open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Baš-Čelik

"**Baš-Čelik**" (*čelična glava*, od tur. *baş* — glava i tur. *çelik* — čelik) je srpska narodna pripovetka u kojoj se govori o nekoliko carevića, čije su sestre udate za cara zmajskog, cara sokolova i cara orlova. Najmlađi od njih greškom oslobodi strašno čudovište Baš Čelika koji mu potom otme ženu. Uz pomoć svoje istrajnosti i mudrosti, najmlađi carević uspeva da savlada Baš-Čelika i povrati svoju ženu. Ova pripovetka je prvi put štampana u Beču 1870. godine, u zbirci pripovedaka Vuka Stefanovića Karadžića pod nazivom "Srpske narodne pripovijetke".

## Sinopsis
Jedan car imao je trojicu sinova i tri ćerke. Na smrtnoj postelji, on natera svoje sinove da se zakunu da će udati svoje sestre za prvog čoveka koji ih bude zaprosio. Jedne noći, glasan glas na vratima zahteva da mu daju jednu sestru. Dva starija brata nisu voljna da to učine, dok najmlađi ispunjava očev poslednji zahtev i daje je. Ista stvar se dešava naredne dve noći, pa su sve tri sestre date misterioznim strancima. Tri brata odlučuju da pođu u potragu za svojim sestrama.

Tokom svojih putovanja, svaki brat se bori sa mnogoglavim aždajama, a najmlađi baca zver u jezero, od čijeg pljuska se gasi njihova logorska vatra. On polazi sam da nađe vatru, a uz pomoć svog razuma pobeđuje devet divova koji su terorisali regiju. Na kraju, on spasava princezu iz divovskog sela i dobija dozvolu da je oženi. Živi u njenom zamku i dozvoljeno mu je da posećuje sve odaje, osim jedne koja je okovana lancima. Kada njegova žena jednom prilikom bude daleko od zamka, on ulazi u tu odaju i nalazi čoveka okovanog u lancima. Čovek se predstavlja kao Baš-Čelik i moli za tri čaše vode. Svakog puta kada Baš-Čelik popije vodu, princu obećava dodatni život. Kada mu je treća čaša predata, Baš-Čelik ponovo dobija svoju ogromnu snagu, razbija lance, širi svoja krila i leti sa prinčevom ženom.

Princ sada kreće na novu misiju da spasi svoju ženu. Na putu otkriva da su njegove sestre udate za cara zmajskog, cara sokolova i cara orlova. On posećuje njihove zamkove i nailazi na dobrodošlicu. Ali kada im ispriča svoje planove da pobedi Baš-Čelika, svi pokušavaju da ga zaustave, govoreći mu da je to nemoguće. Princ odbija da posluša, pa mu svaki car daje magično pero koje će, kada se spali, prizvati njihove vojske. On pokušava da spasi svoju ženu, ali svaki put ne uspeva i gubi po jedan život koji mu je Baš-Čelik obećao. Četvrti put ponovo ne uspeva i umire, ali ne pre nego što spali pero, a njegovo telo spasavaju njegovi zetovi. Oni ga vaskrsavaju koristeći magičnu vodu iz reke Jordan. U ovom trenutku, princeza saznaje da Baš-Čelik ne može da bude ubijen, jer je njegov život u ptici koja se nalazi u srcu lisice koja živi u šumi visoke planine. Uz pomoć svojih zetova, princ konačno ubija Baš-Čelika i spasava svoju ženu.

## Povezano
* Koščej

## Reference

## Literatura
* Igor Bojović: Baš Čeli, junački mjuzikl , Projekat Rastko
* Baš Čelik, Pozorište lutaka Pinokio, Zemun

## Bibliografija
* BAŠ ČELIK: Srpske narodne pripovijetke, 1870. Beč, Vuk Stefanović Karadžić Projekat Rastko
Teuda (učitelj Valentinija)

**Teuda** (*Theudas* ili *Theodas*) je bio Valentinov učitelj, koji je tvrdio da je primio tajno učenje lično od apostola Pavla.

Valentin navodi da je zahvaljujući njemu, pored predanja, zajedničkog svim hrišćanima, bio uveden i u tajnu predaju, koju Pavle nije delio sa svim hrišćanima nego samo sa zrelim.

## Izvori

## Povezano
* Valentin
* Apostol Pavle
* Gnosticizam
Baš Čelik (razvrstavanje)

**Baš čelik** se može odnositi na jedno od sledećeg:
* Baš Čelik (bajka)
* Baš Čelik (mitološko biće)
* Baš Čelik (društvena igra)
* Produkcija Baš Čelik, srpska filmska kompanija poznata po filmu *[[Život i smrt porno bande]]*
Jože Gale

**Jože Gale** (* Grosuplje 11. maj 1913, , † 24. septembar 2004) je bio slovenski filmski glumac, režiser,scenarist, publicist i pedagog,.

Gale je najpoznatiji kao režiser filmske trilogije Kekec.

## Vanjske veze
*
France Presetnik

**France Presetnik** (Ljubljana, 28. august 1913 - 12. jul 1997) je bio slovenski glumac, najpoznatiji po ulozi Bedanca u popularnom dječjem filmu *[[Kekec (film)|Kekec]]* iz 1951.

## Filmske uloge
* Na svoji zemlji (1948)
* Kekec (1951)
* Svet na Kajžarju (1952)
* Akcija (1960)
* Veselica (1960)
* Ti loviš (1961)
* Družinski dnevnik (1961)
* Tistega lepega dne (1962)
* Samorastniki (1963)
* Lucija (1965)
* Zgodba, ki je ni (1967)
* Ljubezen nam je vsem v pogubo (1987)

## Vanjske veze
*
Poslednji dan

„**Poslednji dan**“ je jugoslovenski igrani film, snimljen 1951. godine u režiji Vladimira Pogačića.

## Kratak sadržaj

Špijunsku i sabotersku aktivnost bivših gestapovca, predvođenih Vilijem Kolbom pomaže grupa nezadovoljnika novim poretkom u Jugoslaviji. Organi UDBE otkrivaju njihovu aktivnost i saboterske akcije bivaju na vreme sprečene, a bivši gestapovac, Vili Kolb, uhapšen.

## Likovi
* Ljubiša Jovanović – Špijun
* Strahinja Petrović 
* Zoran Ristanović

## Vanjske veze
*
Lojze Potokar

**Lojze Potokar** (Ljubljana, 2. mart 1902 - 16. jun 1964) bio je slovenski glumac i režiser. Glumačku karijeru je započeo na kazalištu u sezoni 1918/19, a na filmu je debitirao ulogom Sove u partizanskom filmu *[[Na svoji zemlji]]*.

## Cjelovečerni filmovi
* Na svoji zemlji, 1948
* Trst, 1951
* Kekec, 1951
* Svet na Kajžarju, 1952
* Dobro morje, 1958
* Kala, 1958
* Tri četrtine sonca, 1959
* Veselica, 1960
* Balada o trobenti in oblaku, 1961
* Družinski dnevnik, 1961
* Tistega lepega dne, 1962

## Vanjske veze
*
Dečak Mita

***Dečak Mita*** je jugoslovenski film, snimljen 1951. godine u režiji Radoša Novakovića.

## Radnja

Dečak Mita, umesto da ode u Beograd, on pristupa beogradskom ilegalnom pokretu. Nemci, koji u međuvremenu okupiraju Beograd, počinju da proganjaju komuniste. Mnogi od njih ginu, ali dečak Mita uspeva nekako da se probije na oslobođenu teritoriju, i to zajedno sa devojkom sa kojom se prvobitno i uputio u Beograd.

## Uloge

## Vanjske veze
*
Radoš Novaković

**Radoš Novaković** (13. jul 1915, Prokuplje, Srbija – 11. januar 1979, Beograd, Jugoslavija) bio je srpski reditelj. Diplomirao je 1938. godine na Pravnom fakultetu u Beogradu, a 1941. god. apsolvirao na Odseku za pozorište pri Muzičkoj akademiji u Beogradu.

Kao vrstan intelektualac i poliglota preveo je mnoge drame, pisac je mnogih eseja iz oblasti teorije filma kao i jedinstvene knjige „Istorija filma“ jer je to bila prva knjiga te vrste pisane na srpskom jeziku.

Od 1961. god. se bavio pedagoškim radom kao profesor filmske režije na Akademiji za pozorište, fim, radio i televiziju u Beogradu (sadašnjem Fakultetu dramskih umetnosti) na kojoj je bo je dekan i rektor.

I ako levičar po opredeljenju, i učesnik i prvoborac u Drugom svetskom ratu, kao umetnik kosmopolita bio je neshvaćen u komunističkom društvu i često u sukobu sa vladajućom vrhuškom. Što je rezultiralo pokušajem brisanja njegovog rada (kao što su filmovi „Sofka“ i „Pesma s Kumbare“) i ličnosti. I između ostalog pokušaj brisanja činjenice da je on osnivač „Ateljea 212“ u zgradi „Borbe“ 12.novembra 1956.godine.

Radoš Novaković je unuk Stojana Novakovića.

## Filmovi
* „Sofka“ (1948)
* „Dečak Mita“ (1951)
* „Voz 05-011“ (1953)
* „Daleko je sunce“ (1953)
* „Krvavi put“ (1955) (U kooprodukciji sa Norveškom)
* „Pesma s Kumbare“ (1955)
* „Vetar je stao pred zoru“ (1959)
* „Pesma“ (1961)
* „Opetacija Ticijan“ (1963)
* „Portait in Terror (1963)
* „Bekstva“ (1968)

## Vanjske veze
*
Matija Barl

**Matija Barl** (Ljubljana, 17. 2. 1940 - Marezige, 3. august 2018) je slovenski filmski glumac, prevoditelj i producent. Najpoznatiji je po tome što je kao dijete godine 1951. igrao naslovnu ulogu u filmu *[[Kekec (film)|Kekec]]*, jednom od najpopularnijih ostvarenja slovenske i jugoslavenske kinematografije. Poslije studija dramaturgije na Akademiji za kazalište, radio, film i televiziju u Ljubljani se 1962. preselio u Njemačku.

## Cjelovečerni filmovi
* Kekec, 1951
* Dobri stari pianino, 1958
* Schwarz und weiß wie Tage und Nächte, 1987
* Pozabljeni zaklad, 2002
Bakonja fra Brne (film)

***Bakonja fra Brne*** je jugoslovenski film, snimljen 1951. godine u režiji Fedora Hanžekovića.
Scenario je temeljen po istoimenom romanu Sime Matavulja.

## Kratak sadržaj

Na obroncima planina u dalmatinkom zaleđu, u selu Zvrljevu, 1870. godine živelo je mnogoljudno bratstvo Jerkovića, jedna od svetih loza, loze fratara. Do tog doba oni su dala dvadesetičetiri fratra. Fra - Bakonja, izdanak loze Jerkovića, polazeći u katolički samostan Visovac, povede sa sobom jednog od svojih sinovaca, mladog i nestašnog Bakonju. Po dolasku Bakonja biva svuedokom nepobožnog života fratara, koji traže zadovoljstvo u jelu i piću, kao i u novcu i druženju sa ženama, a isuviše su strogi prem svojim učenicima, što je i on osjetio na svojoj koži.

## Uloge

{| class="wikitable" 
|-
! Glumac
! Uloga
|-
|Miša Mirković || Bakonja
|-
|Milan Ajvaz || Fra-Brne
|-
|Marijan Arhanić || Cimavica
|-
|Karlo Bulić || istražni sudija
|-
|Milena Dapčević || Cvita
|-
|Dejan Dubajić || Dundak
|-
|Rahela Ferari || Osinjača
|-
|Ljudevit Galić || Pjevalica
|-
|Oskar Harmoš || Bukar
|-
|Ivo Jakšić || predsednik suda
|-
|Olga Klarić || 
|-
|Vaso Kosić || Fra-Srdar
|-
|Emil Kutijaro || Rkalina
|-
|Jozo Laurenčić || Sunda
|-
|Vladimir Medar || Krsto
|-
|Josip Petričić || Fra-Vrtirep
|-
|Milivoj Presečki || Fra-Tetka
|-
|Mate Relja || 
|-
|Joža Rutić || Rora
|-
|Sime Simatović || Čagljina
|-
|Viktor Starčić || Kušmelj
|-
|Vlado Stefančić || 
|-
|Mira Stupica || Maša
|-
|Branko Matić || Stipan
|-

## Vanjske veze
*
Milena Dapčević

**Milena Dapčević**, devojačko Vrsajkov, (2. septembar 1930, Despotovo, Srbija, Jugoslavija - 3. decembar 2018, Beograd, Srbija) je bila srpska glumica.

Bila je supruga generala JNA i narodnog heroja Peka Dapčevića.

## Uloge

|-
| 1951. || Bakonja fra Brne || Cvita
|-
| 1952. || Svi na more || Zorica
|-
| 1953. || Požari u gradu || 
|-
| 1953. || Nevjera || Ana di Gracija
|-
| 1954. || Anikina vremena || Anika
|-
| 1955. || Pesma sa Kumbare || Zehra, pašina ćerka
|-
| 1958. || Gospođa ministarka || Dara Urošević
|-
| 1958. || Slučaj u tramvaju || Vera
|-
| 1959. || Dnevnik Ane Frank || 
|-
| 1961. || Pesma || 
|-
| 1962. || Koštana || 
|-
| 1968. || Sve će to narod pozlatiti || 
|-
| 1969. || Bitka na Neretvi || partizanka
|-
| 1974. || Crna lista || gospođa Dejvi
|-
| 1974. || Košava || Vera
|-
| 1975. || Nora || Linde
|-
| 1975. || Povratak lopova || žena u vozu
|-
| 1976. || Morava 76 || 
|-
| 1978. || Boško Buha || doktorka Rada
|-
| 1978. || Boško Buha || doktorka Rada
|-
| 1979. || Kakav dan || 
|-
| 1979. || Trofej || 
|-
| 1981. || Svetozar Marković || 
|-
| 1982. || Pop Ćira i pop Spira || Arsinica
|-
| 1982. || Kazivanja || 
|}

## Vanjske veze
*
Bosna film

**Bosna Film** je filmska kompanija u SFR Jugoslaviji tj. Bosni i Hercegovini osnovana 1947. godine. Produkciju je započela svojim prvim filmom *[[Major Bauk]]* 1951. godine. Od svog osnivanja ova filmska kompanija je proizvela 41 igranih i preko 250 dokumentarnih filmova.

## Produkcija filmova
* 1951 - Major Bauk
* 1954 - Stojan Mutikaša
* 1955 - Hanka
* 1957 - Tuđa zemlja
* 1957 - Vratiću se
* 1959 - Noći i jutra
* 1959 - Pet minuta raja
* 1959 - Vrata ostaju otvorena
* 1961 - Parče plavog neba
* 1961 - Velika turneja
* 1962 - Krst Rakoč
* 1962 - Mačak pod šljemom
* 1962 - Srešćemo se večeras
* 1963 - Kozara
* 1963 - U sukobu
* 1964 - Dobra kob
* 1964 - Na mesto građanine pokorni
* 1964 - Narodni poslanik
* 1964 - Vrtlog
* 1965 - Glasam za ljubav
* 1965 - Ubica na odsustvu
* 1966 - Glineni golub
* 1966 - Konjuh planinom
* 1966 - Sretni umiru dvaput
* 1967 - Diverzanti
* 1967 - Mali vojnici
* 1967 - Zlatna praćka
* 1967 - Soledad - Fruits Amers Soledad
* 1968 - Quo vadis Živorade
* 1968 - Sunce tuđeg neba
* 1969 - Horoskop
* 1969 - Moja strana sveta
* 1969 - Most
* 1969 - Neka daleka svjetlost
* 1969 - Sramno leto
* 1971 - Klopka za generala
* 1971 - Nokaut
* 1971 - Uloga moje porodice u svjetskoj revoluciji
* 1972 - Valter brani Sarajevo
* 1974 - Derviš i smrt

## Vanjske veze
* Zvaničan sajt Bosna filma
Svi na more

***Svi na more*** je jugoslovenska crno-bela filmska komedija snimljena 1952. godine u režiji Save Popovića.

## Kratak sadržaj

Morska obala je leti stecište ljudi raznih doba i profesija. Predstavnik starije generacije, Čika Paja, i dvoje mladi, Zorica i Mirko, doživljavaju mnoge zgode, u skladu sa željama i mogućnostima svojih godina.

## Likovi
* Milan Ajvaz – Čika Paja
* Milena Dapčević - Zorica
* Ljubomir Didić – Ive
* Dejan Dubajić – Direktor hotela
* Blaženka Katalinić – Alisa Nastasijević
* Milan Puzić – Mirko

## Vanjske veze
*
Hoja! Lero!

***Hoja! Lero!*** je jugoslovenski crno-beli igrani film, snimljen 1952. godine u režiji Vjekoslava Afrića.

## Radnja

Veće starih Slovena, dodeljujući Voljenku, najljepšu devojku plemena, ratniku Kohanu, donosi jednu nepravednu odluku, jer ona voli drugoga. Dalibor, Viljenkin voljeni, već u sledećem ratnom susretu sa neprijateljem, pokušava da dokaže svoju hrabrost, pa samim tim i da natera veće do promeni svoju prvobitnu odluku i njemu prepusti Voljenku.
## Uloge

## Vanjske veze
*
U oluji

***U oluji*** je jugoslavenski igrani film iz 1952. godine koga je režirao Vatroslav Mimica.

## Radnja

Dalmatinsko mjestašce Planike 1940-ih godina. Mještanin Drago Martinović (Dragomir Felba), čiji je brat Jure nestao kao partizan te je proglašen mrtvim, vraća se nakon višegodišnjeg izbivanja te se nastoji skrasiti s Jurinom udovicom Rosom (Mia Oremović). Kao da im tuđa ogovaranja ne predstavljaju dovoljne probleme, u Planike dolaze kriminalac Vićenco (Antun Nalis) i njegova djevojka Kika (Dragica Malić). Vićenco otprije poznaje Dragu te ga 
ucjenjuje nekim grijesima iz prošlosti ne bi li ga uvukao u svoje poslove, što naposljetku ugrozi njegov odnos s Rosom...

## Glavne uloge

* Mia Oremović- Rose Martinović
* Dragomir Felba- Drago Martinović
* Antun Nalis- Vićenco
* Dragica Malić- Kika

## Vanjske veze
*
Vatroslav Mimica

**Vatroslav Mimica** (Omiš, 25. 6. 1923. - Zagreb, 15. 2. 2020) jugoslavenski je i hrvatski filmski redatelj, scenarist i producent, poznat kao tvorac nekih od najpoznatijih ostvarenja jugoslavenske kinematografije.

## Biografija
Prije Drugog svjetskog rata u Zagrebu je studirao medicinu, a za vrijeme NDH godine 1942. priključio se SKOJ-u, prije nego što će godinu dana kasnije prijeći u partizane.

## Rad na filmu
Poslije rata pisao je filmske kritike, a 1950. postao direktor produkcije Jadran filma. Godine 1950. snimio je redateljski debi *"[[U oluji]]"*, nakon koga se posvetio animaciji i napravio nekoliko značajnih ostvarenja Zagrebačke škole animiranog filma. 1960-ih vratio se igranim filmovima, od kojih su najpoznatiji nagrađivani *"[[Prometej s otoka Viševice]]"*, *"[[Seljačka buna (film)|Seljačka buna]]"* i posljednje ostvarenje *"[[Banović Strahinja (film)|Banović Strahinja]]"*.

## Privatni život
Otac je hrvatskog i američkog (holivudskog) filmskog djelatnika Sergija Mimice.

## Ostalo
U srpskohrvatskim križaljkama najpoznatiji je po filmu *"[[Jubilej gospodina Ikla]]"* jer se u njima troslov **Ikl** obično opisuje kao naslovni junak filma Vatroslava Mimice.

## Filmografija (režiserska)
* "Banović Strahinja" (1981.),
* "Posljednji podvig diverzanta Oblaka" (1978.),
* "Seljačka buna 1573." (1975.),
* "Makedonskiot del od pekolot" (1971.),
* "Vatrogasci" (1971.),
* "Hranjenik" (1970.),
* "Događaj" (1969.),
* "Kaja, ubit ću te!" (1967.),
* "Ponedjeljak ili utorak" (1966.),
* "Prometej s otoka Viševice" (1964.),
* "Ženidba gospodina Marcipana" (1963.),
* "Tifusari" (1963.),
* "Telefon" (1962.),
* "Mala kronika" (1962.),
* "Solimano il conquistatore" (1961.),
* "Perpetuum mobile ltd" (1961.),
* "Jubilej gospodina Ikla" (1955).

## Scenariji
* "Banović Strahinja" (1981.),
* "Posljednji podvig diverzanta Oblaka" (1978.),
* "Seljačka buna 1573." (1975.),
* "Makedonskiot del od pekolot" (1971.),
* "Vatrogasci" (1971.),
* "Pozivnica" (1970.),
* "Događaj" (1969.),
* "Kaja, ubit ću te!" (1967.),
* "Ponedjeljak ili utorak" (1966.),
* "Prometej s otoka Viševice" (1964.),
* "Tifusari" (1963),
* "Ženidba gospodina Marcipana" (1963.),
* "Telefon" (1962.),
* "Perpetuum mobile ltd" (1961.),
* "Solimano il conquistatore" (1961.),
* "Inspektor se vratio kuci (1959.),
* "Jaje" (1959.),
* "Kod fotografa" (1959.),
* "Happy End" (1958.),
* "Samac" (1958.),
* "Cowboy Jimmy" (1957.),
* "U oluji" (1952.).

## Producentski uradci
* "Telefon" (1962.),
* "Solimano il conquistatore" (1961.),

## Izvori

## Vanjske veze
* Vatroslav Mimica u Filmskim programima
* Vatroslav Mimica u Bazi hrvatskog filma 
* "Janus hrvatskog filma" 
* "Narativno vs. Moderno (Vatroslav Mimica 1)" 
* "U sjeni Holokausta (Vatroslav Mimica 2)"
Frosina

***Frosina*** je jugoslovenski film, snimljen 1952. godine na makedonskom jeziku u režiji Vojislava Nanovića. Smatra se prvim dugometražnim igranim filmom makedonske kinematografije.

## Kratak sadržaj

Frosina je samo jedna od mnogobrojnih makedonskih žena kojima je muž, zbog ekonomske situacije morao da ode u emigraciju. Brak ne donosi radost osnivanja porodice, već samo muku i usamljenost. Povremene posete njenog muža završavaju se porođajem, a deca, zbog uslova u kojima žive rano umiru. Jedino Klime preživljava sve teškoće surovog života. Raste i druži se sa starijim ribarima, a muče ga svi problemi koje muče mlade u njegovom uzrastu. Klime upoznaje Krsta koji ga polako pridobija za svoju stranu, i on postaje, na početku samo simpatizer partizanskog pokreta, a zatim se i sam pridružuje partizanima. 
## Likovi
* Meri Boskova – Frosina
* Aco Jovanovski – Klime
* Ljuba Arsova – Ljuba
* Ilija Džuvalekovski – Krste
* Petar Prličko – Kuzman
* Boris Beginov – Eftim
* Petar Veljanovski – Jane
* Lidija Debarlieva – Veta
* Tomo Vidov – Krste

## Vanjske veze
*
Boris Papandopulo

**Boris Papandopulo** (Honnef na Rajni, 25. veljače 1906. - Zagreb, 16. listopada 1991.), hrvatski skladatelj i dirigent; sin operne pjevačice Maje Strozzi-Pečić i oca grčkog plemenitaša Konstantina Papandopula.

Kompoziciju je studirao u Zagrebu, a dirigiranje u Beču. Bio je zborovođa ***Kola*** u Šibeniku i ***Zvonimira*** u Splitu, te ravnatelj opere HNK i dirigent simfonijskog orkestra Hrvatskoga radija, ravnatelj opere u Rijeci, dirigent opere u Sarajevu, Zagrebu i Splitu. Autor je jednog od najvećih (oko 440 djela) opusa u hrvatskoj glazbi.

## Djela
* ** Opere:** 
** "Sunčanica" (libreto: Marko Soljačić, temeljem Sunčanice Šiška Gundulića i Osmana Ivana Gundulića),
** "Amfitrion",
** "Rona".
* **Baleti:** 
** "Zlato",
** "Teuta",
** "Kraljevo",
::ostala djela
** "Istarske freske",
** "Marulova pisan",
** "Muka gospodina našega Isukrsta",
** "Hrvatska misa u d-molu op.86"
** "Podnevna simfonija",
** Osam studija,
** Osorski requiem,
** Klarinetski kvintet.
** Kantata "Himna suncu" (Praizvedena: 25. studenog 2010.)

## Zanimljivosti
* Grad Zagreb je u godini 2008. u spomen na skladatelja i dirigenta imenovao ulicu u naselju Sopnica - Jelkovec (Sesvete).

## Poveznice
* Hrvatski skladatelji klasične i folklorne glazbe

## Izvor
Muzički informativni centar
Major Bauk

***Major Bauk*** je jugoslovenski film, snimljen 1951. godine u režiji Nikole Popovića. Smatra se prvim dugometražnim igranim filmom u historiji bosanskohercegovačke kinematografije.

## Kratak sadržaj

U Drugom svetskom ratu gine stari ilegalac Major Bauk, istaknuti borac protiv Nemaca i četnika. Iako mrtav, samom legendom o svojoj neustrašivosti, uspijeva nanijeti poraz četnicima.

## Likovi
* Vjekoslav Afrić 
* Vaso Kosić
* Marijan Lovrić
* Bogdan Kužet 
* Carka Jovanović 
* Dragomir Felba 
* Fran Novković 
* Jože Gregorin
* Dušan Đermanović

## Vanjske veze
*
Petre Prličko

**Petre Prličko** (, Veles, 13. mart 1907 - Skopje, 16. novembar 1995), rođen kao **Perica Aleksić**, a poznat i kao **Petar Prličko**, bio je makedonski kazališni, filmski i televizijski glumac, poznat po nizu upečatljivih karakternih uloga u mnogim ostvarenjima jugoslavenske kinematografije. Jedna od najpoznatijih je Dida u popularnom filmu *[[Kapetan Mikula Mali]]*. Često je surađivao sa srpskim režiserom Žikom Mitrovićem, u čijim je ostvarenjima nastupio čak devet puta.

## Vanjske veze
* 
* Осврт кон актерството на Прличко од Билјана Црвенковска  
* Соња Гулевска: Актер кој беше и остана легенда
Ilija Džuvalekovski

**Ilija Džuvalekovski** ( * Prilep, 20. prosinca 1915. † 18. listopada 2004. Skoplje, Makedonija), makedonski filmski i kazališni glumac.

## Biografija
Džuvalekovski je završio Muzičku akademiju u Beogradu. Za vrijeme Drugog svjetskog rata na Visu se pridružio *Kazalištu narodnog oslobođenja* redatelja Vjekoslava Afrića. Sa Visa je poslan u Moskvu gdje je od 1944. radio kao član uredničkog kolegija i spiker *Radio stanice Slobodna Jugoslavija* koja je prva emitirala vijesti na makedonskom jeziku.

Po povratku u domovinu počeo je raditi kao glumac u *Makedonskom narodnom teatru*, vrlo rano nastupio je na filmu već od 1952 godine, u *Frosini*, prvom makedonskom igranom filmu. Početkom 1960-ih preselio se u Zagreb, u kojem je djelovao jedno desetljeće. U Zagrebu je djelovao kao glumac Hrvatskog narodnog kazališta, Kazališta Komedija i *Teatra &TD*. Kazališna publika pamtit će ga po nastupu u mjuziklu *Guslač na krovu* iz 1970. godine u Kazalištu Komedija. Od 1967 radi na Akademiji za kazalište, film i televiziju gdje je vodio *Katedru za glumu* na makedonskom jeziku.

Nakon zagrebačke karijere vratio se u Makedoniju 1972. godine, te u Skoplju radio kao profesor na Fakultetu dramskih umjetnosti. Pored toga nastupao je u kazalištu, na filmu i televiziji. Džuvalekovski je glumio u približno 60 filmova.

## Filmografija
* 1952 - *[[Frosina]]*, Režija: Vojislav Nanović, Producent: Vardar film, Skoplje
* 1955 - *[[Ešalon doktora M.]]*, Režija: Živorad (Žika) Mitrović, Producent: UFUS
* 1955 - *[[Volča nok]]* (Vučja noć), Režija: France Štiglic, Producent: Vardar film, Skoplje
* 1957 - Mali čovek , Režija: Živan Čukulić, Producent: Vardar film, Skoplje
* 1957 - Tuđa zemlja, Režija: Jože Gale, Producent: Bosna Film
* 1957 - Vratiću se, Režija: Jože Gale, Producent: Bosna Film
* 1958 - Miss Ston, Režija: Živorad (Žika) Mitrović, Producent: Vardar film, Skoplje
* 1959 - Viza zla, Režija: France Štiglic, Producent: Vardar film, Skoplje
* 1960 - Kota 905, Režija: Mate Relja, Producent: Jadran film
* 1961 - Mirno leto, Režija: Dimitre Osmanli, Producent: Vardar film, Skoplje
* 1961 - Uzavreli grad, Režija: Veljko Bulajić, Producent: Avala Film
* 1962 - Krst Rakoč, Režija: Živko Ristić, Producent: Bosna Film
* 1963 - Licem u lice, Režija: Branko Bauer, Producent: Jadran film
* 1964 - Svanuće, Režija: Nikola Tanhofer, Producent: Jadran film
* 1965 - Dani iskušenja, Režija: Branko Gapo, Producent: Vardar film, Skoplje
* 1966 - Winnetou und das Halbblut Apanatschi (Half-Breed), Režija: Harald Philipp, Producent: Jadran film
* 1967 - Četvrti saputnik , Režija: Branko Bauer, Producent: FRZ, Zagreb, OHIS, Skoplje
* 1967 - Kuda posle kiše, Režija: Vladan Slijepčević, Producent: Vardar film, Skoplje
* 1967 - Protest, Režija: Fadil Hadžić, Producent: grupa Most, Viba film
* 1969 - Republika u plamenu, Režija: Ljubiša Georgijevski, Producent: Vardar film, Skoplje
* 1971 - Kuda idu divlje svinje, Redatelj: Ivan Hetrich, Producent: Televizija Zagreb (TV serija)
* 1981 - Crveniot konj, Redatelj: Stole Popov, Producent: Makedonija Film

## Vanjske veze
* Ilija Džuvalekovski na portalu IMDB
Regalijan

**Regalijan** (umro 260. godine) bio je rimski uzurpator. Postao je vojni zapovednik u vreme cara Valerijana, i proglasio se za cara kada je Valerijana zarobio Šapur I. U tom času, Regalijan je imao kontrolu nad Ilirikom.

Poreklom Regalijan je verovatno bio Dačanin.

Regalijanova moć je bila koncentrisana na Dunavu, u Karuntumu, taboru XIV legije. Tu je i Regalijan kovao svoj novac.
Metka Gabrijelčič

**Metka Gabrijelčič Šušteršič** ( Ljubljana, 27. 2. 1934 -) je bivša slovenska građevinska inženjerka. Za vrijeme studija na ljubljanskom Fakultetu za građevinarstvo i geodeziju se bavila glumom, te je nastupila u nekoliko igranih filmova. Od svih njih je najuspješniji bio romantična komedija *[[Vesna (film)|Vesna]]*, koji je 1957. dobio nastavak *[[Ne čakaj na maj (film)|Ne čakaj na maj]]*. Nakon završetka studija je napustila glumu i posvetila se građevinarskom pozivu.

## Filmografija
* *[[Vesna (film)|Vesna]]* (1953)
* *Milijuni na otoku* (1955)
* *[[Quand vient l'amour]]* (1957)
* *[[Ne čakaj na maj (film)|Ne čakaj na maj]]* (1957) - Vesna

## Vanjske veze
*
Matej Bor

**Matej Bor** je bio književni pseudonim koji je koristio **Vladimir Pavšič** (14. april 1913 - 29. septembar 1993), slovenski pjesnik, prevodilac, dramatičar, novinar i učesnik narodnooslobodilačke borbe.

Pavšič je jedan od najplodnijih slovenskih i jugoslovenskih partizanskih pesnika, a mnoge njegove pesme ušle su u usmenu predaju i smatraju se narodnim.

## Biografija

Rodio se u selu Grgar kraj Gorice, u tadašnjoj Austro-Ugarskoj. Kada je nakon prvog svjetskog rata njegov rodni kraj završio u Italiji, porodica mu se preselila u Celje. Studirao je na ljubljanskom Univerzitetu gdje je diplomirao slavistiku i filologiju.

### Drugi svetski rat

Po izbijanju drugog svjetskog rata i okupaciji Slovenije, priključio se partizanima gdje je počeo objavljivati pjesme, te postao jedan od vodećih pjesnika Osvobodilne fronte. Njegova pjesma *[[Hej brigade]]* je postala neslužbena himna slovenskih partizana.

### Posleratni period

Nakon završetka rata se posvetio pisanju, a 1965. postao članom Slovenske akademije nauka i umetnosti.

Poznat je kao jedan od pionira ekološkog pokreta u Sloveniji, te zagovornik kontroverzne venetske teorije o porijeklu Slovenaca.

## Borova uglazbena dela

Borove uglazbene partizanske pesme su:

* Hej, brigade!
* Iz težkih dni
* Jasa
* Jutri gremo v napad
* Kaj niso z domačije
* Kri v plamenih
* Mi gremo
* Najin ples
* Naša pesem
* Našo barako zamelo je
* Nekoč bodo legli
* Nič ne vprašuj
* Nina
* Nocoj sem videl tvojo dlan
* Ob tabornem ognju
* O, da sem našel te
* Partizanska
* Partizanska romanca
* Razpnite čez ves svet vešala (= v boj)
* Slišiš gozdove
* Srečanje
* (Tam) nekje v gozdovih
* Tam v gozdu ob tabornem ognju
* Težak, grenak je ta čas

## Povezano
* Slovenska književnost

## Reference

## Vanjske veze
* dogaja.se
Veljko Bulajić

**Veljko Bulajić** (Vilusi, 22. ožujka 1928. – Zagreb, 2. travnja 2024.), jugoslavenski, hrvatski i crnogorski redatelj, poznat kao autor najspektakularnijih filmskih ostvarenja jugoslavenske kinematografije.

"Cijeli život, nikada nijesam dozvoljavao da se manipuliše odakle sam, ko sam i šta sam. Oduvijek sam bio Vilušanin, Nikšićanin, Crnogorac", kazao je Bulajić na Sceni 213 na kojoj mu je domaćin bio reditelj i rođak Goran Bulajić.

## Biografija
Bulajić je djetinjstvo proveo u Sarajevu, kao i dio školovanja. Od 1970-ih godina živi i radi u Hrvatskoj.

Redateljsku karijeru započinje kratkim filmovima *Kamen i more* i *Brod lutalica* (1953.), a 1959. realizira prvi dugometražni igrani film *[[Vlak bez voznog reda (1959)|Vlak bez voznog reda]]*.

Umro je u Zagrebu 3. travnja 2024. godine nakon kratke bolesti.

## Izvod iz filmografije
* ''U oluji'' (1952.) (scenario)
* ''Vlak bez voznog reda'' (1959.)
* ''Rat'' (1960.)
* *[[Uzavreli grad]]* (1961.)
* ''Kozara'' (1962.)
* ''Pogled u zjenicu sunca'' (1966.)
* ''Bitka na Neretvi'' (1969.)
* ''Atentat u Sarajevu'' (1975.)
* ''Čovjek koga treba ubiti'' (1979.)
* ''Visoki napon'' (1981.)
* *[[Veliki transport]]* (1983.)
* ''Obećana zemlja'' (1986.)
* ''Donator'' (1989.)
* ''Libertas'' (2006.)

## Vanjske veze

* 
* Veljka Bulajića listu "Vijesti"
Vesna (film)

***Vesna*** je jugoslovenski film, snimljen 1953. godine na slovenačkom jeziku u režiji Františeka Čapa. Po žanru je romantična komedija te je doživeo veliki komercijalni uspeh, a što se tumačilo željom publike za eskapističkom zabavom, umesto ozbiljnih socrealističkih sadržaja koji su dominirali tadašnjom jugoslovenskom kinematografijom. Među publikom je bio i Tito kome se film dopao, pa je organizovao službeno primanje za članove filmske ekipe. Na prvom pulskom festivalu godine 1954. je osvojio nagradu kritike. Godine 1957. je snimljen nastavak po imenu *[[Ne čakaj na maj]]*.

## Kratak sadržaj

Samo, Sandi i Krištof se pripremaju za maturu i dogovaraju se kako da dođu do matematičkih zadataka i rešenja uz pomoć Hiperbole ili Vesne kćerke profesora. Dolazi do niz komičnih situacija kada dolazi prava kćerka profesora, prelepa Janja, ali se sve srećno završava.

## Likovi
* Metka Gabrijelčič - Vesna (Janja) 
* Franek Trefalt - Samo 
* Janez Čuk - Sandi 
* Jure Furlan- Krištof 
* Stane Sever - Prof. Slapar (Kozinus) 
* Elvira Kralj - Teta Ana 
* Frane Milčinski – Slikar Trpin

## Vanjske veze
* 
* Vesna  na straneh Filmskega sklada Slovenije
František Čap

**František Čáp** (7. decembar 1913, Čachovice, Austro-Ugarska – 13. januar 1972, Ankaran, SR Slovenija, SFRJ) bio je češki filmski režiser i scenarist. Već početkom 1940-ih se nametnuo kao jedan od najboljih sineasta svoje domovine, snimajući pod njemačkom okupacijom, da bi nakon rata za film *[[Muži bez křídel]]* osvojio Zlatnu palmu na tek osnovanom Kanskom festivalu. Dolaskom komunizma u Čehoslovačku, Čap se našao u nemilosti novih vlasti te odlučio karijeru nastaviti u Njemačkoj. Nakon što ga je Branko Tuma 1952. angažirao za režiju slovenske romantične komedije *[[Vesna (film)|Vesna]]*, doživio je veliki uspjeh, postavši jednom od najuglednijih i najuspješnijih ličnosti jugoslavenske kinematografije.

## Filmografija kao glumac
* Před maturitou (1932)

## Filmografija kao režiser
* Ohnivé léto (1939) (ko-režiser: Václav Krška)
* Panna (1940)
* Babička (1940)
* Jan Cimbura (1941)
* Noční motýl (1941)
* Preludium (1941)
* Kníže Václav (1942)
* Mlhy na blatech (1943) 
* Tanečnice (1943) 
* Děvčica z Beskyd (1944)
* Z růže kvítek (1945)
* Muži bez křídel (1946)
* Křižovatka (1947)
* Muzikant (1947)
* Znamení kotvy (1947)
* Bílá tma (1948)
* Kronjuwelen (1950)
* Das Ewige Spiel (1951)
* Die Spur führt nach Berlin (1952)
* *[[Vesna (film)|Vesna]]* (1953)
* Am Anfang war es Sünde (1954)
* Hilfe - sie liebt mich (1955)
* Trenutki odločitve (1955)
* Die Geierwally (1956)
* La Ragazza della salina (1957)
* *[[Vrata ostaju otvorena]]* (1959)
* X-25 javlja (1960)
* Naš avto (1962)
* Sreščemo se večeras (1962)
* Piran (1965)
* La Kermesse des brigands (1968)
* Das Kamel geht durch das Nadelöhr (1970)

## Vanjske veze
* 
* Nenad Polimac: Povratak Františeka Čapa, prvog gay šikaniranog režisera u Jugoslaviji , Jutarnji list, 2010.
Opštinsko dete

***Opštinsko dete***, izvan Srbije poznato i pod nazivom ***Općinsko dijete***, je satirički roman srpskog književnika Branislava Nušića, izvorno objavljen 1902. godine. Radnja je smještena u srpski gradić na prijelazu iz 19. u 20. vijeku, u kome je mlada majka ostavila neželjeno dijete na brigu vlastima.

Roman je u kasnijim decenijama doživio niz kazališnih adaptacija, a 1953. je po njemu snimljen i istoimeni film.
Opštinsko dete (film)

**Opštinsko dete** je jugoslovenski film, snimljen 1953. godine u režiji Puriše Đorđeviće. Radnja se temelji na istoimenom romanu Branislava Nušića.
## Kratak sadržaj

Svi se hvale milosrđem prema detetu predatom opštini na staranje. I dok na njegov račun prave karijeru, dete ostaje samo i nezbrinuto.
## Likovi

## Vanjske veze
*
Bakonja fra Brne

***Bakonja fra Brne*** je roman koga je 1892. objavio srpski književnik Simo Matavulj. Radnja je smještena u Dalmatinsku zagoru oko 1870. godine, a naslovni junak mladić koji, slijedeći obiteljsku tradiciju, postaje jedan od franjevačkih redovnika u samostanu Visovac. Roman se odlikuje realističkim prikazom tadašnjih prilika, ali i humorom.

Godine 1951. je po njegovim motivima snimljen istoimeni igrani film u režiji Fedora Hanžekovića.
Ciganka (film)

***Ciganka*** je jugoslovenski film, snimljen 1953. godine u režiji Vojislava Nanovića. Scenario je rađen po motivima proze Borisava Stankovića.

## Kratak sadržaj

Hadži-Toma, opterećen predrasudama, ubija svog sina koji hoće da se oženi prelepom ciganskom pevačicom Koštanom. Koštana biva primorana da se uda za čoveka koga ne voli.
## Uloge

## Vanjske veze
*
Jara gospoda (film)

***Jara gospoda*** je jugoslavenski igrani film snimljen 1953. na slovenskom jeziku u režiji Bojana Stupice. Scenarij je Stupica napisao na temelju istoimene pripovjetke Janka Kersnika. Distribuiran je i pod nazivom ***Skorojevići***. Radnja se događa u Trstu krajkem 19. vijeka i prikazuje život slovenske buržoazije u Trstu, tada pod austro-ugarskom vlašću.

## Uloge
* Vladimir Skrbinšek ... Tine pl. Mali  
* Elvira Kralj ... Tercijalka  
* Ljudevit Pristavec ... sodni pisar  
* Ciril Medved ... sitna kmetica  
* Janez Cesar ... pravdarski kmet  
* Metka Bučar ... postarna gospodična  
* Maša Slavec ... postarana gospodična  
* Drago Zupan ... Pl. Orel  
* Ivan Mrak ... Pianist  
* Luce Florentini ... Pepe - Zozef  
* Lojze Drenovec ... penzionist  
* Stane Sever ... Pavle  
* Stane Potokar ... možakar  
* Marija Nablocka ... Madam Lili  
* Mila Kačič ... kuharica 
* Josip Daneš ... komodni Dunajčan  
* France Kosmač ... Komi z zobotrebcem  
* Tina Leon ... Julija  
* Ante Gnidovec ... gostilničar  
* Nežka Gorjup ... Gospa z dežnikom  
* Lili Novy ... Dunajčanka 
* Duša Počkaj ... Blondinka  
* Helmut Turzansky ... Baron Herbert  
* Zvone Sintič ... avskultant  
* Bojan Stupica ... dr. Andrej Vrbanoj  
* Mira Stupica ... Ančka

## Vanjske veze
*
Stane Sever

**Stane Sever** (*21. novembar 1914, Ljubljana (Vič) † 18. decembar 1970, Ribnica na Pohorju) bio je slovenski kazališni i filmski glumac. Nastupio je u prvom slovenskom igranu filmu Na svoji zemlji 1948. a poslije toga i u nizu istaknutih filmova slovenske i jugoslavenske kinematografije 1950-ih. Od 1966. do smrti je predavao na Akademiji za kazalište, radio, film i televizijo u Ljubljani'' (AGRFT).

## Vanjske veze
*
Raša Plaović

**Radomir Raša Plaović**, velikan srpske glumačke scene, rođen je na Ubu 20. februara 1899. a umro u Beogradu 29. oktobra 1977.

## Biografija
Bio je pre svega pozorišni glumac, ali je snimio i nekoliko filmova. Jedno vreme bio je profesor na Fakultetu dramskih umetnosti u Beogradu. Njegovi najpoznatiji učenici bili su Ljuba Tadić i Petar Banićević.

Danas njegovo ime nosi scena Narodnog pozorišta u Beogradu, Amatersko pozorište u Ubu, kao i nagrada namenjena najboljem pozorišnom glumcu u Srbiji, koja se dodeljuje svake godine.

## Filmografija

|- style="background:Lavender; text-align:center;"
| colspan="4" | 1950.-te
|-
| 1951. || Njegoš (kratki film) || 
|-
| 1953. || Ciganka || Mitke
|-
| 1953. || Opštinsko dete || Vladika 
|-
| 1955. || Lažni car || Knez 
|-
| 1957. || Krvava košulja || 
|-
| 1958. || Slučaj u tramvaju (TV) || Inženjer
|- style="background:Lavender; text-align:center;"
| colspan="4" | 1960.-te
|-
| 1966. || Balada o povratku (TV) || 
|-
| 1967. || Sedam Hamleta (serija) || 
|- style="background:Lavender; text-align:center;"
| colspan="4" | 1970.-te
|-
| 1975. || Svedoci optužbe (TV) || 
|}

## Literatura
* Borivoje S. Stojković: „Velikani srpskog pozorišta“, Beograd - Valjevo 1983, 365 strana. (članak „Raša Plaović“ str. 276-303.)
* Petar Volk: „Raša Plaović“, Narodno pozorište, Beograd, 2005, 2. dopunjeno izdanje, 320 strana, 

## Vanjske veze
* O Raši Plaoviću 
*
Elma Karlowa

**Elma Karlowa**, rođena kao **Selma-Karolina Karlovac** (Zagreb, 12. mart 1932 - München, 31. decembar 1994) bila je jugoslavenska i njemačka glumica. Nastupala je i pod imenima **Selma Karlovac** i **Elma Karlovace**.

Početak karijere su joj obilježile uloge vamp žena i zavodnica, kako u jugoslavenskim filmovima kao Opštinsko dete, *[[Ciganka (film)|Ciganka]]* (1953) i *[[Kapetan Leši]]*, tako i u njemačkim filmovima, koji su također koristili njen "egzotični" "južnjački" naglasak. Kasnije joj je karijera počela trpiti zbog gojaznosti pa je bila prisiljena nastupati i u niskobudžetnim soft core pornografskim filmovima. Tek 1970-ih i 1980-ih je ponovno stekla ugled surađujući s R. W. Fassbinderom.

## Vanjske veze
*
Ciganka

**Ciganka** može označavati:

* pežorativni izraz za ženu romske nacionalnosti;
* ''Ciganka'' (film), jugoslavenski film iz 1953. godine;
* ''Ciganka'' (Simplicia), pjesma hrvatske pop-pjevačice Simplicije;
* Gitanas, meksička telenovela u Srbiji emitirana pod naslovom ***Ciganke***.
Bila sam jača

***Bila sam jača*** je jugoslovenski igrani film, snimljen 1953. godine u režiji Gustava Gavrina.

## Radnja

Za vreme drugog svetskog rata okupator vrši raciju. Partizanka—lekar rešava da umesto bekstva sa lekovima na slobodnu teritoriju, pomogne bolesnom detetu okupatrovog saradnika. Dete biva spašeno, a njena lekarska etika pobeđuje.

## Uloge

## Izvori

## Vanjske veze
*
Kameni horizonti

***Kameni horizonti*** je jugoslovenski film, snimljen 1953. godine u režiji Šime Šimatovića.
## Kratak sadržaj

Radnja filma se odigrava u primorju 1940. godine. Svoju kćerku Malu, siromašni Jakov, da bi odplatio svoje dugove, odvodi je gazdi Roku Pajdagraciju, koji je prima u službu kao sluškinju. Mala bi, radeći kao sluškinja, trebala otplatiti očev dug. Posle Pajdagracijeve smrti, Mala odlazi da radi kod gostioničara Rude Amerikanca, ali je otac ubrzo odatle odvodi i ona se zapošljava u imućnoj buržujsko-plemićkoj porodici. Mala se malo zadržava i u toj službi, te se Jakov mora sam zaposliti i to kao štrajkolomac. Posle nekog vremena on nalati smrt u moru, a Mala se nalazi sa svojom ljubavlju iz mladosti, Banetom, revolucionarom koga progone žandari.
## Likovi

## Vanjske veze
*
Sinji galeb

**Sinji galeb** može označavati:

* Sinji galeb (film) - jugoslovenski film, snimljen 1953. godine u režiji Branka Bauera.
* Sinji galeb (ptica) - vrsta ptice ().

## Povezano

* Galeb (razvrstavanje)
Sinji galeb (film)

***Sinji galeb*** je jugoslavenski dugometražni igrani film snimljen 1953. godine u režiji Branka Bauera. Radnja se temelji na *[[Družina Sinjeg galeba|Družini sinjeg galeba]]*, knjizi za djecu koju je napisao Tone Seliškar.

Godine 1970. je po istom predlošku na slovenskom jeziku snimljena televizijska mini-serija *[[Družina Sinjeg galeba (TV serija)|Družina Sinjeg galeba]]* u režiji Franceta Štiglica.

## Kratak sadržaj

Radnja se dešava između dva svjetska rata. Dječak Ive sa prijateljima je isplovio na more, kako bi zaradio novac i otplatio dugove u koje mu je zapao otac. Družina naziva brod „Sinji galeb“, ali posle izvesnog vremena poremete planove pomorskim kriminalcima predvođenima Lorencom.

## Likovi
* Suad Rizvanbegović – Ive
* Tihomir Polanec – Jure
* Božidar Smiljanić - Pero
* Boris Ivančić - Frane
* Radovan Vučković - Tomica
* Anica Pozojević - Mila
* Pavao Saćer - Ante
* Antun Nalis - Lorenco
* Mladen Šerment - Paško
* Franjo Benković - Lopez
* Josip Batistić - Lugan
* Viktor Bek - Čuvar svetionika
* Đokica Milaković - Jurin otac
* Marko Soljačić - Ivin otac
* Silva Fulgozi - Franina i Tomičina majka
* Ljubomir Didić - Ludi Lorko
* Nela Eržišnik - Jurina majka
* Slavko Zalar - Financ

## Izvori

## Vanjske veze
*
Mladen Šerment

**Mladen Šerment** (Zagreb, 16. srpnja 1920. - Zagreb, 4. ožujka 1999.) je bio hrvatski kazališni, televizijski i filmski glumac.

## Filmografija
### Televizijske uloge
* "Putovanje u Vučjak" kao Marijan Hanžek (1986.-1987.)
* "Inspektor Vinko" kao referent Štef (1984.)
* "Mačak pod šljemom" kao Mikša (1978.)
* "Gruntovčani" kao Imbra Grabarić-Presvetli (1975.)
* "U registraturi" (1974.)
* "Gorčina u grlu" (1973.)
* "Mejaši" kao Imbra Grabarić-Presvetli (1970.)
* "Jedna od onih godina" (1963.)

### Filmske uloge
* "Baka Bijela" kao muškarac u vrtu (1992.)
* "Mlada sila" (1988.)
* "Horvatov izbor" kao Marijan Hanžek (1985.)
* "Rano sazrijevanje Marka Kovača" (1981.)
* "Novinar" (1979.)
* "Pravednik" (1974.)
* "Golgota" (1973.)
* "Kolinje" (1970.)
* "Paviljon broj VI" (1968.)
* "Politička večera" (1968.)
* "Mirotvorci" (1966.)
* "Službeni položaj" (1964.)
* "Vrapčić" (1964.)
* "Svanuće" (1964.)
* "Pred smrt" (1964.)
* "Mačak pod šljemom" kao Štef (1962.)
* "Priča o djevojčici i sapunu" (1962.)
* "Carevo novo ruho" kao rizničar (1961.)
* "Čovjek od važnosti" (1961.)
* "Gola cesta" (1961.)
* "Pozornica bez zavjese" (1961.)
* "Treći je došao sam" (1961.)
* "Uzbuna u Grand Hotelu" (1960.)
* "Ulica bez izlaza" (1960.)
* "Jurnjava za motorom" (1959.)
* "Nije bilo uzalud" kao kočijaš (1957.)
* "Svoga tela gospodar" kao Jakov (1957.)
* "Ne okreći se, sine" kao grobar (1956.)
* "Milijuni na otoku" kao konobar (1955.)
* "Sinji galeb" kao Paško (1953.)

### Sinkronizacija
* glas Azriela u "Štrumfovima"
* glas žapca Ponča u "Toro i Pončo"

## Vanjske veze
*
Tone Seliškar

**Anton "Tone" Seliškar** (Ljubljana, 1. travnja 1900. - Ljubljana, 10. kolovoza 1969.) je jedan od najpoznatijih slovenskih pisaca i pjesnika. Pisao je proletersko-socijalnu literaturu.

## Biografija

Tone Seliškar je rođen 1. aprila 1900. godine u Ljubljani u radničkoj obitelji. Otac mu je bio vozač koji je cijenio knjige, a majka mu je radila u tvornici duhana. Seliškar je osnovnu školu završio na Vrtači. Već tada, u osnovnoj školi, počinje pisati svoje prve pjesme.

Maturirao je 1919. godine u Ljubljani. Po zanimanju je bio nastavnik slovenskog jezika sve do Drugog svjetskog rata. Kao nastavnik radio je u Celju, zatim je prebačen u Trbovlje, gdje osniva obitelj, a 1925. se vraća u Ljubljanu. U jesen 1943. odlazi u partizane, gdje uređuje partizanske časopise.

Nakon rata bio je novinar u *Slovenskom poročevalcu* (*Slovenski izvjestitelj*), urednik nakladničke kuće *Borec* i predsjednik **Slovenske iseljeničke matice**. Dobitnik je Nagrade France Prešeren 1947. godine i Levstikove nagrade 1949. i 1950. godine.

Umro je 10. avgust 1969. u Ljubljani.

## Stil pisanja

Seliškar je većinu svojih djela posvetio djeci i mladima, a djela su mu u proletersko-socijalnom stilu.

U svojim pjesmama prelazi iz socijalnog ekspresionizma (*[[Trbovlje (pjesma)|Trbovlje]]*) u socijalni realizam (*Pjesme očekivanja*), a u svojoj prozi opisuje katastrofe i poteškoće s kojima se suočavaju radnici i njihovu borbu za opstanak. Motive je nalazio u životu dalmatinskih ribara (*[[Družba Sinjeg galeba]]*), partizanskog vremena (*[[Mule]]*, *Drugovi*, *Lisčki*), a svoje djetinjstvo je opisao u knjizi *Dječak s velike ceste*.

## Djela

### Poezija

* *[[Trbovlje (pjesma)|Trbovlje]]* (1923.)
* *Knjiga drugova* (1929.)
* *Pjesme očekivanja* (1937.)
* *Neprijatelj* (1944.)
* *U krilu domovine* (1947.)
* *Pjesme i pripjevi* (1957.)

### Proza

* *Nasukani brod* (1932.)
* *Kuća bez prozora* (1936.)
* *Ruke Andreja Podlipnika*
* *[[Mi ćemo pobijediti]]* (1946.)
* *Tržišna cesta* (1947.)
* *Noć i svitanje* (1946.)
* *Ljudi s crvenim cvijetom* (1961.)

### Djela za mlade

* *[[Rudi]]* (1929.)
* *[[Družba Sinjeg galeba]]* (1936.)
* *Janko i Metka* (1939.)
* *Bujica* (1939.)
* *Drugovi* (1946.)
* *[[Mule]]* (1948.)
* *Lisčki* (1950.)
* *Djed Som* (1953.)
* *Posada bez broda* (1955.)
* *Indijanci i gusari* (1957.)
* *Velika gala predstava* (1958.)
* *Djevojčica s herojskim srcem* (1959.)
* *Ribar Luka i delfin* (1963.)

## Povezano
* Slovenska književnost
Nikola Tanhofer

**Nikola Tanhofer** (Sesvete, 25. prosinca 1926. - Zagreb, 24. studenog 1998.), hrvatski snimatelj, redatelj i scenarist, utemeljitelj studija filmskog i televizijskog snimanja na Akademiji kazališne i filmske umjetnosti u Zagrebu.

## Filmografija
### Redatelj

* *[[Nije bilo uzalud]]* (1957.)
* *[[H-8 (film)|H-8]]* (1958.)
* *Klempo* (1958.) - kratki film (40 min)
* *[[Osma vrata]]* (1959.)
* *[[Sreca dolazi u 9]]* (1961.)
* *[[Dvostruki obruč]]* (1963.)
* *[[Svanuće (1964)|Svanuće]]* (1964.)
* *[[Letovi koji se pamte]]* (1967.) - televizijska serija
* *[[Bablje leto (1970)|Bablje leto]]* (1970.)

### Scenarist

* *[[Opsada (film)|Opsada]]* (1956.)
* *[[Nije bilo uzalud]]* (1957.)
* *[[Svanuće (1964)|Svanuće]]* (1964.)

## Vanjske veze
* 
* Biografija  stranice Odsjeka snimanja Akademije dramskih umjetnosti u Zagrebu
Branko Bauer

**Branko Bauer** (1921-2002) je hrvatski i jugoslovenski filmski reditelj.

Rođen je 18. februara 1921. godine u Dubrovniku.

Filmsku karijeru počinje u "Jadran filmu" 1949. godine, kao organizator i reditelj Filmskih novosti. Samostalno je režirao desetak kratkih dokumetražnih i igranih filmova. 

Prvi u Jugoslaviji režira filmove o deci i za decu. U njima spaja svoj izvorni krajolik Jadranskog mora sa savremenim pričama ("Sinji galeb", 1953, adaptacija istoimenog romana Tone Seliškara i "Milioni na otoku", 1955). Njegov idući film "Ne okreći se, sine" (1956) smatra se jednim od najznačajnijih filmova s tematikom NOB-a i Drugog svetskog rata, nagrađen je s tri Zlatne arene u Puli. Ta potresna priča o dečaku kojeg rat i fašizam odvajaju od oca, ispričana je odmerenom dinamikom, koja je skladno povezana s individualizacijom i psihološkom produbljenošću lica.

Autor je jedne od prvih domaćih melodrama "Samo ljudi" (1957), o ljubavi ratnog invalida i slepe devojke, pa i jedne od prvih komedija o svakidašnjici studentskog para koji traži stan ("Martin u oblacima", 1961). U međuvremenu 1959. snimio je film "Tri Ane" takođe savremenu priču o ocu koji traži u ratu izgubljenu ćerku. 

Jedan od njegovih najpopularnijih ostvarenja je film "Prekobrojna" (1962), koji na komičan način opisuje život mladih na radnim akcijama.

Sedamdesetih stvara zapažene filmove o deci u ratu: "Zimovanje u Jakobsfeldu", "Salaš u malom ritu" (1976) i biografski film "Boško Buha" (1978). 

Pred kraj života bio je aktivan u organizaciji novooformljenog Motovun film festivala u Hrvatskoj. Umro je 11. aprila 2002. godine u Zagrebu.

## Filmografija
### režija
* 1953 - Sinji galeb
* 1955 - Milioni na otoku
* 1956 - Ne okreći se, sine
* 1957 - Samo ljudi
* 1959 - Tri Ane
* 1961 - Martin u oblacima
* 1962 - Prekobrojna
* 1963 - Licem u lice
* 1964 - Nikoletina Bursać
* 1965 - Doći i ostati
* 1967 - Četvrti suputnik
* 1975 - Zimovanje u Jakobsfeldu
* 1976 - Salaš u Malom Ritu
* 1978 - Boško Buha
### scenario
* 1953 - Sinji galeb (zajedno sa Josipom Barkovićem)
* 1956 - Ne okreći se, sine (zajedno sa Arsenom Diklićem)
* 1959 - Tri Ane (zajedno sa Arsenom Diklićem)
* 1962 - Prekobrojna (zajedno sa Krešimirom Golikom)
* 1964 - Nikoletina Bursać (zajedno sa i Brankom Ćopićem)
* 1967 - Četvrti suputnik
* 1975 - Zimovanje u Jakobsfeldu (zajedno sa Arsenom Diklićem)
* 1976 - Salaš u Malom Ritu (zajedno sa Arsenom Diklićem)

## Nagrade i odlikovanja
* **Filmski festival u Puli**:
** 1956 - Zlatna arena za režiju filma "Ne okreći se, sine"
** 1962 - Nagrada CK Narodne omladine Jugoslavije za režiju filma "Prekobrojna"
** 1963 - Zlatna arena za režiju filma "Licem u lice"
** 1975 - Srebrna arena za scenarijo filma "Zimovanje u Jakobsfeldu"
** 1976 - Bronzana arena za režiju i Srebrna arena za scenarijo filma "Salaš u Malom ritu"
** 1980 - Velika zlatna arena za celokupni filmski opus i autorski doprinos filmu
* Republička nagrada SR Hrvatske "Vladimir Nazor" za životno delo
* Orden zasluga za narod sa srebrnom zvezdom
* Orden bratstva i jedinstva sa zlatnim vencem

## Vanjske veze
* Filmografija Branka Bauera na IMDB
Sumnjivo lice (film)

***Sumnjivo lice*** je jugoslovenski film, snimljen 1954. godine u režiji Predraga Dinulovića i Sofije Soje Jovanović.

Film je snimljen po motivima istoimene komedije Branislava Nušića.

## Kratak sadržaj

U malom provincijskom mestu pojavilo se sumnjivo lice i celokupan aparat lokalne vlasti je angažovan na njegovom hvatanju. U toku potrage se saznaje, da tobožnje sumnjivo i veoma opasno lice nije niko drugi do budući načelnikov zet koji se, iz straha od roditelja svoje Marice, prijavio pod lažnim imenom.

## Uloge

## Reference

## Vanjske veze
*
Vojta Braniš

**Vojta Braniš** (Bzenec, 1893. - Zagreb, 1983.), bio je hrvatski kipar i likovni pedagog češkog podrijetla.

Od 1932. je ravnatelj i nastavnik na tadašnjoj Obrtnoj školi u Zagrebu, na kojoj je odgojio je brojne likovne umjetnike u Hrvatskoj.
1948. odlazi u Beograd i tamo osniva *Akademiju za primenjenu umetnost*, zatim se vraća u Zagreb i radi na Školi primijenjene umjetnosti i dizajna do svog umirovljenja.

1937. *Braniš* je zajedno sa arhitektom *Branislav Kojićem* uredio Jugoslavenski paviljon na Svjetskoj izložbi u Parizu. Rad *Braniša* i *Kojića* zvao se *Bosanska brvnara*.
1939. Oblikovao je *[[Kraljevina Jugoslavija|Jugoslavensku]] školsku učionicu* za *[[Sveučilište u Pittsburghu]]*, u sklopu projekta 27 Nacionalnih Učionica (27 nacija koje su podigle Pittsburgh). Rad je izveo Braniš sa učenicima, više o tome na http://en.wikipedia.org/wiki/Nationality_Rooms#Yugoslav

## Djela

* Hrvatske jaslice, 1915., polikromni preparirani vosak (crkva sv. Blaža, Zagreb)
* Mati, 1920., skulptura u bronci (Gliptoteka, Zagreb)
* Glava, 1920., obojena skulptura (Gliptoteka, Zagreb)