Japanski kalendar

U Japanu se od 1.1. 1873. koristi gregorijanski kalendar sa lokalnim imenima za mesece i uglavnom fiksiranim praznicima. Pre 1873. je korišćen lunisolarni kalendar, adaptirana verzija kineskog kalendara. Još uvek su u upotrebi japanske ere.

## Godine
Od usvajanja gregorijanskog kalendara, u Japanu su korišćena tri različita sistema za brojanje godina:
* Zapadna oznaka *[[Anno Domini]]* (Naša era ili Nova era) (西暦, seireki)
* Ime japanske ere (年号, nengō), na osnovu vladavine aktuelnog cara; godina 2008 je **Heisei 20**
* Carska godina (皇紀, kōki), na osnovu mita da je Japan osnovao Imperator Jimmu 660. pne.

Od ova tri načina, prva dva su još uvek u upotrebi; Japan-Guide.com daje pogodan konvertor između njih. Carski kalendar je korišćen od 1873. do kraja Drugog svetskog rata.

## Meseci
Moderna japanska imena meseci u doslovnom prevodu znače "prvi mesec", "drugi mesec" itd. Odgovarajući broj je kombinovan sa sufiksom *-gatsu* ("mesec"):
* Januar/Siječanj - 一月 (ichigatsu)
* Februar/Veljača - 二月 (nigatsu)
* Mart/Ožujak - 三月 (sangatsu)
* April/Travanj - 四月 (shigatsu)
* Maj/Svibanj - 五月 (gogatsu)
* Jun/Lipanj - 六月 (rokugatsu)
* Jul/Srpanj - 七月 (shichigatsu)
* Avgust/Kolovoz - 八月 (hachigatsu)
* Septembar/Rujan - 九月 (kugatsu)
* Oktobar/Listopad - 十月 (jūgatsu)
* Novembar/Studeni - 十一月 (jūichigatsu)
* Decembar/Prosinac - 十二月 (jūnigatsu)
(Obratite pažnju da je upotreba arapskih brojeva, npr. 3月, veoma često u svakodnevnoj komunikaciji, gotovo norma).

Pored ovoga, svaki mesec ima tradicionalno ime, koji neki još uvek koriste u oblastima kao što je poezija; danas se od 12 imena još uvek često koristi *shiwasu*. Uvodni paragraf pisma ili pozdrav u govoru mogu pozajmiti jedno od ovih imena kako bi preneli osećaj godišnjeg doba. Neka imena, npr. *yayoi* i *satsuki*, se takođe koriste i kao (ženska) imena. Ova imena meseci se takođe povremeno javljaju na *[[jidaigeki]]*-ju, savremenim TV emisijama i filmovima koji se odigravaju u periodu Edo ili ranije.

Ime meseca - (latinicom, prevedeno značenje):
* Januar/Siječanj - 睦月 (*mutsuki*, mesec privrženosti)
* Februar/Veljača - 如月 ili 衣更着 (*[[kisaragi]]* ili *[[kinusaragi]]*, promena odeće)
* Mart/Ožujak - 弥生 (*yayoi*, novi život; početak proleća)
* April/Travanj - 卯月 (*uzuki*, mesec *u-no-hana*-e; *u-no-hana* je cvet, genus Deutzia)
* Maj/Svibanj - 皐月 ili 早月 ili 五月 (*satsuki*, mesec posta)
* Jun/Lipanj - 水無月 (*minatsuki* ili *minazuki*, mesec vode — znak 無 , koji obično označava negaciju, ovde predstavlja *[[ateji]]*, tj. koristi se samo za glas "na". U ovom imenu *na* je zapravo prisvojna rečca, tako da *Minazuki* znači "mesec vode", a ne "mesec bez vode").
* Jul/Srpanj - 文月 (*fumizuki*, mesec knjige)
* August/Kolovoz - 葉月 (*hazuki*, mesec lista)
* Septembar/Rujan - 長月 (*nagatsuki*, dugi mesec)
* Oktobar/Listopad - 神無月 (*kaminazuki* ili *[[kannazuki]]*, "mesec bez bogova"). U provinciji Izumo, današnjoj prefekturi Shimane, ovo je ispravljeno na 神有月 ili 神在月 (*kamiarizuki*, pribl. "mesec sa bogovima"), jer se veruje da se svi bogovi okupljaju tamo radi godišnjeg okupljanja u svetilištu Izumo.
* Novembar/Studeni - 霜月 (*shimotsuki*, mesec mraza)
* Decembar/Prosinac - 師走 (*shiwasu*, sveštenici trče; tako je nazvan jer su sveštenici zaposleni držanjem molitvi za kraj godine i blagosiljanjem).

## Podele meseca
U Japanu se koristi sedmodnevna nedelja/tjedan, u skladu sa zapadnim kalendarom. Sedmica, sa imenima dana koji direktno odgovaraju onima koja se koriste u Evropi, donesena je u Japan oko 800. godine. Ovaj sistem je skoro isključivo korišćen u astrološke svrhe do 1876, malo nakon usvajanja zapadnog kalendara. Fukuzawa Yukichi je bio ključna figura u odluci da se prihvati ovaj sistem kao izvor zvaničnih imena za sedmične dane. Imena potiču od pet vidljivih planeta, koje su prethodno nazvane po pet kineskih elemenata (drvo, vatra, zemlja, metal, voda); preostala dva imena potiču od Meseca i Sunca (Jin i jang).

U Japanu se mesec takođe približno deli u tri 10-dnevna perioda (dekade). Svaki se zove *jun* (旬). Prvi je *jōjun* (上旬), drugi *chūjun* (中旬) i poslednji, *gejun* (下旬). Oni se često koriste da se označi približno vreme, npr. "temperature su tipične za *jōjun* aprila/travnja"; "glasanje o predlogu zakona se očekuje tokom *gejun*-a ovog meseca".

## Dani meseca
Svaki dan meseca ima polusistematično, ali bez nekog pravila formirano ime:

(Obratite pažnju da je korišćenje arapskih brojeva, npr. 14日, veoma često u svakodnevnoj komunikaciji, skoro je pravilo)

*Tsuitachi* je izmenjeno od *tsukitachi*, što znači "prvi [dan] meseca". U tradicionalnom kalendaru, poslednji dan meseca je nazivan 晦日 *misoka*. Danas su mnogo češći nazivi za brojeve 28-31 plus *nichi*. Ipak, *misoka* se dosta koristi u ugovorima itd., čime se pojašnjava da isplata treba biti obavljena na ili do poslednjeg dana meseca, koji god da je to redni broj dana u mesecu. Poslednji dan godine je 大晦日 *[[ōmisoka]]* ("veliki poslednji dan"), taj termin je još u upotrebi.

## Nacionalni praznici

Primedbe: Pojedinačni dani između dva nacionalna praznika su takođe neradni. Ovo se odnosi na 4. maj/svibnja, koji je praznik svake godine. Kada je praznik u nedelju, sledeći dan koji nije praznik (uglavnom ponedeljak) se smatra za praznik.

† Tradicionalni dan na koji je, prema legendi, Car Džimu osnovao Japan 660. pne..

 Deo Zlatne sedmice

## Reference

## Vanjske veze
(na engleskom:)
* Japanese calendar tables and zodiac signs, in Kanji, Hiragana, Romaji, and English ,
* Japanese calendar history by the National Diet Library
* The Lunar Calendar in Japan 
* The Japanese Lunar Calendar  Mechanics of the Japanese lunar calendar and hints on using NengoCalc (see below)
* Koyomi no page  in Japanese
* Koyomi no hanashi in Japanese
* Rokuyō calculator  in Japanese
* Rokuyō calendar  in English
* Convert Western Years to Japanese Years  converts Gregorian calendar years to Japanese Emperor Era years (known as nengo)
* Japanese Year Dates  Detailed explanations of Reign years, Era years, Cyclic years, Western years, Imperial years
* NengoCalc (Tool for converting Japanese dates into Western equivalents)