinonychusa* sa nojem i kazuarom. Primijetio je da ove vrste ptica mogu nanijeti opasne ozljede nogama. Kazuar na drugom prstu ima pandžu dužine do 125 mm. Ostrom je citirao Gilliarda (1958.) rekavši da se tako može rasjeći ruka ili izvaditi utroba. Kofron (1999. i 2003.) je istražio 241 dokumentovani napad kazuara i otkrio je da su bila ubijena dva psa i jedan čovjek, ali nije bilo dokaza da kazuari mogu nauditi drugim životinjama na gore naveden način. Kazuari koriste svoje pandže za obranu, napadanje neprijatelja i u udvaranju. Karijama također ima veliku pandžu na drugom nožnom prstu koju koristi za kidanje plijena prije gutanja.

Phillip Manning i kolege (2009.) su pokušali testirati funkciju pandže i pandži sličnog oblika na prednjim udovima. Analizirali su biomehaniku stresa i izvijanja na pandži i udovima koristeći rentgenske snimke za stvaranje trodimenzionalne konturne mape pandže prednjih udova *[[Velociraptor]]a*. Za usporedbu, analizirali su konstrukciju pandže današnje ptice grabljivice, ušare. Otkrili su da su one, na osnovu načina na koji se stres provodio duž pandže, bile idealne za penjanje. Otkrili su i da je vrh pandže služio za ubadanje i držanje, a da je baza služila za ravnomjerno prenošenje stresa.

Manningov tim je također usporedio zakrivljenost pandže na stopalu sa onom kod današnjih ptica i sisavaca. Prijašnja istraživanja pokazala su da se količina zakrivljenosti pandže razlikuje kod različitih načina života: životinje sa jako zakrivljenim pandžama se obično penju po drveću, a ravnije pandže ukazuju na život na tlu. Velika pandža dromeosaurida *Deinonychusa* ima zakrivljenost od 160 stepeni, prilično u rasponu penjača. Pandže na prednjim udovima također su odgovarale navedenoj grupi životinja.

Paleontolog Peter Mackovicky komentirao je istraživanje Manningovog tima, izjavivši da su maleni, primitivni dromeosauridi (npr. *[[Microraptor]]*) vjerojatno bili penjači, ali da penjanje nije objašnjavalo zašto su napredniji i veći dromeosauridi poput *[[Achillobator]]a* zadržali vrlo zakrivljene pandže ako su biil preveliki za penjanje po drveću. Mackovickey je teoretizirao da su divovski dromeosauridi možda pandžu koristili za kačenje za žrtve.

### Društveno ponašanje
Fosili *[[Deinonychus]]a* su otkriveni u malenim grupama blizu ostataka biljoždera *[[Tenontosaurus]]a*, velikog pripadnika Ornithischia. To se navodilo kao dokaz da su dromeosauridi lovili u koordiniranim čoporima kao i neki današnji sisavci. Međutim, ne slažu se svi znanstvenici s time, a jedno kasnije istraživanje Roacha i Brinkmana 2007. godine navodi da su *Deinonychusi* možda zapravo pokazivali neorganizirano društveno ponašanje. Današnje ptice i krokodili (najbliži srodnici dromeosaura) pokazuju minimalnu kooperativnost u lovu; umjesto toga su obično ili samotnjaci ili se zajedno hrane na lešini, pa se tada često dešavaju konflikti među jedinkama iste vrste. Na primjer, u situacijama kada se grupa komodskih varana zajedno hrani, najveće jedinke jedu prve i ponekada napadaju one manje; ako manja jedinka umre, obično i nju pojedu. Kada se ove informacije prilože lovu u čoporima kod dromeosaura, izgleda da je to bila strategija hranjenja krokodila iil varana. Pronađeni fosilni ostaci *Deinonychusa* pripadali su neodraslim jedinkama, a nedostajali su im dijelovi tijela koje su možda pojeli drugi *Deinonychusi*; istraživanje Roach *et al.*-a to je predstavilo kao dokaze protiv ideje da su te životinje lovile zajedno.

 
Znanstvenici su 2007. godine opisali prve poznate ekstenzivne otiske dromeosaura u Shandongu (Kina). Osim što su potvrdili hipotezu da je velika pandža držana uzdignuto od zemlje, otisci (koje je napravila velika vrsta veličine *[[Achillobator]]a*) su pokazivali da se šest jedinki otprilike iste veličine kretalo obalom. Bile su odmaknute jedna od druge oko 1 m i išle su prilično sporo i u istom smjeru. Autori članka koji opisuje te otiske naveli su tragove kao dokaz da su neke vrste dromeosaura živjele u grupama. Iako tragovi očito ne pokazuju lov, ideja da su grupe dromeosaura možda lovile zajedno ne može se isključiti.

### Letenje i jedrenje

Sposobnost letenja i jedrenja je dugo predlagana za barem dvije vrste dromeosaurida. Prvi, *[[Rahonavis|Rahonavis ostromi]]* (isprva svrstan kao ptica, ali u kasnijim istraživanjima kao dromeosaurid), je možda bio sposoban za aktivni let, zbog dugih prednjih udova sa dokazima kvržica za dugo i izdržljivo letno perje. Prednji udovi *Rahonavisa* bile su snažnije građe od *Archaeopteryxovih* i postoje dokazi da su postojali snažni mišići za njihovo pokretanje. Luis Chiappe je zaključio da je, uz ove prilagodbe, *Rahonavis* vjerojatno mogao letjeti, ali bi bio nespretniji od današnjih ptica.

Još jedan dromeosaurid, *[[Microraptor|Microraptor gui]]*, je možda mogao jedriti koristeći dobro razvijena krila i na prednjim i na zadnjim udovima. Istraživanje Sankara Chatterjeea 2005. godine zaključilo je da su *Microraptorova* krila funkcionirala kao dvokrilac i da se on vjerojatno bacao sa nekog visokog mjesta, padao i zatim uzlijetao prema gore, praveći tako liniju oblika slova 'U'. Chatterjee je također otkrio da je *Microraptor* imao osnovne osobine potrebne za aktivan let.

Aktivan let je također predložen za vrstu *[[Cryptovolans pauli]]* ("skriveni letač"), ali je *Cryptovolans* vjerojatno sinonim za *Microraptor*.

## Klasifikacija
### Srodnost sa pticama

Dromeosauridi mnoge osobine sa ranim pticama. Točna priroda njihove veze sa pticama je prošla kroz mnoga istraživanja, a hipoteze o toj vezi su se mnogo mijenjale, zbog novih otkrića na tom polju. Godine 2001. Mark Norell i kolege su analizirali veliki broj fosila pripadnika Coelurosauria i proizveli probni rezultat da su dromeosauridi u najbližem srodstvu sa pticama, a da su trudontidi dalji srodnici. Čak su i predložili da bi Dromaeosauridae mogli biti parafiletični srodnici Avialae. Godine 2002. Hwang i kolege su upotrijebili rad Norell *et al.*-a, uključujući i nove osobine i fosilne dokaze, kako bi odredili da bi bilo bolje smatrati ptice rođacima dromeosaurida i trudontida.

Trenutni konsenzus među paleontolozima slaže se sa nalazima Hwang *et al.*-a (2002.); da su dromeosauridi bili u najbližem srodstvu sa trudontidima i zajedno sa njima formirali kladus Deinonychosauria. Deinonychosauria su opet sestrinski takson pticama, pa time i najbliži srodnici ptica. Konsenzus paleontologa je zaključio da još uvijek nema dovoljno dokaza da se odredi da li su neki dromeosauridi mogli letjeti ili jedriti, ili da li su evoluirali od predaka koji su to mogli.

### Alternativne teorije i neletači

Dromeosauridi su toliko slični pticama da su naveli neke znanstvenike na pomisao da bi ih se zapravo trebalo svrstati kao ptice. Prvo, budući da su imali perje, dromeosauri (zajedno sa mnogim drugim manjim teropodima) su “ptice” pod tradicionalnom definicijom riječi "ptica", tj. da one imaju perje. Međutim, drugi znanstvenici, kao što je Lawrence Witmer, smatraju da nazivanje teropoda poput *[[Caudipteryx]]a* pticom zato što je imao perje možda može proširiti definiciju šire od bilo kojeg korisnog značenja.

Barem dvije škole istraživača su predložili da su dromeosauri možda potekli od letećih predaka. George Olshevsky se obično smatra prvim autorom ove hipoteze. U svom radu, Gregory S. Paul je ukazao na mnoge osobine skeleta dromeosaurida koje je naveo kao dokaze da je cijela grupa evoluirala od letećih dinosaura, možda sličnih *[[Archaeopteryx]]u*. U tom slučaju, veći dromeosauri bili su sekundarno neletači, kao današnji nojevi. Godine 1988. Paul je predložio da su dromeosauridi možda u bližem srodstvu sa pticama nego *Archaeopteryx*. Do 2002. godine, međutim, Paul je svrstavao dromeosaure i *Archaeopteryxa* kao najbliže međusobne srodnike.

Godine 2002. Hwang *et al.* je otkrio da je *Microraptor* bio najprimitivniji dromeosaur. Xu i kolege su 2003. godine naveli primitivnu poziciju *Microraptora*, zajedno sa osobinama perja i krila, kao dokaze da su preci dromeosaurida mogli jedriti. U tom slučaju veći dromeosauridi bili bi sekundarno kopneni, izgubivši sposobnost jedrenja poslije u povijesti evolucije.

Također 2002. godine Steven Czerkas je opisao *[[Cryptovolans]]a*, iako je to vjerojatno sinonim *[[Microraptor]]u*. On je netočno rekonstruisano fosil sa samo dva krila i smatrao da su dromeosauri bili ptice, a da nisu jedrili. On je kasnije izdao prepravljenu rekonstrukciju.

Drugi istraživači, kao što je Larry Martin, vjeruju da dromeosauri, zajedno sa svim pripadnicima Maniraptora, uopće nisu dinosauri. Martin je desetljećima tvrdio da ptice nisu bile u srodstvu sa pripadnicima Maniraptora, ali je 2004. godine promijenio mišljenje i sada se slaže da su oni najbliži srodnici. Martin vjeruje da su maniraptore bili sekundarno neleteće ptice i da su ptice evoluirale od arhosaura, pa se većina vrsta nazvanih teropodima ne bi mogla svrstati ni kao dinosauri.

Godine 2005. Mayr i Peters su opisali anatomiju veoma dobro očuvanog primjerka *Archaeopteryxa* i zaključili da je njegova anatomija bila sličnija teropodima nego što se prije smatralo. Specifično, otkrili su da je *Archaeopteryx* imao primitivan palatinus, neokrenut hallux i veoma pokretljiv drugi nožni prst. Njihova filogenetička analiza proizvela je kontroverzne rezultate da je *[[Confuciusornis]]* bio srodniji *Microraptoru* nego *Archaeopteryxu*, čineći Avialae parafiletičnim taksonom. Također su predložili da su dromeosauridi i trudontidi bili sekundarno neletači (ili izgubili sposobnost jedrenja). Corfe i Butler kritizirali su ovaj rad na metodološkoj osnovi.

Izazov svim ovim alternativnim scenarijima došao je kada su Turner i kolege 2007. godine opisali novog dromeosaurida, *[[Mahakala]]u*, koja se danas smatra najprimitivnijim pripadnikom Dromaeosauridae, primitivnijim i od *Microraptora*. *Mahakala* je imala kratke ruke i nije mogla jedriti. Turner *et al.* su također zaključili da je let evoluirao samo kod Avialae i ove dvije točke ukazale su na to da prvi dromeosaurid nije mogao ejdriti ili letjeti. Na osnovu kladističke analize, *Mahakala* pokazuje da dromeosauridi nisu bili letači.

### Taksonomija i popis rodova

 

Autorstvo porodice Dromaeosauridae pripada Williamu Dilleru Matthewu i Barnumu Brownu, koji su je 1922. godine uzdigli kao potporodicu (Dromaeosaurinae) porodice Deinodontidae; tada je sadržavala samo jedan rod, *[[Dromaeosaurus]]*. Dromaeosauridae, zajedno sa Troodontidae, čine infrared Deinonychosauria.

Potporodice Dromaeosauridae često mijenjaju svoj sastav zbog novih analiza, ali obično se sastoje od sljedećih grupa. Veliki broj dromeosaurida nije priključen ni jednoj potporodici, često zato što su bili veoma loše očuvani da bi se zasigurno svrstali u filogenetičkoj analizi (vidi "Filogenija" ispod) ili zato što su primitivni srodnici tih potporodica (*[[Mahakala]]*, na primjer, je najprimitivniji poznati dromeosaurid i ispada iz svake podgrupe). Najprimitivnija potporodica dromeosaurida se obično smatra Unenlagiinae. Ova enigmatična grupa ima najmanje podrške među znanstvenicima i moguće je da neki ili svi njezini pripadnici ne spadaju u Dromaeosauridae. Veći pripadnici kao *[[Buitreraptor]]* i *[[Unenlagia]]* pokazuju izražene prilagodbe letu, iako su vjerojatno bili preveliki za polijetanje. Jedan pripadnik ove grupe, *Rahonavis*, je bio veoma malen, sa dobro razvijenim krilima na kojima postoje dokazi pernih kvržica, pa je vrlo vjerojano mogao letjeti. Sljedeći najprimitivniji kladus dromeosaura je Microraptoria. U ovu grupu spadaju mnogi od najmanjih dromeosaura, koji pokazuju prilagodbe životu na drveću. Svi poznati fosilizirani otisci koža potiču od pripadnika ove grupe i svi pokazuju ekstenzivnu pokrivenost perjem i dobo razvijena krila. Kao i pripadnici Unenlagiinae, neke vrste su možda bile u stanju za aktivan let. U potporodicu Velociraptorinae tradicionalno su se svrstavali *Velociraptor*, *[[Deinonychus]]*, i *[[Saurornitholestes]]*, i iako je otkriće *[[Tsaagan]]a* donijelo podršku ovoj grupi, uključivanje *Saurornitholestesa* još uvijek nije potvrđeno. Dromaeosaurinae se sastoji od vrsta srednje do ogromne veličine, sa četvrtastim lubanjama (pripadnici ostalih potporodica imaju uže lubanje).

Sljedeća klasifikacija raznih rodova dromeosaurida slijedi tabelu koju je smislio Holtz, 2010.
* **Porodica Dromaeosauridae**
** *[[Dromaeosauroides]]*
** *[[Luanchuanraptor]]*
** *[[Mahakala]]*
** *[[Pamparaptor]]*
** *[[Ornithodesmus]]*
** *[[Tianyuraptor]]*
** *[[Variraptor]]* (=*[[Pyroraptor]]*?)
** **Potporodica [[Microraptorinae]]**
*** *[[Graciliraptor]]*
*** *[[Hesperonychus]]*
*** *[[Microraptor]]* (=*[[Cryptovolans]]*?)
*** *[[Sinornithosaurus]]*
** **Potporodica [[Unenlagini|Unenlagiinae]]**
*** *[[Austroraptor]]*
*** *[[Buitreraptor]]*
*** *[[Neuquenraptor]]*
*** *[[Rahonavis]]*
*** *[[Shanag]]*?
*** *[[Unenlagia]]*
*** *[[Unquillosaurus]]*
** **Čvorište [[Eudromaeosauria]]**
*** **Potporodica [[Dromeosaurini|Dromaeosaurinae]]**
*** **Potporodica [[Saurornitholestinae]]**
*** **Potporodica [[Velociraptorinae]]**

### Filogenija
Paul Sereno je 1998. godine Dromaeosauridae prvi put opisao kao kladus, kao najinkluzivniju prirodnu grupu u koju spada *Dromaeosaurus*, ali ne *[[Troodon]]*, *[[Ornithomimus]]* ili *[[Passer]]*. Razne "potporodice" su također bile ponovo definirane kao kladusi. Microraptoria je jedini podkladus dromeosaurida koji nije promijenio svoj status kao potporodice. Senter i kolege su stvorili naziv te potporodice bez sifuksa *-inae*, koji se inače koristi za potporodice. Sereno je predložio reviziranu definiciju podgrupe koja sadrži rod *Microraptor* kako bi osigurala da će on pasti u Dromaeosauridae, pa je uzdignuo potporodicu Microraptorinae.

## Filogenija
Kladogram ispod slijedi analizu paleontologa Nicholasa Longricha i Philipa J. Curriea iz 2009. godine.

Another cladogram constructed below follows the phylogenetic analysis conducted in 2017 by Cau *et al.* using the updated data from the Theropod Working Group in their description of *[[Halszkaraptor]]*.

## U popularnoj kulturi
*Deinonychus* je prikazan u romanu Johna Brosnana *[[Carnosaur (roman)|Carnosaur]]* i u njegovoj filmskoj adaptaciji, iako je sama knjiga dobila malo pažnje čitatelja. *[[Velociraptor]]*, dromeosaurid, dobio je mnogo pozornosti nakon što je istaknuto prikazan u fimu *[[Jurassic Park|Jurski park]]* (1993.) Stevena Spielberga. Međutim, dimenzije *Velociraptora* u filmu su mnogo veće nego i kod najvećih pripadnika tog roda. Robert Bakker je poslije naveo da je Spielberg bio razočaran dimenzijama *Velociraptora*, pa ga je povećao i nazvao *[[Utahraptor]]om*, koji je bio otprilike te veličine ili veći. Gregory S. Paul je, u svojoj knjizi *Predatory Dinosaurs of the World* (Dinosauri grabežljivci svijeta), smatrao vrstu *Deinonychus antirrhopus* vrstom *Velociraptora*, pa je preimenovao vrstu u *Velociraptor antirrhopus*. Ovo taksonomsko mišljenje se uglavnom ne slijedi. Michael Crichton je prihvatio ovu sinonimizaciju ova dva roda u svojim romanima, na kojima su se bazirala prva dva filma. Prikaz dromeosaurida u prvom filmu *Jurski park*, iako je bio ispravan za svoje vrijeme, sada se smatra netočnim u mnogim pogledima, uključujući i nedostatak perja. Iako je u *[[Jurski park 3|Jurskom parku 3]]* pokušano ispraviti ove greške dodavanjem perja oko glava nekih dromeosaura (slično kao ćuba), to nije predstavljalo strukturu ili raspored perja dokazan fosilnim nalazima.

## Izvori

## Vanjske veze

* Dromaeosauridae  na DinoData.
* Dromaeosauridae: Raptori!
* Dromaeosauridae  - Justin Tweet sa *Thescelosaurus*.
* Dinosauri – Potpuno i besplatno izdanje knjige "Dinosauri"
* Dromaeosauridae Detaljni opisi i slike nekih dromeosaurida