open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Obična lijeska

**Obična lijeska** (lat. *Corylus avellana*) je vrsta lijeske koja raste na područjima Europe i Azije. Obično je to grmolika biljka koja doseže 3 − 8 m visine, ali može narasti do čak 15 m. Biljka je listopadna, a njeni su listovi zaobljeni, dugi 6 − 12 cm i prekriveni malim dlačicama sa svake strane. 

Cvijet se stvara vrlo rano u proljeće, prije lišća. Svaki cvijet može biti muški ili ženski. Muški je cvijet žut i dugačak 5 − 12 cm, a ženski vrlo mali, velikim dijelom skriven u pupoljku, samo s kratkim svijetlo-crvenim laticama (1 − 3 mm) koje izlaze van.

Plod je orašasto voće koje sazrijeva u malim grozdovima, oko 1 − 5 komada u svakom. Svaki od njih se nalazi u svojoj "ljusci" sličnoj smotanom listu. Ona pokriva tri četvrtine ploda. Plod je sa svih strana zaobljen, 15 − 25 mm dugačak i 12 − 20 mm širok, žuto-smeđe boje s malo blijeđim urezom na sredini. Kada sazrije, plod ispada iz ljuske, a to je oko 7 − 8 mjeseci poslije oprašivanja. Taj se orašasti plod često koristi u prehrani i proizvodnji različitih kolača i slatkiša.

## Vanjske veze
* Svojstva lješnjaka
Deep Impact (razvrstavanje)

**Deep Impact** se može odnositi na:

* ''Deep Impact'' (sonda), NASA-ina svemirska sonda iz 2005. godine
* ''Deep Impact'' (film), američki igrani film iz 1998. godine
* Deep Impact (konj), japanski trkaći konj
* "Deep Impact" (pjesma), pjesma japanskog rock benda Dragon Ash
Tamaris

**Tamaris** (ili **metlika**) je biljka iz porodice kritosjemenjača koja broji 50-ak vrsta a potječe iz suhih područja Bliskog istoka i Afrike. Ime potječe iz latinskog jezika naziva za rijeke Tambre u španjolskoj provinciji Hispania Tarraconensis.

## Opis
Tamaris je bjelogorični grm koji raste između 5 i 18 metara visine. Izvorno, ova biljka raste u bilizini slanog tla. Osim što dobro podnosi slanost, otporljiva je i na lužnatost.

Lišće je debljine od 1-2 mm, zelene boje. Preko zime otpada a u proljeće cvijeta u šarenoj i lijepoj ružićastoj boji, zbog čega se u raznim vrtovima koristi kao ukrasna biljka.

Svaki cvijet sadrži i do tisuću malenih sjemenki (promjera 1&nbsp;mm) koji se nakon proljeća šire vjetrom po kopnu ili vodi, zbog čega nekim vrtlarima može stvoriti poteškoće.

## Reference

## Vanjske veze
* Flora Europaea ''Tamarix''
* Opis Tamarisa
* Vodič NPS
Metlika

**Metlika** se može odnositi na:
* **[[Tamaris|Metlika (biljka)]]**, biljka iz porodice kritosjemenjača
* **[[Metlika (grad)]]**, slovenski grad
Metlika (grad)

**Metlika** (njemački: *Möttling* ili još starije *Merling*) jest gradić u Sloveniji od 3.277 stanovnika., Administrativni je centar Općine Metlika.
## Geografija
Metlika leži na jugoistoku Slovenije, pored obale rijeke Kupe i duž padina Gorjanaca 
## Historija

Tokom ranog srednjeg vijeka njemački viteški red izgradio je kod Metlike utvrdu koja je trebala braniti njihovu marku, ispod koje se počelo razvijati naselje.

Tirolsko-gorički grof Henrik II dodjelio je tom naselju prava sajmovanja i lokalne samouprave 1335. Potom su i kasniji vladari nastavili poštovati stečena prava, što je trajalo do 19. vijeka.

Turci su se prvi put pojavili pred Metlikom 1408. godine, kad su je poharali prvi put. To su učinili u još 15 navrata u slijedećih 170 godina. Krajem 17. vijeka Metliku je pogodio potres, a 1705. požar.

Za vrijeme Napoleonovih Ilirskih provincija (1809. – 1813.) Metlika je postala sjediše kantona. Potom je nastavila biti administrativni centar do današnjih dana.

## Gradovi prijatelji
* , Ronchi dei Legionari (1968.)
* , Wagna (1970.)
* , Ozalj (1982./1983.)
## Reference

## Vanjske veze

* Službene stranice Općine Metlika
Višnja

**Višnja** je voće nastalo križanjem slatke, domaće trešnje s divljim, kiselijim vrstama. Višnju s pravom nazivamo plemenitim voćem, zbog unutarnjih svojstava ploda. Smatra se da divlje vrste trešanja potječu iz zapadnog djela Azije. Negdje pred 2500 godina one su se počele i uzgajati, i to u Turskoj i Grčkoj. Rimljani su poznavali i višnju i trešnju i zahvaljujući njima su se one proširile gotovo po cijeloj Evropi.

U Hrvatskoj se višnja uzgaja u dva proizvodna područja: u sjevernom kontinentalnom dijelu i u sredozemnom dijelu, odnosno u Dalmaciji. U Dalmaciji se proizvodi višnja maraska, koja se odlikuje posebnom kakvoćom. Sve do 1971. godine u Dalmaciji se proizvodilo više od 12.000 tona, a danas je proizvodnja niža od 3000 tona.

## Vanjske veze
Premijer Japana

je predsjednik Vlade Japana. Premijera imenuje Car, na prijedlog Parlamenta. Premijer je i sam, uvijek, član parlamenta, a da bi ostao na funkciji mora uživati povjerenje u Predstavničkom domu. On je vođa Kabineta te imenuje i razrješuje dužnosti ministre u Vladi. Zanimljivo je kako je doslovni prijevod titule s Japanskog **Ministar za opsežno upravljanje Kabinetom**, odnosno **Ministar koji predsjeda Kabinetom**.

Funkcija je stvorena 22. prosinca 1885., četiri godine prije stupanja na snagu Meijijevog ustava, a prvi obnašatelj dužnosti bio je Itō Hirobumi. Funkcija je u suvremenom obliku stvorena stupanjem na snagu aktualnog Ustava, 1947. godine.

Od 21. listopada 2025., aktualna premijerka Japana je Sanae Takaichi, prva žena na toj poziciji.

## Kvalifikacije

Da bi netko uopće mogao postati premijer Japana, mora zadovoljavati sljedeće kriterije:

* Mora biti član jednog od dva doma nacionalnog parlamenta. Ova odredba automatski uključuje i sljedeće zahtjeve: minimalna dob od 25 godina, kao i japanska nacionalnost. 
* Potencijalni premijer ne smije biti član vojnih jedinica. Ova odredba, kao kandidate, isključuje sve članove Oružanih snaga Japana kao i sve bivše članove Carske vojske i mornarice, uz koje su usko povezane militarističke ideje. Ipak, neki bivši dužnosnici iz razdoblja Drugog svjetskog rata ipak mogu biti izabrani za premijera, čemu je najbolji primjer Yasuhiro Nakasone.

## Uloga

### Ustavne uloge

* Uživa pravo i obvezu "kontrole i nadzora" nad cijelom egzekutivom. 
* U ime Vlade (Kabineta), Parlamentu predstavlja prijedloge zakona.
* Stavlja potpis na zakone i Vladine uredbe (zajedno s ostalim članovima Kabineta). 
* Imenuje sve ministre u Vladi, uz pravo razrješenja dužnosti u bilo kojem trenutku. 
* Može izdati dozvolu za pokretanje postupka protiv nekog člana Kabineta. 
* Nacionalnom parlamentu prezentira izvještaje o unutrašnjoj i vanjskoj politici.
* Odgovara nacionalnom Parlamentu u slučaju upita i zahtjeva za objašnjenjem.

### Zakonske uloge

* Predsjeda sjednicama Kabineta.
* Vrhovni zapovjednik Oružanih snaga Japana.
* Ukoliko dokaže osnovu, može poništiti sudski nalog usmjeren prema upravnom aktu.

## Simboli


File:Standard of the Prime Minister of Japan.svg|Zastava premijera
File:Emblem of the Prime Minister of Japan.svg|Simbol premijera
File:Go-shichi no kiri crest 2.svg|Grb premijera


## Popis premijera Japana

## Reference

## Vanjske veze

* Prime Minister of Japan and His Cabinet Official website
* List of Japanese cabinets 1885 to 1989
Alraune

***Alraune*** (), punim naslovom ***Alraune. Die Geschichte eines lebendigen Wesens*** je naučno-fantastični horor roman njemačkog književnika Hannsa Heinza Ewersa, originalno objavljen 1911. godine. Naslovna protagonistica je žena začeta umjetnom oplodnjom tako što je u prostitutku unešena sperma osuđenog ubice; ona odrasta u lijepu, ali promiskuitetnu ženu koja poput vampira uništava muškarce s kojima dolazi u dodir, a na meti joj se nalazi i profeosr Jakob ter Bringen, naučnik koji je vodio eksperiment. Roman, koji predstavlja svojevrsnu kombinaciju njemačkih srednjovjekovnih legendi sa motivima *[[Frankenstein]]a*, je predstavljao jedan od najpopularnijih u Ewersovoj bibliografiji. U romanu se prvi put kao lik pojavljuje Frank Braun, koji će biti protagonist još dva Ewersova romana.

*Alraune* je doživjela nekoliko filmskih adaptacija:
* ''Alraune'', mađarski nijemi film Mihalyja Kertesza (Michael Curtiz) iz 1918. godine
* *[[Alraune, die Henkerstochter, genannt die rote Hanne]]*, njemački nijemi film iz 1918. godine
* *[[Alraune (1928 film)|Alraune]]*, njemački nijemi film iz 1928. godine sa Brigitte Helm u naslovnoj ulozi
* *[[Alraune (1930 film)|Alraune]]*, zvučna verzija iz 1930. godine u kojoj se također pojavljuje Brigitte Helm
* *[[Alraune (1952 film)|Alraune]]*, zapadnonjemački film iz 1952. godine sa Hildegard Knef
Krastavac

**Krastavac** (lat. *Cucumis sativus*) jednogodišnja je biljka iz porodice tikvi (lat. *Cucurbitaceae*). 

Plod je zelen, valjkast, tvrd, dug do 60 cm, a širok do 10 cm, jestiv je i sirov. Sastoji se od 97% vode, ima 9,7 kalorija na 100 grama. Bogat je vitaminima i mineralima. Važan je dio prehrane svjež ili konzerviran. Sjeme se razvija u dozrelim plodovima. S botaničkog gledišta prema sjemenu i cvijetu pripada u voće (kao i rajčica), ali se u svakodnevnom životu smatra povrćem.

Potječe iz Indije. U zapadnoj Aziji, uzgaja se 3000 godina. Jeli su ga Babilonci i spominje se u njihovom Epu o Gilgamešu. U Europu su ga donijeli Rimljani. Uzgoj krastavaca spominje se u spisima u Francuskoj u 9. vijeku, u Engleskoj u 14. v., a u Sjevernoj Americi u 16. v.

Najveći svjetski proizvođač krastavaca je Kina s oko 60% svjetske proizvodnje. Ostali veći proizvođači, ali puno manji od Kine su Turska, Rusija, Iran i SAD.

## Vanjske veze
Čempresovke

**Čempresovke** je ime koje se pridaje porodici stabala roda *[[Cupressus]]* iz porodice *[[Cupressacaeae]]*. Najčešći su obični čempres (lat. *Cupressus sempervirens*) i arizonski čempres (lat. *Cupressus arizonica*). U narodu se imenom čempres nazivaju i biljke iz rodova *[[Chamaecyparis]]*, *[[Thuja]]*, *[[Cupressocyparis]]*, no znanstveno imaju druga imena.

## Obilježja

Čempres je stablo koje u visinu raste i do 25 metara. Kora stabla smeđocrvene je boje tamnijih nijansi, koja u starijih primjeraka postaje svijetlosiva i puca u plosnatim ljuskama. Krošnje stabla različitih su oblika, no uske su kod većine primjeraka. 

Razmnožava se sjemenom i raste neobično velikom brzinom. Ne podnosi jake hladnoće, voli vlažan zrak, i nije osjetljiv na vrstu tla.

U grčkoj mitologiji, čempres je povezan s Hadom, bogom podzemlja i mrtvih. 

## Vanjske veze
Alraune (film, 1918)

***Alraune*** je mađarski crno-bijeli nijemi SF-horor film snimljen 1918. u režiji Mihalyja Kertesza (kasnije poznatog pod pseudonimom Michael Curtiz). Predstavlja prvu poznatu adaptaciju istoimenog horor-romana Hannsa Heinza Ewersa. Naslovna protagonistica je djevojka koju je ludi znanstvenik stvorio tako što je prostitutku umjetno oplodio sa spermom pogubljenog kriminalca. Film se danas smatra izgubljenim.

Iste godine je u Njemačkoj snimljena još jedna adaptacija pod naslovom *[[Alraune, die Henkerstochter, genannt die rote Hanne]]*.

## Izvori
* Wingrove, David. Science Fiction Film Source Book (Longman Group Limited, 1985)
* 

## Vanjske veze
*
Alraune, die Henkerstochter, genannt die rote Hanne

***Alraune, die Henkerstochter, genannt die rote Hanne***() je njemački crno-bijeli nijemi horor-film snimljen 1918. u režiji Eugena Illesa i Josepha Kleina. Predstavlja adaptaciju romana *[[Alraune]]* njemačkog književnika Hannsa Heinza Ewersa, iako zaplet filma s njim ima vrlo malo dodirnih točaka. Naslovna protagonistica je djevojka koja otkriva sličnosti sa životom svoje pretkinje koja je bila spaljena kao vještica.

Iste godine je u Mađarskoj bio snimljen film *[[Alraune (film, 1918)|Alraune]]* koji se danas smatra izgubljenim.

## Vanjske veze
*
Tikva

**Tikva** je jednogodišnja vrtna biljka iz porodice *[[Cucurbitaceae]]* s više vrsta. Porodica tikvi obuhvaća više vrsta i uzgaja se u cijelom svijetu. Koristi se za ljudsku i za stočnu hranu.

## Podrijetlo
Tikva potječe s američkog kontinenta, osobito iz Srednje i Južne Amerike. Najstarije vrste (poput *Cucurbita maxima* i *Cucurbita moschata*) potječu s područja koja danas odgovaraju Meksiku, Gvatemali i Peruu. Prve uzgojene tikve datiraju otprilike od prije 8.000–10.000 godina (mezolit), što ih čini jednom od najstarijih udomaćenih biljaka na američkom kontinentu, zajedno s kukuruzom (*Zea mays*) i grahom (*Phaseolus vulgaris*). Osušeni plodovi imaju čvrstu koru, tako da su se koristili na afričkom i američkom kontinentu kao posuđe oko 3000 godine pr. Kr. Nakon otkrića Amerike, tikva je u 16. stoljeću uvedena u Europu, gdje se brzo prilagodila klimi i postala dio gastronomske tradicije.

## Biohranidbena svojstva
Tikve imaju nisku energetsku vrijednost i sastoje se od oko 95 % vode. Sadrže vitamine A i C te karotenoide. Neke tikve mogu biti otrovne ako se pojedu zbog prisutnosti kukurbitacina.

Po hranidbenoj vrijednosti i dijetetskoj važnosti vodeća je među povrćem. Ima šest puta više pektinskih tvari nego jabuka i cikla, bogata je vitaminom A, sadrži i vitamine C, E i skupinu vitamina B, ima kalijevih soli i željeza.

## Vrste
* *Tikvica* je pravilna oblika, duga do 20 cm, svijetlozelene kore i sitnih sjemenki.
* *[[Buča]]* je nešto veća od tikvice. Duguljasta je, svijetlozelene do bijele boje, (dok još nije posve zrele, nakon odstranjivanja kore, riba se na duge rezance i priprema kao varivo ili za savijaču - bučnicu). Starije buče tvrde kore su za stočnu hranu.
* *[[Bundeva]]* ili *pečenica* je tikva koja je teška otprilike 10 kg i više. Kora bundeve je tanka i narančastoružićaste boje. Meso je žuto, debelo, brašnasto i slatko. Sjemenke su velike, duge do 2 cm.
* *Bundeva šećerka* je tikva glatke kore i plavkastozelene boje. Duguljasta je pri vrhu, u sredini malo ulegnuta. Meso joj je narančaste boje, ukusno i slatko.
* *Patišon tikvica* (kremasta vrtna tikvica) kod koje su manji plodovi prikladni za jelo. Boje je bijele do žućkaste. Na trećini ploda, uz peteljku, nalaze se nepravilna izbočenja, a preostali je dio kao i u drugih tikvica.

## Upotreba u kulinarstvu
Sve navedene vrste tikvica i bundeva mogu se pripremati za jelo, bilo pečene, kuhane ili punjene.

Meso je posebno ugodna slatka okusa, što je osobito izraženo pri pečenju. Priprema se kao varivo, služi za umake, musake, može se kuhati, puniti palačinke i savijače, a od spomenute tikvice proizvode se i sokovi. Stariji plodovi se koriste kao i bundeve za pečenje. Danas se patišon tikvice često koriste u ugostiteljstvu.

## Naziv
U našem jeziku ima više naziva, neki od njih su regionalni ili zastarjeli: dulek, misirača, cuka (usp. ), bundevka, ludaja, buča, buća, bundeva, šućurica, šućurka (usp. ), duganja, budimlija, budimka, kabar (usp. , *kabak*), ruska dinja, jurget, vodenjača. Standardni naziv je tikva, iz praslavenskog *tyky (тыкы).

## Povezano
* Cucurbitaceae

## Napomene

## Reference

## Literatura

*
Zečevi

**Zečevi** (lat. *Leporidae*), porodica sisavaca iz reda dvojezubaca. Zec i kunić međusobno se razlikuju i nisu isto. Kunići su sitniji od zečeva i za razliku od njih ne prave sebi skoliništa na zemlji nego u rupama u zemlji. Uši i stražnje noge zeca dulje su nego kod kunića. I jedna i druga vrsta prisutna je u divljini. Kunića je lakše pripitomiti, dok je kod zeca to teško ili nemoguće. Zec živi usamljenički dok kinić društvena životinja koja živi u grupama.

## Rodovi
* Alilepus Dice, 1931 † 
* Aluralagus Downey, 1968 
* Archaeolagus Dice, 1917 
* Aztlanolagus Russell & Harris, 1986 
* Brachylagus Miller, 1900 
* Bunolagus Thomas, 1929 
* Caprolagus Blyth, 1845 
* Chadrolagus Gawne, 1978 
* Gobiolagus Burke, 1941 
* Gripholagomys Green, 1972 
* Hypolagus † 
* Hypsimylus Zhai, 1977 
* Lagopsys Rafinesque, 1815 
* Lagotherium Pictet, 1853 
* Lepoides White, 1988 
* Lepus Linnaeus, 1758 
* Litolagus Dawson, 1958 
* Lushilagus Li, 1965
* Megalagus Walker, 1931
* Mytonolagus Burke, 1934 
* Nekrolagus Hibbard, 1939
* Nesolagus Forsyth-Major, 1899 
* Notolagus Wilson, 1937 
* Nuralagus Quintana, Köhler, et Moyà-Solà, 2011 † 
* Ordolagus de Muizon, 1977
* Oryctolagus Lilljeborg, 1873 
* Palaeolagus Leidy, 1856 
* Panolax Cope, 1874 
* Paranotolagus Miller & Carranza-Castaneda, 1982 
* Pentalagus Lyon, 1904 
* Pewelagus White, 1984 
* Pliolagus Kormos, 1934 
* Pliopentalagus † 
* Pliosiwalagus Patnaik, 2001
* Poelagus St. Leger, 1932 
* Pratilepus Hibbard, 1939 
* Procaprolagus Gureev, 1960 
* Pronolagus Lyon, 1904 
* Pronotolagus White, 1991
* Romerolagus Merriam, 1896 
* Sabanalagus Averianov, 1998 
* Serengetilagus Dietrich, 1941 
* Shamolagus Burke, 1941 
* Strenulagus Tong Yongsheng & Lei Yizhen, 1987
* Sylvilagus Gray, 1867
* Tachylagus Storer, 1992 
* Trischizolagus Radulesco & Samson, 1967 
* Tsaganolagus Li, 1978 
* Veterilepus Radulesco & Samson, 1967 

Datoteka:Île-d'Arz-Lapin de garenne.jpg|
Datoteka:Riparian brush rabbits (5257980631).jpg|
Datoteka:Rabbit nest.JPG|
Datoteka:Rabbit animal sylvilagus floridanus.jpg|
Datoteka:Oohhh a Bunny Rabbit! - geograph.org.uk - 245178.jpg|
Datoteka:Cunill.jpg|
Datoteka:Löwen kanin.jpg|
Datoteka:Battle Scarred Cottontail.jpg|
Datoteka:Edmonton Leporidae (winter 6).jpg|
Datoteka:Table Rock Jackrabbit.jpg|
Datoteka:Hare(cub)2.jpg|


## Reference
Hanns Heinz Ewers

**Hanns Heinz Ewers** (3. novembar 1871 - 12. jun 1943) bio je njemački književnik, filmski scenarist i režiser, najpoznatiji po horor i SF-romanima koji su uživali veliku popularnost u prvoj polovici 20. vijeka. Na reputaciju mu je, međutim, kasnije značajno uticalo članstvo u nacističkoj partiji tokom posljednjih godina života.

## Vanjske veze
* A Hanns Heinz Ewers Library listing 
* Alraune Blog 
* Vampire Blog  
* Hanns Heinz Ewers Blog 
* Hanns Heinz Ewers Freebase  
* Hanns Heinz Ewers Online 
* 
* Supernatural Fiction Database  
* Die toten Augen an opera with music by Eugen d'Albert and poetry by Ewers; Vocal Score from Sibley Music Library Digital Scores Collection
Slanutak

**Slanutak** ili **leblebija** (lat. *Cicer arietinum*) – biljna vrsta iz porodice mahunarki (lat. *Fabaceae*). Slanutak je i povrtlarska kultura.


File:Cicer arietinum 003.JPG|
File:Chickpea pods.jpg
File:Cicer arietinum20100417 08.jpg


## Opis
Slanutak je mahunasta, bjelančevinasta biljka i visokovrijedna namirnica za ljudsku prehranu. Sjeme je slično sjemenu soje ili sušenom zrnu graška, svijetlosmeđe je boje, a koristi se kao varivo ili kao dodatak ostalom povrću za pripremanje jela. Nedozrelo sjeme ljušti se iz mahuna i priprema kao mladi grah ili grašak. U istočnim zemljama slanutak se melje u brašno i od njega se peku peciva ili se u određenom omjeru (10 do 20%) miješa s pšeničnim brašnom i peče kruh. Najpopularniji orijentalni specijalitet od slanutka su popečene sjemenke, koje se grickaju kao kokice ili sjemenke bundeve i suncokreta.

## Sastav i hranjiva vrijednost

Biokemijski sastav slanutka sličan je ostalim mahunarkama. Osušeno zrno sadrži 17,4 do 23,3 posto bjelančevina, 53,5 do 63,6 posto ugljikohidrata, 4,1 do 5,5 posto biljnog ulja, 3,3 do 5,5 posto celuloze i 3,2 - 3,4 posto mineralnih tvari.

Mlade mahune slanutka nisu preporučljive za jelo, jer vegetativna masa (stabljika, lišće, pa prema tome i mahuna) ima visok sadržaj jabučne i oksalne kiseline, što može izazvati ozbiljne poremećaje u organizmu.

Slanutak je vrlo dobar izvor željeza, čak i kuhan slanutak sadrži duplo više željeza od jednake količine mesa. Količina kalcija također je visoka i udružena je s bjelančevinama koje povećavaju njegovu apsorpciju. Ako je u obroku zastupljena i žitarica, takav obrok ima potpuni sastav potrebnih aminokiselina. Ima nizak glikemijski indeks.

Novija istraživanja koja su obuhvatila 19 različitih kultivara slanutka uzgajanih u stakleniku, pokazala su da je i lišće slanutka isto tako vrijedno pažnje, jer sadrži osim vitamina i značajnu količinu nekih minerala, pa tako može parirati kupusu i špinatu. Sadržaj kalcija, magnezija i kalija u lišću slanutka veći je nego u špinatu i kupusu dok je sadržaj željeza, cinka i bakra približno jednak.

Rezultati ovog istraživanja mogli bi imati veliku važnost za zemlje gdje se slanutak i uzgaja, a to su prije svega Indija, Bliski istok i Srednja Evropa. 

## Vanjske veze
Čopor

**Čopor** kanida, najčešće vukova i pasa je grupa životinja organizirana po striktnoj socijalnoj hijerarhiji. U divljini, čopor predvode alfa mužjak i alfa ženka. Ovakva socijalna struktura omogućava vukovima da ulove plijen koji je mnogo puta veći od jednog vuka. U posljednje vrijeme se smatra da čopor i nema neke veze sa lovom, nego sa poboljšanjem novih jedinki pri reprodukciji.

Veličina čopora se mijenja vremenom i zavisi od okoline u kojoj čopor živi, individualnosti jedinki, kao i izvora hrane. Čopor najčešće sadrži od dvije do šest jedinki, iako su zabilježeni i čopori od 20 jedinki. Hijerarhija je relativno striktna, sa alfama (mužijakom i ženkom) na vrhu i omegama na dnu i važi za sve aktivnosti u čoporu od ishrane do parenja.

## Alfa životinje
Alfa par ima najviše društvene slobode od svih životinja u čoporu, ali nisu vođe u onom smislu kako to smatraju ljudi. Oni ne izdaju naređenja. Alfe jednostavno imaju najviše slobode da izaberu gdje bi da idu i šta bi da rade.

Dok su većina alfa parova monogamni, izuzeci postoje. Alfa životinje se mogu pariti i sa nižerangiranim životinjama, naročito ako je u pitanju bliska jedinka (brat ili sestra). Vukovi se takođe ne pare uvijek sa istom jedinkom. U slučaju smrti jednog u alfa paru, status drugog se ne mijenja i on se nastavlja pariti sa drugom jedinkom u čoporu.

Uobičajeno je, da alfa par jedini ima mlade i da ih uspješno dovede do zrelosti. (Druge jedinke se takođe mogu pariti, međutim zbog nedostatka slobode i resursa za život njihovi mladi rijetko dožive zrelost). Svi vukovi u čoporu pomažu pri podizanju mladih. Štenad mogu da izaberu da li će ostati u istom čoporu ili će otići iz čopora.

## Uspostavljanje hijerarhije
Hijerarhija je uspostavlja i održava kroz niz ritualizovanih borbi i prikazivanja stava. Vukovi više vole da vode psihološke, nego stvarne borbe i prije alfa status zasluži jedinka sa najjačim karakterom nego jedinka sa većom stvarnom snagom. Način na koji se mjesto u hijerarhiji zadržava i, eventualno, poboljšava varira od čopora do čopora. U većim čoporima životinja blaže naravi, ili u gupama mladih životinja, hijerarhija može stalno da se mijenja ili čak da bude cirkularna!(jedinka A dominira nad jedinkom B koja dominira nad jedinkom V, koja opet dominira nad jedinkom A).

Gubitak mjesta u hijerarhiji čopora može nastajati postepeno ili odjedom. Stariji vuk može jednostavno da popusti kada se pojavi ambiciozni izazivač, pri čemu se redoslijed u hijerarhiji mijenja bez prolivanja krvi. Takođe je moguće da stari alfa mužijak odluči da uzvrati braneći svoje mjesto, pri čemu će poraženi najčešće biti protjeran iz čopora ili čak i ubijen od strane ostalih članova čopora (iako se ovo rijetko dešava). Najjače borbe se, po pravilu dešavaju u zimskim mjesecima, u doba parenja.

## Stvaranje novog čopora
Novi čopori se formiraju kada vuk odluči da napusti svoj rodni čopor i zauzme neku teritoriju. Skupina ovakvih vukova, koji zajedno putuju u cilju pronalaženja odgovarajuće teritorije polako postaje čopor. Prilikom pronalaženja teritorije, poželjno je izbjegavati tuđe teritorije.
Hearts of the World

***Hearts of the World*** () je američki crno-bijeli nijemi film snimljen 1918. u režiji D. W. Griffitha. Po žanru predstavlja kombinaciju melodrame i ratnog filma, a radnja je smještena u idilično francusko selo gdje živi nekoliko američkih doseljenika, a čiju bezbrižnu svakodnevnicu prekinuti izbijanje prvog svjetskog rata i njemačka okupacija. Protagonisti su dvoje mladih zaručnika (čije likove tumače Lilian Gish i Robert Harron) koje razdvoji rat; mladi Douglas Hamilton na dan vjenčanja napušta selo kako bi se priključio francuskoj vojsci, a Marie Stephenson ostaje u selu gdje zajedno sa suseljanima trpi stalna zlostavljanja okrutnog okupatora.

Griffith je film snimio nakon komercijalnog fijaska svog ambicioznog projekta *[[The Intolerance]]*, prihvativši ponudu britanske vlade da svoj talent i tadašnju reputaciju najboljeg svjetskog sineasta iskoristi za propagandni film koji je za svrhu imao javnost tada još uvijek neutralnih SAD potaći na sudjelovanje u ratu protiv Centralnih sila. Iako je najveći dio filma snimljen u južnoj Kaliforniji, na setovima djelomično "recikliranim" sa snimanja Intolerance i *[[Birth of a Nation]]*, Griffith je dio snimao u britanskom Surreyu, a otišao je i na front u Francuskoj kako bi snimio autentične snimke borbi; tom prilikom su članovi njegove vojne pratnje poginuli u njemačkom artiljerijskom napadu. U međuvremenu su 1917. godine SAD ušle u rat, te je Griffith za svoj film mogao dobiti i podršku vlastite vlade, a u film uključiti snimke američkih trupa kako oslobađaju selo.

*Hearts of the World* je sa prikazivanjem otpočeo dok je rat još uvijek trajao, i zahvaljujući patriotskom naboju je doživio veliki komercijalni uspjeh. Uz Lillian Gish se u maloj ulozi njene ljubavne suparnice pojavila njena mlađa sestra Dorothy Gish i pokazala komičarski talent koji će joj značajno pomoći u nastavku filmske karijere. U filmu se također pojavljuje i Erich von Stroheim kao pohotni njemački oficir. Usprkos toga što je ispunio svoju svrhu i pomogao Griffithu da produži karijeru, *Hearts of the World* je danas uglavnom zaboravljen, a što se često tumači njegovim propagandnim karakterom. Prema svjedočenju same Gish, Griffith se sramio svog filma, držeći da je njime izdao vlastite pacifističke principe i bespotrebno cijeli njemački narod prikazao kao zlikovce.Dijelom i zbog toga je šest godina kasnije snimio *[[Isn't Life Wonderfu]]*l koji prikazuje stradanje nedužnih njemačkih civila zbog ekonomskih odredbi Versajskog mira.

## Povezano
* *[[The Heart of Humanity]]*

## Reference

## Vanjske veze

* 
* ''Hearts of the World'' at SilentEra
* Prikaz na Allrovi
* photo, and its trace art lobby poster: poster Still photo from the film
* Full movie available for viewing online at MatineeClassics.com
Flumendosa

**Flumendosa** (sardinski: *Frumendosa*) je druga po veličini rijeka na Sardiniji (nakon Tirsa), duga 127 km.

## Hidrografija
Rijeka Flumendosa izvire na obrocima masiva Gennargentua na istoku Sardinije, podno planine Armidde. Od izvora teče u pravcu jugoistoka sve do svog ušća u Tirensko more, niže od gradića Muravere. Flumendosa sa svojim pritokama ima sliv velik oko 1775 km², koji obuhvaća jugoistok Sardinije.

Zbog regulacije vodotoka i za potrebe navodnjavanja i opskrbe stanovništva pitkom vodom za ljetnih mjeseci, 1946. je osnovano poduzeće *Ente Autonomo del Flumendosa*. Ono je izgradilo više brana, od kojih je najveća ona u gornjem toku, uz koju je nastalo veliko akumulaciono jezero. 

## Izvori

## Vanjske veze

* ''Flumendosa River'' na portalu Encyclopædia Britannica
The Heart of Humanity

***The Heart of Humanity*** () je američki crno-bijeli nijemi ratni film snimljen 1918. u režiji Allena Holubara. Protagonistica filma (čiji lik tumači Dorothy Phillips) je Amerikanka koja zbog ljubavi prema mladom kanadskom vojniku (koga tumači William Stowell) nakon izbijanja prvog svjetskog rata odlazi kao bolničarka Crvenog križa na Zapadni front i završi u okupiranoj Belgiji iza njemačkih linija. Snimanje filma je djelomično potaknuto nastojanjem da se propagira rat, a dijelom i uspjehom Griffithove epske ratne melodrame *[[Hearts of the World]]*. I u ovom filmu se Erich von Stroheim pojavljuje u ulozi pohotnog i izopačenog njemačkog oficira, te je upravo ova uloga uspostavila njegovu reputaciju specijalista za uloge negativaca i stvorila reklamni slogan o "čovjeku koga volite mrziti". Kao i mnogi hollywoodski filmovi iz tog perioda, i *The Heart of Humanity* je kasnijih godina došao na zao glas zbog sirove germanofobije, odnosno prizora defenestracije bebe iz majčine kolijevke.

## Uloge
* Dorothy Phillips - Nanette
* William Stowell - John Patricia
* Robert Anderson - Paul Patricia
* Walt Whitman - Father Michael
* Margaret Mann - Udovica Patricia
* Eric von Stroheim - Eric von Eberhard
* Lloyd Hughes - Jules Patricia
* Frank Braidwood - Maurice Patricia
* George Hackathorne - Louis Patricia
* Pat O'Malley - Clancy
* William Welsh - Pruski oficir
* Lieutenant Smith - Kanadski oficir
* Joseph W. Girard - Kanadski pukovnik
* Valerie Germonprez - Vozačica kola Crvenog križa 
* Gloria Joy 
* Leonard Clapham

## Izvori

## Vanjske veze
* 
* Lantern slide 
* Cover of song to the film
Fabiola (roman)

***Fabiola or the Church of the Catacombs*** () je historijski roman engleskog katoličkog kardinala Nicholasa Wisemana objavljen 1854. godine. Radnja romana je smještena u Rim početkom 4. vijeka za vrijeme Dioklecijanovih progona kršćana, a naslovna protagonistica je lijepa i bogata rimska plemkinja koju njena robinja potakne da se preobrati na kršćanstvo. Roman sadrži mnoge historijske podatke i detaljne opise ranih kršćanskih obreda, a kao sporedni likovi se pojavljuju brojni kršćanski sveci i mučenici. Djelomični motiv za njegovo pisanje je Wisemanovo nastojanje da pronađe što veće paralele između položaja kršćana u paganskom Rimskom Carstvu sa položajem nedavno emancipiranih katolika u protestantskoj Britaniji, kao i svojevrsni odgovor na antikatolički intoniran roman *[[Hypatia (roman)|Hypatia]]* Charlesa Kingsleya objavljen prethodne godine. Godine 1855. je Wiseman od svećenika Johna Henryja Newmana naručio svojevrsni pred-nastavak pod naslovom ''Callista''.

Fabiola je u Italiji dva puta adaptirana na filmu - u nijemoj verziji iz 1918. i zvučnoj verziji iz 1949. godine.

## Vanjske veze
* Download book
Fabiola (film, 1918)

***Fabiola*** je italijanski crno-bijeli nijemi historijski film snimljen 1918. u režiji Enrica Guazzonija. Temelji se na istoimenom romanu engleskog katoličkog kardinala Nicholasa Wisemana, a radnjom je smješten u Rim na početku 4. vijeka i opisuje progone tadašnjih kršćana. Naslovna protagonistica, koju tumači Elena Sangro je lijepa rimska plemkinja koja se preobrati na novu vjeru.

## Uloge
* Augusto Mastripietri: Eurota
* Amleto Novelli: Fulvio
* Elena Sangro: Fabiola
* Livio Pavanelli: San Sebastiano
* Giulia Cassini-Rizzotto: Lucia
* Bruno Castellani: Quadrato
* Valeria Sanfilippo: Santa Cecilia
* Signora Poletti: Sant' Agnese
* Signora Tirelli: Afra

## Vanjske veze
*
Sardinski jezik

**Sardinski jezik** (sardinijski; lokalno: *sardu*, ili na kampidaneseu: *limba sarda*) je jedan od romanskih jezika koji se govori na Sardiniji.

To je makrojezik jer je to čitava skupina jezika / po nekima samo dijalekata  a to su; kampidanese (sro), logudorese (src), sasarese (sdc) i galurese (sdn).

Po svojim leksičkim i gramatičkim svojstvima je najsličniji vulgarnom latinskom od svih modernih romanskih jezika.
## Geografska rasprostranjenost
Dijalektom logudorese govori se po centralnoj Sardiniji, kampidanese se govori na jugu otoka, sasarese na sjeverozapadu a galurese na sjeveroistoku.
## Karakteristike
*Sardinski jezik* nema neki standardizirani oblik, osim Sarda illustre, jezika namjenjenog literatima, kojim se i danas pišu pjesme u duhu narodnih, koji se oslanja na logudorese.
## Historija

Prvi pisani tekstovi na *sardinskom* pojavili su se oko 1080. to su bili ugovori.
## Reference

## Vanjske veze

* ''Sardinian language'' na portalu Encyclopædia Britannica
Tirso (rijeka)

**Tirso** (sardinski: *Tirsu*, latinski: *Thyrsus*) je najveća rijeka na Sardiniji, duga 150 km.

## Hidrografija
Rijeka Tirso izvire na visoravni kod gradića Buddusa u Sassarijskoj provinciji na sjeveru Sardinije, ispod brda Pianedde. Od izvora teče u pravcu jugozapada sve do ušća u Sredozemno more, niže od grada Oristana. Tirso sa svojim pritokama ima sliv velik oko 3375 km², koji obuhvaća dobar dio jugozapada Sardinije.

## Hidrotehnika
Zbog regulacije vodotoka i za potrebe navodnjavanja, opskrbe stanovništva pitkom vodom i električnom energijom, na Tirsu je podignuto više brana s akumulacionim jezerima. Prvo i tada najveće evropsko akumulaciono jezero Omodeo podignuto je još 1924. u gornjem toku rijeke, kod ušća pritoke Taloro. 

## Izvori

## Vanjske veze

* ''Tirso River'' na portalu Encyclopædia Britannica
Dysnomija

**Dysnomia**, službeno **(136199) Eris I Dysnomia** (), jedini je poznati Mjesec od patuljaste planete Eris (najveća poznata patuljasta planeta u Sunčevom sustavu). Ona je otkrivena 2005.. Dobio je ime od grčke boginje Eris.
Objektivnost

**Objektivnost** je karakteristika neke činjenice, iskaza ili teorije, koja podrazumeva da su oni utemeljeni na stvarnom stanju, da su realni, ispravni, istiniti i da nisu podložni subjektivnim činiocima.

Objektivan (novolat. *objectivus* = predmetni, stvaran) u najopštijem smislu znači stvaran, istinski, zbiljski, nezavisan od subjekta i njegovog mišljenja. U nauci se ovaj pojam koristi u smislu nepristrasan, nezavisan od ličnih interesa, potreba, želja, strahova ili očekivanja naučnika.

## Pristrasnost
* U statistici, pojam pristrasnost označava nereprezentativnost uzorka (odstupanje karakteristika uzorka od karakteristika populacije).
* U naučnom ili stručnom istraživanju, pristrasnost podrazumeva neobjektivnost istraživača ili stručnjaka, koja utiče na selekciju činjenica, posmatranje, procenu i interpretaciju, u skladu sa ličnim željama, strahovima, očekivanjima i uverenjima.

## Subjektivnost

Najopštije, subjektivan znači koji pripada, predstavlja svojstvo, potiče od ili se odnosi na subjekt. Ovaj pojam može imati sledeća značenja:
* Unutrašnji, mentalni, psihički (a ne spoljašnji, objektivan, fizički).
* Osoben, individualan, privatan, nedostupan većem broju posmatrača, nesaopštiv, intuitivan, neproverljiv (a ne opšti, univerzalan, objektivan, javan, proverljiv).
* Jednostran, pristrasan, ličan, pod uticajem želja, naklonosti/nenaklonosti, neobjektivan.
* Nepostojeći, zamišljen, iluzoran, halucinatoran (nasuprot objektivno postojećem, stvarnom).

## Razgraničenje
Gornji pojmovi ne odražavaju apsolutne definicije, već samo međusobne odnose. Kad se kaže objektivan naučni metod, podrazumeva se da njegov opozit u nauci nije prihvaćen. Objektivan naučni metod je manje (ili minimalno) subjektivan od svog opozita, iz jednostavnog razloga što ga proizvodi subjekat, a ne objekat.

## Povezano
* Subjektivnost

## Vanjske veze
* ''Objectivity'', *Internet Encyclopedia of Philosophy*, Pristupljeno 25. maja 2011. godine 
* ''Subjectivity & Objectivity'', Pristupljeno 25. maja 2011. godine
The Kaiser, the Beast of Berlin

***The Kaiser, the Beast of Berlin*** () je američki crno-bijeli nijemi film snimljen 1918. u režiji Ruperta Juliana. Napravljen je nakon ulaska SAD u prvi svjetski rat te je nastojao iskoristiti tada nastalu šovinističku histeriju i germanofobno raspoloženje, prije svega usmjerenu na njemačkog cara (*kaisera*) Wilhelma II. Njega u filmu tumači sam Julian, i prikazan je kao okrutni i nesposobni tiranin koji zlostavlja svoje vojnike i podanike, a potom i stanovnike okupirane Belgije sve dok ulazak SAD u rat ne dovede do njegovog poraza i zarobljavanja u Berlinu pod savezničkom okupacijom. Kompanija Universal je intenzivno reklamirala film, koji je premijeru imao nekoliko mjeseci prije samog završetka rata. Film je imao određeni uspjeh, a Julian je svojom imitacijom omraženog neprijateljskog vođe ostavio tako dobar dojam da je ulogu Kaisera ponovio u još nekoliko filmova. Osim Juliana se u filmu pojavljuje Elmo Lincoln u ulozi belgijskog kovača koji film završava kao Kaiserov tamničar, te Lon Chaney Senior kao Kaiserov kancelar Theobald von Bethmann-Hollweg. Danas se film, međutim, smatra izgubljenim.

## Vanjske veze
* 
* ''The Kaiser, The Beast of Berlin'' at silentera.com
* three period advertisements for the film: #1, ..#2, ..#3
Subjektivnost

**Subjektivnost** u najopštijem smislu označava pripadnost, predstavlja svojstvo, poticanje od ili odnošenje na subjekt. Pojam *subjektivan* može  zvati imati sledeća značenja:
* Unutrašnji, mentalni, psihički (a ne spoljašnji, objektivan, fizički)
* Osoben, individualan, privatan, nedostupan većem broju posmatrača, intuitivan, neproverljiv (a ne opšti, univerzalan, objektivan, javan, proverljiv).
* Jednostran, pristrasan, ličan, pod uticajem želja, naklonosti/nenaklonosti, neobjektivan.
* Nepostojeći, zamišljen, iluzoran, halucinatoran (nasuprot objektivno postojećem, stvarnom).

Pri razgraničenju pojmova objektivnosti i subjektivnosti se obično razmatraju odnosi opažajućeg subjekta (obično osobe) i opaženog ili neopaženog objekta. Objekat postoji nezavisno od subjektove percepcije tj. opažanja i nalazio bi se *tu gde jeste* i *onakav kakav jeste* i u slučaju da nije opažen od strane nekog subjekta. Stoga se objektivnost često povezuje sa pojmovima realnosti, istine i pouzdanosti. Opažajući subjekat može tačno opažati osobine objekta ili ne, pa pojam subjektivnosti često podrazumeva mogućnost greške i nepouzdanosti.

## Povezano
* Objektivnost

## Izvori

## Vanjske veze
* ''Subjectivity & Objectivity'', Pristupljeno 25. maja 2011. godine
Kerber (mjesec)

**S/2011 (134340) 1** (neslužbeno poznat i kao **S/2011 P 1** te **P4**), Plutonov prirodni satelit čiji je postojanje objavljeno 20. srpnja 2011. Kao i kod drugih Plutonovh satelita, vjeruje se da je nastao iz ostataka proizašlih nakon sudara Plutona s nepoznatim tijelom iz Kuiperovog pojasa.

## Otkriće
S/2011 (134340) 1 je otkrio tim Pluto Companion Search Team svemirskog teleskopa Hubble 28. lipnja 2011. pomoću Širokokutne Kamere 3 tijekom potrage za mogućim planetarnim prstenovima. Daljnja promatranja obavljena su 3. i 28. srpnja te je kao novo otkriveni mjesec potvrđen 20. srpnja 2011. Kasnije je pronađen i u Hubbleovim arhivskim snimkama od 15. veljače 2006. i 25. lipnja 2010.

## Orbita
Aktualna promatranja sugeriraju kružnu, ekvatorijalnu orbitu s polumjerom od oko 59.000 km. Orbitirajući u području između Nikte i Hidre, punu orbitu oko Plutona napravi svaka 32,1 dana. Navedeni period blizak je 1:5 orbitalnoj rezonanci s Haronom s vremenskim raskorakom manjim od 0,6%. 

## Fizička svojstva
S procijenjenim promjerom od 13 do 34 km, S/2011 (134340) 1 je vjerojatno Plutonov najmanji poznati mjesec (nakon S/2012 (134340) 1 čiji se promjer procjenjuje na 10 do 25 km). Navedena procjena izvedena je iz mogućeg geometrijskog albeda u rasponu od 0,06 do 0,35.

## Izvori
Stiks (mjesec)

**S/2012 (134340) 1** (neslužbeno poznat i kao **P5**), Plutonov prirodni satelit čiji je postojanje objavljeno 7. srpnja 2012. Peti je poznati satelit u orbiti oko Plutona, otkriveno približno godinu dana nakon S/2011 (134340) 1.

## Izvori
Muflon

**Mufloni** () su grupa divljih ovca.

## Opis

Muflon ima crveno-smeđu kratku dlaku s tamnim prugama i leđnim svijetnim pramenovima. Mužjaci su s rogovima, a kod ženki stanje može varirati. Rogovi odraslih jedinki su zakrivljeni i do 85 cm. Muflon ima ramena visine od oko 0,9 m i teži od 35 kg (ženke) do 50 kg (mužjaci).

## Raspon

Staništa muflona su jugozapadna Azija i južna Evropa. Kroz historiju su obitavali i na Balkanu i Krimu gdje su iščezli prije 3000 godina.

## Podvrste
* *[[Ovis orientalis gmelini]]* ili iranska crvena ovca (Blyth, 1851.): stanište obuhvaća sjeverozapadni Iran, istočnu i centralnu Tursku, Armeniju i Azerbajdžan; introduciran i u Teksasu.
* *[[Ovis orientalis musimon]]* ili europski muflon (Pallas, 1811.): stanište obuhvaća Korziku i Sardiniju.
* *[[Ovis orientalis ophion]]* ili ciparski muflon ili agrino (Blyth, 1841.): stanište mu je Cipar.
* *[[Ovis orientalis isphahanica]]* ili isfahanski muflon (Nasonov, 1910.): stanište mu je masiv Zagros u Iranu.
* *[[Ovis orientalis laristanica]]* ili laristanski muflon (Nasonov, 1909.): stanište mu je ograničeno na mala područja oko Lara u južnom Iranu.

## Vanjske veze
Perzijski kulan

**Perzijski kulan** (lat. *Equus hemionus onager*) je podvrsta kulana endemska za Iran. Sinonim za ovu podvrstu je **onager**, ali termin se može odnositi i za sve kulane.

## Opis
Visina do ramena kreće se oko 110 cm. Boja dlake se kreće od žutih ili svijetlo-narančastih tonova na leđima, te bijelih i sivih na donjem dijelu tijela i preponama. Od drevnih vremena korišten je za transport tereta, a njegovo meso se smatra delikatesom u iranskom svijetu.

## Stanište
Perzijski kulan historijski je obitavao u Horasanu, regiji koja danas obuhvaća sjeveroistočni Iran, zapadni Afganistan i južni Turkmenistan. Danas je kritično ugrožena vrsta i prevladava uglavnom u dva iranska zaštićena područja: 471 jedinki nalazi se u Nacionalnom parku Turan u Semnanskoj pokrajini, te 96 jedinki u Bahram-e Guru u Farsu.

## Srodne podvrste
* *[[Equus hemionus hemionus]]* ili mongolski kulan
* *[[Equus hemionus kulan]]* ili turkmenski kulan
* *[[Equus hemionus khur]]* ili indijski kulan
* *[[Equus hemionus hemippus]]* ili sirijski kulan (izumrla)

## Vanjske veze
*  MSW3: ''Equus hemionus onager'' 
*  EDGE: ''273. Asiatic Wild Ass (Equus hemionus)'' 
*  IUCN/SSC: ''Asiatic Wild Ass (Equus hemionus)'' 
;Ostali projekti
Kulan

**Kulan** (lat. *Equus hemionus*) je azijska vrsta magaraca (*[[Asinus]]*). Sinonim za ovu vrstu je **onager**, ali termin se može odnositi i podvrstu perzijskog kulana.

## Ugroženost
Ova vrsta se smatra ugroženom.

## Rasprostranost
Areal kulana obuhvaća veći broj država. Vrsta ima stanište u Rusiji, Kini, Ukrajini, Turskoj, Mongoliji, Kazahstanu, Afganistanu, Pakistanu, Indiji, Iranu, Iraku, Saudijskoj Arabiji, Armeniji, Azerbajdžanu, Siriji, Turkmenistanu, Uzbekistanu, Gruziji, Jordanu, Kuvajtu, Kirgistanu, Libanonu i Tadžikistanu.

## Stanište
Staništa vrste su planine, travna vegetacija, ekosistemi niskih trava i šumski ekosistemi, riječni ekosistemi, stepe i pustinje.

## Podvrste
* *[[Equus hemionus hemionus]]* ili mongolski kulan
* *[[Equus hemionus kulan]]* ili turkmenski kulan
* *[[Equus hemionus khur]]* ili indijski kulan
* *[[Equus hemionus hemippus]]* ili sirijski kulan (izumrla)
* *[[Equus hemionus onager]]* ili perzijski kulan

## Izvori

## Vanjske veze
*  EDGE: ''273. Asiatic Wild Ass (Equus hemionus)'' 
*  IUCN/SSC: ''Asiatic Wild Ass (Equus hemionus)'' 
;Ostali projekti
Costa Smeralda

**Costa Smeralda** (prevedeno **[[Smaragd]]na obala**) je rivijera u Sassarijskoj provinciji na sjeverozapadu Sardinije.

## Geografija
Costa Smeralda leži duž 55 km obale Tirenskog mora, na površini od 30 km². To je prostor u kom se izmjenjuje 80 uvala s pješčanim plažama, hotelima, golf igralištima i privatnim helidromima. Costa Smeralda je još 1970-ih došla na glas kao luksuzna destinacija slavnih i bogatih, u kojoj hoteli za jednu noć na vrhuncu sezone koštaju od 2000 do 3000 dolara.

## Historija
Costa Smeralda je projekt istoimenog konzorcija Costa Smeralda, iza kojeg je kao najveći financijer stajao ismailitski lider Aga Kan Karim. Izgradnja prvih luksuznih hotela i turističkih naselja startala je 1961. godine, a na projektiranju i izgradnji sudjelovali su arhitekti Busiri Vici, Jacques Couëlle, Savin Couëlle i Vietti. Po urbanističkom planu podignuta su naselja Porto Cervo, Liscia di Vacca, Capriccioli i Romazzino. Unutar rivijere nalazi se i arheološko nalazište Tomba dei Giganti (sardinska nuragha).

## Atrakcije
Svakog septembra održava se jedriličarska regata *Sardinia Cup*, a od aprila do oktobra polo utakmice, reli utrka oldtimera i na otočiću Tavolari filmski festival.

## Izvori

## Vanjske veze

* Costa Smeralda na portalu Discover Sardinia
Uvid

**Uviđanje** je proces kojim se iznenada, sagledavanjem bitnih odnosa među pojavama, dolazi do traženog rešenja u problem situaciji. Zato se ovaj doživljaj popularno naziva „aha doživljaj”. Sinonim iluminacija. U terapiji, to je proces sagledavanja vlastitih, do tada potisnutih sadržaja. Uviđanje je težak i spor proces, jer ga ometaju iste one snage koje su dovele do potiskivanja u vidu raznolikih otpora. Zato terapeut nastoji da svojim interpretacijama snova, simptoma i ponašanja nesvesno prevede u svesno, odnosno da klijentu omogući dolaženje do uvida. Uviđanje u terapiji podrazumeva da klijent, ne samo intelektualno razume svoje nesvesne motive i komplekse, nego i da ih emocionalno doživi i prihvati, što vodi restrukturaciji i suštinskom preobražaju ponašanja ličnosti.
Šakal

**Šakali** ili **čagljevi** je naziv za tri vrste sisavca iz porodice pasa, malene do srednje veličine, koji nastanjuju Afriku, Aziju i jugoistočnu Evropu.

## Opis
Šakali popunjavaju sličnu ekološku nišu kao i kojot (nekada zvan američki šakal) u Sjevernoj Americi; i jedni i drugi su svejedi, mogu loviti životinje malene do srednje veličine, a i poznati su strvinari. Duge noge i pseći zubi su dobro prilagođeni lovu na malene sisavce, ptice i gmazove. Velika stopala i spojene kosti noge omogućavaju im da duže vremena mogu trčati brzinom od 16&nbsp;km/h. Najaktivniji su u zoru i u večer.

## Ponašanje
Šakali obrazuju monogamne parove i brane svoj teritorij od drugih parova. Agresivno ga brane i kasnije označavaju mokraćom ili izmetom. Terotorij može biti dovoljno velik i za mlade tog para, koji još uvijek nisu osnovali svoj teritorij. Ponekada se okupljaju u malene čopore, naprimjer da jedu strvinu, ali obično love sami ili u paru.

## Vrste

## Šakal u Hrvatskoj

U Hrvatskoj živi jedna podvrsta zlatnog šakala, Više ga ima južnije, a naročito je raširen na poluotoku Pelješcu, gdje ga se često može vidjeti u ranim jutarnjim satima kako neometan šeta vinogradima.
Pucnjevi i eksplozije za vrijeme rata potakle su ove životinje da prelaze rijeku Savu, te se često sreću i u Slavoniji. Uglavnom stvaraju poteškoće stanovnicima sela u zimskom razdoblju kada dolaze u sela u potrazi za hranom. Ljudi ih često mijenjaju s lisicom.

## Reference
Azijski lav

**Azijski lav** (lat. *Panthera leo persica*, poznat i kao **perzijski lav** ili **indijski lav**) je podvrsta lava koja je bila rasprostranjena od Indije do Balkana, ali je zbog lova ostalo manje od tisuću jedinki u Indiji. U 20. vijeku ostalo je samo 12 jedinki, minimalno da se očuva vrsta. Nekoć strastveni lovac se posvetio očuvanju ovih životinja i smjestio ih u Nacionalni park Sasan Gir u indijskoj državi Gudžarat. Poslije je izbrojano 327 jedinki.

## Opis

Afrički i azijski lav su genetski blizanci, a postoje male razlike. Azijski lavovi su svjetlije boje s malom grivom i velikim trbušnim naborom kože. Visoki su jedan, a dugački tri metra. Prosječna im je težina 240 kg, a mogu potrčati 65 km/h. Love jelene, antilope, bizone, krave, divlje svinje, majmune, ptice i u rijetkim slučajevima ljude. Izloženi su novom velikom problemu: nacionalni park prostire se na samo 1420 četvornih kilometara.

## Vanjske veze
*  ''AsiaticLion.org'' 
;Ostali projekti
Caniformia

**Psolike životinje** (, ili *Canoidea*) su podred unutar reda zvijeri (*Carnivora*). Uglavnom imaju šiljaste njuške i hodaju na šapama u koje se kandže ne mogu uvući (za razliku od *[[Feliformia]]*).

Tradicionalno, podred *Caniformia* se dijeli na sljedeće porodice: pse, kune, medvjede (ili velike medvjede) kao i rakune (ili male medvjede). Malo je nejasan položaj panda medvjeda. Njih se ranije smještalo u zasebnu porodicu "mačjih medvjeda". Međutim, njihov položaj još nije opće prihvaćen. Neki ih jednostavno dijele u grupu velikih (medvjedi) i grupu malih medvjeda (rakuni), dok drugi (http://www.prirodopis.com/Animalia/Chordata/Mammalia/Carnivora/mesozderi.htm ) smatraju da nije jasno kojoj porodici pripadaju, pa ih smještaju u samostalnu grupu.

Kako su se i tuljani razvili od psolikih predaka, i njih se, sve tri porodice (ušati tuljani, pravi tuljani i morževi), smješta u ovu natporodicu.

## Razdioba
: nadporodica *[[Musteloidea]]*
:: porodica Kune *(Mustelidae)*
:: porodica Rakuni *(Procyonidae)*
: nadporodica Perajari *(Pinnipedia)*
:: porodica Ušati tuljani *(Otariidae)*
:: porodica Morž *(Odobenidae)*
:: porodica Pravi tuljani *(Phocidae)*
: porodica Medvjedi *(Ursidae)*
: porodica Psi *(Canidae)*

## Vanjske veze
*  Taxonomicon
;Ostali projekti
Svetska liga u vaterpolu

**Svetska liga u vaterpolu** (FINA Water Polo World League) je takmičenje vaterpolo reprezentacija koje je FINA uvela zbog povećanog interesovanja za takmičenja u vaterpolu. Takmičenje će se održavati svake godine. Prvo takmičenje održano je u Grčkoj 2002. godine. Do danas najviše uspeha imala je Vaterpolo reprezentacija Srbije. koja je na 7 dosad održanih takmičenja pobedila 4 puta i jedom bila druga. Na takmičnjenjeu se dodeljuju novčane nagrade. Prvi dobija 100.000 dolara, drugoplasirani 70.000, a treće plasirani 50.000.

FINA je od 2004. godine uvela i Svetsku ligu za žene. Prvo takmičenje je održano u Long Biču u Kaliforniji 2004.godine.

## Muškarci

### Osvajači odličja po godinama

### Odličja po državama

## Žene

### Osvajačice odličja po godinama

### Osvajačice odličja po državama

## Povezano
* Vaterpolska SP 
* Vaterpolo na Olimpijskim igrama 
* Europska vaterpolska prvenstva 
* Svjetski kup u vaterpolu

## Vanjske veze

* FINA