open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Badminton

**Badminton** je sport sa reketom koji je sličan tenisu, može da se igra u dva ili četiri igrača. Ova igra se obično igra na označenom polju gdje kroz sredinu nalazi se mreža koja je postavljena na većoj visini nego kod tenisa. Igrači posjeduju reket s kojim udaraju lopicu. Loptica u badmintonu za razliku od tenisa ima 14-16 zabodenih pera, što značajno usporava brzinu putanje. Cilj igre je udariti lopicu samo jednom, a loptica ne smije dotaknuti pod i prebaciti je preko mreže, ako je mreža postavljena na polju. Badminton je također moguće igrati bez mreže i označenih polja.

Da biste igrali badminton, potrebno je da posedujete potrebnu badminton opremu. Osnovnu badminton opremu čine reket i loptica za badminton.

Za izradu reketa za badminton se mogu koristiti različiti materijali. Prvi reketi za badminton su pravljeni od drveta, ali se drveni reketi danas ne koriste zato što su preteški. Jeftiniji i manje kvalitetni reketi se najčešće prave od čelika, pošto je on jeftin. Ako želite da kupite kvalitetan rekat, birajte rekete koji su napravljeni od karbon fibera, aluminijuma ili titanijuma. U današnje vreme se reketi ne proizvode samo od jednog materijala, već se više materijala kombinuje.

Loptica za badminton se danas najviše proizvodi od plastike i sintetičkih materijala, zato što je tada loptica dugotrajnija. U prošlosti, kao i na međunarodnim takmičenjima se koristi loptica koja je napravljena od gušćijih pera. Ovakva loptica je veoma kvalitetna ali je veoma skupa i lako se pohaba, tako da se ne može dugo koristiti za igru.

## Reference

## Vanjske veze
* Hrvatski badmintonski savez
Vaterpolo

**Vaterpolo** je ekipni sport u kojem sudjeluju dvije ekipe s po sedam članova (jedan od njih je vratar). Uz nogomet, najstariji je momčadski šport koji se pojavio na programu Olimpijskih igara.
Cilj igre je postići više pogodaka. Na početku svake četvrtine po jedan igrač svake momčadi pliva prema sredini igrališta na kojemu je lopta, a momčad čiji igrač prvi dopliva do lopte prva kreće u napad.
Utakmica se igra u dvije polovine, čija duljina je 7, 8 ili 9 minuta (ovisno o pravilima organizatora natjecanja).

Države u kojima je jak reprezentativni vaterpolo su: Srbija, Mađarska, Hrvatska, Crna Gora , Rusija, Italija, Grčka, Nemačka, Španija, SAD, Australija, ali i Slovačka i Francuska drže priključak ovoj skupini. 

Najviše uspjeha na kontinentalnim (vaterpolska EP...) i svjetskim prvenstvima imale su Srbija i Crna Gora/SFR Jugoslavija, Mađarska, SSSR, Italija, Španjolska.

U međunarodnim klupskim natjecanjima, najviše uspjeha polučile su hrvatske momčadi (ističu se Mladost Zagreb - 7 puta Evropski prvak, Jug Dubrovnik i Jadran Split), Srbije (ističe se Partizan Beograd - 7 puta Evropski prvak), zatim momčadi iz Italije (ističu se Posillipo Napulj, Pro Recco i Pescara), Mađarske (ističu se Honved, Vasas, BVSC i Ujpest Torna), Rusije, Njemačke (ističe se Spandau Berlin), Španjolske (ističe se Barcelona), a u 21. stoljeću i klubovi iz Grčke postižu uspjehe.

Takodje je srpski vaterpolista Vanja Udovičić proglašen za najboljeg vaterpolistu svih vremena
Kriket

**Kriket** je timski sport nalik bejzbolu koji igraju dva tima od po jedanaest igrača. U igri se koristi loptica koja se udara palicom odnosno batom, a teren je travnato polje približno elipsoidnog oblika. Na sredini se nalazi pravougaono polje dugo 20,12 metara, a sa obe strane polja su drvene letve sa prečkama - *vratnice*. Ponekad se i samo polje naziva vratnicama. Bacač snažno zabacuje tvrdu kožnu loptu veličine pesnice sa jednih vratnica ka suprotnim gde se nalazi igrač sa drvenom palicom. Pre nego što stigne do udarača koji brani svoje vratnice lopta najčešće jednom udari o tlo. Još jedan udarač stoji pored bacača ali on nema aktivnu ulogu dok njegov tim napada.

Uopšteno, udarač pokušava da udari loptu palicom i otrči do drugog suprotnog dela belog pravougaonog polja i zamenivši mesto postiže poen. Međutim igrač može da trči i bez udaranja lopte ili da udari loptu a da ne trči. Ako lopta udari u vratnice dovoljo jako da obori prečke pre nego što je udarač na sigurnom mestu, taj udarač onda izlazi iz igre, tj. ispada. Udarač može da ispadne takođe ako ne spreči da lopta obori sve prečke ili ako igrač u polju uhvati "živu" loptu, tj. ako je uhvati pre nego što ona udari o tlo. Kada udarači više ne pokušavaju da trče proglašava se "mrtva" lopta i ponovo se baca.

Kada ispadne iz igre, udarača zamenjuje drugi udarač iz istog tima. Na terenu mogu biti dva udarača i posle deset udarača timovi menjaju stranu. Na kraju utakmice pobeđuje tim sa više poena postignutim trčanjem.

Kriket se igra kao timski sport već nekoliko vekova. U svom modernom obliku prvo se pojavio u Engleskoj i danas je popularan u sadašnjim i bivšim članicama Komonvelta. U nekim zemljama jugoistočne Azije, uključujući Indiju, Pakistan, Bangladeš i Šri Lanku, kriket je kudikamo najpopularniji sport. Kriket je, takođe, važniji sport u Engleskoj, Velsu, Australiji, na Novom Zelandu, u JAR-u, Zimbabveu i u zemljama na Karipskim ostvima gde se govori engleski jezik.

Dužina igre - utakmica može da traje od šest ili više sati do pet dana - mnoge pauze za ručak i čaj, kao i bogata terminologija sportskih izraza su karakteristični za ovu igru, što može da zbuni one koji je ne poznaju baš najbolje.

## Povezano
* Svjetski kup u kriketu

## Vanjske veze

* Hrvatski kriket savez 
* Kriket federacija Srbije
Maba

**Maba** je naziv za etničku skupinu koja živi u sjevernom i centralnom dijelu Čada, govori mabanskim jezikom (iz nilo-saharske skupine) te je pretežno islamske vjere.
Dijalekt

**Dijalekt** (**dijalekat**; grč. δıάλεκτος [*diálektos*] – dialektos – "razgovor", od διαλέγομαι [*dialégomai*] – dialegomai – "razgovarati"), jedan od subordiniranih oblika ili varijeteta jezika koji se javlja na osnovi osebujnosti rječnika, izgovora ili idioma. Premda se definicijom implicira da postoji hijerarhija unutar jezika, svi su dijalekti jednakovrijedni i međusobno ravnopravni. Mnogi jezici imaju standardne dijalekte, dok su svi drugi dijalekti nestandardni. Razlika između standardnog i nestandardnih dijalekata nije u njihovoj ordiniranosti (lingvistički su svi na istom nivou), nego u tome što je standardni dijalekt (jezik) onaj koji govore obrazovani ljudi i koji se najčešće nalazi u pismu. Razlika između dijalekta i jezika je lingvistički arbitrarna i ne ovisi o nekom inherentnom svojstvu razmatranih varijeteta, već o interakciji socijalnih, političkih, psiholoških i historijskih faktora. Dijalektalne grupe katkad se u nekim slavenskim jezicima nazivaju *narječjima*, no ovaj termin nije potvrđen u svjetskoj lingvistici.

## Izabrana lista članaka o dijalektima

* arapski varijeteti
* bugarski dijalekti
* engleski varijeteti
* francuski varijeteti
* makedonski dijalekti
* malajski varijeteti
* njemački dijalekti
* njemački varijeteti
* portugalski dijalekti
* ruski dijalekti
* slovenski dijalekti
* srpskohrvatski dijalekti
* srpskohrvatski varijeteti
* španjolski dijalekti

## Povezano

* dijalektalno niveliranje
* dijalektologija
* dijalektometrija
* etnolekt
* idiolekt
* izoglosa
* jezični savez
* književni jezik
* kronolekt
* regiolekt
* regionalni jezik
* registar
* sociolekt
* standardni jezik
* standardni varijetet
* urbanolekt
* varijetet
* žargon

## Reference
Gramatika

**Gramatika** je skup strukturnih pravila koja opisuju sklapanje rečenica, izraza i riječi u jeziku. Isti termin se također koristi za proučavanje tih pravila, a obuhvaća fonologiju, morfologiju i sintaksu, koje čine cjelinu s fonetikom, semantikom i pragmatikom. Gramatika kao studij je dio lingvistike – znanstvene discipline koja proučava jezik.

## Gramatički termini

* Čestica
* Glagol
* Gramatički rod
* Imenica
* Jednina
* Lična zamjenica
* Posvojna zamjenica
* Pokazne zamjenice
* Množina
* Padež
* Pridjev
* Prijedlog
* Prilog
* Veznik
* Zamjenica

## Povezano
* Formalna gramatika
* Kontekstno nezavisna gramatika
* Kontekstno ovisna gramatika
* Chomskyjeva hijerarhija
* Gramatika srpskohrvatskog jezika

## Literatura
* Chris Foryth, Grammar through time, 1981.

## Vanjske veze
Izgovor

**Izgovor** je riječ koja može imati dva značenja:
* izlika npr. izgovor za rat
* izgovaranje neke riječi.
Izgovor (gramatika)

**Izgovor** je izraz koji se u lingvistici koristi za opis načina na koji se neka riječ izražava putem govornih signala.

## Povezano

* Ortoepija
!Xóõ

**!Xóõ** je kojsanski jezik s vrlo velikim brojem fonema, najvećim među svim poznatim jezicima. Oni uključuju veliki broj kliktaja. 

!Xóõ se govori uglavnom u Bocvani i nešto malo manje u Namibiji. Godine 2002. je njime govorilo oko 4.200 ljudi.
Hausa jezik

**Hausa** je najrasprostranjeniji čadski jezik, kojim kao svojim maternjim jezikom govori oko 24 miliona ljudi, a još 15 miliona kao svojim sekundarnim jezikom. 

Hausom se uglavnom služe stanovnici Nigera i sjeverne Nigerije, ali se također koristi i kao lingua franca širom zapadne Afrike, pogotovo među muslimanima.

Hausa je službeni jezik na sjeveru Nigerije.
Twi jezik

**Twi** (izgovara se **čvi**) je jezik kojim u Gani govori oko 6 miliona ljudi. Predstavlja dijalekt akanskog jezika, koji, pak, spada u porodicu Kwa jezika.
Mandinga jezik

**Mandinga** ili **Mandinka jezik** je jezik kojim govori Mandinka, etnička skupina koja živi u Senegalu, Gambiji i Gvineji Bisao.

Predstavlja glavni jezik kojim se govori u Gambiji.
Zulu jezik

**Zulu jezik**, poznat i kao **isiZulu**, je jezik kojim govori narod Zulu, odnosno 9 miliona ljudi, najviše (95 %) u Južnoj Africi. Zulu je najrasprostranjeniji jezik u toj državi, a razumije ga oko 50 % stanovništva. Nakon ukidanja aparthejda godine 1994. postao je jedan od 11 službenih jezika Južne Afrike.
Kečuanski jezik

**Kečua** ili ***quechua***, ili **kičua** ili ***quichua*** (*Runa simi*), je jezik domorodaca Južne Amerike.

Predstavljao je službeni jezik Inka. Danas njime govori oko 9,6 miliona ljudi na prostoru južne Kolumbije, Ekvadora, Perua, Bolivije, sjeverozapadne Argentine i sjevernog Čilea.

To je rasprostranjeniji domorodački jezik Novog svijeta. Prvu slovnicu kečuanskog jezika sastavio je dominikanac Domingo de Santo Tomás.

## Izvori

## Vanjske veze
Tamilski jezik

**Tamilski jezik** je klasični jezik i jedan od velikih dravidskih jezika. Njime uglavnom govore Tamili u Južnoj Indiji i na Šri Lanci, a manje jezičke zajednice postoje u mnogim drugim državama.

Godine 1996. se računalo da njime širom svijeta govori preko 74 miliona ljudi, čineći ga 18. svjetskim jezikom po rasprostranjenosti. 

Tamilski jezik je jedan od klasičnih jezika, zato jer ima neprekinutu književnu tradiciju od preko dva milenijuma.
Sanskrt

**Sanskrt** ili ***sanskrit*** (sanskrt: संस्कृत [*saṃskṛtá*]), od *sám* "zajedno" i *kṛtá * "napravljeno", doslovno: "sastavljeno", *saṃskṛtā vā́c*: "sastavljeni jezik"), je jezik najstarije indijske književnosti, Veda, i ima značajnu ulogu prije svega u hinduizmu. To je klasični jezik Brahmana, a prvi put je sistematiziran još u 4. vijeku pne. Njegov se nastanak datira još u vrijeme oko 1200. pne., jer se u to vrijeme uobičajeni vedski jezik razlikuje od klasičnog sanskrta. Hindi koristi riječi iz sanskrta, ali ne i njegovu gramatiku. Danas se sanskrt (već unatrag više vjekova) piše samo devanagari pismom.

Sanskrtom još govori 2950 ljudi (2001) kao prvim i preko 194.000 kao drugim jezikom. Kao i latinski jezik, to je sveti jezik hindusa jer su svi sveti tekstovi hinduizma, od Veda i Upanišada pa do Bhagavad-Gita napisana na sanskrtu.

Primjeri riječi koje se koriste u srpskohrvatskom a naslanjaju se na sanskrt: *arijci*, *ašram*, *čakra*, *guru*, *džungla*, *ingver*, *naranča*, *mošus*, *svastika*, *tantra*, *joga*...

Sanskrt je najstariji poznati indoarijski jezik i jedan od najstarijih indoevropskih jezika. Iz njega su nastali jezici kao hindski i urdski (tzv. hindustanska grupa), bengalski, pandžabski, kašmirski, nepalski i, po nekim tezama, romski. *Vedski sanskrt* je arhaični oblik sanskrta kojim su napisane četiri svete Vede. Vedski sanskrt se od klasičnog sanskrta razlikuje od prilike kao Homerov grčki od klasičnog grčkog jezika.

Jedan od prvih evropskih autora koji je napisao sanskrtsku gramatiku je austrijski Hrvat Filip Vezdin, pripadnik reda bosonogih karmelićana.

Sanskrt je jedan od službenih jezika u Indiji.

;Usporedba sanskrta sa drugim jezicima:

;Primjeri najčešćih sanskrtskih riječi:
*avatar अवतार (*avatāra*) -onaj koji dolje silazi [अव (*ava*) -dolje + तॄ (*tr*) -prijeći]
*Buda बुद्ध (*buddha*) -probuđeni
*čakra चक्रं (*čakram*) -kotač
*Himalaja हिमालय (*himalaya*) [हिम (*hima*) -snijeg + आलय (*ālaya*) -prebivalište]
*Singapur सिंह (*simha*) -lav + पुर (*pura*) -grad, utvrda

;Brojevi u sanskrtu:
# éka
# dva
# tri
# catúr
# páñcan
# ṣáṣ
# saptán
# aṣṭá
# návan
# dáśan

## Povezano
* Sanskrtski prefiksi

## Reference

## Vanjske veze

* Ethnologue (14th)
* Ethnologue (15th)
* http://www.sanskrit-lexicon.uni-koeln.de/mwquery/
* Sidharubam Seu Grammatica Samscrdamica
Hindi

**Hindi** (हिन्दी; khadi boli, khari boli) indoeuropski je jezik koji se uglavnom govori u sjevernoj i središnjoj Indiji. Njemu je srodan cijeli niz indo-arijskih dijalekata: pandžabski, sindski i gudžaratski na sjeverozapadu; maratski na jugu; Orīya na jugoistoku, bengalski na istoku i nepalski na sjeveru.

Pod pojmom hindi podrazumijeva se i standardizirana verzija hindustanskog jezika koja je 26. siječnja 1965. godine postala službeni jezik Indije, uz dotadašnji engleski i još 21 jezik naveden u indijskom ustavu.

Hindi se često navodi kao suprotnost urduu, još jednoj standardiziranoj verziji hindustanskog jezika koji predstavlja službeni jezik Pakistana i nekoliko indijskih saveznih država. Osnovna razlika između dva jezika je u tome da je standardno pismo hindija Devanāgarī te da mu je rječnik očišćen od perzijskih i arapskih riječi, dok se urdu piše na perzijskom pismu i sadržava veliki broj perzijskih i arapskih riječi. Urdu je ponekad naziv za sve hindustanske dijalekte osim standardnog jezika.

Govori ga 180.000.000 ljudi u Indiji (1991 UBS); 106.000 u Nepalu (2001 popis); 361.000 u Južnoafričkoj Republici (2003); 2.200 u Ugandi (1994) gdje su migrirali u ranom 20. stoljeću.

## Reference

## Vanjske veze
Bengalski jezik

**Bengalski jezik** (*Bangga Bhasa*) je indoarijski jezik južne Azije koji je evoluirao iz sanskrta, palija i prakritskog jezika. Ponekad se za njega, pod utjecajem engleskog, koristi izraz **bengali**, dok se on sam naziva **bangla** jezikom.

Njime se govori u regiji Bengal, koja sadržava Bangladeš i indijsku saveznu državu Zapadni Bengal, ali se, zahvaljujući velikoj dijaspori proširio po svijetu, tako da danas njime govori preko 200 miliona ljudi.

Ovisno o tome da li se hindi i urdu smatraju jednim jezikom, bengalski jezik predstavlja četvrti ili peti jezik na svijetu.

Bangla jezik je svoju renesansu doživio u 19. i 20. vijeku, tako da je Rabindranath Tagore, prvi Indijac koji je dobio Nobelovu nagradu za književnost, pisao upravo na tom jeziku.
Hebrejski jezik

**Hebrejski jezik**, **hibru** ili **ivrit** je semitski jezik afro-azijatske porodice jezika kojim govori 5,3 miliona ljudi, uglavnom u Izraelu, delovima palestinskih teritorija, SAD i u jevrejskim zajednicama širom sveta.

Koren potiče od klasičnog hebrejskog jezika, koji je korišćen pri pisanju Starog zaveta pre 3300 godina. Jevreji su za njega koristili izraz לשון הקודש [*Lashon ha-Qodesh*] = „Sveti jezik“, jer su njime pisane svete knjige.

Većina naučnika se slaže da je klasični jevrejski počeo nestajati nakon što je vavilonski kralj uništio Jerusalim 607. pne. godine (prvo uništenje Jerusalima), a nasleđivao ga je mišnajski hebrejski i lokalne verzije aramejskog jezika.

Nakon što se jevrejsko stanovništvo Judeje pod rimskom vladavinom počelo smanjivati, smatra se da je hebrejski u potpunosti iščezao iz svakodnevnog govora oko 200. godine. No, ostao je u upotrebi kao pisani jezik kroz vekove. Njime su se pisali ne samo verski, nego i svetovni tekstovi kao što su pisma, poslovni ugovori, naučni i filozofski spisi, poezija itd.

Jevrejski je ponovno ušao u svakodnevni govor krajem 19. i početkom 20. veka kao **[[moderni hebrejski]] jezik**. To je bila posledica nastojanja da se Jevreji prikažu kao moderna nacija, što nije bilo lako postići uz celi niz jezika – arapski, judezmo (ladino), jidiš, ruski i drugi jezici kojima su se koristile različite jevrejske zajednice u svetu.

Moderni hebrejski je godine 1921. postao službeni jezik u britanskom mandatu Palestine, a nakon toga i službeni jezik države Izrael. Jevrejsko ime za jezik je ***ivrit*** (עברית [*ivrit*]).

U Srbiji, počev od školske 2006/07, na nastavno-naučnom odeljenju u Pančevu Internacionalnog univerziteta u Novom Pazaru postoje studije hebrejskog jezika i književnosti, a od 2008. godine postoji i Institut za hebrejski jezik i književnost.

## Povezano
* Hebrejsko pismo
* Zuckermann, Ghil'ad, 2003. ''Language Contact and Lexical Enrichment in Israeli Hebrew''. Palgrave Macmillan. ( / )

## Vanjske veze

* Akademija hebrejskog jezika 
* Institut za hebrejski jezik i književnost u Srbiji
Ponuda i potražnja

U mikroekonomskoj teoriji, djelomični ekvilibrij **ponude i potražnje** predstavlja ekonomski model koji je originalno razvio Alfred Marshall u nastojanju da opiše, objasni i predvidi promjene u cijeni i količini roba koje se prodaju na kompetitivnim tržištima.

Ovaj model formalizira teorije koje su koristili ekonomisti prije Marshalla, te predstavlja jedan od najosnovnijih modela koje koriste moderne ekonomske škole, te su na osnovu njega stvoreni daleko složeniji i detaljniji ekonomski modeli i teorije. 

Teorija ponude i potražnje je važna jer u određenim ekonomskim školama nudi objašnjenje mehanizama tržišne ekonomije koji određuju alokaciju resursa. No, za razliku od nekih drugih ekvilibrijskih modela, redoslijedi ponude su fiksirani neobjašnjenim silama.
Slobodno tržište

**Slobodno tržište** je svako ono tržište u kome kupci i prodavači vrše dobrovoljnu izmjenu roba i usluga na temelju zajednički dogovorene cijene (v. tržišna privreda).

Slobodno tržište kao koncept ekonomije, odnosno političke ekonomije, predstavlja krajnju suprotnost državnoj, odnosno dirigiranoj privredi.

## Povezano
* Slobodna trgovina
Kopnena vojska

**Kopnena vojska** je naziv za vid oružanih snaga koji sačinjavaju jedinice specijalizirane za borbeno i drugo djelovanje na kopnu.

S obzirom da mnoge države, s obzirom na svoj položaj i ekonomski razvoj, nemaju ili dugo vremena nisu imali ratnu mornaricu, a ratno zrakoplovstvo se relativno kasno razvilo kao posebni vid oružanih snaga, za kopnenu vojsku se često koristi izraz vojska kao sinonim za sve oružane snage.

Kopnena vojska se tradicionalno dijeli na rodove koji sačinjavaju:
* pješadija;
* konjica;
* artiljerija;
* inžinjerija;
* logistika itd.

## Veze
* Vidovi oružanih snaga
Konjica

**Konjica**, **konjaništvo** ili **kavalerija** (od franc. *cavalerie*), naziv je za rod kopnene vojske kome je svrha obavljanje neposrednih zadataka, a koji se od pješadije razlikuje po tome što se njeni pripadnici manevriraju, odnosno borbene zadatke obavljaju jašući na konjima.

Iako su drevne kulture nakon pripitomljavanja konja relativno brzo prepoznale koristi njihove upotrebe u ratu, konjica u svom tradicionalnom obliku je razvijena tek u stepama centralne Azije, gdje je savršeno odgovarala potrebama i mogućnostima tamošnjih nomadskih naroda. Konjicu su mnoge države uvele nešto kasnije, zamijenivši dotadašnje bojne dvokolice.

No, i tada je razvoj konjice dosta priječio cijeli niz tehničkih i logističkih problema, najčešće vezanih uz troškove uzgoja i obuke konja. Konjica se u Evropi razvila tek u srednjem vijeku, s razvitkom tehnologije i uzgajanjem pasmina konja koje su bile pogodne za ratovanje. Tada je postala glavni rod vojske, čije je djelovanje često odlučivalo bitke i ratove. Pješadija primat povratila tek u novom vijeku uvođenjem novih taktika i vatrenog oružja.

Konjica je zbog toga počela postepeno gubiti svoje neposredne borbene uloge, tako da se do sredine 19. vijeka počela koristiti uglavnom za izviđanje, mali rat ili gonjenje poraženog neprijatelja. Prvi svjetski rat je konačno ukazao na zastarjelost konjice u modernom dobu, s obzirom na njene ogromne logističke zahtjeve, skroz neopravdane u odnosu na njenu borbenu vrijednost. Iako se konjica koristila i u kasnijim sukobima, sve vojske su je postepeno ukinule i zamijenile motorizirane i oklopne jedinice, iako u pojedinim oblastima svijeta konjica još uvijek igra korisnu ulogu zbog nedostatka prometne infrastrukture.

Konjičke jedinice u vojskama danas igraju isključivo ceremonijalnu ulogu, dok ih policije koriste u svrhu suzbijanja većih nereda.
Artiljerija

**Artiljerija** je naziv za rod kopnene vojske kome je svrha obavljanje borbenih zadataka uz pomoć artiljerijskih oruđa. Često se naziva *Kraljicom bitke*.

Iako se pojava artiljerije obično vezuje uz razvitak vatrenog oružja, ona je postojala i u ranijem periodu u obliku različitih naprava za ispaljivanje velikih projektila na daljinu (tzv. bacačke sprave), najčešće u svrhu rušenja neprijateljskih fortifikacija u tvrđavskom ratovanju. Zbog slabe mobilnosti, preciznosti i brzine ispaljivanja ispočetka je gotovo isključivo korištena kao opsadna artiljerija.

S vremenom je razvitak metalurgije, odnosno nešto lakših i mobilnijih tipova artiljerijskog oruđa doveo do stvaranja poljske artiljerije, koja se s vremenom počela odvajati od pješadije naoružane streljačkim naoružanjem, te počela igrati sve važniju ulogu u bitkama na otvorenom polju. Artiljerija je do 20. vijeka stekla takav domet i razornu moć, da joj se pripisuje većina ljudskih gubitaka u prvom svjetskom ratu.

Artiljerija se, s obzirom na težinu oruđa, dijeli na i laku i tešku artiljeriju, a po namjeni, uz poljsku artiljeriju postoje još i:
* protivtenkovska artiljerija;
* protivavionska artiljerija;
* obalna artiljerija.

Brodska artiljerija je naziv za artiljerijska oružja koja sačinjavaju naoružanje pojedinog ratnog broda.

Artiljerijske jedinice koje se sastoje samohodnih artiljerijskih oruđa se nazivaju samohodna artiljerija.
Avijacija

**Avijacija** (**zrakoplovstvo** ili **vazduhoplovstvo**) je organizacija i djelatnost vezana uz letenje zrakoplova i iskorištavanje zračnog prostora, a sačinjava skup svih zrakoplova s letačkim i neletačkim osobljem, pomoćnim i specijalnim institucijama i osobljem, te uređajima za kontrolu i pomoć pri zračnom prometu.

Najčešće se dijeli na:

* civilno zrakoplovstvo, koje se dalje dijeli na:
** javni zračni transport;
** sportsko zrakoplovstvo;
** poslovno zrakoplovstvo;
** zrakoplovstvo za posebne svrhe te
* vojno zrakoplovstvo.

Ponekad u pojam zrakoplovstva ulaze letjelice, osoblje i instalacije iz oblasti astronautike.

## Povezano
* Kronologija avijacije
Vojno zrakoplovstvo

**Vojno zrakoplovstvo** ili **vojno vazduhoplovstvo** predstavlja sve zrakoplove i druge letjelice, njihovo letačko i neletačko osoblje, odnosno institucije, instalacije, opremu i pripadajuće osoblje koje se koristi u vojne svrhe.

Vojno zrakoplovstvo nije sinonim za ratno zrakoplovstvo, jer može sadržavati dijelove kopnene vojske (artiljerijska avijacija, helikopterske jedinice), odnosno ratne mornarice (mornaričko zrakoplovstvo).
Ratna avijacija

**Ratna avijacija** (ratno zrakoplovstvo ili vazduhoplovstvo) je vid oružanih snaga namijenjen za borbeno djelovanje u ili iz zračnog prostora. Sastoji se od zrakoplova i njihovog letačkog i neletačkog osoblja, različitih institucija, instalacija te njihovog pripadajućeg osoblja.

Ratno zrakoplovstvo se relativno kasno profiliralo kao posebni vid oružanih snaga. Ispočetka je bilo rod kopnene vojske (gdje se kao takvo zadržalo u manjem broju država), odnosno ratne mornarice gdje još uvijek postoji kao mornaričko zrakoplovstvo. Dana 1. 4. 1918. Velika Britanija je objedinila obje komponente u posebni vid oružanih snaga poznat pod nazivom Royal Air Force, a kasnije su istim primjerom krenule mnoge druge države.

## Veze
* Vidovi oružanih snaga
Mornarica

**Mornarica** je zajednički naziv za brodove i plovila neke države - koji služe u ratne, trgovačke ili neke druge svrhe - te njihove posade, pomorske institucije, instalacije i njihovo osoblje na kopnu.

Dijeli se na:
* ratnu;
* trgovačku;
* sportsku;
* brodove za specijalne namjene (oceanografski, meteorološki, istraživački, peljarski, carinski, policijski i vatrogasni brodovi, remorkeri itd.)

**Mornarica** se ponekad koristi za izraz za ratnu mornaricu.
Fur

**Fur** (*fòòrà* na furskom jeziku, فور na arapskom) je narod koji živi u zapadnom Sudanu i broji oko 500.000 ljudi prema podacima iz 1983. godine, uglavnom u području Darfura. To su crni Afrikanci koji žive uglavnom sjedilačkim životom te uzgajaju proso. Njihovo društvo je tradicionalno i dominiraju im seoske starješine. Govore furskim jezikom iz nilo-saharske grane jezika, a vjerom su muslimani, nakon što su islam prihvatili kada je regiju osvojio Kanem-Bornu carstvo u srednjem vijeku. U posljednje vrijeme neki od njih su počeli upotrebljavati arapski jezik u svakodnevnom govoru.

Tradicionalna domovina naroda Fur je planinska regija oko Jebel Sia i Jebel Marrae. Danas, pak, većina Fur naroda živi u nizini jugozapadno od tog područja, između 11. i 14. stepena sjeverne geografske širine te 23. i 26. stepena istočne geografske dužine. Nešto Fura živi preko granice u Čadu.

Način života koji prakticiraju Furi doveo je do sukoba s Bagara stočarima oko pitanja pristupa vodi i zemlji za ispašu, pogotovo u centralnoj planinskoj Jebel Marra oblasti, gdje se nalazi najbolje poljoprivredno zemljište. To je bilo uzrokom etničkih tenzija koje će eskalriati u darfurskom konfliktu koji je počeo godine 2003.
Ratna mornarica

**Ratna mornarica** je naziv za vid oružanih snaga koji namijenjen borbenim djelovanjima na moru i unutrašnjim vodama ili uz pomoć brodova ili drugih plovila.

Sastoji se od brodova i plovila, odnosno njenih posada, te niza pripadajućih instalacija i institucija na kopnu. Ponekad može sadržavati i jedinice obalne artiljerije, te vlastitu mornaričku avijaciju i mornaričku pješadiju.

Kao institucija se prvi put javlja u Mediteranu gdje će dugo vremena biti najrazvijenija. Kasnije će mnogim državama zapadne Evrope upravo postojanje snažne ratne mornarice omogućiti stjecanje dominacije nad ostatkom svijeta. 

## Povezano
* Vidovi oružanih snaga
Toskana

**Toskana** (tal. *Toscana*) je regija u središnjoj Italiji. Toskana graniči sa regijama Lacij (na jugu), Umbrija (na istoku), Emilia-Romagna i Ligurija (na sjeveru), dok se zapadno od regije nalazi Tirensko more. Toskana slovi kao jedno od najljepših dijelova Italije, a ima i oko 120 zaštićenih područja prirode.

Poznata turistička odredišta u Toskani su Firenca, Pisa, Lucca, Maremma (u Provinciji Grosseto), Crete Senesi, Lunigiana i Siena

## Historija

## Provincije Toskane
* Arezzo
* Firenca (Firenze)
* Grosseto
* Livorno
* Lucca
* Massa-Carrara
* Pisa
* Pistoia
* Prato
* Siena

## Vanjske veze

* Regione Toscana (Official page) 
* Turismo in Toscana
Mustafa I

**Mustafa I.** (1592 - 20. siječnja 1639.) je bio otomanski sultan.

Mustafa I. postaje Otomanski sultan nakon smrti brata Ahmeda I. 22. studenog 1617. godine.

Greška u takvoj odluci rukovodećih Istanbulskih krugova je veoma brzo uočena, pa već sljedeće godine dolazi do puča kojim se on smjenjuje. Njegov nasljednik tada postaje Osman II. sina Ahmeda I..

U neočekivanom obratu sudbine 20. svibnja 1622. godine dolazi do novog puča kada je ubijen Osman II., a maloumni Mustafa I. se pobjedonosno vraća na vlast. Ipak kao što je ta situacija za državnu vrhušku postala neprihvatljiva tijekom njegove prve vladavine sada se to ponavlja.

U državnom udaru 1623. godine na vlast dolazi drugi maloljetni sin Ahmeda I. Murad IV..
Ostatak života Mustafa I. proživljava u zlatnom prinčevskom kavezu u kojem je proveo i većinu svoga djetinjstva.
Internetski nastavak

Svako računalo na Internetu ima svoju brojčanu adresu, koja se ovisno od standarda (IPv4 ili IPv6) sastoji od 4 ili 6 brojeva odvojenih točkama, no takav način označavanja nije primjeren ljudima, pa računala imaju i slovne adrese, u obliku:

ime_servera.domena.nastavak

**Internetski nastavak** može biti vršna domena neke zemlje, ili specifični nastavak koji nije vezan uz geografsku lokaciju. 

## Vršna domena zemlje
Vršna domena neke zemlje je specifični nastavak, koji nazivu (adresi) računala daju nacionalni prizvuk, te asociraju na geografsku pripadnoost. Ovi nastavci odgovaraju oznakama zemalja prema standardu ISO-3166. Na primjer:
* it za Italiju
* at za Austriju
* hr za Hrvatsku
* de za Njemačku

## Internacionalni nastavci
Internacionalni nastavci čine vršne domene koje nisu vezane uz određenu zemlju, već prije prikazuju karakter web stranica koje su smještene na tom računalu. Najčešće se ove vršne domene nazivaju generičkim domenama. Na primjer:
* **com** za komercijalne stranice
* **org** za stranice organizacija i udruga
* **net** za stranice određenih medijskih ili računalnih mreža

Osim ovih najpopularnijih (com, net, org) postoje i druge generičke domene, kao što su: 
* .info
* .name
* .biz
* .aero
* .tv
* ...

Pod pritiskom industrije - ICANN, organizacija za definiciju i upravljanje nazivima domena - proširuje repertoar naziva vršnih domena, kako bi nazivi bolje odgovarali marketinškim potrebama određenih komercijalnih web stranica. Tako će u skoroj budućnosti biti otvorene i druge vršne domene, kao što su: .tel, .xxx, .sex, .cat, .jobs, .mobi, .post, .tel, .travel ...
UNICEF

**Fond Ujedinjenih nacija za djecu** (engl. **United Nations Children's Fund**; akr. **UNICEF**, od engl. **United Nations International Children's Emergency Fund**: Međunarodni izvanredni fond Ujedinjenih nacija za djecu), specijalizirana organizacija Ujedinjenih nacija osnovana 11. decembra 1946. radi pružanja izvanredne pomoći djeci u poslijeratnoj Evropi i Kini. God. 1950. mandat UNICEF-a je proširen radi zadovoljenja dugoročnih potreba djece i žena drugdje u razvijenim zemljama. Stalni dio sistema Ujedinjenih nacija postao je 1953., kada je ime organizacije skraćeno na sadašnje uz zadržavanje originalnog akronima. Sjedište je UNICEF-a u New Yorku.

UNICEF se financira dobrovoljnim prilozima, bilo od vlada, bilo od privatnih osoba. Njegovi programi daju naglasak na usluge na nivou zajednica u cilju promicanja zdravlja i dobrobiti djece. God. 1965. dobio je Nobelovu nagradu za mir.

Nakon što je Carol Bellamy, izvršnoj direktorici UNICEF-a, istekao mandat, u maju 2005. je mjesto izvršnog direktora preuzela Ann Venneman, bivša američka sekretarica za poljoprivredu.

## Vanjske veze
UNESCO

**UNESCO** *(United Nations Educational, Scientific and Cultural Organization)* **Organizacija za obrazovanje, nauku i kulturu Ujedinjenih nacija** je specijalna agencija Ujedinjenih Nacija osnovana 1946. godine. Osnovni cilj organizacije je da doprinese miru i sigurnosti kroz podržavanje kolaboracije među nacijama kroz obrazovanje, nauku i kulturu kao metod pospešivanja univerzalnog poštovanja pravde, zakona, ljudskih prava i osnovnih ljudskih sloboda.

UNESCO ima 195 zemalja članica, a glavno sjedište organizacije je u Parizu sa preko 50 ureda širom svieta. UNESCO upražnjava svoje aktivnosti u pet glavnih programa: obrazovanje, prirodne nauke, sociologija, kultura i komunikacije. UNESCO također sponzoriše projekte za pismenost, razvoj tehnike i pedagogije, internacionalne nauke, projekte regionalne kulturne historije, projekte promovisanja kulturne raznolikosti i programe koji podržavaju internacionalne dogovore o čuvanju svetske kulturne i pripodne baštine.

Jedna od uloga UNESCO-a je da održava listu mjesta svetske kulturne baštine. Ta mesta se smatraju važnim prirodnim ili historijskim mestima ili objektima čije očuvanje je važno za celokupnu svetsku zajednicu. UNESCO s druge strane nije odgovoran da održava ili štiti mesto koje je na njihovim listama.

## Dosadašnji ravnatelji UNESCO-a

# Julian Huxley, Velika Britanija (1946.–1948.)
# Jaime Torres Bodet, Meksiko (1948.–1952.)
# John Wilkinson Taylor, SAD (1952.–1953.)
# Luther Evans, SAD (1953.–1958.)
# Vittotino Veronese, Italija (1958.–1961.)
# René Maheu, Francuska (1961.–1974.)
# Amadou-Mahtar M'Bow, Senegal (1974.–1987.)
# Federico Mayor, Španjolska (1987.–1999.)
# Koïchiro Matsuura, Japan (1999.–2009.)
# Irina Bokova, Bugarska (2009.–2017)
# Audrey Azoulay, Francuska (2017.–)

## Glavne konferencije UNESCO-a
Popis glavnih konferencija UNESCO-a.

## Reference

## Vanjske veze

* Službene stranice UNESO-a
Svjetska banka

**Svjetska banka** predstavlja skupinu pet međunarodnih organizacija u čijoj odgovornosti je pružanje financijske pomoći zemljama u svrhu ekonomskog razvoja i smanjenja siromaštva, te ohrabrenja međunarodnih investicija. Grupa i njoj pridruženi entiteti imaju sjedište u Washingtonu.

Zajedno s Međunarodnim Monetarnim Fondom, organizacije Svjetske banke se nekad nazivaju institucijama Bretton Woodsa, prema Bretton Woodsu gdje je Monetarna i financijska konferencija Ujedinjenih naroda (1.7. - 22.7. 1944.) dovela do njihovog stvaranja.

Banka je formalno osnovana 27.12. 1945. nakon međunarodne ratifikacije sporazuma iz Bretton Woodsa. Djelovanje je otpočela 25.6. 1946., a 9.5. 1947. je odobren prvi zajam (250 miliona US$ Francuskoj za poratnu obnovu, u realnom iznosu najveći zajam ikad izdan od banke). Međunarodna finacijska korporacija (IFC) je osnovana 20.7. 1956, IDA 24.9. 1960., ICSID 14.10. 1966. a MIGA 12.4. 1988.

Iako se vlade siromašnih država često oslanjaju na nju kao izvor financija za razvoj, Banka i njene podružnice bile su često kritizirane zbog podrivanja nacionalnog suvereniteta zemalja primateljica pomoći kroz politiku Banke koja promovira ekonomski liberalizam i garancije za međunarodne investicije.

Aktivnosti Svjetske banke su trenutno usredotočene na ekonomski manje razvijene zemlje u poljima kao što su obrazovanje, poljoprivreda i industrija. Pruža zajmove po povoljnim stopama zemljama koje imaju poteškoće. Zauzvrat se od njih traži da preduzmu političke mjere kojima se, na primjer, suzbija korupcija i promovira demokracija.

Djelovanje Banke je predmet dugotrajne i oštre kritike od strane raznih nevladinih organizacija i akademika, a u nekim slučajevima i internih studija Banke. Optužuju je da predstavlja oruđe SAD i drugih zapadnih država kojima one nameću ekonomske politike u zapadnom interesu. Kritičari tvrde da politika reforme u smjeru slobodnog tržišta - za koju se Banka zalaže - u praksi često dovodi do štetnih posljedica ako se provodi loše, prebrzo, pogrešnim redoslijedom i u slabim, nekompetitivnim privredama.
## Vanjske veze
* Službena stranica
Crvena Davidova zvijezda

**Crvena Davidova zvijezda** ili **Magen David Adom** je naziv za službenu sanitetsku službu Države Izrael koja ima zadatak djelovanja u izvanrednim situacijama, pružanja hitne medicinske pomoći i čuvanja zaliha krvi.

Magen David Adom je osnovan godine 1930. kao dobrovoljno udruženje u Tel Avivu. Pet godina se proširio po židovskim naseljima u Palestini, a godine 1950. mu je Kneset dao službeni status.

Magen David Adom nije dio međunarodne organizacije Crvenog križa jer je godine 1929. odlučeno da se, nakon uvođenja Crvenog polumjeseca i Crvenog lava i sunca, više ne uvode ikakvi drugi vjerski ili nacionalni simboli. 

Usprkos toga, između Crvenog križa i Magen David Adoma postoji veliki stepen međusobne suradnje.
Crveni polumjesec

**Crveni polumjesec** je simbol koji u većini muslimanskih zemalja zamjenjuje simbol crvenog križa i predstavlja Međunarodnu organizaciju Crvenog križa i Crvenog polumjeseca.

Crveni polumjesec na bijeloj pozadini se prvi put počeo koristiti u Osmanskom carstvu za vrijeme rusko-turskog rata između 1876. i 1878. godine. Prema legendi, to je učinjeno budući da je znak crvenog križa umanjivao moral turskih boraca u borbi protiv kršćanskih Rusa.

Međunarodna organizacija Crvenog križa je 1878. godine prihvatila korištenje drugih simbola u nekršćanskim zemljama, a simbol crvenog polumjeseca je službeno priznat 1929. godine kada je uvršten u član 19. Ženevske konvencije.

Na samom početku primjene novih odredbi, simbol crvenog polumjeseca su koristile samo Turska i Egipat, dok ga danas koriste skoro sve zemlje s muslimanskom većinom, kao i Palestina.

Iran je od godine 1929. do 1980. godine umjesto Crvenog polumjeseca koristio Crveni lav sa suncem. Nakon iranske islamske revolucije je uveden Crveni polumjesec.

## Vanjske veze
* Međunarodni Crveni križ i Crveni polumjesec
Antiglobalizacija

**Antiglobalizacija** je naziv koji se često koristi za različite pokrete, ideologije, odnosno državne politike koji se na ovaj ili onaj način suprotstavljaju globalizaciji.

Antiglobalizacija, odnosno antiglobalizacijski pokret se, ispočetka prilično stidljivo, javio kao reakcija na globalizaciju koju su SAD i njemu bliske zapadne države nakon hladnog rata agresivno promovirale kao rješenje svih svjetskih problema.

Glavni argumenti antiglobalista se sastoje u tome da će neograničena globalizacija dovesti do cementiranja nejednakosti u svijetu, siromašne države Trećeg svijeta učiniti u potpunosti ovisnim o bogatim industrijskim državama te zaustaviti njihov razvoj te ojačati multinacionalne korporacije kojima je profit važniji od javnog interesa. U posljednje vrijeme se kao antiglobalistički argument sve češće spominje intenziviranje etničkih, vjerskih i rasnih sukoba kao posljedica pojačanog protoka ljudi među državama. 

Antiglobalistički pokret je prilično na zamahu dobio nakon izbora Georgea W. Busha za predsjednika SAD, odnosno napada 11. septembra i započinjanja rata protiv terorizma koji mnogi antiglobalisti vide kao pokušaj da se ciljevi globalizacije provedu oružanim putem.

Antiglobalisti često odbacuju naziv antiglobalizacija, preferirajući nazive koji sugeriraju globalizaciju na pravičnijim osnovama.
Impresionizam

Nastaje u francuskom slikarstvu između 1860 i 1870 godine, a njegovu pojavu najavljuju englezi John Constable i J.M.W. Turner ujedno sa francuskim slikarom Gustave Courbet. Najznačajniji predstavnici a ujedno i osnivači Impresionizma su francuski slikari, Claude Monet, Eduard Manet, Pissaro, Alfred Sisley, Edgar Degas i Auguste Renoir. Njemački Impresionizam predstavljaju **Trübner**, **Liebermann**, **Corinth** i **Slevogt**.

Impresionisti napuštaju atelje da bi slikali "pod vedrim nebom" tj. na otvorenom prostoru (plenerizam). Obala rijeke Sena-e i obala Canal-a ujedno sa šumom Fontainebleu, bili su glavni motivi tog novog slikarstva koje je predstavljalo prirodu preko subjektivne impresije. Impresionisti oslobađaju materiju težine i čvrstine i transformišu energiju čiste svijetlosti u razigrane vesele i senzualne pokrete boja. Esencijalni kriterij ovog umjetničkog smjera se sastoji u prikazivanju predmeta i prirode preko kolorističke analize, sugerisane od strane sunca, svijetlosti i vazduha. Iz tog razloga se gube lokalne boje, i na njihovom mjestu se pojavljuju tačke boja, koje se rekomponuju u samom oku posmatrača. Perspektiva se ne formuliše preko površinske dispozicije na platnu, nego nastaje koloritom i potezima kista na šta utiču promjene atmosfere. Disolucija svijetlosti na tačke i kratke poteze kistom, slijedila je zakon hromatskog simultaneog kontrasta, kojim se alteracija boja koje se nalaze jedna do druge dešava iz razloga zakona komplementarnosti.

Polazeći od takvog tretiranja boje, koji se iz početka nije dogmatski primjenjivao, neoimpresionisti, čiji su glavni predstavnici Georges Seurat i Paul Signac, su evolucionisali ka pointillisme, koristeći naučnu analizu boje.

Cilj impresionizma je stvaranje perfekcionisane iluzije izgleda prirode, gdje sve, pa čak i prolazni efekat atmosfere nad svijetlošću može biti predstavljen. Prikazivanje atmosfere i predstavljanje subjektivne impresije kao duhovni podsticaj, određuju stilistički karakter ovog smjera.
Sputnjik

***Sputnjik*** (rus. ***Спутник*** [ˈsputnʲɪk]: satelit; suputnik, pratilac), naziv za svemirske letjelice u sklopu sovjetskog svemirskog programa, odnosno seriju umjetnih satelita koje je SSSR lansirao krajem 1950-ih u svrhu ispitivanja mogućnosti istraživanja gornje atmosfere uz pomoć umjetnih satelita. Ukupno je lansirano pet satelita, od kojih je najpoznatiji *[[Sputnjik 1]]*, čije je uspješno lansiranje 4. listopada 1957. označilo početak svemirske ere.

## Povezano

* *[[Sputnjik 1]]*

## Vanjske veze
Louis Braille

**Louis Braille** (Coupvray, 4.1. 1809. - Pariz, 6.1. 1852.), francuski tvorac pisma za slijepe

I sam slijep od svoje treće godine, i kasnije kao učitelj u Zavodu za slijepe u Parizu, upoznao je potrebe i mogućnosti slijepih osoba u obrazovanju pa je 1829. stvorio pismo za slijepe. Kasnije je svoj izum usavršio do te mjere da se može upotrijebiti kao internacionalno sljepačko pismo. ***[[Brailleovo pismo]]*** za slijepe bazira se na skupinama od 6 točaka – po tri u dva okomita reda. Na jačem papiru neke se točke u skupini ispupče pa je tako za svako slovo stvoren poseban znak odnosno raspored istaknutih točaka koje slijepi čitaju pipajući kažiprstom desne ruke s lijeva na desno. Braille je također izumio brojeve i matematičke znakove za slijepe, a kao istaknuti reproduktivni glazbenik, izradio je sustav glazbenih znakova. Danas postoje posebne štamparije u kojima se knjige štampaju Brailleovim pismom.
Zarma

**Djerma** ili **Zarma** je songajska etnička skupina koja živi u Nigeru te govori djerma jezikom. Smatra se da ih ima 2 miliona.

## Vanjske veze

* Stranica o Zarma-kulturi
Songaji

**Songhai** ili **Songaji** je naziv za etničku skupinu blisku Mandejima i Tuarezima. Žive u zapadnoj Africi. Dominirali su u doba Songajskog Carstva.
Trojni savez (1882)

**Trojni savez** (skopljen 20.5. 1882. godine), bio je blok država koji su sačinjavali (Italija, Austro-Ugarska i Njemačka) i koji će u Prvom svjetskom ratu biti poznat pod nazivom Centralne sile. 

Bugarska i Turska su naknadno ušle u prvi svjetski rat na njihovoj strani, ali je Italija ispočetka bila neutralna da bi se nakon potpisivanja Londonskog ugovora u zamjenu za obećano teritorijalno širenje na Trst i Dalmaciju pridružila Antanti i objavila rat Centralnim silama.
Megaanum

**Megaanum** ili **mega-anum** (**mega-annum**) je vremenska jedinica koja označava milion godina. Uglavnom se njome služe u geologiji.

U naučnoj literaturi se za nju koristi skraćenica **Ma**.
Planetezimal

U kozmogoniji, **planetezimali** predstavljaju objekte za koje se vjeruje da su postojali unutar solarnih maglina. Smatra se da su se planetezimali formirali zbog koagulacije (zahvaljujući međusobnim sudaranju i gravitaciji) čestica koji su orbitirale oko prirastajućeg diska solarne magline; akumulacija planetezimala je dovela do stvaranja protoplanetarnog diska, koji je s vremenom koagulirao u protoplanete i planete. Ponekad se isti termin uopćeno koristi za asteroide i komete; drugi, kao Comins koriste termin za objekte s promjerom manjim od 10 km. 

Općenito se smatra da je oko 3,8 milijardi godina većina planetezimala stvorenih unutar solarnog sistema ili napustilo orbitu ili koagulirala u veće objekte. Većina preostalih planetezimala postoji unutar asteroidnog pojasa.

Teorija velikog udara predlaže hipotezu prema kojoj se Zemljin Mjesec formirao uslijed kolosalnog udara planetezimala zvanog Theia u Zemlju tokom rane historije solarnog sistema.

## Literatura
* *[[Discovering the Essential Universe]]* by Neil F. Comins (2001)
Had (eon)

***Had*** u ovom članku se odnosi na **hadski** geološki period: vrijeme prije 3800 miliona godina (Ma). Geolog Preston Cloud je skovao taj izraz godine 1972, ispočetka u nastojanju da označi period prije pojave najranijih poznatih stijena. U posljednjim desteljećima 20. vijeka geolozi su identificirali nekoliko hadskih stijena na zapadnom Grenlandu, sjeverozapadnoj Kanadi i Zapadnoj Australiji. Različiti izvori navode različite datume o završetku hadskog perioda.

W. B. Harland je nešto kasnije skovao gotovo istovjetni izraz "**Priscoanski** period". 

Najstarije formacije stijenja se sastoje od pomalo izmijenjenih naslaga na Grenlandu koje datiraju oko 3800 Ma i potječu od vulkanskog nasipa koji je prodro u stijenje nakon što su one sedimentirale. Pojedinačni kristali zirkona u Zapadnoj Kanadi i regiji Jack Hills u Zapadnoj Australiji su daleko stariji. Najstariji cirkoni datiraju oko 4400 Ma - vrlo blizu vremena kada je, po teorijama, došlo do stvaranja Zemlje. Grenlandski sedimenti uključuju naslage vezanog željeza. One uključuju ugljik koji bi mogao biti organskog porijekla i moguću indikaciju fotosintetskog života koji je nastao u to vrijeme. Najstariji poznati fosili (iz Australije) datiraju nekoliko stotina miliona godina kasnije.

Ime "Had" dolazi od Hada te sugerira uvjete podzemnog svijeta - vrućinu i kaos.
Kriptik

**Kriptička era** ili **kriptik** se odnosi na najstariji period Zemlje. Počeo je prije 4567,17 miliona godina kada se Zemlja formirala i završio prije 4150 miliona godina. Ovo vrijeme se naziva kriptičnim jer postoji vrlo malo geoloških tragova koji su iza njega ostali. Bilo kakve geološke formacije - ako ih je i bilo - vjerojatno su uništeni u ranoj fazi bombardiranja koja se nastavila kroz Had.

Ovaj period niti bilo koje druge hadske pot-podjele nisu službeno priznati od Međunarodne komisije za stratigrafiju.

Dok je Zemlja srastala, njena unutrašnjost se diferencirala i rastaljena površina se ukrutila u kriptičkoj eri. Hipotetski udar koji je doveo do stvaranja Mjeseca također se zbio u tom periodu.

Najstarije stijene i minerali su iz kriptičke ere. Trenutno ne postoje nikakvi dokazi o postojanju života u to vrijeme.

## Vanjske veze
* Geowhen Database
K. Natwar Singh

**Kunwar Natwar Singh**, poznatiji kao **K. Natwar Singh** (16. 5. 1931. -) je indijski političar i ministar u saveznoj vladi. 

23. 5. 2004. je imenovan za ministra vanjskih poslova u vladi Manmohana Singha. Bio je poznat po nizu kontroverznih izjava. 7. 11. 2005. je s tog položaja smijenjen - iako je ostao na funkciji ministra bez portfelja - zbog kontroverzne uloge koju su on i njegova Kongresna stranka imali u skandalu vezanom za UN-ov program nafte za hranu.
Indijski nacionalni kongres

**Indijski nacionalni kongres**, isto tako poznat kao **Kongresna stranka** (engleski *Indian National Congress*, INC) je najveća i najjača politička stranka u Indiji.Stranka lijevog centra,ideologije socijal-demokracija,populizam i socijalni liberalizam.

Osnovana je godine 1885. da bi u 20. vijeku bila predvodnik u borbi Indije za nezavisnost od Britanskog Imperija. Nakon što je Indija godine 1947. dobila nezavisnost, INC je postao vladajuća stranka nove države i ostao na vlasti sve do godine 1977. kada ju je smijenila opozicijska Janata stranka. U tom periodu INC je uglavnom bio lijevo orijentiran i provodio socijalističke reforme te nastojao uvesti sekularizam.

INC se na vlast vratio godine 1980. da bi ga Janata ponovno smijenila s vlasti godine 1989. INC se, koristeći karizmu Sonie Gandhi, vratio na vlast iznenađujućom pobjedom na izborima godine 2004 te trenutno vlada uz pomoć drugih lijevo orijentiranih stranaka.

INC je tokom svoje dugogodišnje vladavine često bio optuživan za institucionalnu korupciju, zbog čega ga često uspoređuju s meksičkom strankom PRI.
Alberto Fujimori

**Alberto Ken'ya Fujimori** (アルベルト・ケンヤ・フジモリ *Aruberuto Ken'ya Fujimori*) (Lima, 26. 7. 1938. – 11. 9. 2024.), isto tako poznat kao **Kenya Fujimori** (藤森 謙也 *Fujimori Ken'ya*), je bivši predsjednik Perua koji je obavljao tu dužnost od 28. 7. 1990. do 17. 11. 2000. Predstavlja prvu osobu istočnoazijskog porijekla koja je postala šef latinoameričke države, a nakon Arthura Chunga kao ceremonijalnog predsjednika Gvajane druga osoba istočnoazijskog porijekla koja je postala šef ne-azijske države. 

Fujimoriju se pripisuje povratak makroekonomske stabilnosti u Peru nakon burnog predsjednikovanja Alana Garcije i uspostavljanje mira nakon dugotrajnog sukoba s ljevičarskim gerilcima među kojima se isticao maoistički pokret Sendero Luminoso. No, Fujimori je isto tako bio žestoko kritiziran zbog autoritarnog vođenja države, pogotovo nakon državnog udara godine 1992, te bezbrojnih kršenja ljudskih i građanskih prava. Krajem 2000. je opozicija njegovoj vlasti narasla nakon otkrića brojnih korupcijskih skandala vezanih uz njegov režim. Tada je on napustio Peru kako bi prisustvovao APEC-ovom samitu u Bruneju, ali je odatle otišao u Japan čiji je državljanin. Tamo je podnio ostavku, poslanu faks uređajem i naknadno službeno predanu peruanskoj ambasadi u Tokiju. Nakon špekulacija da neće biti prihvaćena, to se ipak dogodilo.

U oktobru 2005. Fujimori je izjavio da će sudjelovati na peruanskim predsjedničkim izborima u aprilu 2006. Za vrijeme putovanja u Čile uhapsile su ga tamošnje vlasti 7. 11. 2005. Početkom 2006. su mu peruanske vlasti odbacile kandidaturu.