Staroslavenska gramatika

**[[Staroslavenski jezik]]** (starobugarski, staromakedonski, starocrkvenoslavenski, općeslavenski) fleksijski je jezik s bogatom gramatikom.

## Imenice

### O-deklinacija





Muški rod


	-
	jednina
	množina
	dvojina



	N
	grad -**ъ**
	grad -**i**
	grad -**a**



	G
	grad -**a**
	grad -**ъ**
	grad -**u**



	D
	grad -**u**
	grad -**omъ**
	grad -**oma**



	A
	grad -**ъ**
	grad -**y**
	grad -**a**



	V
	grad -**e**
	grad -**i**
	grad -**a**



	L
	grad -**ě**
	grad -**ěhъ**
	grad -**u**



	I
	grad -**omь**
	grad -**y**
	grad -**oma**







Po o-deklinaciji muškog roda sklanjaju se imenice muškog roda koje u nominativu jednine završavaju na ***-ъ***. Iznimka su imenice na *-ъ* koje se sklanjaju po u-deklinaciji muškog roda (*bogъ*, *gradъ*, *rodъ*).


Katkad u akuzativu jednine vidimo razliku između živog i neživog te se akuzativ izjednačuje s genitivom (*raba*).


U jednini se po ovoj deklinaciji sklanjaju i imenice sa sufiksom ***-(j)an-in-ъ*** (*graždaninъ*), ali u množini gube *-in* i sklanjaju se po konsonantskoj paradigmi (*graždane, graždanъ, graždanem, graždany, graždane, graždanehъ, graždany).
</td>

</tr></table>


<table><tr>
<td>

<table border="1" cellpadding="10" class="wikitable">
<caption>Srednji rod</caption>

<tr>
	<td>-</td>
	<td>jednina</td>
	<td>množina</td>
	<td>dvojina</td>
</tr>

<tr>
	<td>[[nominativ|N]]</td>
	<td>vin -*'o**</td>
	<td>vin -**a**</td>
	<td>vin -**ě**</td>
</tr>

<tr>
	<td>[[genitiv|G]]</td>
	<td>vin -**a**</td>
	<td>vin -**ъ**</td>
	<td>vin -**u**</td>
</tr>

<tr>
	<td>[[dativ|D]]</td>
	<td>vin -**u**</td>
	<td>vin -**omъ**</td>
	<td>vin -**oma**</td>
</tr>

<tr>
	<td>[[akuzativ|A]]</td>
	<td>vin -**o**</td>
	<td>vin -**a**</td>
	<td>vin -**ě**</td>
</tr>

<tr>
	<td>[[vokativ|V]]</td>
	<td>vin -**o**</td>
	<td>vin -**a**</td>
	<td>vin -**ě**</td>
</tr>

<tr>
	<td>[[lokativ|L]]</td>
	<td>vin -**ě**</td>
	<td>vin -**ěhъ**</td>
	<td>vin -**u**</td>
</tr>


<tr>
	<td>[[instrumental|I]]</td>
	<td>vin -**omь**</td>
	<td>vin -**y**</td>
	<td>vin -**oma**</td>
</tr>

</table>

</td>

<td>
Po o-deklinaciji srednjeg roda sklanjaju se imenice srednjeg roda koje u nominativu jednine završavaju na ***-o*** (''selo'', ''lěto'', ''město''). Iznimka su imenice koje se sklanjaju po s-deklinaciji srednjeg roda.
</td>

</tr></table>

=== Jo-deklinacija ===

<table><tr>

<td>

<table border="1" cellpadding="10" class="wikitable">
<caption>Muški rod</caption>

<tr>
	<td>-</td>
	<td>jednina</td>
	<td>množina</td>
	<td>dvojina</td>
</tr>

<tr>
	<td>[[nominativ|N]]</td>
	<td>nož -**ь**</td>
	<td>nož -**i**</td>
	<td>nož -**a**</td>
</tr>

<tr>
	<td>[[genitiv|G]]</td>
	<td>nož -**a**</td>
	<td>nož -**ь**</td>
	<td>nož -**u**</td>
</tr>

<tr>
	<td>[[dativ|D]]</td>
	<td>nož -**u**</td>
	<td>nož -**emь**</td>
	<td>nož -**ema**</td>
</tr>

<tr>
	<td>[[akuzativ|A]]</td>
	<td>nož -**ь**</td>
	<td>nož -**ę**</td>
	<td>nož -**a**</td>
</tr>

<tr>
	<td>[[vokativ|V]]</td>
	<td>nož -**u**</td>
	<td>nož -**i**</td>
	<td>nož -**a**</td>
</tr>

<tr>
	<td>[[lokativ|L]]</td>
	<td>nož -**i**</td>
	<td>nož -**ihъ**</td>
	<td>nož -**u**</td>
</tr>


<tr>
	<td>[[instrumental|I]]</td>
	<td>nož -**emь**</td>
	<td>nož -**i**</td>
	<td>nož -**ema**</td>
</tr>

</table>

</td>

<td>
Po jo-deklinaciji muškog roda sklanjaju se imenice muškog roda koje u nominativu jednine završavaju na ***-ь*** ispred kojeg imaju [[palatal]] (''vračь'', ''kralь'', ''košь'').
<br>

Ovdje ulaze i imenice poput ''krai'' koje naizgled ne završavaju palatalom, ali zapravo su kombinacije ''krajь'' pa se sklanjaju po ovoj deklinaciji (''kraj -ь'', ''kraj -a'')
<br>

U jednini se imenice sa sufiksima ***-tel-ь*** i ***-ar-ь*** sklanjaju po ovoj deklinaciji (''učitelь, učitelja, učitelju...'', ''mytarь, mytarja, mytarju...'').
</td>

</tr></table>


<table><tr>

<td>

<table border="1" cellpadding="10" class="wikitable">
<caption>Srednji rod</caption>

<tr>
	<td>-</td>
	<td>jednina</td>
	<td>množina</td>
	<td>dvojina</td>
</tr>

<tr>
	<td>[[nominativ|N]]</td>
	<td>mor -**e**</td>
	<td>mor -**a**</td>
	<td>mor -**i**</td>
</tr>

<tr>
	<td>[[genitiv|G]]</td>
	<td>mor -**a**</td>
	<td>mor -**ь**</td>
	<td>mor -**u**</td>
</tr>

<tr>
	<td>[[dativ|D]]</td>
	<td>mor -**u**</td>
	<td>mor -**emь**</td>
	<td>mor -**ema**</td>
</tr>

<tr>
	<td>[[akuzativ|A]]</td>
	<td>mor -**e**</td>
	<td>mor -**a**</td>
	<td>mor -**i**</td>
</tr>

<tr>
	<td>[[vokativ|V]]</td>
	<td>mor -**e**</td>
	<td>mor -**a**</td>
	<td>mor -**i**</td>
</tr>

<tr>
	<td>[[lokativ|L]]</td>
	<td>mor -**i**</td>
	<td>mor -**ihъ**</td>
	<td>mor -**u**</td>
</tr>


<tr>
	<td>[[instrumental|I]]</td>
	<td>mor -**emь**</td>
	<td>mor -**i**</td>
	<td>mor -**ema**</td>
</tr>

</table>

</td>

<td>
Po jo-deklinaciji srednjeg roda sklanjaju se imenice srednjeg roda koje završavaju na ''-e'' (''lože'', ''polje'', ''molenьe'').
</td>

</tr></table>

=== A-deklinacija ===

<table><tr>

<td>

<table border="1" cellpadding="10" class="wikitable">
<caption>Ženski rod</caption>

<tr>
	<td>-</td>
	<td>jednina</td>
	<td>množina</td>
	<td>dvojina</td>
</tr>

<tr>
	<td>[[nominativ|N]]</td>
	<td>rk -**a**</td>
	<td>rk -**y**</td>
	<td>rk -**ě**</td>
</tr>

<tr>
	<td>[[genitiv|G]]</td>
	<td>rk -**y**</td>
	<td>rk -**ъ**</td>
	<td>rk -**u**</td>
</tr>

<tr>
	<td>[[dativ|D]]</td>
	<td>rk -**ě**</td>
	<td>rk -**amь**</td>
	<td>rk -**ama**</td>
</tr>

<tr>
	<td>[[akuzativ|A]]</td>
	<td>rk -**ǫ**</td>
	<td>rk -**i**</td>
	<td>rk -**ě**</td>
</tr>

<tr>
	<td>[[vokativ|V]]</td>
	<td>rk -**o**</td>
	<td>rk -**y**</td>
	<td>rk -**ě**</td>
</tr>

<tr>
	<td>[[lokativ|L]]</td>
	<td>rk -**ě**</td>
	<td>rk -**ahъ**</td>
	<td>rk -**u**</td>
</tr>

<tr>
	<td>[[instrumental|I]]</td>
	<td>rk -**ojǫ**</td>
	<td>rk -**ami**</td>
	<td>rk -**ama**</td>
</tr>

</table>

</td>

<td>
Po a-deklinaciji ženskog roda sklanjaju se imenice ženskog roda na ***-a*** koje ispred tog nastavka imaju tvrdi, nepalatalni suglasnik (''žena'').
<br>

Ovako se sklanjaju i imenice muškoga spola na ''-a'' (''sluga, ''vojevoda'').
</td>

</tr></table>

=== Ja-deklinacija ===

<table><tr>

<td>

<table border="1" cellpadding="10" class="wikitable">
<caption>Ženski rod</caption>

<tr>
	<td>-</td>
	<td>jednina</td>
	<td>množina</td>
	<td>dvojina</td>
</tr>

<tr>
	<td>[[nominativ|N]]</td>
	<td>duš -**a**</td>
	<td>duš -**ę**</td>
	<td>duš -**i**</td>
</tr>

<tr>
	<td>[[genitiv|G]]</td>
	<td>duš -**ę**</td>
	<td>duš -**ь**</td>
	<td>duš -**u**</td>
</tr>

<tr>
	<td>[[dativ|D]]</td>
	<td>duš -**i**</td>
	<td>duš -**amъ**</td>
	<td>duš -**ama**</td>
</tr>

<tr>
	<td>[[akuzativ|A]]</td>
	<td>duš -****</td>
	<td>duš -**ę**</td>
	<td>duš -**i**</td>
</tr>

<tr>
	<td>[[vokativ|V]]</td>
	<td>duš -**e**</td>
	<td>duš -**ę**</td>
	<td>duš -**i**</td>
</tr>

<tr>
	<td>[[lokativ|L]]</td>
	<td>duš -**i**</td>
	<td>duš -**ahъ**</td>
	<td>duš -**u**</td>
</tr>


<tr>
	<td>[[instrumental|I]]</td>
	<td>duš -**ej**</td>
	<td>duš -**ami**</td>
	<td>duš -**ama**</td>
</tr>

</table>

</td>

<td>
Po a-deklinaciji ženskog roda sklanjaju se imenice ženskog roda na ***-a*** koje ispred tog nastavka imaju meki, palatalni suglasnik (''straža'', ''sveĉa'', ''mrěža'').
<br>

Ovako se sklanjaju i imenice ženskog roda na ***-i*** (''rabyni'', ''bogyni''), ***-ica*** (''děvica'') i ***-ьni-*** (''rizьnica''), a također i imenice muškog spola na ''-a'' s palatalom ispred nastavka (''junoša'').

</td>

</tr></table>

=== I-deklinacija ===

<table><tr>

<td>

<table border="1" cellpadding="10" class="wikitable">
<caption>Muški rod</caption>

<tr>
	<td>-</td>
	<td>jednina</td>
	<td>množina</td>
	<td>dvojina</td>
</tr>

<tr>
	<td>[[nominativ|N]]</td>
	<td>gost -**ь**</td>
	<td>gost -**ьje**</td>
	<td>gost -**i**</td>
</tr>

<tr>
	<td>[[genitiv|G]]</td>
	<td>gost -**i**</td>
	<td>gost -**ьi**</td>
	<td>gost -**ьju**</td>
</tr>

<tr>
	<td>[[dativ|D]]</td>
	<td>gost -**i**</td>
	<td>gost -**ьmъ**</td>
	<td>gost -**ьma**</td>
</tr>

<tr>
	<td>[[akuzativ|A]]</td>
	<td>gost -**ь**</td>
	<td>gost -**i**</td>
	<td>gost -**i**</td>
</tr>

<tr>
	<td>[[vokativ|V]]</td>
	<td>gost -**i**</td>
	<td>gost -**ьje**</td>
	<td>gost -**i**</td>
</tr>

<tr>
	<td>[[lokativ|L]]</td>
	<td>gost -**i**</td>
	<td>gost -**ьhъ**</td>
	<td>gost -**ьju**</td>
</tr>


<tr>
	<td>[[instrumental|I]]</td>
	<td>gost -**ьmь**</td>
	<td>gost -**ьmi**</td>
	<td>gost -**ьma**</td>
</tr>

</table>

</td>

<td>
Po i-deklinaciji muškog roda sklanjaju se imenice muškog roda koje u nominativu jednine završavaju na ***-ь*** ispred kojeg imaju tvrdi suglasnik (''črьvь'', ''gospodь'', ''pǫtь''). Izuzetak su takve imenice n-deklinacije.
</td>

</tr></table>


<table><tr>

<td>

<table border="1" cellpadding="10" class="wikitable">
<caption>Ženski rod</caption>

<tr>
	<td>-</td>
	<td>jednina</td>
	<td>množina</td>
	<td>dvojina</td>
</tr>

<tr>
	<td>[[nominativ|N]]</td>
	<td>kost -**ь**</td>
	<td>kost -**i**</td>
	<td>kost -**i**</td>
</tr>

<tr>
	<td>[[genitiv|G]]</td>
	<td>kost -**i**</td>
	<td>kost -**ьi**</td>
	<td>kost -**ьju**</td>
</tr>

<tr>
	<td>[[dativ|D]]</td>
	<td>kost -**i**</td>
	<td>kost -**ьmъ**</td>
	<td>kost -**ьma**</td>
</tr>

<tr>
	<td>[[akuzativ|A]]</td>
	<td>kost -**ь**</td>
	<td>kost -**i**</td>
	<td>kost -**i**</td>
</tr>

<tr>
	<td>[[vokativ|V]]</td>
	<td>kost -**i**</td>
	<td>kost -**i**</td>
	<td>kost -**i**</td>
</tr>

<tr>
	<td>[[lokativ|L]]</td>
	<td>kost -**i**</td>
	<td>kost -**ьhъ**</td>
	<td>kost -**ьju**</td>
</tr>


<tr>
	<td>[[instrumental|I]]</td>
	<td>kost -**ьj**</td>
	<td>kost -**ьmi**</td>
	<td>kost -**ьma**</td>
</tr>

</table>

</td>

<td>
Po i-deklinaciji ženskog roda sklanjaju se imenice ženskog roda koje u nominativu jednine završavaju na ***-ь*** (''rěčь, ''noĉь'', ''tvarь'').
<br>

Iznimka je imenica ''krъvь'' koja se sklanja po -ъv-deklinaciji (ū-deklinaciji).
</td>

</tr></table>

=== U-deklinacija ===

<table><tr>

<td>

<table border="1" cellpadding="10" class="wikitable">
<caption>Muški rod</caption>

<tr>
	<td>-</td>
	<td>jednina</td>
	<td>množina</td>
	<td>dvojina</td>
</tr>

<tr>
	<td>[[nominativ|N]]</td>
	<td>dom -**ъ**</td>
	<td>dom -**ove**</td>
	<td>dom -**y**</td>
</tr>

<tr>
	<td>[[genitiv|G]]</td>
	<td>dom -**u**</td>
	<td>dom -**ovь**</td>
	<td>dom -**ovu**</td>
</tr>

<tr>
	<td>[[dativ|D]]</td>
	<td>dom -**ovi**</td>
	<td>dom -**ъmъ**</td>
	<td>dom -**ъma**</td>
</tr>

<tr>
	<td>[[akuzativ|A]]</td>
	<td>dom -**ъ**</td>
	<td>dom -**y**</td>
	<td>dom -**y**</td>
</tr>

<tr>
	<td>[[vokativ|V]]</td>
	<td>dom -**u**</td>
	<td>dom -**ove**</td>
	<td>dom -**y**</td>
</tr>

<tr>
	<td>[[lokativ|L]]</td>
	<td>dom -**i**</td>
	<td>dom -**ьhъ**</td>
	<td>dom -**ьju**</td>
</tr>


<tr>
	<td>[[instrumental|I]]</td>
	<td>dom -**ъmь**</td>
	<td>dom -**ъmi**</td>
	<td>dom -**ъma**</td>
</tr>

</table>

</td>

<td>
Po u-deklinaciji muškog roda sklanjaju se imenice: **činъ**, **domъ**, **ledъ**, **medъ**, **mirъ**, **polъ**, **sanъ**, **synъ**, **volъ**, **vrъhъ**.
</td>

</tr></table>

===ū-deklinacija ===

<table><tr>

<td>

<table border="1" cellpadding="10" class="wikitable">
<caption>Ženski rod</caption>

<tr>
	<td>-</td>
	<td>jednina</td>
	<td>množina</td>
	<td>dvojina</td>
</tr>

<tr>
	<td>[[nominativ|N]]</td>
	<td>tik -**y**</td>
	<td>tik**ъv** -**i**</td>
	<td>tik**ъv** -**i**</td>
</tr>

<tr>
	<td>[[genitiv|G]]</td>
	<td>tik**ъv** -**e**</td>
	<td>tik**ъv** -**ъ**</td>
	<td>tik**ъv** -**u**</td>
</tr>

<tr>
	<td>[[dativ|D]]</td>
	<td>tik**ъv** -**i**</td>
	<td>tik**ъv** -**amъ**</td>
	<td>tik**ъv** -**ama**</td>
</tr>

<tr>
	<td>[[akuzativ|A]]</td>
	<td>tik**ъv** -**ь**</td>
	<td>tik**ъv** -**i**</td>
	<td>tik**ъv** -**i**</td>
</tr>

<tr>
	<td>[[vokativ|V]]</td>
	<td>tik**ъv** -**y**</td>
	<td>tik**ъv** -**i**</td>
	<td>tik**ъv** -**i**</td>
</tr>

<tr>
	<td>[[lokativ|L]]</td>
	<td>tik**ъv** -**e**</td>
	<td>tik**ъv** -**ahъ**</td>
	<td>tik**ъv** -**u**</td>
</tr>


<tr>
	<td>[[instrumental|I]]</td>
	<td>tik**ъv** -**ьj**</td>
	<td>tik**ъv** -**ami**</td>
	<td>tik**ъv** -**ama**</td>
</tr>

</table>

</td>

<td>
Po ū-deklinaciji (također znanoj i kao **-ъv-**deklinacija) muškog roda sklanjaju se imenice: **buky**, **brady**, **cěly**, **crьky**, **horgy**, **loky**, **ljuby**, **neplody**, **prěljuby**, **smoky**, **svekry**, **žrьny**, **kry** (osvjedočeno u Sinajskom psaltiru; u starijoj literaturi se akuzativni oblik ''krъvь'' uzima kao lema).
</td>

</tr></table>

=== N-deklinacija ===

<table><tr>

<td>

<table border="1" cellpadding="10" class="wikitable">
<caption>Muški rod</caption>

<tr>
	<td>-</td>
	<td>jednina</td>
	<td>množina</td>
	<td>dvojina</td>
</tr>

<tr>
	<td>[[nominativ|N]]</td>
	<td>kam -**y**</td>
	<td>kam**en** -**e**</td>
	<td>kam**en** -**i**</td>
</tr>

<tr>
	<td>[[genitiv|G]]</td>
	<td>kam**en** -**e**</td>
	<td>kam**en** -**ъ**</td>
	<td>kam**en** -**u**</td>
</tr>

<tr>
	<td>[[dativ|D]]</td>
	<td>kam**en** -**i**</td>
	<td>kam**en** -**ьmъ**</td>
	<td>kam**en** -**ьma**</td>
</tr>

<tr>
	<td>[[akuzativ|A]]</td>
	<td>kam**en** -**ь**</td>
	<td>kam**en** -**i**</td>
	<td>kam**en** -**i**</td>
</tr>

<tr>
	<td>[[vokativ|V]]</td>
	<td>kam**** -**y**</td>
	<td>kam**en** -**e**</td>
	<td>kam**en** -**i**</td>
</tr>

<tr>
	<td>[[lokativ|L]]</td>
	<td>kam**en** -**e**</td>
	<td>kam**en** -**ьhъ**</td>
	<td>kam**en** -**u**</td>
</tr>


<tr>
	<td>[[instrumental|I]]</td>
	<td>kam**en** -**ьmь**</td>
	<td>kam**en** -**ьmi**</td>
	<td>kam**en** -**ьma**</td>
</tr>

</table>

</td>

<td>
Po n-deklinaciji muškog roda sklanjaju se imenice: **dьnь**, **jelenь**, **jęčьmenь**, **kamy**, **korenь**, **plamy**, **remenь**, **sęženь**, **stepenь**.
</td>

</tr></table>


<table><tr>

<td>

<table border="1" cellpadding="10" class="wikitable">
<caption>Srednji rod</caption>

<tr>
	<td>-</td>
	<td>jednina</td>
	<td>množina</td>
	<td>dvojina</td>
</tr>

<tr>
	<td>[[nominativ|N]]</td>
	<td>plem -**ę**</td>
	<td>plem**en** -**a**</td>
	<td>plem**en** -**i**</td>
</tr>

<tr>
	<td>[[genitiv|G]]</td>
	<td>plem**en** -**e**</td>
	<td>plem**en** -**ъ**</td>
	<td>plem**en** -**u**</td>
</tr>

<tr>
	<td>[[dativ|D]]</td>
	<td>plem**en** -**i**</td>
	<td>plem**en** -**ьmъ**</td>
	<td>plem**en** -**ьma**</td>
</tr>

<tr>
	<td>[[akuzativ|A]]</td>
	<td>plem -**ę**</td>
	<td>plem**en** -**a**</td>
	<td>plem**en** -**i**</td>
</tr>

<tr>
	<td>[[vokativ|V]]</td>
	<td>plem -**ę**</td>
	<td>plem**en** -**a**</td>
	<td>plem**en** -**i**</td>
</tr>

<tr>
	<td>[[lokativ|L]]</td>
	<td>plem**en** -**e**</td>
	<td>plem**en** -**ьhъ**</td>
	<td>plem**en** -**u**</td>
</tr>


<tr>
	<td>[[instrumental|I]]</td>
	<td>plem**en** -**ьmь**</td>
	<td>plem**en** -**y**</td>
	<td>plem**en** -**ьma**</td>
</tr>

</table>

</td>

<td>
Po n-deklinaciji srednjeg roda sklanjaju se imenice: **brěmę**, **čismę**, **imę**, **pismę**, **plemę**, **sěmę**, **slěmę**, **těmę**, **vrěmę**.
</td>

</tr></table>

=== S-deklinacija ===

<table><tr>

<td>

<table border="1" cellpadding="10" class="wikitable">
<caption>Srednji rod</caption>

<tr>
	<td>-</td>
	<td>jednina</td>
	<td>množina</td>
	<td>dvojina</td>
</tr>

<tr>
	<td>[[nominativ|N]]</td>
	<td>neb -**o**</td>
	<td>neb**es** -**a**</td>
	<td>neb**es** -**ě**</td>
</tr>

<tr>
	<td>[[genitiv|G]]</td>
	<td>neb**es** -**e**</td>
	<td>neb**es** -**ъ**</td>
	<td>neb**es** -**u**</td>
</tr>

<tr>
	<td>[[dativ|D]]</td>
	<td>neb**es** -**i**</td>
	<td>neb**es** -**ьmъ**</td>
	<td>neb**es** -**ьma**</td>
</tr>

<tr>
	<td>[[akuzativ|A]]</td>
	<td>neb -**o**</td>
	<td>neb**es** -**a**</td>
	<td>neb**es** -**ě**</td>
</tr>

<tr>
	<td>[[vokativ|V]]</td>
	<td>neb -**o**</td>
	<td>neb**es** -**a**</td>
	<td>neb**es** -**ě**</td>
</tr>

<tr>
	<td>[[lokativ|L]]</td>
	<td>neb**es** -**e**</td>
	<td>neb**es** -**ьhъ**</td>
	<td>neb**es** -**u**</td>
</tr>


<tr>
	<td>[[instrumental|I]]</td>
	<td>neb**es** -**ьmь**</td>
	<td>neb**es** -**y**</td>
	<td>neb**es** -**ьma**</td>
</tr>

</table>

</td>

<td>
Po s-deklinaciji srednjeg roda sklanjaju se imenice: **čudo**, **divo**, **drěvo**, **kolo**, **nebo**, **tělo**, **slovo** te **uho** i **oko** koje imaju dvojinu kao imenice i-deklinacije.
</td>

</tr></table>

=== T-deklinacija ===

<table><tr>

<td>

<table border="1" cellpadding="10" class="wikitable">
<caption>Srednji rod</caption>

<tr>
	<td>-</td>
	<td>jednina</td>
	<td>množina</td>
	<td>dvojina</td>
</tr>

<tr>
	<td>[[nominativ|N]]</td>
	<td>tel -**ę**</td>
	<td>tel**ęt** -**e**</td>
	<td>tel**ęt** -**ě**</td>
</tr>

<tr>
	<td>[[genitiv|G]]</td>
	<td>tel**ęt** -**e**</td>
	<td>tel**ęt** -**ъ**</td>
	<td>tel**ęt** -**u**</td>
</tr>

<tr>
	<td>[[dativ|D]]</td>
	<td>tel**ęt** -**i**</td>
	<td>tel**ęt** -**ьmъ**</td>
	<td>tel**ęt** -**ьma**</td>
</tr>

<tr>
	<td>[[akuzativ|A]]</td>
	<td>tel -**ę**</td>
	<td>tel**ęt** -**a**</td>
	<td>tel**ęt** -**ě**</td>
</tr>

<tr>
	<td>[[vokativ|V]]</td>
	<td>tel -**ę**</td>
	<td>tel**ęt** -**a**</td>
	<td>tel**ęt** -**ě**</td>
</tr>

<tr>
	<td>[[lokativ|L]]</td>
	<td>tel**ęt** -**e**</td>
	<td>tel**ęt** -**ьhъ**</td>
	<td>tel**ęt** -**u**</td>
</tr>


<tr>
	<td>[[instrumental|I]]</td>
	<td>tel**ęt** -**ьmь**</td>
	<td>tel**ęt** -**y**</td>
	<td>tel**ęt** -**ьma**</td>
</tr>

</table>

</td>

<td>
Po t-deklinaciji srednjeg roda sklanjaju se imenice koje označuju mlado čovjeka ili životinje: **otročę**, **agnę**, **kozьlę**, **kljusę**, **osьlę**, **ovьčę**, **telę**, **žrěbę**...
</td>

</tr></table>

=== R-deklinacija ===

<table><tr>

<td>

<table border="1" cellpadding="10" class="wikitable">
<caption>Ženski rod</caption>

<tr>
	<td>-</td>
	<td>jednina</td>
	<td>množina</td>
	<td>dvojina</td>
</tr>

<tr>
	<td>[[nominativ|N]]</td>
	<td>mat -**i**</td>
	<td>mat**er** -**i**</td>
	<td>mat**er** -**i**</td>
</tr>

<tr>
	<td>[[genitiv|G]]</td>
	<td>mat**er** -**e**</td>
	<td>mat**er** -**ъ**</td>
	<td>mat**er** -**u**</td>
</tr>

<tr>
	<td>[[dativ|D]]</td>
	<td>mat**er** -**i**</td>
	<td>mat**er** -**ьmъ**</td>
	<td>mat**er** -**ьma**</td>
</tr>

<tr>
	<td>[[akuzativ|A]]</td>
	<td>mat**er** -**ь**</td>
	<td>mat**er** -**i**</td>
	<td>mat**er** -**i**</td>
</tr>

<tr>
	<td>[[vokativ|V]]</td>
	<td>mat**er** -**i**</td>
	<td>mat**er** -**i**</td>
	<td>mat**er** -**i**</td>
</tr>

<tr>
	<td>[[lokativ|L]]</td>
	<td>mat**er** -**i**</td>
	<td>mat**er** -**ьhъ**</td>
	<td>mat**er** -**u**</td>
</tr>


<tr>
	<td>[[instrumental|I]]</td>
	<td>mat**er** -**ьj**</td>
	<td>mat**er** -**ьmi**</td>
	<td>mat**er** -**ьma**</td>
</tr>

</table>

</td>

<td>
Po r-deklinaciji ženskog roda sklanjaju se imenice **mati** i **dъĉi**.
</td>

</tr></table>

== Zamjenice ==
=== Lične zamjenice ===
<table border="1" cellpadding="10" class="wikitable">
<caption>Jednina</caption>

<tr>
	<td>-</td>
	<td>1. lice</td>
	<td>2. lice</td>
    <td>3. lice muškog roda</td>
    <td>3. lice ženskog roda</td>
    <td>3. lice srednjeg roda</td>

</tr>

<tr>
	<td>[[nominativ|N]]</td>
	<td>azъ</td>
	<td>ty</td>
    <td>(i)</td>
    <td>(ja)</td>
    <td>(je)</td>
</tr>

<tr>
	<td>[[genitiv|G]]</td>
	<td>mene</td>
	<td>tebe</td>
    <td>jego</td>
    <td>jeję</td>
    <td>jego</td>
</tr>

<tr>
	<td>[[dativ|D]]</td>
	<td>mъnê, (mьnê), mi</td>
	<td>tebê, ti</td>
    <td>jemu</td>
    <td>jei</td>
    <td>jemu</td>
</tr>

<tr>
	<td>[[akuzativ|A]]</td>
	<td>mene, mę</td>
	<td>tebe, tę</td>
    <td>i, nь</td>
    <td>jǫ</td>
    <td>je</td>
</tr>

<tr>
	<td>[[vokativ|V]]</td>
	<td> – </td>
	<td>ty</td>
    <td> – </td>
    <td> – </td>
    <td> – </td>
</tr>

<tr>
	<td>[[lokativ|L]]</td>
	<td>mъnê, (mьnê)</td>
	<td>tebê</td>
    <td>jemь</td>
    <td>jei</td>
    <td>jemь</td>
</tr>


<tr>
	<td>[[instrumental|I]]</td>
	<td>mъnojǫ</td>
	<td>tobojǫ</td>
    <td>jimь</td>
    <td>jejǫ</td>
    <td>jimь</td>
</tr>

</table>

<table border="1" cellpadding="10" class="wikitable">
<caption>Dvojina</caption>

<tr>
	<td>-</td>
	<td>1. lice</td>
	<td>2. lice</td>
    <td>3. lice muškog roda</td>
    <td>3. lice ženskog roda</td>
    <td>3. lice srednjeg roda</td>

</tr>

<tr>
	<td>[[nominativ|N]]</td>
	<td>vê</td>
	<td>va</td>
    <td>(ja)</td>
    <td>(ji)</td>
    <td>(ji)</td>
</tr>

<tr>
	<td>[[genitiv|G]]</td>
	<td>naju</td>
	<td>vaju</td>
    <td>jeju</td>
    <td>jeju</td>
    <td>jeju</td>
</tr>

<tr>
	<td>[[dativ|D]]</td>
	<td>nama</td>
	<td>vama</td>
    <td>jima</td>
    <td>jima</td>
    <td>jima</td>
</tr>

<tr>
	<td>[[akuzativ|A]]</td>
	<td>na, ny</td>
	<td>va, vy</td>
    <td>(ja)</td>
    <td>(ji)</td>
    <td>(ji)</td>
</tr>

<tr>
	<td>[[vokativ|V]]</td>
	<td> – </td>
	<td> – </td>
    <td> – </td>
    <td> – </td>
    <td> – </td>
</tr>

<tr>
	<td>[[lokativ|L]]</td>
	<td>naju</td>
	<td>vaju</td>
    <td>jeju</td>
    <td>jeju</td>
    <td>jeju</td>
</tr>


<tr>
	<td>[[instrumental|I]]</td>
	<td>nama</td>
	<td>vama</td>
    <td>jima</td>
    <td>jima</td>
    <td>jima</td>
</tr>

</table>

<table border="1" cellpadding="10" class="wikitable">
<caption>Množina</caption>

<tr>
	<td>-</td>
	<td>1. lice</td>
	<td>2. lice</td>
    <td>3. lice muškog roda</td>
    <td>3. lice ženskog roda</td>
    <td>3. lice srednjeg roda</td>

</tr>

<tr>
	<td>[[nominativ|N]]</td>
	<td>my</td>
	<td>vy</td>
    <td>(ji)</td>
    <td>(je)</td>
    <td>(ja)</td>
</tr>

<tr>
	<td>[[genitiv|G]]</td>
	<td>nasъ</td>
	<td>vasъ</td>
    <td>jihъ</td>
    <td>jihъ</td>
    <td>jihъ</td>
</tr>

<tr>
	<td>[[dativ|D]]</td>
	<td>namъ</td>
	<td>vamъ</td>
    <td>jimъ</td>
    <td>jimъ</td>
    <td>jimъ</td>
</tr>

<tr>
	<td>[[akuzativ|A]]</td>
	<td>ny, nasъ</td>
	<td>vy, vasъ</td>
    <td>ję</td>
    <td>ję</td>
    <td>ja</td>
</tr>

<tr>
	<td>[[vokativ|V]]</td>
	<td> – </td>
	<td> – </td>
    <td> – </td>
    <td> – </td>
    <td> – </td>
</tr>

<tr>
	<td>[[lokativ|L]]</td>
	<td>nasъ</td>
	<td>vasъ</td>
    <td>jihъ</td>
    <td>jihъ</td>
    <td>jihъ</td>
</tr>


<tr>
	<td>[[instrumental|I]]</td>
	<td>nami</td>
	<td>vami</td>
    <td>jimi</td>
    <td>jimi</td>
    <td>jimi</td>
</tr>

</table>

Napomena: u općeslavenskom književnom jeziku nije bilo zamjenice koja se uvijek upotrebljavala za označavanje trećega lica – ono se uglavnom označavalo različitim pokaznim zamjenicama. Odabir pokazne zamjenice ovisio je o odnosu sugovornika i trećega lica. Međutim, u označavanju trećega lica najčešće su se koristile zamjenice onъ, ona i ono, odnosno i, ja i je.

=== Povratna zamjenica ===

<table border="1" cellpadding="10" class="wikitable">
<tr>
	<td>-</td>
	<td></td>

</tr>

<tr>
	<td>[[nominativ|N]]</td>
	<td> – </td>
</tr>

<tr>
	<td>[[genitiv|G]]</td>
	<td>sebe</td>
</tr>

<tr>
	<td>[[dativ|D]]</td>
	<td>sebê, si</td>
</tr>

<tr>
	<td>[[akuzativ|A]]</td>
	<td>sebe, sę</td>
</tr>

<tr>
	<td>[[vokativ|V]]</td>
	<td> – </td>
</tr>

<tr>
	<td>[[lokativ|L]]</td>
	<td>sebê</td>
</tr>


<tr>
	<td>[[instrumental|I]]</td>
	<td>sobojǫ</td>
</tr>

</table>

=== Nelične zamjenice ===
Zamjeničkom sklonidbom sklanjale su se nelične zamjenice. Postoje dvije varijante – meka i tvrda. Prema tvrdoj su se sklanjale zamjenice čiji je završni suglasnik u osnovi bio tvrd (tъ, ta, to; ovъ, ova, ovo; onъ, ona, ono, inъ, ina, ino). Prema mekoj sklonidbi sklanjale su se zamjenice sь, sja (si), se; moi, moê, moe; tvoi, tvoê, tvoe, svoi, svoê, svoe, našь, naša, naše; vašь, vaša, vaše; čii, čija, čije.

====Tvrda osnova====
<table border="1" cellpadding="10" class="wikitable">
<caption>Jednina</caption>

<tr>
	<td>-</td>
	<td>Muški rod</td>
	<td>Ženski rod</td>
    <td>Srednji rod</td>

</tr>

<tr>
	<td>[[nominativ|N]]</td>
	<td>t -**ъ**</td>
	<td>t -**a**</td>
    <td>t -**o**</td>
</tr>

<tr>
	<td>[[genitiv|G]]</td>
	<td>t -**ogo**</td>
	<td>t -**oję**</td>
    <td>t -**ogo**</td>
</tr>

<tr>
	<td>[[dativ|D]]</td>
	<td>t -**omu**</td>
	<td>t -**oi**</td>
    <td>t -**omu**</td>
</tr>

<tr>
	<td>[[akuzativ|A]]</td>
	<td>t -**ъ**</td>
	<td>t -**ǫ**</td>
    <td>t -**o**</td>
</tr>

<tr>
	<td>[[vokativ|V]]</td>
	<td> – </td>
	<td> – </td>
    <td> – </td>
</tr>

<tr>
	<td>[[lokativ|L]]</td>
	<td>t -**omь**</td>
	<td>t -**oi**</td>
    <td>t -**omь**</td>
</tr>


<tr>
	<td>[[instrumental|I]]</td>
	<td>t -**êmь**</td>
	<td>t -**ojǫ**</td>
    <td>t -**êmь**</td>
</tr>

</table>

<table border="1" cellpadding="10" class="wikitable">
<caption>Dvojina</caption>

<tr>
	<td>-</td>
	<td>Muški rod</td>
	<td>Ženski rod</td>
    <td>Srednji rod</td>

</tr>

<tr>
	<td>[[nominativ|N]]</td>
	<td>t -**a**</td>
	<td>t -**ê**</td>
    <td>t -**ê**</td>
</tr>

<tr>
	<td>[[genitiv|G]]</td>
	<td>t -**oju**</td>
	<td>t -**oju**</td>
    <td>t -**oju**</td>
</tr>

<tr>
	<td>[[dativ|D]]</td>
	<td>t -**êma**</td>
	<td>t -**êma**</td>
    <td>t -**êma**</td>
</tr>

<tr>
	<td>[[akuzativ|A]]</td>
	<td>t -**a**</td>
	<td>t -**ê**</td>
    <td>t -**ê**</td>
</tr>

<tr>
	<td>[[vokativ|V]]</td>
	<td> – </td>
	<td> – </td>
    <td> – </td>
</tr>

<tr>
	<td>[[lokativ|L]]</td>
	<td>t -**oju**</td>
	<td>t -**oju**</td>
    <td>t -**oju**</td>
</tr>


<tr>
	<td>[[instrumental|I]]</td>
	<td>t -**êma**</td>
	<td>t -**êma**</td>
    <td>t -**êma**</td>
</tr>

</table>

<table border="1" cellpadding="10" class="wikitable">
<caption>Množina</caption>

<tr>
	<td>-</td>
	<td>Muški rod</td>
	<td>Ženski rod</td>
    <td>Srednji rod</td>

</tr>

<tr>
	<td>[[nominativ|N]]</td>
	<td>t -**i**</td>
	<td>t -**y**</td>
    <td>t -**a**</td>
</tr>

<tr>
	<td>[[genitiv|G]]</td>
	<td>t -**êhъ**</td>
	<td>t -**êhъ**</td>
    <td>t -**êhъ**</td>
</tr>

<tr>
	<td>[[dativ|D]]</td>
	<td>t -**êmъ**</td>
	<td>t -**êmъ**</td>
    <td>t -**êmъ**</td>
</tr>

<tr>
	<td>[[akuzativ|A]]</td>
	<td>t -**y**</td>
	<td>t -**y**</td>
    <td>t -**a**</td>
</tr>

<tr>
	<td>[[vokativ|V]]</td>
	<td> – </td>
	<td> – </td>
    <td> – </td>
</tr>

<tr>
	<td>[[lokativ|L]]</td>
	<td>t -**êhъ**</td>
	<td>t -**êhъ**</td>
    <td>t -**êhъ**</td>
</tr>


<tr>
	<td>[[instrumental|I]]</td>
	<td>t -**êmi**</td>
	<td>t -**êmi**</td>
    <td>t -**êmi**</td>
</tr>

</table>

====Meka osnova====
<table border="1" cellpadding="10" class="wikitable">
<caption>Jednina</caption>

<tr>
	<td>-</td>
	<td>Muški rod</td>
	<td>Ženski rod</td>
    <td>Srednji rod</td>

</tr>

<tr>
	<td>[[nominativ|N]]</td>
	<td>s -**ь**</td>
	<td>s -**a**</td>
    <td>s -**e**</td>
</tr>

<tr>
	<td>[[genitiv|G]]</td>
	<td>s -**ego**</td>
	<td>s -**eję**</td>
    <td>s -**ego**</td>
</tr>

<tr>
	<td>[[dativ|D]]</td>
	<td>s -**emu**</td>
	<td>s -**ei**</td>
    <td>s -**emu**</td>
</tr>

<tr>
	<td>[[akuzativ|A]]</td>
	<td>s -**ь**</td>
	<td>s -**ǫ**</td>
    <td>s -**e**</td>
</tr>

<tr>
	<td>[[vokativ|V]]</td>
	<td> – </td>
	<td> – </td>
    <td> – </td>
</tr>

<tr>
	<td>[[lokativ|L]]</td>
	<td>s -**emь**</td>
	<td>s -**ei**</td>
    <td>s -**emь**</td>
</tr>


<tr>
	<td>[[instrumental|I]]</td>
	<td>s -**imь**</td>
	<td>s -**ejǫ**</td>
    <td>s -**imь**</td>
</tr>

</table>

<table border="1" cellpadding="10" class="wikitable">
<caption>Dvojina</caption>

<tr>
	<td>-</td>
	<td>Muški rod</td>
	<td>Ženski rod</td>
    <td>Srednji rod</td>

</tr>

<tr>
	<td>[[nominativ|N]]</td>
	<td>s -**a**</td>
	<td>s -**i**</td>
    <td>s -**i**</td>
</tr>

<tr>
	<td>[[genitiv|G]]</td>
	<td>s -**eju**</td>
	<td>s -**eju**</td>
    <td>s -**eju**</td>
</tr>

<tr>
	<td>[[dativ|D]]</td>
	<td>s -**ima**</td>
	<td>s -**ima**</td>
    <td>s -**ima**</td>
</tr>

<tr>
	<td>[[akuzativ|A]]</td>
	<td>s -**a**</td>
	<td>s -**i**</td>
    <td>s -**i**</td>
</tr>

<tr>
	<td>[[vokativ|V]]</td>
	<td> – </td>
	<td> – </td>
    <td> – </td>
</tr>

<tr>
	<td>[[lokativ|L]]</td>
	<td>s -**eju**</td>
	<td>s -**eju**</td>
    <td>s -**eju**</td>
</tr>


<tr>
	<td>[[instrumental|I]]</td>
	<td>s -**ima**</td>
	<td>s -**ima**</td>
    <td>s -**ima**</td>
</tr>

</table>

<table border="1" cellpadding="10" class="wikitable">
<caption>Množina</caption>

<tr>
	<td>-</td>
	<td>Muški rod</td>
	<td>Ženski rod</td>
    <td>Srednji rod</td>

</tr>

<tr>
	<td>[[nominativ|N]]</td>
	<td>s -**i**</td>
	<td>s -**ę**</td>
    <td>s -**a**</td>
</tr>

<tr>
	<td>[[genitiv|G]]</td>
	<td>s -**ihъ**</td>
	<td>s -**ihъ**</td>
    <td>s -**ihъ**</td>
</tr>

<tr>
	<td>[[dativ|D]]</td>
	<td>s -**imъ**</td>
	<td>s -**imъ**</td>
    <td>s -**imъ**</td>
</tr>

<tr>
	<td>[[akuzativ|A]]</td>
	<td>s -**ę**</td>
	<td>s -**ę**</td>
    <td>s -**a**</td>
</tr>

<tr>
	<td>[[vokativ|V]]</td>
	<td> – </td>
	<td> – </td>
    <td> – </td>
</tr>

<tr>
	<td>[[lokativ|L]]</td>
	<td>s -**ihъ**</td>
	<td>s -**ihъ**</td>
    <td>s -**ihъ**</td>
</tr>


<tr>
	<td>[[instrumental|I]]</td>
	<td>s -**imi**</td>
	<td>s -**imi**</td>
    <td>s -**imi**</td>
</tr>

</table>

== Pridjevi ==

=== Deklinacija pridjeva ===

U staroslavenskome jeziku postoje određeni i neodređeni [[Pridjevi|pridjevi]]. Neodređeni se pridjevi dekliniraju kao odgovarajuće [[imenice]] glavne sklonidbe, npr. ''novъ'' kao ''rabъ'', ''nova'' kao ''žena'', ''novo'' kao ''selo'', ''niĉь'' kao ''vračь'', ''niĉa'' kao ''duša'', ''niĉe'' kao ''polje''.

Određeni se pridjevi dobivaju spajanjem neodređenoga pridjeva i oblika anaforičke [[zamjenice]] ''jь'' (u pismu ''i''), ''ja, je'' kao što je prikazano u tablici.


<table><tr>

<td>

<table border="1" cellpadding="50" class="wikitable">
<tr>
	<td>[[nominativ|N]]</td>
	<td>novъ + i = novyi</td>
	<td>nova + ja = novaja</td>
</tr>

<tr>
	<td>[[genitiv|G]]</td>
	<td>nova + jego = novajego</td>
	<td>novy + jeję = novyję</td>
</tr>

<tr>
	<td>[[dativ|D]]</td>
	<td>novu + jemu = novujemu</td>
	<td>novê + jei = novêi</td>
</tr>

<tr>
	<td>[[akuzativ|A]]</td>
	<td>novъ + i = novyi</td>
	<td>nov + j = novj</td>
</tr>

<tr>
	<td>[[lokativ|L]]</td>
	<td>novê + jemь = novêjemь</td>
	<td>novê + jei = novêi</td>
</tr>

<tr>
	<td>[[instrumental|I]]</td>
	<td>novomь + imь = novyimь</td>
	<td>novoj + jej = novoj, novj</td>
</tr>

</table>

</td>


</tr></table>


<table><tr>

<td>

<table border="1" cellpadding="50" class="wikitable">

<tr>
	<td>[[nominativ|N]], [[akuzativ|A]]</td>
	<td>nova + ja = novaja</td>
	<td>novê + i = novêi</td>
</tr>

<tr>
	<td>[[genitiv|G]], [[lokativ|L]]</td>
	<td>novu + jeju = novuju</td>
	<td>novu + jeju = novuju</td>
</tr>

<tr>
	<td>[[dativ|D]], [[instrumental|I]]</td>
	<td>novoma + ima = novyima</td>
	<td>novoma + ima = novyima</td>
</tr>
</table>

</td>


</tr></table>


<table><tr>

<td>

<table border="1" cellpadding="50" class="wikitable">

<tr>
	<td>[[nominativ|N]]</td>
	<td>novi + i = novii</td>
	<td>novy + ję = novyję</td>
</tr>

<tr>
	<td>[[genitiv|G]]</td>
	<td>novъ + ihъ = novyihъ</td>
	<td>novъ + ihъ = novyihъ</td>
</tr>

<tr>
	<td>[[dativ|D]]</td>
	<td>novomъ + imъ = novyimъ</td>
	<td>novamъ + imъ = novyimъ</td>
</tr>

<tr>
	<td>[[akuzativ|A]]</td>
	<td>novy + ję = novyję</td>
	<td>novy + ję = novyję</td>
</tr>

<tr>
	<td>[[lokativ|L]]</td>
	<td>novêhъ + ihъ = novyihъ</td>
	<td>novahъ + ihъ = novyihъ</td>
</tr>

<tr>
	<td>[[instrumental|I]]</td>
	<td>novy + imi = novyimi</td>
	<td>novami + imi = novyimi</td>
</tr>

</table>

</td>


</tr></table>


=== Stupnjevanje pridjeva ===

U staroslavenskome jeziku postoje tri stupnja pridjeva:

* **pozitiv**, kojim se iskazuje apsolutno svojstvo;
* **komparativ**, kojim se iskazuje relativno svojstvo;
* **superlativ**, kojim se iskazuje svojstvo u odnosu na sve s kojima nešto uspoređujemo.


**KOMPARATIV**

: 1. Pridjevi sa silaznom intonacijom na korijenskome slogu (u hrvatskome jeziku ti pridjevi tvore komparativ nastavkom ''-ji''):
:: dragъ &minus; draž-ii (''m''), draž-e (''s''), draž-ьši;
:: tęžьkъ &minus; tęžii, tęže, tęžьši;
:: gr&#491;bъ &minus; gr&#491;blii, gr&#491;ble, gr&#491;blьši.
: 2. Pridjevi s uzlaznom intonacijom na korijenskom slogu (u hrvatskome jeziku ti pridjevi tvore komparativ nastavkom ''-iji''):
:: novъ &minus; nov-êi, nov-êje, nov-êiši;
:: starъ &minus; star-êi, star-êje, star-êiši;
:: junъ &minus; jun-êi, jun-êje, jun-êiši.



DEKLINACIJA KOMPARATIVA











**SUPERLATIV**

Tvori se:
# dodavanjem prefiksa ''nai&minus;'' na komparativ:** naidražii, naitęžьši, naigr&#491;ble**;
# komparativom i zamjenicom ''vьsego/vьsêhъ'': **novêi vьsego, dražii vьsêhъ**.

**APSOLUTNI SUPERLATIV** tvori se:

# dodavanjem prefiksa ''prê&minus;'' na pozitiv:** prêdragъ, prênova, prêstaro**;
# [[prilozi|prilogom]] ''&#439;êlo'' i pozitivom: **&#439;êlo dragъ, &#439;êlo nova, &#439;êlo staro**.

== Brojevi ==

=== Glavni brojevi ===

:


**Sklonidba glavnih brojeva**

:
: ''sъto'' se sklanja kao ''selo'', ''tysę&#265;i'' kao ''bogyni'', ''tьma'' kao ''žena'', ''le&#285;eonъ'' kao ''rabъ''



=== Redni brojevi ===

:
Svi se redni brojevi sklanjaju kao odgovarajući pridjevi.

== Glagoli ==

=== Prezent ===

Prezent glagola tvori se tako da se na [[prezentska osnova|prezentsku osnovu]] dodaju nastavci.
Kod nekih je glagola prezentska osnova skrivena zbog glasovnih promjena u prošlosti (navedeni su češći glagoli):
* bosti (bod-), vesti (ved- ili vez-), krasti (krad-), iti (id-)
* plesti (plet-), mesti (met-), greti (greb-), krasti
* reĉi (rek-), peĉi (pek-), moĉi (mog-), teĉi (tek-)

1. Glagoli e-tipa na prezentska osnova dodaju [[interfiks]] ''e'' (nestaje ispred ''-'') i nastavke:

<table border="1" cellpadding="10" class="wikitable">

<tr>
<td>Glagol</td>
<td>Jednina</td>
<td>Množina</td>
<td>Dvojina</td>
</tr>

<tr>

<td>
bosti (bod-)
</td>

<td>
1. bod -****<br>
2. bod -**e** + -**ši**<br>
3. bod -**e** + -**tъ**<br>
</td>

<td>
1. bod -**e** + -**mъ**<br>
2. bod -**e** + -**te**<br>
3. bod -**tъ**
</td>

<td>
1. bod -**e** + -**vě**<br>
2. bod -**e** + -**ta**<br>
3. bod -**e** + -**te**
</td>

</tr>

<tr>

<td>
reĉi (rek-)
</td>

<td>
1. rek -****<br>
2. reč -**e** + -**ši**<br>
3. reč -**e** + -**tъ**<br>
</td>

<td>
1. reč -**e** + -**mъ**<br>
2. reč -**e** + -**te**<br>
3. rek -**tъ**
</td>

<td>
1. reč -**e** + -**vě**<br>
2. reč -**e** + -**ta**<br>
3. reč -**e** + -**te**
</td>

</tr>

</table>

2. Glagoli i-tipa dobivaju iste nastavke, ali je [[interfiks]] ''i'' (nestaje ispred ''-'' i ''ę''). U prvom se licu događa [[jotacija]] (''k/c + j > č, g/z + j > ž, h/s + j > š, l + j > lj, n + j > nj, t + j > ĉ, d + j > žd''), odnosno [[epenteza]] (''bj > blj, pj > plj, mj > mlj, vj > vlj''):

<table border="1" cellpadding="10" class="wikitable">

<tr>
<td>Glagol</td>
<td>Jednina</td>
<td>Množina</td>
<td>Dvojina</td>
</tr>

<tr>

<td>
hvaliti (hval-)
</td>

<td>
1. hval + -**j** + -****<br>
2. hval -**i** + -**ši**<br>
3. hval -**i** + -**tъ**<br>
</td>

<td>
1. hval -**i** + -**mъ**<br>
2. hval -**i** + -**te**<br>
3. hval -**ętъ**
</td>

<td>
1. hval -**i** + -**vě**<br>
2. hval -**i** + -**ta**<br>
3. hval -**i** + -**te**
</td>

</tr>

<tr>

<td>
ljubiti (ljub-)
</td>

<td>
1. ljub + -**lj** + -****<br>
2. ljub -**i** + -**ši**<br>
3. ljub -**i** + -**tъ**<br>
</td>

<td>
1. ljub -**i** + -**mъ**<br>
2. ljub -**i** + -**te**<br>
3. ljub -**ętъ**
</td>

<td>
1. ljub -**i** + -**vě**<br>
2. ljub -**i** + -**ta**<br>
3. ljub -**i** + -**te**
</td>

</tr>

</table>

3. Atematski glagoli ''byti'', ''dati'', ''věděti'', ''iměti'' i ''jasti'' nepravilno tvore prezent:

<table border="1" cellpadding="10" class="wikitable">

<tr>
<td>Glagol</td>
<td>Jednina</td>
<td>Množina</td>
<td>Dvojina</td>
</tr>

<tr>

<td>
byti
</td>

<td>
1. jesmь<br>
2. jesi<br>
3. jestъ<br>
</td>

<td>
1. jesmъ<br>
2. jeste<br>
3. stъ<br>
</td>

<td>
1. jesvě<br>
2. jesta<br>
3. jeste<br>
</td>

</tr>

<tr>

<td>
věděti
</td>

<td>
1. věmь<br>
2. věsi<br>
3. věstъ<br>
</td>

<td>
1. věmъ<br>
2. věste<br>
3. vědętъ<br>
</td>

<td>
1. věvě<br>
2. věsta<br>
3. věste<br>
</td>

</tr>

<tr>

<td>
iměti
</td>

<td>
1. imamь<br>
2. imaši<br>
3. imatъ<br>
</td>

<td>
1. imamъ<br>
2. imate<br>
3. imtъ<br>
</td>

<td>
1. imavě<br>
2. imata<br>
3. imate<br>
</td>

</tr>

<tr>

<td>
jasti
</td>

<td>
1. jamь<br>
2. jasi<br>
3. jastъ<br>
</td>

<td>
1. jamъ<br>
2. jaste<br>
3. jadętъ<br>
</td>

<td>
1. javě<br>
2. jasta<br>
3. jaste<br>
</td>

</tr>

</table>

Treba razlikovati glagole ''imĕti'' (''imamь, imaši, imatъ''), ''imati'' (''jemlj, jemleši, jemletъ'') i ''jęti'' (''im, imeši, imetъ''). Iznimka je i glagol ''hotĕti'' koji provodi jotaciju premda nije glagol i-tipa (''hoĉ, hoĉeši, hoĉetъ'').

=== Asigmatski aorist ===

Asigmatski aorist [[ime]] je dobio po nedostatku [[fonem]]a ''s'' u sklonidbi ([[grčki jezik|grč.]] ''sigma''), odnosno, nemamo promjenu ''VsV > VhV'' (''s'' između samoglasnika daje ''h''). Asigmatski aorist s vremenom je postajao sve arhaičnijim te je mijenjan s druga dva [[aorist]]a. 

Tvorio se tako da se na [[infinitivna osnova|infinitivnu osnovu]] [[glagol]]a e-tipa kojima je osnova završavala na [[suglasnik]] (glagola sa sufiksom ''-n-'' i glagola s nultim [[sufiks]]om) dodaju sljedeći nastavci: ***-ъ, -e, -e; -omъ, -ete, -; -ově, -eta, -ete***.

<table border="1" cellpadding="10" class="wikitable">

<tr>
<td>Glagol</td>
<td>Jednina</td>
<td>Množina</td>
<td>Dvojina</td>
</tr>

<tr>

<td>
pasti (pad-)
</td>

<td>
1. pad -**ъ**<br>
2. pad -**e**<br>
3. pad -**e**
</td>

<td>
1. pad -**omъ**<br>
2. pad -**ete**<br>
3. pad -****
</td>

<td>
1. pad -**ově**<br>
2. pad -**eta**<br>
3. pad -**ete**
</td>

</tr>

<tr>

<td>
teĉi (tek-)
</td>

<td>
1. tek -**ъ**<br>
2. teč -**e**<br>
3. teč -**e**
</td>

<td>
1. tek -**omъ**<br>
2. teč -**ete**<br>
3. tek -****
</td>

<td>
1. tek -**ově**<br>
2. teč -**eta**<br>
3. teč -**ete**
</td>

</tr>

<tr>

<td>
moĉi (mog-)
</td>

<td>
1. mog -**ъ**<br>
2. mož -**e**<br>
3. mož -**e**
</td>

<td>
1. mog -**omъ**<br>
2. mož -**ete**<br>
3. mog -****
</td>

<td>
1. mog -**ově**<br>
2. mož -**eta**<br>
3. mož -**ete**
</td>

</tr>

<td>
dvignti (dvig-)
</td>

<td>
1. dvig -**ъ**<br>
2. dviž -**e**<br>
3. dviž -**e**
</td>

<td>
1. dvig -**omъ**<br>
2. dviž -**ete**<br>
3. dvig -****
</td>

<td>
1. dvig -**ově**<br>
2. dviž -**eta**<br>
3. dviž -**ete**
</td>

</tr>

</table>

=== Sigmatski prvi aorist ===

Sigmatski prvi aorist tvorio se na sljedeće načine:

* [[Glagol]]i čija osnova završava na **b, p, d, t, z, s** tvorili su ovaj [[aorist]] tako da se taj završni suglasnik odbaci i [[interfiks]]u ***-s-*** dodaju nastavci ***-ъ, -, -; -omъ, -te, -ę; -ově, -ta, -te***. Sigma (''s'') između [[samoglasnik]]a ostaje jednaka (interfiks). Pritom se ***e*** duljilo u ***ě***, a ***o*** u ***a***.
* Glagoli čija osnova završava na ***r*** ili ***k*** tvorili su aorist jednako kao i navedeni glagoli, ali im se sigma (''s'') između samoglasnika mijenjala ''h'', stoga su se intefiksu (''h'' ili ''s'') dodavali isti nastavci. Pritom se ***e*** također duljilo u ***ě***, a ***o*** u ***a***.
:Drugo i treće lice jednine ovih glagola nije zabilježeno, stoga se uzimaju oblici asigmatskog aorista.

* Glagoli čija osnova završava na samoglasnik tvorili su aorist tako da se na infinitivnu osnovu dodaju isti nastavci, a sigma se između samoglasnika mijenjala u ''h''.
:Drugo i treće lice ovih glagola podudara se s [[infinitivna osnova|infinitivnom osnovom]] zato što se sigma našla na kraju glagola te je nestala.

<table border="1" cellpadding="10" class="wikitable">

<tr>
<td>Glagol</td>
<td>Jednina</td>
<td>Množina</td>
<td>Dvojina</td>
</tr>

<tr>

<td>
hvaliti (hval**i**-)
</td>

<td>
1. hvali -**h** -**ъ**<br>
2. hvali<br>
3. hvali
</td>

<td>
1. hvali -**h** -**omъ**<br>
2. hvali -**s** -**te**<br>
3. hvali -**š** -**ę**
</td>

<td>
1. hvali -**h** -**ově**<br>
2. hvali -**s** -**ta**<br>
3. hvali -**s** -**te**
</td>

</tr>

<tr>

<td>
teĉi (te**k**-)
</td>

<td>
1. těhъ (tek -s -ъ)<br>
2. teče<br>
3. teče
</td>

<td>
1. těhomъ (tek -s -omъ)<br>
2. těste<br>
3. těšę
</td>

<td>
1. těhově (tek -s -ově)<br>
2. těsta<br>
3. těste
</td>

</tr>

<tr>

<td>
greti (gre**b**-)
</td>

<td>
1. grěsъ<br>
2. grebe<br>
3. grebe
</td>

<td>
1. grěsomъ<br>
2. grěste<br>
3. grěsę
</td>

<td>
1. grěsově<br>
2. grěsta<br>
3. grěste
</td>

</tr>

<tr>

<td>
bosti (bo**d**-)
</td>

<td>
1. basъ<br>
2. bode<br>
3. bode
</td>

<td>
1. basomъ<br>
2. baste<br>
3. basę
</td>

<td>
1. basově<br>
2. basta<br>
3. baste
</td>

</tr>

</table>

=== Sigmatski drugi aorist ===

Sigmatski drugi aorist tvorio se tako da se na [[infinitivna osnova|infinitivnu osnovu]] [[glagol]]a e-tipa kojima je osnova završavala na [[suglasnik]] (glagola sa sufiksom ''-n-'' i glagola s nultim sufiksom) dodaju interfiks ''-os-'' (''-oh-'') te na nj nastavci ***-ъ, -, -; -omъ, -te, -ę; -ově, -ta, -te***. Sigma ''s'' između [[samoglasnik]]a pretvarala se u ''h''.

Drugo i treće lice jednine nisu zabilježeni te se uzima oblik asigmatskog [[aorist]]a.

<table border="1" cellpadding="10" class="wikitable">

<tr>
<td>Glagol</td>
<td>Jednina</td>
<td>Množina</td>
<td>Dvojina</td>
</tr>

<tr>

<td>
krasti (krad-)
</td>

<td>
1. krad **-oh** -**ъ**<br>
2. (krad -e)<br>
3. (krad -e)
</td>

<td>
1. krad -**oh** -**omъ**<br>
2. krad -**os** -**te**<br>
3. krad -**oš** -**ę**
</td>

<td>
1. krad -**oh** -**ově**<br>
2. krad -**os** -**ta**<br>
3. krad -**os** -**te**
</td>

</tr>

<tr>

<td>
reĉi (rek-)
</td>

<td>
1. rek **-oh** -**ъ**<br>
2. (reč -e)<br>
3. (reč -e)
</td>

<td>
1. rek -**oh** -**omъ**<br>
2. rek -**os** -**te**<br>
3. rek -**oš** -**ę**
</td>

<td>
1. rek -**oh** -**ově**<br>
2. rek -**os** -**ta**<br>
3. rek -**os** -**te**
</td>

</tr>

<tr>

<td>
iti (id-)
</td>

<td>
1. id **-oh** -**ъ**<br>
2. (id -e)<br>
3. (id -e)
</td>

<td>
1. id -**oh** -**omъ**<br>
2. id -**os** -**te**<br>
3. id -**oš** -**ę**
</td>

<td>
1. id -**oh** -**ově**<br>
2. id -**os** -**ta**<br>
3. id -**os** -**te**
</td>

</tr>
</table>

=== Imperfekt ===

Imperfekt se tvori na dva načina:

1. ako [[infinitivna osnova]] završi na ''-a'' ili ''-ě'', dodaje se [[interfiks]] ***-ah-*** (koji se mijenja u ***-aš-*** [[palatalizacija|palatalizacijom]] ispred ''e'') te nastavci za asigmatski aorist: ***-ъ, -e, -e; -omъ, -ete, -; -ově, -eta, -ete***.

<table border="1" cellpadding="10" class="wikitable">

<tr>
<td>Glagol</td>
<td>Jednina</td>
<td>Množina</td>
<td>Dvojina</td>
</tr>

<tr>

<td>
glagolati (glagola-)
</td>

<td>
1. glagola -**ah** -**ъ**<br>
2. glagola -**aš** -**e**<br>
3. glagola -**aš** -**e**<br>
</td>

<td>
1. glagola -**ah** -**omъ**<br>
2. glagola -**aš** -**ete**<br>
3. glagola -**ah** -****<br>
</td>

<td>
1. glagola -**ah** -**ově**<br>
2. glagola -**aš** -**eta**<br>
3. glagola -**aš** -**ete**<br>
</td>

</tr>

<tr>

<td>
viděti (vidě-)
</td>

<td>
1. vidě -**ah** -**ъ**<br>
2. vidě -**aš** -**e**<br>
3. vidě -**aš** -**e**<br>
</td>

<td>
1. vidě -**ah** -**omъ**<br>
2. vidě -**aš** -**ete**<br>
3. vidě -**ah** -****<br>
</td>

<td>
1. vidě -**ah** -**ově**<br>
2. vidě -**aš** -**eta**<br>
3. vidě -**aš** -**ete**<br>
</td>

</tr>

</table>

2. drugim se načinom tvore imperfekti ostalih glagola tako da se na [[prezentska osnova|prezentsku osnovu]] dodaje [[interfiks]] ***-ah-*** (koji se ispred ''e'' [[palatalizacija|palatalizacijom]] mijenja u ''-aš-'') te nastavci asigmatskog aorista: ***-ъ, -e, -e; -omъ, -ete, -; -ově, -eta, -ete***.

<table border="1" cellpadding="10" class="wikitable">

<tr>
<td>Glagol</td>
<td>Jednina</td>
<td>Množina</td>
<td>Dvojina</td>
</tr>

<tr>

<td>
zъvati (zov-)
</td>

<td>
1. zov -**ě** -**ah** -**ъ**<br>
2. zov -**ě** -**aš** -**e**<br>
3. zov -**ě** -**aš** -**e**<br>
</td>

<td>
1. zov -**ě** -**ah** -**omъ**<br>
2. zov -**ě** -**aš** -**ete**<br>
3. zov -**ě** -**ah** -****<br>
</td>

<td>
1. zov -**ě** -**ah** -**ově**<br>
2. zov -**ě** -**aš** -**eta**<br>
3. zov -**ě** -**aš** -**ete**<br>
</td>

</tr>

<tr>

<td>
bosti (bod-)
</td>

<td>
1. bod -**ě** -**ah** -**ъ**<br>
2. bod -**ě** -**aš** -**e**<br>
3. bod -**ě** -**aš** -**e**<br>
</td>

<td>
1. bod -**ě** -**ah** -**omъ**<br>
2. bod -**ě** -**aš** -**ete**<br>
3. bod -**ě** -**ah** -****<br>
</td>

<td>
1. bod -**ě** -**ah** -**ově**<br>
2. bod -**ě** -**aš** -**eta**<br>
3. bod -**ě** -**aš** -**ete**<br>
</td>

</tr>

</table>

Česte su alternacije da glagoli tvore imperfekt na oba načina kod glagola koji mijenjaju osnove. Stoga su moguće i posvjedočene obje inačice:
* bъrati (bъra-; ber-) > ''bъraahъ'' ili ''berěahъ''
* gъnati (gъna-; žen-) > ''gъnaahъ'' ili ''ženěahъ''
* plьvati (plьva-; pljuj-) > ''plьvaahъ'' ili ''pljujěahъ''
* zъvati (zъva-; zov-) > ''zъvaahъ'' ili ''zověahъ''

U staroslavenskim se tekstovima često stežu oblici tako da ***ěah*** postaje ***ěh***, a ***aah*** postaje ***ah***. Primjer je u [[Traktat Crnorisca Hrabra|Traktatu Crnorisca Hrabra]]:<br>
:''Prĕžde ubo slovĕne ne imĕh knigъ, n črъtami i rĕzami čьtĕh i gataah, pogani sĉe.''

Neki oblici provode glasovne promjene, odnosno provodi se [[palatalizacija]] ili [[jotacija]] ispred ''ě'', a jat potom postaje ''a''. Isto vrijedi i ako osnova završi na ''j'' koje se ispred jata reducira i opet jat postaje ''a'':
* hvaliti (hval-) > hval + ě + ahъ > ''hvaljaahъ''
* nositi (nos-) > nos + ě + ahъ > ''nošaahъ''
* peĉi (pek-) > pek + ě + ahъ > ''pečaahъ''
* čuti (čuj-) > čuj + ě + ahъ > čujaahъ

Prvi način nije prvotni oblik, to je drugi način, a prvi je nastao promjenom jata u ''a''. To nam potvrđuje i imperfekt glagola ''byti'':

<table border="1" cellpadding="10" class="wikitable">

<tr>
<td>Glagol</td>
<td>Jednina</td>
<td>Množina</td>
<td>Dvojina</td>
</tr>

<tr>

<td>
byti)
</td>

<td>
1. běahъ<br>
2. běaše<br>
3. běaše<br>
</td>

<td>
1. běahomъ<br>
2. běašete<br>
3. běah<br>
</td>

<td>
1. běahově<br>
2. běašeta<br>
3. běašete<br>
</td>

</tr>

</table>

=== Participi ===

==== Aktivni particip prezenta ====

Aktivni particip prezenta ([[glagolski prilozi|glagolski prilog sadašnji]]) tvori se tako da se na [[prezentska osnova|prezentsku osnovu]] dodaju navedeni nastavci.

1. Glagoli e-tipa, atematski glagoli:
* prezentska osnova + ***-y*** (muški i srednji rod) i ***ĉi*** (ženski rod)<br>
:(npr. ''greti (greb-) > greby; grebĉi'')

2. Glagoli e-tipa čija prezentska osnova završava na palatal:
* prezentska osnova + ***-ę*** (muški i srednji rod) i ***ĉi*** (ženski rod)<br>
:(npr. ''kupovati (kupuj-) > kupuję, kupujĉi'')

3. Glagoli i-tipa:
* prezentska osnova + ***-ę*** (muški i srednji rod) i ***ĉi*** (ženski rod)<br>
:(npr. ''ljubiti (ljub-) > ljubę, ljubęĉi'')

==== Pasivni particip prezenta ====

Pasivni particip prezenta tvori se tako da se na [[prezentska osnova|prezentsku osnovu]] dodaju nastavci ***-o/e/i*** + ***m*** + ***ъ/a/o*** (muški, ženski, srednji rod):

1. Glagoli e-tipa, atematski glagoli:
* prezentska osnova + ***o*** + ***m*** + ***ъ/a/o***<br>
:(npr. ''peĉi (pek-) > pekomъ, pekoma, pekomo'')

2. Glagoli e-tipa čija osnova završava na palazal:
* prezentska osnova + ***e*** + ***m*** + ***ъ/a/o***<br>
:(npr. ''želeti (želj-) > željemъ, željema, željemo'')

3. Glagoli i-tipa:
* prezentska osnova + ***i*** + ***m*** + ***ъ/a/o***<br>
:(npr. ''hvaliti (hval-) > hvalimъ, hvalima, hvalimo'')

==== Aktivni particip preterita prvi ====

Aktivni particip preterita prvi ([[glagolski prilozi|glagolski prilog prošli]]) tvori se tako da se na [[infinitivna osnova|infinitivnu osnovu]] dodaju navedeni nastavci.

1. Glagoli e-tipa, atematski glagoli:
* infinitivna osnova + ***-ъ*** (muški i srednji rod) ili ***-ъši*** (ženski rod)<br>
:(npr. ''bosti (bod-) > bodъ, bodъši'')

2. Glagoli i-tipa dobivaju ''v'' koje sprječava [[hijat]]:
* infinitivna osnova + ***-vъ*** (muški i srednji rod) ili ***-vъši*** (ženski rod)<br>
:(npr. ''hvaliti (hvali-) > hvalъ, hvalъši'')

Potonji glagoli i-tipa imaju dvojake oblike ovog participa - navedeni stariji te noviji nastao analogijom prema drugim glagolima:
* ''nositi'' (nosi-) > ''nošъ, nošъši'' ([[jotacija|jotacijom]] od ''+ ''jъ, jъši'') ili ''nosivъ, nosivъši''
* ''roditi'' (rod-) > ''roždъ, roždъši'' ([[jotacija|jotacijom]] od ''+ ''jъ, jъši'') ili ''rodivъ, rodivъši''

3. Glagoli koji su nastali [[metateza likvida|metatezom likvida]] tvore ovaj particip od svoje starije osnove:
* ''mrěti'' (< ''merti'') > ''mьrъ, mьrъši'' (a ne ''mrěvъ, mrěvъši'')
* ''prostrěti'' (< ''prosterti'') > ''prostьrъ, prostьrъši'' (a ne ''prostrěvъ, prostrěvъši'')

4. Nepravilni participi:
* ''iti'' > ''šьdъ, ''šьdъši''
* ''jahati'' > ''javъ, javъši''

==== Aktivni particip preterita drugi ====

Aktivni particip preterita drugi ([[glagolski pridjevi|glagolski pridjev radni]]) tvori se tako da se na infinitivnu osnovu doda [[interfiks]] ***l*** te nastavci ***ъ/a/o***. Ako osnova završava na ''-t'' ili ''-d'', oni će otpasti.
* ''hvaliti (hvali) > hvalilъ, hvalila, hvalilo''
* ''plesti (plet-) > plelъ, plela, plelo''

==== Pasivni particip preterita ====

Pasivni particip preterita ([[glagolski pridjevi|glagolski pridjev trpni]]) tvori se tao da se na [[infinitivna osnova|infinitivnu osnovu]] dodaju navedeni nastavci.

1. Glagoli s osnovom na suglasnik, ''-y'' ili ''-i'':
* infinitivna osnova + ***en*** + ***ъ/a/o***<br>
:(npr. ''bosti (bod-) > bodenъ, bodena, bodeno'')<br>
:(npr. ''nositi (nosi-) > nošenъ, nošena, nošeno'' - [[jotacija|jotacijom]] od ''nosi + enъ > nosjenъ > nošenъ'')<br>
:(npr. ''umyti'' dobiva kao kod ''-ъv-'' kao kod istoimene deklinacije > ''umъvenъ, umъvena, umъveno'')<br>

2. Glagoli s osnovom na ''-a'' ili ''-ě'':
* infintivna osnova + ***n*** + ***ъ/a/o***<br>
:(npr. ''glagolati (glagola-) > glagolanъ, glagolana, glagolano'')<br>
:(npr. ''viděti (vidě-) > vižden, viždena, viždeno'' - [[jotacija|jotacijom]] od ''viděn, viděna, viděno'')<br>

3. Glagoli kojima osnova završava na ''-ę'', ''-u'', ''-i'' i ''-ě'' (od [[metateza|metateze]] likvida):
* infinitivna osnova ***t*** + ***ъ/a/o***<br>
:(npr. ''klęti (klę-) > klętъ, klęta, klęto'')<br>
:(npr. ''obuti (obu-) > obutъ, obuta, obuto'')<br>
:(npr. ''mrěti (mrě-) > mrětъ, mrěta, mrěto'')<br>
:(npr. ''viti (vi-) > vitъ, vita, vito'')

Potonji glagoli čija osnova završava na ''-i'' (''viti, biti'' itd.) mogu tvoriti pasivni particip preterita i kao glagoli u prvoj skupini: ''bitъ'' ili ''bijenъ'', ''vitъ'' ili ''vijenъ'').

=== Složeni glagolski oblici ===

=== Perfekt ===

Perfekt se tvori tako da se aktivnom participu preterita drugom doda nesvršeni prezent pomoćnog glagola ''byti''.

* ''nosilъ/a/o'' ''jesmь, jesi, jestъ''
* ''nosili/y/a'' ''jesmъ, jeste, stь''
* ''nosila/ě/ě'' ''jesvě, jesta, jeste''

=== Futur drugi ===

Futur drugi tvori se tako da se aktivnom participu preterita drugom doda svršeni prezent pomoćnog glagola ''byti''.

* ''nosilъ/a/o'' ''bd, bdeši, bdetъ''
* ''nosili/y/a'' ''bdemъ, bdete, bdtъ''
* ''nosila/ě/ě'' ''bdevě, bdeta, bdete''

=== Kondicional ===

Kondicional se tvori tako da se aktivnom participu preterita drugom doda posebni oblik pomoćnog glagola ''byti'' (neki ga smatraju aoristom, neki preteritom). Dvojina nije zabilježena.

* ''nosilъ/a/o'' ''bimь, bim bi''
* ''nosili/y/a'' ''bimъ, biste, b (byšę)''

=== Pluskvamperfekt ===

Pluskvamperfekt se tvori na više načina tako da se aktivnom participu preterita drugom doda perfekt, imperfekt ili aorist pomoćnog glagola ''byti''.

* ''nosilъ/a/o'' ''bylъ/a/o jesmь'' ili ''běahъ'' ili ''běhъ''
* ''nosili/y/a'' ''byli/y/a jesmъ'' ili ''běahomъ'' ili ''běhomъ''
* ''nosila/ě/ě'' ''byla/ě/ě jesvě'' ili ''běahově'' ili ''běhově''

=== Futur prvi ===

Futur prvi ne tvori se od aktivnog participa preterita drugog. Naime, svršeni glagoli imaju svojim prezentom futursko značenje. Nesvršeni glagoli tvore futur prvi od pomoćnog glagola (''byti, hotěti, načęti, iměti'') i infinitivom.

* ''bd / hoĉ / načьn / imamь'' ''hvaliti''

== Prilozi ==

=== Neizvedeni prilozi ===

To su prvotni prilozi kojima se teško određuje [[etimologija]] i postanak im je nejasan.

* **abьje** (**abije**) = odmah
* **jedъva** = jedva
* **jeĉe** = još
* **nyně** = sad, danas
* **paky** = opet
* **(j)uže** = već, više

=== Izvedeni prilozi ===

==== Zamjenički prilozi ====

Zamjenički su prilozi izvedeni od zamjenica i sufikasa (npr. ''ov'' + ''amo'' = ovamo, ''kъ'' + ''de'' = ''kъde'' (gdje)):
* ***-amo*** = smjer kretanja (''tamo'', ''kamo'', ''onamo'')
* ***-ako / -ače*** = način (''tako'', ''inako'', ''inače'')
* ***-de*** = mjesto (''sьde'', ''onude'', ''vьsьde'')
* ***-gda*** = vrijeme (''tъgda'', ''kъgda'', ''egda'')
* ***-lь / -li / / -lě / -lьma / -lьmi*** = količina, mjera (''kolь'', ''kolě'', ''kolьmi'')

==== Imenski prilozi ====

Imenski se prilozi tvore od imenskih riječi ili konverzijom postaju prilozi koji su zapravo deklinabilne riječi priložnog značenja.

Načinski se prilozi tvore sufiksima ***-o*** ili ***-ě*** (nastavak akuzativa jednine srednjeg roda, nastavak lokativa jednine srednjeg roda), a razlike u značenjima različitih sufikasa nije bilo, no neki su prilozi imali samo oblike na ''-o'' (''veselo''), a neki samo na ''-ě'' (''javě'' = javno).

Načinski su se prilozi također tvorili od pridjeva sa sufiksom ***-ьsk-*** dodavši im nastavak ***-y*** (zapravo podrijetlom instrumental množine; npr. ''slověnьsky'').

Prilozi su se tvorili i sufiksom ***-ь*** (''pravь'', ''različь'') koji su vjerojatno naslijeđeni akuzativni oblici iz [[praslavenski jezik|praslavenskog]].

Česti su i popriloženi insturumentali a-deklinacije poput ''jednьnoj'' (jednokratno) te kosi padeži u funkcijama priložnih oznaka.

Mjesni su prilozi podrijetlom bili uglavnom lokativi imenica: ''gorě'', ''dolě'', ''nizu'', a isto je vrijedilo i za vremenske priloge: ''zimě'', ''polu dьne''.

== Prijedlozi ==

=== Prvotni prijedlozi ===

Prvotni i neizvedeni prijedlozi pripadaju praindoeuropskom i praslavenskom naslijeđu:
* ***bez*** + [[genitiv]]
* ***kъ*** + [[dativ]]
* ***otъ*** + [[genitiv]]
* ***po*** + [[dativ]], [[lokativ]]
* ***vъ*** + [[akuzativ]], [[lokativ]]
* ***za*** + [[akuzativ]], [[instrumental]]

=== Drugotni prijedlozi ===

Drugotni prijedlozi izvedeni su od priložnih izraza: ''vьslědъ'' od ''vь slědъ'', ''prěžde'' je komparativ od ''prědъ'' itd.

== Veznici i čestice ==

Veznike i čestice nije lako odvojiti jer katkad služe kao pojačivači, a katkad imaju vezničku službu.

* ***i***, ***a*** = čestice i veznici
* ***li*** = upitna čestica (''a'' + ''li'' = ali, ''i'' + ''li'' = ili)
* ***da*** = veznik i čestica
* ***bo*** = čestica, izražava uzročne odnose (''i'' + ''bo'' = ibo, ''u'' + ''bo'' = ubo)
* ***aĉe***, ***eda*** = pogodbeni i uzročni veznici

Najčešća je čestica ***že**' koja je bila intenzifikator i veznik, a često se vezala uz zamjenice i priloge (*jakože*, *nikъto že*).

== Izvori ==

* [[Stjepan Damjanović]]: *Staroslavenski jezik*, Hrvatska sveučilišna naklada, Zagreb, 2005.
* [[Stjepan Damjanović]]: *Slovo iskona*, Matica hrvatska, Zagreb, 2005.
* [[Josip Hamm]]: *Staroslavenska gramatika''