Razorenje Ilija

***Razorenje Ilija*** ili ***Razorenje Troje*** () naslov je izgubljene starogrčke epske pesme koja je pripadala trojanskom ciklusu u okviru kikličkih epopeja. U antici se ova pesma, koja se sastojala od dva pevanja, pripisivala Artkinu Milećaninu, a opevala je događaje koji su sledili nakon onih opisanih u *[[Mala Ilijada|Maloj Ilijadi]]*, tj. prizor o drvenom konju, Laokoontovu smrt, Sinonov poziv ahejskom brodovlju na Tenedu da se vrate pod Troju, zauzeće Troje, smrt Prijama i Astijanakta, oskvrnuće Kasandre, podelu plena i ropkinja, zapaljenje grada, žrtvovanje Poliksene na Ahilejevom grobu i odlazak Ahejaca.

## Datiranje i autorstvo
U antici se *Razorenje Ilija* pripisivalo jedino Arktinu Milećaninu, koji se smatrao i autorom *[[Etiopida|Etiopide]]*. Pesma je, kao i sve kikličke epopeje, verovatno nastala u 7. ili 6. veku pne.

## Rukopisna predaja

U današnjim kritičkim izdanjima sačuvano je samo deset stihova izvornog teksta *Razorenja Ilija*, i to iz dela drugih antičkih autora koji citiraju taj ep. Sadržina pesme zna se iz proznog sažetka svih kikličkih epopeja koji se nalazi u jednoj *[[Hrestomatija|Hrestomatiji]]*, čiji je autor neki "Proklo" (možda identičan s gramatičarem Eutihijem Proklom iz 2. veka).

## Sadržaj
Prema Proklu, *Razorenje Ilija* imalo je dva pevanja sa ovim sadržajem. Kad su Trojanci ugledali drvenog konja pred gradskim bedemom, jedni su predlagali da se on sruši niz liticu, drugi da se zapali, a treći ― čiji je predlog naposletku odneo prevagu ― da se unese u grad i posveti Ateni kao zavetni dar. Unevši konja u grad Trojanci se stanu veseliti i priređivati gozbe misleći da su se oslobodili rata. Uto se pojave dve zmije koje usmrte proroka Laokoonta i jednog od njegovih sinova. Uplašen ovim čudom, Eneja sa svojima pobegne na planinu Idu, a Sinon, koji se prevarom uvukao u grad, krišom obavesti Ahejce, te se ovi vrate brodovljem s ostrva Teneda, pa se spoje s onima koji su bili sakriveni u drvenom konju te pobiju mnoge Trojance i zauzmu grad.

Neoptolem, Ahilejev sin, ubije kralja Prijama, koji je pokušao naći utočište kod Zevsovog žrtvenika, a Menelaj ubije Dejfoba, nađe Helenu i odvede je do grčkih brodova. Ajant, sin Ojlejev, silom odvuče Kasandru, a s njom i kip boginje Atene, za koji se ona bila uhvatila; zbog toga se Ahejci rasrde i hoće ga zasuti kamenjem, no on se skloni kod Ateninig žrtvenika i tako izbegne kaznu. Odisej ubije Astijanakta, sina Hektorova. Neoptolem na dar dobije Andromahu, ženu Hektorovu, a i ostali podele plen. Demofont i Akamant nažu Etru i odvuku je sas sobom. Naposletku Ahejci zapale grad, Poliksenu žrtvuju na Ahilejevom grobu te otplove kući, dok istovremeno boginja Atena smišlja osvetu za Ajantov svetogrdan čin.

## Značaj i uticaj
Aristotel kaže u svojoj *[[Poetika (Aristotel)|Poetici]]* da svi pesnici koji su dramski obradili celo *Razorenje Ilija*, a ne samo njegove pojedine delove, kao Euripid, "ili propadaju ili rđavo prolaze kao takmičari, a i Agaton je samo u tome pretrpeo neuspehe". Ne može se reći na koje tačno Euripidove drame Aristotel misli, ali se spominje tragedija *Epej*, a možda su to i one tri koje Aristotel spominje malo kasnijem navodeći drame kojima je građa uzeta iz *[[Mala Ilijada|Male Ilijade]]*, naime *Odlazak*, *Sinon* i *Trojanke*. Osim Euripida, materijal iz *Razorenja Ilija* uzimali su za svoje drame i Sofokle za *Laokoonta*, *Zarobljenice* i *Poliksenu*, Euripid Mlađi za *Poliksenu*, Ijofont za *Razorenje Troje* te Nikomah za *Razorenje Troje ili Poliksenu*.

## Reference

## Izdanja
* Online editions (English translation):
** Fragmenti ''Razorenja Ilija'' , prev. H.G. Evelyn-White, 1914.
** Fragmenti kikličkih epopeja, prev. H.G. Evelyn-White, 1914; Project Gutenberg.
** [Proklov sažetak kikličkih epopeja (bez ''[Telegonija|Telegonije]*)]  prev. G. Nagy, 2000.
* Štampana izdanja (grčki izvornik):
** A. Bernabé 1987, *Poetarum epicorum Graecorum testimonia et fragmenta* pt. 1 (Leipzig: [[Teubner]])
** M. Davies 1988, *Epicorum Graecorum fragmenta* (Göttingen: Vandenhoek & Ruprecht)
* Štampana izdanja (grčki izvornik s engleskim prevodom):
** M.L. West 2003, *Greek Epic Fragments'' (Cambridge, Massachusetts: Harvard University Press)

## Literatura
* 
* 
* 
* 
*