Etiopida

***Etiopida*** (, *Aíthiopís* = ***Etiopska pesma***) naslov je izgubljene starogrčke epske pesme koja je pripadala trojanskom ciklusu u okviru kikličkih epopeja. Ime je dobila po etiopskom kralju Memnonu. Hronološki gledano, *Etiopida* je opevala događaje koji su se dogodili nakon onih opisanih u *[[Ilijada|Ilijadi]]* i pre događaja obrađenih u *[[Mala Ilijada|Maloj Ilijadi]]*. *Etiopida* se u antici ponekad pripisivala Arktinu Milećaninu i imala je pet pevanja u daktilskim heksametrima.

## Datiranje
*Etiopida* je verovatno sastavljena u 7. veku pne., no to se ne može sa sigurnošću utvrditi. Antički izvori smeštaju Arktina Milećanina u 8. vek pne., ali najstariji umetnički prikazi Pentesileje, jednog od najvažnijih likova u *Etiopidi*, potiču iz oko 600. pne., što bi upućivalo na kasnije vreme nastanka pesme. Na odnovu ideje o religioznom očišćenju od krvi koja dolazi do izražaja u ovom epu Miloš N. Đurić zaključuje da je *Etiopida* "ispevana u vreme kad su Delfi počeli jače uticati na građansku religioznost, dakle u drugoj polovini 7. veka pne."

## Rukopisna predaja
U današnjim kritičkim izdanjima sačuvano je samo pet stihova izvornog teksta *Etiopide*, i to iz dela drugih antičkih autora koji citiraju taj ep. Sadržina pesme zna se iz proznog sažetka svih kikličkih epopeja koji se nalazi u jednoj *[[Hrestomatija|Hrestomatiji]]*, čiji je autor neki "Proklo" (možda identičan s gramatičarem Eutihijem Proklom iz 2. veka).

## Sadržaj
Prema Proklu, *Etiopida* je imala pet pevanja sa ovim sadržajem. Pesma počinje ubrzo nakon smrti trojanskog junaka Hektora, i to dolaskom Amazonki, predvođenih Pentesilejom, u pomoć Trojancima. U borbi Ahilej ubije Pentesileju, koja je bila Aresova kći, rodom Tračanka, nakon čega je Trojanci pokopaju. Ahilej ubije i Tersita, jer se ovaj rugao njegovoj navodnoj ljubavi prema Pentesileji. Zbog tog ubistva Ahilej mora otići na Lezbos, gde prinese žrtvu Apolonu, Artemidi i Leti, a Odisej ga očisti od greha.

Zatim dođe Trojancima u pomoć Memnon, sin Eje (= Zore) i Titona, na čelu etiopske vojske i opremljen oružjem koje mu je izradio sam bog Hefest. U borbi Memnon ubije mladog Antiloha, sina Nestorovog i ljubimca Ahilejevog. Ahilej tad usmrti Memnona, no Zevs ovome, na Ejinu molbu, podari besmrtnost. U svom gnevu Ahilej goni Trojance sve do zidina grada, pa i sam za njima provali u Troju, ali ga Paris kod Skejskih vrata ubije strelom uz Apolonovu pomoć.

Oko Ahilejevog tela, kao nekad oko Patroklovog, nastane žestoka borba, sve dok ga naposletku ne izvuku Ajant i Odisej. Ahejci pokopaju Antiloha, a potom dolazi nimfa Tetida, majka Ahilejeva, koja sa svojim sestrama i Muzama oplakuje sina, a zatim ga s lomače prenese na ostrvo Lefkadu. Ahejci organizuju pogrebne igre u Ahilejevu čast i njegovo oružje ponude kao nagradu najvećem junaku. i tom prilikom izbije svađa između Ajanta i Odiseja oko toga kome će oružje pripasti. Tu se *Etiopida* završava. Nije poznato da li se nastavak priče ― o dosuđivanju Ahilejeva oružja i potonjem Ajantovom samoubistvo ― obrađivao u *Etiopidi*, u *[[Mala Ilijada|Maloj Ilijadi]]* ili u obe pesme.

## Značaj
Događaji koji su opevani u *Etiopidi* često su predstavljeni na starogrčkoj keramici, a posebno popularne scene bile su Pentesilejina smrt i Ajantovo izvlačenje Ahilejevog tela iz Troje.

Premda je pesma slabo posvedočena, *Etiopida* se često navodi u modernoj nauci o Homerovoj *[[Ilijada|Ilijadi]]*. Ona predstavlja jednu od najvažnijih paradigmi u neoanalitičkom homerskom istraživanju Homera zbog velikih sličnosti između njene priče o Ahileju, Antilohu i Memnonu, s jedne strane, i priče o Ahilu, Patroklu i Hektoru u *Ilijadi*, s druge strane; teorija o toj sličnosti poznata je u nauci kao "teorija o Memnonu".

## Reference

## Izdanja
* Izdanja na internetu (engleski prevod):
** Fragmenti ''Etiopide'' , prev. H.G. Evelyn-White, 1914.
** Fragmenti kikličkih epopeja, prev. H.G. Evelyn-White, 1914; Project Gutenberg.
** [Proklov sažetak kikličkih epopeja (bez ''[Telegonija|Telegonije]*)]  prev. G. Nagy, 2000.
* Štampana izdanja (grčki izvornik):
** A. Bernabé 1987, *Poetarum epicorum Graecorum testimonia et fragmenta* pt. 1 (Leipzig: [[Teubner]])
** M. Davies 1988, *Epicorum Graecorum fragmenta* (Göttingen: Vandenhoek & Ruprecht)
* Štampana izdanja (grčki izvornik s engleskim prevodom):
** M.L. West 2003, *Greek Epic Fragments'' (Cambridge, Massachusetts: Harvard University Press)

## Literatura
* 
* 
*