Slovenski kalendar

U selu Lepesovki, u Volinskoj oblasti u zapadnoj Ukrajini, ruski arheolozi Tihonova i Hvajko su 1958. godine pronašli staro slovensko svetilište, u čijem su oltaru sačuvane dve glinene posude 2-4. veka na kojima je utisnut **slovenski kalendar** toga vremena, a u selu Romaški, južno od Kijeva, u nalazištu je bio krčag iz 4. veka, na kojem je takođe slikopisan kalendar .

Pronađeni kalendar u Lepesovki je imao svojevrsne *[[crte i reze]]*, čineći zagonetnu i složenu ornamentiku znakova i crteža. Ruski arheolog i istoričar Boris Aleksandrovič Ribakov ga je odgonetnuo. Na kalendaru u Lepesovki je godina podeljena na dvanaest razdela, sa uočljivim simbolima vatre i sunca, sa jasnom razdeobom na godišnja doba i naznakama solsticija, sa dvanaest meseci u kojima su poslovi i dani usklađeni sa prirodnim pogodnostima (oranje, setva, žetva, lov, gajenje bilja), uz tačno naznačenje datuma praznika.

## Nazivi dana

Veruje se da su Sloveni imali nedelju od 6 dana i da su znali za 5 radnih dana i jedan neradni dan, koje su nazvali: nedelja, ponedeljak, utorak, sreda, četvrtak i petak . Nedelja je imala posebnu ulogu a radni dani su nosili imena po rednim brojevima, kako su dolazili posle nedelje.

Nazivi dana u sedmici :
* Nedelja – dan kada se ne radi, "ne dela"', neradni dan;
* Ponedeljak – dan posle nedelje, dan "po nedelji", prvi dan u sedmici;
* Utorak – "vtori" dan, drugi dan u sedmici;
* Sreda – "sreda" – sredina, srednji dan u sedmici;
* Četvrtak – četvrti dan;
* Petak – peti dan.

Sedmodnevnu nedelju slovenski narodi počinju upotrebljavati tek prelaskom u hrišćanstvo te se tada i naziv za šesti sedmični dan – subota . Ova reč potiče iz jevrejske reči "sabat".

Današnji nazivi za dane kod Slovena su se prvo javili kod Južnih Slovena, u tadašnjoj Vizantiji, da bi se vremenom, preko Bugarske, Slovačke i Češke, proširili i među ostalim slovenskim narodima.

Kod Slovena je svaki dan u nedelji imao boga zaštitnika :
* utorak - Prov, bog osveštanih dubova,
* četvrtak - Perun, bog groma,
* petak - boginja Mokoša

## Nazivi meseci

Pretpostavlja se da su Sloveni znali samo za 6 dana u nedelji, i da je jedan mesec sadržao 5 nedelja po 6 dana tj. 30 dana . Ovo se veoma dobro slagalo sa periodom promene sve četiri mesečeve mene, koji traje 29,53 dana.

Nazivi za mesece su bili u vezi sa prirodnim pojavama. Pošto Sloveni žive na velikim rastojanjima jedni od drugih, dolazilo je do toga da mesec "lipanj" Hrvati zovu jun a Poljaci jul, zato što lipa cveta mesec dana ranije na jugu nego na severu Evrope. Takođe, isto je i za mesece "travanj" i "listopad" zato što na jugu ranije dolazi proleće i ostala godišnja doba nego na severu.

Stari nazivi za mesece u godini koji su se zadržali u slovenskim jezicima 
:

Nazivi za mesece kod Slovena :
* **ljuti** - vreme opakih mećava i ljutih mrazeva,
* golemi mesec, **veljača** - vreme velike hladnoće i smetova,
* **mežnik** - vreme razmeđavanja zime i proleća,
* **bokogrej** - vreme kada se sa sunčane strane, s boka, počinje osećati toplota,
* **suhi** - vreme u kome su mraz i vetar stvrdli i osušili sve,
* **protaljnik** - vreme kada se na tlu ukazuju prokopnine,
* **letnik** - vreme prolećnog otopljavanja,
* **žarki** - vreme žega i pripeke,
* **gruden** - vreme stvrdnjavanja zemlje i stvaranja grumenja, gruda, po njivama i putevima,
* **grjaznik** - vreme blata i kaljuga usled padavina,
* **studen** - vreme hladne i zimomorne pozne jeseni,
* **snežanj** - vreme snega i smetova,
* **prosinac**, **prosinec** - kada lepo vreme prosenjuje, prosijava, kada se već lepi dani pojavljuju i, najpre mestimično, posle jesenskih magli i zimske tmurne oblačnosti, ukazuje se nebeska vedrina,
* **berezen**, **sakavik** - vreme kada breze i drveće, s početkom proleća i otopljavanjem, počinju da luče sokove,
* **biljar**, **travenj**, **cvetanj**, **kvitanj**, **svibanj**, **lažitrava** - vreme bujnog rasta i cvetanja trava i grmlja,
* **lipenj** - dani miomirisnog cvetanja lipe,
* **trešnjar**, **čerešnjar** - vreme dospevanja prvih voćnih plodova,
* **crvenik**, **rujen** - preodevanje šume u zlatastu i rumenu jesen,
* **veresenj** - vreme upadljivosti vreska, niske drvenaste biljke, malih listova i ljubičasta cveta, večno zelene šibljike, rasprostranjene u Polesju i brdskim predelima,
* **žovtenj**, **listopad**, **šumopad** - vreme kada lišće žuti, opada i gora ogoljuje;
* **derikoža** - vreme uništavanja stoke zbog nedostatka ishrane na kraju zime,
* **izok** - vreme pojavljivanja insekata i oglašavanja cvrčak,
* **červenj** - vreme crva, gusenica i larvi pčela,
* **zarev** - vreme revanja ili rike jelena,
* **sečenj** - vreme najpogodnije da se drveće seče, jer tada ne luči sokove, da se zemlja privede za useve, što govori i naziv
* **berezozol** - vreme seče, krčenja breza i pretvaranja njihovih panjeva i korenja u pepeo (paljevinska zemljoradnja),
* **serpenj**, **žnjiven**, **žetvar** - vreme žetve,
* **gumnik**, **kolovoz** - vreme kada se letina odvozi sa njiva i žito vrše na gumnu,
* **grozdober** - vreme berbe vinograda, veresenj, kastričnik,
* **pazdernik** - vreme mlaćenja konoplje i lana i izvlačenja vlakana za pređu (vresat: mlatiti, kostrika: konoplja, pozder: usitnjena drvenasta stabiljka konoplje),
* **kaledar** - vreme kretanja obrednih povorki u susret novom letu,
* **koložeg** - vreme paljenja vatri za pojačanje snage zimskog sunca,
* **svadebnik** - vreme svadbovanja.

## Praznici

Slovenski praznici tokom godine :

## Literatura
* Mile Nedeljković: Zimski znak vatre, letnji znak Sunca i Perunova munja , Srpsko nasleđe, Istorijske sveske br. 9, 1998.
* Jaroslav Francisti: Kalendar i merenje vremena , NIŠRO Dnevnik, Novi Sad, 1982.
* Narodni nazivi za mesece u godini 
* Slavic Myth and Religion 
* Slavic Pagan Holidays
* Slavic Pagan Kalendar

## Reference

## Povezano
* Srpski narodni kalendar