open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Nikola Iločki

**Nikola Iločki** (Újlaki Miklós) (1410. - 1477), ban "cijele Slavonije" (totius Sclavoniae) od 1457. do 1463 i kralj Bosne 10.11. 1471. - 1477.

Nikola Iločki bio je najpoznatiji gospodar grada Iloka, moćni hrvatsko-ugarski velikaš i pretendent na kraljevsku krunu, ban Hrvatske, Slavonije i Mačve, prior Vranski, vojvoda od sedmogradski, palatin ugarski, te ga je hrvatsko-ugarski kralj proglasio za kralja Bosne 10.11. 1471..

Za njegove vladavine Ilok je proživljavao svoje „zlatno doba“, a gradska je jezgra utvrđena zidinama koje su velikim dijelom očuvane i danas. Nikola je također obnovio i nadogradio franjevački samostan i crkvu sv. Petra iz 14. stoljeća, koja je kasnije posvećena sv. Ivanu Kapistranu. Imao je ugled velikog junaka i proslavio se u službi četiri kralja: Albrechta Austrijskog, Vladislava Varnenčika, Ladislava "posmrtnog" (posthumus), i Matijaša Korvina.

Naslijedio ga je sin Lovro (?-oko 1525.).

## Nikolin srebrni dinar
Kao i svaki drugi velikaš i kralj tako je i Nikola Iločki kovao svoj vlastiti novac i to upravo u Iloku, u sklopu srednjovjekovnog grada. Novac je vrijedan i zanimljiv i po tome što se na njemu pojavljuju neki od najstarijih tragova i elemenata današnjeg hrvatskog grba – crveno – bijelih polja.

## Napomene
Emily Osment

**Emily Jordan Osment** (10. mart 1992) je američka tinejdžerska glumica i kantautorica. Nakon što je u djetinjstvu nastupala u nekoliko televizijskih filmova, Osment je stekla slavu ulogom Gerti Giggles u filmovima *[[Spy Kids 2: Island of Lost Dreams]]* i *[[Spy Kids 3-D: Game Over]]*, a za koju je i primila i nekoliko nagrada i nominacija. Osment je nakon toga nastupila u za Emmy nominiranom sitkomu *[[Hannah Montana]]* u ulozi Lilly Truscott, a koju je ponovila u igranom filmu *[[Hannah Montana: The Movie]]*. Također je nastupila kao Cassie u R. L. Stineovom *[[The Haunting Hour Volume One: Don't Think About It]]* te u Disneyjevom filmu *[[Dadnapped]]* kao Melissa Morris.

Osment je svoju karijeru upotpunila bavljenjem pop a kasnije i alternativnom/indie rock muzikom uključujući pop hitove kao "I Don't Think About It", "If I Didn't Have You" zajedno sa Mitchelom Mussom, svojim kolegom iz *[[Hannah Montana]]*, te nedavno sa "Once Upon a Dream."

Trenutno snima svoj debitantski album, koji će sadržavati nekoliko pjesama koje je sama napisala, a on će biti izdan u martu 2010. od strane diskografske kuće Wind-up Records za koju je nedavno popisala ugovor. Emily je na albumu radila zajedno s Tomom Higgensonom iz Plain White T's te Maxom Collinsom i Tonyjem Fagensonom iz grupe Eve 6. Prva singlica s albuma, "All the Way Up", premijerno je izvedena na Radio Disneyju 14. augusta 2009.

## Biografija
Emily Osment je rođena u Los Angelesu kao dijete glumca Michaela Eugenea Osmenta i učiteljice Therese Osment (rođ. Seifert). Njen stariji brat Haley Joel Osment je glumac poznat po nastupu u filmu *[[The Sixth Sense]]*. Osment je odgojena kao rimokatolik.

## Filmografija
### Film

## Diskografija
### Studijski albumi

### EP-ovi

### Singlice

## Video-spotovi

## Nagrade

## Izvori

## Vanjske veze

* 
* Emily Osment Official Site
Savino Selo

**Savino Selo** (, ) je naselje u Vojvodini, odnosno Srbiji koje administrativno pripada opštini Vrbas u Južnobačkom okrugu. Prema popisu iz 2002. bilo je 3351 stanovnika (prema popisu iz 1991. bilo je 3592 stanovnika).

## Demografija
U naselju Savino Selo živi 2526 punoletnih stanovnika, a prosečna starost stanovništva iznosi 37,3 godina (36,3 kod muškaraca i 38,3 kod žena). U naselju ima 1073 domaćinstva, a prosečan broj članova po domaćinstvu je 3,12.

Stanovništvo u ovom naselju veoma je nehomogeno.

## Galerija

Datoteka:Torzsa2.jpg|Evangelistička crkva
Datoteka:Torzsa3.jpg|Evangelistička crkva
Datoteka:Torzsa5.jpg|Spomenik u selu


## Reference

## Vanjske veze

* Mape, aerodromi i vremenska situacija lokacija (Fallingrain) 
* Satelitska mapa (Wikimapia)
* Gugl satelitska mapa (Maplandia)
* Plan naselja na mapi (Mapquest) 
* Vila u Savinom Selu
263. pr. n. e.

Godina **263. pne.** bila je godina predjulijanskog rimskog kalendara. U rimskoj državi bila je poznata kao **Godina konzulstva Mesele i Krasa** (ili, rjeđe, **godina 491. ''[[Ab urbe condita]]**''). Oznaka 263. pne. za ovu godinu se koristila od ranog srednjeg vijeka, kada je kalendarska era Anno Domini postala glavna metoda u zapadnoj Evropi sa označavanje godina.

__NOTOC__
## Događaji
* Prvi punski rat: Rimske snage pod konzulom Manijem Valerijem Mesalom zauzimaju grad Hadranum na Siciliji. 
* Aleksandar II Epirski napada i zauzima najveći dio Makedonije. Međutim, uskoro u protuofenzivu kreće Demetrije II, sin kralja Antigona Gonate, te istjeruje Aleksandra ne samo iz Makedonije, nego i iz Epira.
* Prvi punski rat: Nakon što su rimske snage došle pred Sirakuzu, sirakuški kralj Hijeron II s Rimljanima sklapa mirovni ugovorom kojim je njegova vlast ograničen na jugoistok Sicilije, odnosno istočnu obalu sve do Tauromenija. Hijeron se također obavezuje postati rimski saveznik te započinje pomagati njihove operacije protiv Kartagine.
* Atena i Sparta, iscrpljene višegodišnjim pustošenjem svojih teritorija, odlučuju ponovno priznati vrhovnu vlast makedonskog kralja Antigona II Gonate čime je završen hremonidski rat.
* Eumen I nasljeđuje svog strica Filetera, koji je eunuh, na prijestolju Pergama. 
* Kleant nasljeđuje Zenona iz Kitijuma na čelu stoičke škole u Ateni.

## Rođenja
* Antigon III Doson, kralj Makedonije od 229. do 221. pne.

## Smrti
* Fileter, osnivač (vladao od 282. pne.) Atalidske dinastije, vladara moćnog kraljevstva Pergam na sjeverozapadu Male Azije (r. cca. 343. pne.)
Adrano

**Adrano** () je grad i općina (*[[comune]]*) u provinciji Catania na istočnoj obali Sicilije od 35 549 stanovnika. 
## Geografija
*Adrano* leži udaljen oko 41 km sjeverozapadno od Katanije, glavnog grada istoimene provincije Catania kojoj Adrano pripada. 
## Geografija
Nalazi se u podnožju Etne i ušću rijeke Salso u Simeto. Predstavlja komercijalno središte regije poznate po uzgoju maslina i limuna. Susjedni gradovi su: Biancavilla, Bronte, Paternò, Randazzo, Santa Maria di Licodia i Centuripe.
## Historija

Adrano ima izuzetno bogatu historiju. Osnovao ga je oko godine 400. pne. Dionizije Veliki s namjerom da ojača sirakuški uticaj na regiju. Tada je nazvan *Adranon*. Godine 263. pne. su ga za vrijeme prvog punskog rata osvojili Rimljani i nazvali *Hadranum*. Oko 137. pne. je u njegovom području izbio ustanak robova kasnije poznat kao prvi robovski rat. U 6. vijeku je došao pod bizantsku, a 950. pod arapsku vlast. 1075. su ga zauzeli Normani, pod čijom je vlašću sagrađen zamak.

## Reference

## Vanjske veze

* Službene stranice grada
Sicilijanski jezik

**Sicilijanski jezik** (sicilski, kalabro-sicilski; lokalno: *sicilianu, siculu*), jezik šire italo-dalmatske skupine koji se služe Sicilijanci, a govori se na otoku Sicilija pred talijanskom obalom. Govori ga oko 4,832,520 ljudi (2000 WCD), a postoji nekoliko dijalekata: zapadnosicilski (Palermo, Trapani), središnji metafonetica, jugoistočni metafonetica, istočni nonmetafonetica, mesinski (provincija Messina), isole eolie (Eolski otoci u tirenskom moru), pantesco (otok Pantelleria), salentinski (Apulija) ennaski (provincija Enna) i južnokalabrijski za koji se također kaže da mu je dijalekt. Ime dolazi po prastanovnicima Sikulima .

## Reference

## Vanjske veze

*  www.linguasiciliana.org
*  www.linguasiciliana.it 
*  Arba Sicula A non-profit organisation dedicated to preserving the Sicilian language
*  Ethnologue report on Sicilian
Manije Valerije Maksim Korvin Mesala

**Manije Valerije Maksim Korvin Mesala** (*Manius Valerius Maximus Corvinus Messalla*) bio je rimski vojskovođa i političar koji je živio i djelovao u doba prvog punskog rata. Izabran za konzula godine 263. pne. Te je godine zajedno s kolegom Manijem Otacilijem Krasom poduzeo veliki pohod na Siciliju kako bi razbio sirakuško-kartaginsku opsadu. Pohod je doživio veliki uspjeh - ne samo da je razbijena opsada Mesane, nego je čak 60 sicilijanskih gradova priznalo rimsku vlast. Zbog toga je sirakuški tiranin Hijeron sklopio s Rimljanima mir, odnosno savez koji će potrajati do kraja njegovog života i koristiti objema gradovima. Za svoje je dostignuće Manije Valerije nagrađen trijumfom *De Paeneis et Rege Siculorum Hierone*.

Pobjeda kod Mesane mu je dala cognomen Mesala (Messalla), koji će u njegovoj porodici ostati sljedećih 800 godina. Kako bi dodatno obilježio svoju pobjedu, dao ju je oslikati na zidu *[[Curia Hostilia|Curije Hostilije]]*, a što je prvi primjer historijske freske u Rimu.

Mesala je godine 252. pne. postao cenzor, te je dao degradirati 400 vitezova zbog toga što nisu vršili svoju dužnost na Siciliji.

## Reference
Eumen I

**Eumen I** od Pergama (? - 241. pne.) je bio vladar grada Pergam odnosno istoimenog kraljevstva u Maloj Aziji. Vladao je od 263. pne. do smrti 241. pne. Bio je sin Eumena, brata Filetera, prethodnog vladara i osnivača Atalidske dinastije,te Satire, kćeri Posejdonijeve.

Stric mu je bio eunuh, te kako nije mogao imati djece, posvojio je mladog Eumena kako bi postao njegov nasljednik. Kada je Eumen stupio na prijestolje, Pergam je bio u vazalnom odnosu prema Seleukidskom Carstvu. Međutim, nedugo nakon toga, Eumen je, najvjerojatnije na poticaj egipatskog kralja Ptolemeja II, podigao pobunu protiv Seleukida. Godine 261. pne. je u bitci kod Sarda porazio seleukidskog vladara Antioha I te je tako Pergam stekao nezavisnost.

Sljedeće dvije decenije je Pergam pod njegovom vladavinom uživao u miru i prosperitetu. Za razliku od drugih maloazijskih vladara, nije imao problema s Galima iz Galatije, najvjerojatnije zato što im je redovno plaćao danak. Iako je bio na čelu de facto nezavisne države, Eumen se nije nazivao kraljem.

Iako izvori spominju da je Eumen imao sina po imenu Filter, on je, po svemu sudeći, umro prije oca. Zbog toga je Eumen dao usvojiti svog rođaka Atala koji će 241. pne. doći na prijestolje kao kralj Atal I.

## Izvori
* Hansen, Esther V. (1971). *The Attalids of Pergamon*. Ithaca, New York: Cornell University Press; London: Cornell University Press Ltd. .
* Kosmetatou, Elizabeth (2003) "The Attalids of Pergamon," in Andrew Erskine, ed., *A Companion to the Hellenistic World*. Oxford: Blackwell: pp. 159–174. . text
* Livy, *History of Rome*, Rev. Canon Roberts (translator), Ernest Rhys (Ed.); (1905) London: J. M. Dent & Sons, Ltd.&nbsp;
* Pausanias, *Description of Greece*, Books I-II, (Loeb Classical Library) translated by W. H. S. Jones; Cambridge, Massachusetts: Harvard University Press; London, William Heinemann Ltd. (1918) .&nbsp;
* Strabo, *Geography*, Books 13-14, (Loeb Classical Library) translated by Horace Leonard Jones; Cambridge, Massachusetts: Harvard University Press; London: William Heinemann, Ltd. (1924) .&nbsp;
Demetrije II od Makedonije

:*Pogledajte [[Demetrije II Nikator]] za [[seleukidska Monarhija|seleukidskog kralja]]

*'Demetrije II** bio je kralj [[makedonija (antička)|antičke Makedonije]] od 239. do 229. godine pre Hr. i predstavnik [[Antigonidi|dinastije Antigonida]].

Demetrije je bio sin [[Antigon II Gonata|Antigona II Gonate]] i istakao se već za očevog života zahvaljujući pobedi nad [[Epir|epirskim]] kraljem Aleksandrom II kod Derdije oko 260. god. pre Hrista. Nakon dolaska na presto zarad prevlasti nad Heladom morao je da ratuje protiv koalicije dva saveza, [[Ahajski savez|Ahajskog]] i [[Etolski savez|Etolskog]]. U početku je imao uspeha u borbi sa Grcima i proširio je makedonski uticaj na [[Beotija|Beotiju]]. Zahvaljujući pobedama nad Etolcima stekao je počasni nadimak **Etolski**, tako da ga istoričari ponekad nazivaju i Demetrijem II Etolskim. Docniji prevrat u Beotiji, koja je doveo do uvođenja monarhije umesto dotadašnjeg republikanskog uređenja, je pak lišio Demetrija plodova pobede.

Pored toga, Demetrije je morao da vodi odbrambene ratove protiv varvarskih plemena [[Balkan]]a koja su Makedoniji pretila sa severa. U jednom od takvih ratova protiv [[Dardanci|Dardanaca]] Demetrije je bio fatalno ranjen i umro je 229. godine. Za sobom je ostavio kao prestolonaslednika devetogodišnjeg [[Filip V od Makedonije|Filipa V]], sina Hrisejide.

Pored Hrisejide, Demetrije se ženio bar još tri puta. Hronologija njegovih brakova je još uvek predmet neslaganja među istoričarima, ali su nam imena njegove tri žene poznata: Stratonika, ćerka [[seleukidska Monarhija|seleukidskog]] kralja [[Antioh I Soter|Antioha I Sotera]], Ftija, ćerka epirskog kralja Aleksandra II i Makedonka Nikeja, udovica kraljevog rođaka Aleksandra.


|-
| width="30%" align="center" | Prethodnik:<br />**Antigon II Gonata**
| width="40%" align="center" | **Kraljevi Makedonije**<br />239–229. pne.
| width="30%" align="center" | Nasljednik:<br />**Antigon III Doson'''
262. pr. n. e.

__NOTOC__

Godina **262. pne.** bila je godina predjulijanskog rimskog kalendara. U rimskoj državi bila je poznata kao **Godina konzulstva Megela i Vitula** (ili, rjeđe, **godina 492. ''[[Ab urbe condita]]**''). Oznaka 262. pne. za ovu godinu se koristila od ranog srednjeg vijeka, kada je kalendarska era Anno Domini postala glavna metoda u zapadnoj Evropi sa označavanje godina.

## Događaji
* Prvi punski rat: Rimske snage - koje se sastoje od dvije konzularne vojske s ukupno četiri legije - opsjedaju Agrigent, važno kartaginsko uporište na Siciliji koje drži Hanibal Giskon. Agrigentu u pomoć dolazi kartaginska flota pod Hanonom te uništava rimsku logističku bazu. Rimljani međutim Hanonu nanose poraz u bitci kod Agrigenta nakon čega grad pada u rimske ruke. Hanibal Giskon se uspjeva povući, ali je grčko stanovništvo porobljeno.
* Seleukidski vladar Antioh I svog najstarijeg sina Seleuka, koji je vladao istočnim dijelom carstva, daje pogubiti pod optužbom za pobunu.
* Atena se nakon duge opsade u hremonidskom ratu predaje makedonskom kralju Antigonu Gonati, koji uspostavlja garnizon i zabranjuje gradu da ikada više ikome objavi rat.
* Seleukidski vladar Antioh I pokreće pohod s ciljem da uguši pobunu u Pergamu, ali ga u bitci kod Sarda u Lidiji tuče pergamski vladar Eumen I, osiguravši tako nezavisnost svom gradu-državi.
* Antioh I umire i nasljeđuje ga njegov drugi sin Antioh II Teos.

## Rođenja
* Apolonije iz Perge, grčki astronom i matematičar poznat po spisima vezanim uz štosce (r. cca. 190. pne.)

## Smrti
* Filemon, atenski pjesnik i komediograf (r. cca. 362. pne.)
* Antioh I Soter, vladar Seleukidskog Carstva od 281. pne. (r. cca. 323. pne.)
Hanon Veliki

**Hanon Veliki** je bogati kartaginjanski aristokrata u trećem veku pne. Nadimak Veliki je dobio zbog osvajanja u Africi.

## Opiranje prvom punskom ratu
Bogatstvo je bazirao na zemlji, koju je imao u Severnoj Africi, a dobio ju je osvajanjima. Tokom Prvog Punskog rata protivi se stalnom ratu protiv Rima.
On je za osvajanje zemlje u Africi, a ne za pomorski rat protiv Rima, koji njemu lično ne donosi nikakve koristi. Zbog toga se on stalno opirao kartaginjanskom generalu Hamilkaru Barki. Hano Veliki je 244. pne. demobilizirao mornaricu Kartagine, čime je dao Rimu dovoljno vremena da ponovo sagradi svoju mornaricu i konačno pobedi Kartaginu 241. pne. .

## Izaziva pobunu plaćenika
Posle rata Hanon Veliki odbija da plati plaćenike, koji su ratovali u ratu na strani Kartagine. Plaćenici su ratovali sa Hamilkar Barkom i bio im je obećan novac. Plaćenici su se pobunili, a Hano Veliki komanduje vojskom u pokušaju da skrši pobunu, ali u tome ne uspeva. Predaje kontrolu armije Hamilkar Barki, pa uspevaju da skrše pobunu.

## Sprečava slanje pojačanja Hanibalu
Tokom Drugog punskog rata on predvodi anti-ratnu koaliciju u Kartagini i sprečava slanje pomoći Hanibalu posle njegove pobede u bici kod Kane. Time je dosta zaslužan za poraze Kartagine. Posle poraza Kartagine u bitka kod Zame 202. pne. on je jedan od pregovarača o miru sa Rimom.
## Povezano
* Prvi punski rat
* Drugi punski rat
* Hamilkar Barka
Adolfo Veber Tkalčević

**Adolfo Veber Tkalčević** (Bakar, 11. svibnja 1825. - 
Zagreb, 6. kolovoza 1889.), hrvatski filolog, književnik, književni kritičar i estetičar.

Filozofiju je završio u Zagrebu, bogosloviju u Pešti, a slavistiku u Beču. Nastavio je zasade Gajeva ilirizma, Vjekoslava Babukića i Antuna Mažuranića, ali se udaljio od Gajeva nastojanja vezivanja uz V. Karadžića. Važan je kao jedan od pripovjedača koji sredinom 19. stoljeća prekida praksu *turske novele* i romantične proze uvodeći realističke značajke u hrvatskoj književnosti. Njegovi estetički nazori s klasicističkom pozadinom utjecali su na njegove filološke radove i mnoga rješenja u normizaciji hrvatskog književnog jezika.

Autor je prve sintakse književnoga jezika u Hrvata *"Skladanja ilirskog jezika"* izdane 1859. u Beču. Priredio je nekoliko školskih čitanki i pisao gramatike hrvatskoga i latinskoga jezika za srednje škole. Njegova *"Slovnica hrvatska"* iz 1871. služila je kao srednjoškolski udžbenik, te kao norma i kodifikacija tadašnjega književnog jezika. Obranu ilirskoga shvaćanja o književnom jeziku objavio je u *"Viencu"* 1884. pod naslovom *"Brus jezika ili zagrebačka škola".* Nakon Babukića i Antuna Mažuranića, postaje predvodnikom zagrebačke filološke škole.

## Vanjske veze
* Adolfo Veber: Književna obznana
Petar Skok

**Petar Skok** (Jurkovo Selo na Žumberku, 1. ožujka 1881. - Zagreb, 3. veljače 1956.), hrvatski jezikoslovac, jedan od najuglednijih svjetskih stručnjaka za onomastiku 

Od 1892. do 1900. pohađao Kraljevsku realnu veliku gimnaziju u Rakovcu kod Karlovca. Na sveučilištu u Beču, (1900. - 1904.) studirao romansku i germansku filologiju. U Beču je položio profesorski ispit (1905.). Doktorirao je u Beču s disertacijom iz južnofrancuske toponomastike. Kao srednjoškolski profesor službovao u Banja Luci, bio bibliotekar Zemaljskoga kraljevskog muzeja u Bosni i Hercegovini. Od 1919. do umirovljenja djelovao u Romanskom seminaru Filozofskoga fakulteta u Zagrebu. Francuski je predavao u Višoj pedagoškoj školi. Pisati je počeo kao gimnazijalac. Bavio se književnom kritikom (pseudonim P. S. Mikov). Poslije se potpuno posvetio jezikoslovlju, prije svega romanistici. Iznimno plodan autor (preko 500 objavljenih radova), član brojnih inozemnih i domaćih akademija i učenih društava. Pored romanističkih i općejezikoslovnih tema obrađivao hrvatske govore, romanske utjecaje na hrvatskom jezičnom području, hrvatske turcizme i povijest Slavena. 

U rukopisu i nedovršen ostao je njegov etimološki rječnik, koji je izdan posmrtno u 4 sveska pod nazivom *Etimologijski rječnik hrvatskoga ili srpskoga jezika*, uredili Mirko Deanović i Ljudevit Jonke, priredio za tisak Valentin Putanec, 1971-1974 (preko 10.000 natuknica).

## Delo
Skok je najpoznatiji po *Etimologijskom rječniku hrvatskoga ili srpskoga jezika* koji je njegovo posmrtno djelo. Njegov je rad veoma važan u osnivanju balkanologije: u Beogradu je pri Balkanološkom institutu pokrenuo s Milanom Budimirom svjetski poznat i izuzetno ugledan časopis Revue international des études balkaniques.

**Knjige**

* *Naša pomorska i ribarska terminologija na Jadranu*, Split 1933.
* *Dolazak Slovena na Mediteran*, Split 1934.
* *Pregled francuske gramatike*, I—II, Zagreb, 1938—1939.
* *Metodologija francuskoga jezika*, Zagreb, 1939.
* *Osnovi romanske lingvistike*, I—III, Zagreb, 1940.
* *Slavenstvo i romanstvo na jadranskim otocima : toponomastička ispitivanja*, I—II, Zagreb, 1950.

Supetarski kartular, Zagreb, 1952.
Oslobođenje (list)

***Oslobođenje*** su bosanskohercegovačke dnevne novine koje se štampaju u Sarajevu.

## Opis
*Oslobođenje* su novine s najdužom tradicijom u Jugoslaviji. Novine su za vrijeme Drugog svjetskog rata pokrenuli partizani NOVJ-a, a prvi put su štampane 30. avgusta 1943. godine u Donjoj Trnovi kod Ugljevika. Za vrijeme rata su izlazile dva puta mjesečno, a od 7. oktobra do 9. aprila 1945. izdavale su se u Jajcu. Od 12. aprila su se počele izdavati u Sarajevu. Prvo su izlazile kao nedjeljnik, a od 1. januara 1947. kao dnevni list.

Sve do 1970-ih, *Oslobođenje* je bilo najtiražniji list SR Bosne i Hercegovine. Izdavalo se naizmjenice na latinici i ćirilici.

List je bio poznat i po svom sjedištu u istoimenom neboderu.
Zbog nastojanja da održi publicizam, kao i da očuva multietnički sastav redakcije i njenu uređivačku politiku nezavisnog novinarstva, *Oslobođenje* je steklo primijećen ugled u međunarodnoj javnosti i osvojilo brojne nagrade.

Od 2006. vlasnici novina su Fabrika duhana Sarajevo i Sarajevska pivara.

Od oktobra 2008. godine glavna i odgovorna urednica je Vildana Selimbegović.

## Vanjske veze
* 

## Reference
Davorija

**Davorije** su bile rodoljubive pjesme nastale 30-tih godina 19. stoljeća u vrijeme Ljudevita Gaja, ilirskog pokreta i buđenja nacionalne svijesti južnoslavenskih naroda. 

Davorije su bile programatske pjesme ozbiljnog patetičnog tona, mnogo borbenije od budnica. Pjesnici se u njima služe jakim riječima. Pjesme su često pisane imperativno, kao poziv u boj za narodnost i slobodu. Podrijetlo naziva davorija jest u imenu staroslavenskog boga rata Davora.

Pored Hrvata, davorije imaju i Srbi i Slovenci.
Veliki župan

**Veliki župan** je titula koju su koristili:

* vladari srednjovjekovne srpske države od 11. do 12. vijeka;
* visoki dostojanstvenici Prvog Bugarskog Carstva;
* od bana imenovani upravitelji županija u Hrvatskoj u drugoj polovici 19. vijeka
* čelnici opšte uprave u jednoj od 33 oblasti Kraljevine SHS 1922-1929.

## Povezano

* župan
Žumberak

**Žumberak** ili **Žumberačka gora** (**Gorjanci** na slovenskoj strani) se nalazi na kranjem zapadu središnje Hrvatske uz granicu sa Slovenijom. Najviši vrh Sveta Gera (Trdinov vrh) je na 1178 metara nadmorske visine. Žumberak još nazivaju i Alpska Hrvatska. Žumberačko gorje sastoji se od nekoliko gorskih lanaca: Žumberačka gora, Samoborska gora i Jaskanska Plješivica. Bogatstvo biljnim i životinjskim svijetom te vodom zanimljive su značajke ove ljepe planine , nekada su se koristila i rudna bogatstva s kojima je Žumberak poznat, osobito se vadio bakar i u manjim količinama uz bakar i zlato te željezo. Žumberak je nastanjen autohtonim hrvatskim stanovništvom od kojeg možemo izdvojiti Senjske Uskoke kao zanimljivu skupinu hrvatskog puka. Danas je Žumberak prvenstveno turistički kraj koji privlači mnogobrojne planinare i izletnike.
Poljak

**Poljak** može biti:

* pripadnik poljskog naroda;
* Poljak (Sanski Most), naselje u općini Sanski Most u BiH;

## Ličnosti

* Siniša Poljak, hrvatski poduzetnik
** Paola Poljak, hrvatska manekenka, političarka i TV-voditeljica, njegova kći
* Mateo Poljak, hrvatski nogometaš
* Maja Poljak, hrvatska odbojkašica
* Stjepan Poljak, hrvatski nogometaš

## Povezano
* Poljaci (razvrstavanje)
261. pr. n. e.

__NOTOC__

Godina **261. pne.** bila je godina predjulijanskog rimskog kalendara. U rimskoj državi bila je poznata kao **Godina konzulstva Flaka i Krasa** (ili, rjeđe, **godina 493. ''[[Ab urbe condita]]**''). Oznaka 261. pne. za ovu godinu se koristila od ranog srednjeg vijeka, kada je kalendarska era Anno Domini postala glavna metoda u zapadnoj Evropi sa označavanje godina.

## Događaji
* Prvi punski rat: Rimljani, odlučni u namjeri da Siciliju preotmu Kartagini, grade flotu temeljenu na modelu zarobljene kartaginske kvinkvereme.
* Novi seleukidski vladar Antioh II sklapa savez sa makedonskim kraljem Antigonom Gonatom, čiji je cilj istjerati egipatsku flotu Ptolemeja II iz Egejskog mora. Antioh II uz makedonsku pomoć napada ptolemejska uporišta u Maloj Aziji.

## Rođenja
*

## Smrti
*
Ub

**Ub** je gradsko naselje u Srbiji koje administrativno pripada opštini Ub u Kolubarskom okrugu. Prema popisu iz 2002. bilo je 6018 stanovnika (prema popisu iz 1991. bilo je 5797 stanovnika).

## Dešavanja u gradu
* Letnja otvorena scena ”Ubske večeri" (jul - avgust)
* Međunarodni salon fotografije prirode (oktobar)
* Pozorišni festival Repassage fest 
* 30. festival dečijeg pozorišnog stvaralaštva http://www.gradub.info/index.php/Kultura/Pozoriste/Kuckava-bajka-otvorila-Festival.html 
* Festival muzičke škole "Petar Stojanović" http://www.petarstojanovic.edu.rs/

## Poznati Ubljani
* Dragan Džajić
* Branislav Petronijević
* Dušan Savić
* Raša Plaović
* Sreten Ninković
* Nemanja Matić
* Božidar Knežević
* Ljubiša Jocić
* Aleksandar Popović
* Vojislav Tankosić
* Nenad Kovačević
* Svetomir Nikolajević
* Radosav Petrović
* Stanko Subotić
* Dušan Savić
* Vujadin Savić
* Nemanja Matić

## Demografija
U naselju Ub živi 4685 punoletnih stanovnika, a prosečna starost stanovništva iznosi 37,3 godina (36,2 kod muškaraca i 38,3 kod žena). U naselju ima 1993 domaćinstva, a prosečan broj članova po domaćinstvu je 3,02.

Ovo naselje je velikim delom naseljeno Srbima (prema popisu iz 2002. godine), a u poslednja tri popisa, primećen je porast u broju stanovnika.

{| width="50%" style="background:transparent; "
| valign="top" width="50%" style="border:1px solid gray; " |


:*Grafik promene broja stanovnika tokom 20. veka*



| valign="down" width="50%" |

## Zanimljivosti
U toku je dovršavanje nove zgrade policijske stanice u Ubu - čeka se opremanje enterijera zgrade. Iako je izgradnja otpočela 2010. godine stanica još uvek nije dobila upotrebnu dozvolu jer se očito kasni sa određenim radovima (električne instalacije). Nova zgrada svakako će u velikoj meri olakšati rad pripadnika MUP-a i policije ali i građana koji će na jednom arhitektonski upodobljenom mestu moći da reše brojna pitanja iz domena unutrašnjih poslova (izdavanje dokumenata its.)

### Arhitektonsko rešenje

Ub se može svakako pohvaliti smelim arhitektonskim rešenjem obzirom na vrlo modernu arhitekturu zgrade PS Ub. Ona je zapravo futuristički koncept u odnosu na barake u kojima je policija iz Uba već decenijama.

## Reference

## Vanjske veze

* Časopis "Glas Tamnave" (www.glastamnave.com)
* RTV City Ub
* Mape, aerodromi i vremenska situacija lokacija (Fallingrain) 
* Satelitska mapa (Wikimapia)
* Gugl satelitska mapa (Maplandia)
* Plan naselja na mapi (Mapquest)
* Ubski internet forum 
* Zvanična prezentacija opštinske uprave
Kalcit

**Kalcit** je vrsta vrlo raširenog minerala građenog od kalcijeva karbonata u obliku heksagonskih kristala. Na Mohsovoj skali nalazi pod brojem 3, što znači da je na toj skali treći najmekši mineral, odmah poslije gipsa i talka. Kemijska formula mu je **CaCO<sub>3</sub>**.

Nastaje kristalizacijom iz vodenih otopina u kristalima romboedrijske hemiedrije heksagonskog sustava i u kristalnim agregatima od kojih je najpoznatiji vapnenac (krečnjak).

Kalcit je bezbojan ili bijel. Ima odličnu kalavost smjerom plohe romboedra. Lijepi se kristali kalcita ponajviše nalaze u šupljinama rudnih žica i eruptivnih stijena.

## Literatura
# Dr. Ljubiša Grlić, Mali kemijski leksikon, Naprijed, 2. izdanje, Zagreb, 1992., str. 94, 
# Jugoslavenski leksikografski zavod, Enciklopedija leksikografskog zavoda - 3 (Heliodor-Lagerlöf), Zagreb, 1967., str. 364

## Reference

## Vanjske veze
Ogreb

U mineralogiji, **ogreb** ili **crt** je boja praha koja nastaje nakon grebanja ili struganja materijala (minerala) u odnosu na bijeli porculanski tanjurić na koji prah ili strugotine padaju.

Boja ogreba većinom se ne podudara s vanjskom bojom minerala.

Tako, na primjer, mineral hematit, koji je tamnosiv do crn, ima crvenu boju ogreba.
Specifična težina

**Specifična težina** ili **relativna gustoća** je fizikalna veličina kojom se izražava omjer gustoće neke tvari i gustoće referentne tvari: 
:d = {\rho \over \rho_0} 

Relativna gustoća nema mjernu jedinicu, jer se dobiva dijeljenjem istovrsnih veličina.

## Specifična težina
Specifična težina u mineralogiji i kemiji za krutine i kapljevine jednaka je relativnoj gustoći u odnosu na čistu vodu pri normalnom tlaku i temperaturi na kojoj joj je gustoća najveća (3,98 °C). Prema sadašnjoj definiciji kilograma to je vrijednost od 0,999975 kg/dm&sup3;, što treba uzeti u obzir kada se uspoređuju brojevne vrijednosti apsolutne gustoće i specifične težine.

Za plinove se specifična težina obično određuje kao relativna gustoća u odnosu na suhi zrak pri normalnom tlaku i temperaturi od 0&nbsp;°C, tj. u odnosu na vrijednost od 1,2931 kg/m&sup3;.
Kristalni sustav

**Kristalni sustav** ili **Kristalna sistema** je prostorna kategorija, kojom se karakteriše (opisuje) simetrija strukture u tri dimenzije sa translatornom simetrijom u tri pravca, i diskretnom klasom grupa tačaka. Osnovno u kristalografiji, je kategorizacija kristala.

Postoji 7 kristalnih sistema u okviru kojih je moguća kristalizacija u prirodi:
* Triklinična,
* Monoklinična,  
* Rombična,  
* Tetragonalna,  
* Romboedarska,  
* Heksagonalna,  
* Teseralna.
Župa (razvrstavanje)

**Župa** je naziv, koji ovisno o kontekstu, može značiti:

* župa, crkvena teritorijalna jedinica (parohija)
* župa (geografska regija)
* župa (upravna jedinica), južnoslavenska teritorijalna jedinica koja se javlja u srednjovjekovnoj Hrvatskoj ili Srbiji, a može odgovarati kako općini, tako i kotaru ili županiji.
* Velika župa, administrativna jedinica u Nezavisnoj Državi Hrvatskoj

## Naselja

* **[[Slovenija]]**:
** Župa (Trbovlje), naselje u općina općini Trbovlje

* **[[Hrvatska]]**:
** Župa (Zagvozd), naselje u općini Zagvozd
** Župa Dubrovačka, općina

* **[[BiH]]**:
** Župa (Drvar), naselje u općini Drvar
** Župa (Trebinje), naselje u općini Trebinje

* **[[Crna Gora]]**:
** Župa (Danilovgrad), naselje u općini Danilovgrad

* **[[Srbija]]**:
** Župa (Tutin), naselje u opštini Tutin
Muzička ljestvica

**Glazbena ljestvica** je niz tonova razvrstanih u oktave, koji se nazivaju prema slovnom označivanju. Glazbena abeceda sastoji se od: *c*, *d*, *e*, *f*, *g*, *a* i *h*, te pomoćnih znakova *povisilice* (♯) i *snizilice* (♭), kojima se označuje promjena visine tona za poluton . Razrješilicom (♮) razrješujemo (uklanjamo povisilicu ili snizilicu) ton na kojem je bila povisilica ili snizilica.
Nazivi povišenih ili sniženih tonova nastaju dodavanjem nastavka: za jedanput povišen ton *-is*, za dva puta povišen ton *-isis*, za jedanput snižen ton *-es*, za dva puta snižen ton *-eses*.
Osnovnih sedam tonova oktave nazivaju se i solmizacijskim slogovima: *do*, *re*, *mi*, *fa*, *so* (*sol*), *la* i *ti* (*si*).

Tonovi su raspoređeni u deset oktava: *praduboka* (*subkontra*), *duboka* (*kontra*), *velika*, *mala*, *prva*, *druga*, *treća*, *četvrta*, *peta* i *šesta* oktava. 
Tonovi se označuju posebnim znakovima (notama) kojima se određuje njihova visina, trajanje i druga svojstva u sustavu *notnog crtovlja* (skup paralelnih crta). Apsolutnu visinu tona određuje notni ključ, koji se stavlja na početak notnog crtovlja. Danas su – za melodijska glazbala i pjevače – u uporabi najčešće violinski ili *g*-ključ (1), altovski (2) i tenorski (3) *c*-ključ te basovski ili *f*-ključ (4).

Note su znakovi za relativno trajanje tona, a položajem u notnom crtovlju određuje se visina tona.
Ostala svojstva glazbenog tona unutar skladbe upisuju se uz notno crtovlje dotatnim znakovima i primjedbama. Taktovi se odjeljuju okomitom crtom, ritam se opisuje kao naziv, mjera se označuje razlomkom upisanim odmah iza notnog ključa, tempo se upisuje iznad notnog crtovlja na početku stavka (npr. *allegro*, *moderato*), uz koji se ponekad dodaje i broj metronomskih udaraca u minuti. Stupnjevanje glasnoće, odnosno dinamika označuje se znakovima ili nazivima npr. *forte* (f), *mezzoforte* (mf), a promjena dinamičkog stupnja nazivima *crescendo* i *decrescendo* ili *diminuendo*. Osim toga mogu se napisati i pobliža tumačenja o načinu izvođenja.

Solfeggio je naziv nastavnoga predmeta u okviru kojega se u glazbenim školama poučava cjelokupna ta praktična teorija glazbe.

## Frekvencije
Navodimo frekvencije tonova C-dura u prvoj oktavi (u Hz):

## Literatura
#Brüderlin, René: *Akustik für Musiker*, Kassel: Gustav Bosse Verlag, 1995. 
#Evans, Roger: *How To Read Music*, London: Elm Tree Books, 1978. 
#Ganter, Claus: *Die Dur-Moll tonale Harmonik*, Zürich: Hug & Co., 1978. 
#Gligo, Nikša: *Pojmovni vodič kroz glazbu 20. stoljeća*, Zagreb: MIC KDZ/Matica hrvatska, 1996. 
#Kuntarić, Marija: »LJESTVICA«, u: Kovačević, K. (ur.), *MUZIČKA ENCIKLOPEDIJA*, Zagreb: JLZ, 1974., sv. 2, str. 492-493.
#Petrović, Tihomir: *Osnove teorije glazbe*, Zagreb: HDGT, 2010.
Župa (Trbovlje)

**Župa** je naselje u Sloveniji koje administrativno pripada općini Trbovlje.

## Značajne osobe
* Matjaž Smodiš , poznati košarkaš
* Marko Tušek , poznati košarkaš

## Povezano
* Popis naselja u Sloveniji
Plivaća kožica

**Plivaća kožica** je koža koja se razvila između prstiju životinja koje žive u vodi.

Ona povećava efikasnost pokreta plivanja, jer povećava površinu prednjih i ili stražnjih nogu životinje i time omogućava bolji prijenos snage mišića na vodu.

Plivaće kožice su elastične, tako da se površina udova kod kretanja suprotnog od pravca plivanja može smanjiti i time omogućiti niži otpor vodi. Čitav niz životinja koje žive u vodi imaju plivaće kožice, kao na primjer tuljani, dabrovi, vodozemci, čitav niz porodica ptica, neki gmazovi...

I kod ljudi se također može pojaviti plivaća kožica, no to je genetski uvjetovana greška u građi.
Župa (Danilovgrad)

**Župa** je naselje u opštini Danilovgrad u Crnoj Gori. Prema popisu iz 2003. bilo je 26 stanovnika (prema popisu iz 1991. bilo je 37 stanovnika).

## Demografija
U naselju Župa živi 23 punoletna stanovnika, a prosečna starost stanovništva iznosi 48,9 godina (48,5 kod muškaraca i 49,3 kod žena). U naselju ima 12 domaćinstava, a prosečan broj članova po domaćinstvu je 2,17.

Ovo naselje je uglavnom naseljeno Crnogorcima (prema popisu iz 2003. godine), a u poslednja tri popisa, primećen je pad u broju stanovnika.

## Reference

## Vanjske veze
* Mape, aerodromi i vremenska situacija lokacija (Fallingrain) 
* Satelitska mapa (Wikimapia)
* Plan naselja na mapi (Mapquest)
Tobolac (zoologija)

**Tobolac** je dio tijela karakterističan za ženke tobolčara. U osnovi je to kožni nabor s otvorom na vrhu, koji pokriva bradavice kako bi mladunče zaštitio tijekom razvoja. Podupiru ga dvije tobolčane kosti izrasle iz stidnih kostiju poput slobodno stršećih žbica. Mladunče u tobolac iz tijela majke dolazi kao nerazvijeni fetus i tamo ostaje dok se sasvim ne razvije.

Tobolci su raznoliki kod različitih vrsta tobolčara. Tobolac tasmanijskog vraga otvoren je unazad i fetus treba prijeći samo malu udaljenost od maternice, dok su u tobolcu stalno pričvršćeni za bradavicu. Kada se razviju, trajno ga napuštaju. Tobolac klokana otvara se horizontalno na prednjem dijelu tijela i fetus do njega treba prijeći relativno dug put. Razne vrste klokana dopuštaju svojoj mladunčadi ostanak u tobolcu i dugo nakon što su ga sposobni napustiti.
Župa (Tutin)

**Župa** je naselje u Srbiji u opštini Tutin u Raškom okrugu. Prema popisu iz 2002. bilo je 344 stanovnika (prema popisu iz 1991. bilo je 274 stanovnika).

## Demografija
U naselju Župa živi 214 punoletnih stanovnika, a prosečna starost stanovništva iznosi 29,2 godina (27,0 kod muškaraca i 31,4 kod žena). U naselju ima 77 domaćinstava, a prosečan broj članova po domaćinstvu je 4,47.

Ovo naselje je velikim delom naseljeno Bošnjacima (prema popisu iz 2002. godine).

## Reference

## Vanjske veze

* Mape, aerodromi i vremenska situacija lokacija (Fallingrain) 
* Satelitska mapa (Wikimapia)
* Gugl satelitska mapa (Maplandia)
* Plan naselja na mapi (Mapquest)
Američki oposum

**Sjevernoamerički oposum** ili **sjevernoamerička naboruša** (*Didelphis virginiana*) je tobolčar iz reda štakoraša. Sjevernoamerička naboruša jedini je tobolčar koji živi u SAD-u pa sve do juga Kanade.

## Opis
Tijelo sjevernoameričkih naboruša dugo je 32 do 50 cm, otprilike kao kućne mačke, i otprilike još jednako toliko dugačak goli rep. Mogu doseći težinu od oko 5,5 kg. Krzno im je sive i bijele boje, a na glavi imaju najčešće tri crne pruge, po jednu iznad svakog oka i jednu na sredini glave. Sve četiri noge imaju po pet prstiju s kandžama osim prvog prsta na stražnjim nogama koji je oblikovan poput palca, i može se okrenuti suprotno ostalim prstima (nasuprotnost). 

## Rasprostranjenost i životni prostor
Prvobitno su bili rasprostranjeni od istočnih dijelova SAD-a pa sve do Kostarike. No s naseljavanjem Europljana u sjevernoj Americi, širilo se i njihovo područje rasprostranjenosti, tako da danas nastanjuju čitavu sjevernu Ameriku sve do pacifičke obale, a na sjeveru i jug Kanade. Prirodno stanište su im šumovita i grmljem obrasla područja. Ali kako su izraženi  hemerofili, danas ih se nalazi na plantažama, parkovima i u gradovima. 

## Način života
Žive sami, aktivni su noću i dobri su penjači.
Megabat

**Megabat** je bio Megabazov sin, rođak Darija Velikog i satrapa Artaferna Starijeg, te perzijski admiral na prijelazu iz 6. u 5. stoljeće pne. Prema grčkim povjesničarima, kasnije je služio kao satrap Frigije, dok glineni zapisi iz Perzepolisa spominju Megabata na mjestu satrapa Arahozije. Najpoznatiji je po Herodotovim pričama o neuspješnoj opsadi Naksosa 499. pne. koju je vodio zajedno sa miletskim vladarom Aristagorom. Megabata je na mjesto vođe ekspedicije postavio njegov rođak Artafern, satrap koji je vladao iz lidijskog grada Sarda.

Prema Herodotu, Megabat je zbog svađe sa Aristagorom upozorio stanovnike Naksosa na nadolazeću opsadu, nakon čega su prikupili dovoljno zaliha i izdržali četiri mjeseca jonsko-perzijske opsade. Pretpostavlja se kako je Megabatov motiv bio posramiti Aristagoru na perzijskom kraljevskom dvoru zbog nesuglasica prilikom plovidbe prema otoku. Aristagorin neuspjeh protiv Naksosa bio je motiv za podizanje jonskog ustanka, što je pak kasnije dovelo do grčko-perzijskih ratova.

## Poveznice
* Jonski ustanak
* Artafern

## Reference

## Vanjske veze
* Megabat (Michael Stewart: ''People, Places & Things: Megabates'')
* AncientLibary.com: „Megabat“ (''Megabates'')
Kilikija (satrapija)

**Kilikija** ili **Cilicija** (tur. *Çukurova*) je starovjekovna satrapija (pokrajina) Perzijske Monarhije. Glavni grad Kilikije bio je Tars. Perzijski vladar Kir Veliki 540-ih pne. priključuje regiju svom carstvu. Prema Herodotu, Kilikija je bila dužna plaćati godišnji danak od 360 konja i 500 talenata srebra. Plodne ravnice Kilikije predstavljale su okosnicu njenog gospodarstva. U pokrajini je postojalo nekoliko svetišta poput Kastabale, Mazace ili Mala, koji nisu bili dužna plaćati danak, budući kako su Perzijanci provodili liberalnu politiku tolerancije prema drugim religijama. Zadnji vazalni kralj Kilikije vladao je u doba građanskog rata između perzijskog vladara Artakserksa II. i njegova brata Kira Mlađeg, a borio se na strani potonjeg. Nakon što je Artakserkso II. ugušio pobunu i ubio Kira Mlađeg, kilikijski kralj je pogubljen a Kilikija je dobila status obične satrapije. Zadnji satrap (namjesnik) koji je vladao Kilikijom bio je Mazej iz Babilonije, kojeg je zbacio Aleksandar Makedonski u vrijeme njegovih pohoda.

## Reference

## Vanjske veze
* Kilikija, Livius.org
Dalmatinci (etnoregionalna odrednica)

Izraz **Dalmatinci** u najširem smislu označava sve stanovnike, odnosno osobe rodom iz Dalmacije. U užem smislu se pod tim podrazumijevaju osobe koje pripadnost Dalmaciji smatraju dijelom svog identiteta, bilo kao pripadnici posebne podgrupe u okviru šire hrvatske nacije, bilo kao zasebnu etničku grupu. 

Koncept Dalmatinaca kao posebne nacije je bio jedan od temelja političkog programa Autonomaške stranke u Dalmaciji u 19. vijeku. Njeni pobornici su se protivili ujedinjenju Kraljevine Dalmacije s Trojednom Kraljevinom Hrvatskom, Slavonijom i Dalmacijom, te navodili kako tamošnje stanovništvo, zbog veće izloženosti talijanskom jeziku i kulturi, ne dijeli isti identitet s Hrvatima. Koncept, međutim, nije zaživio, jer se najveći broj stanovnika Dalmacije u drugoj polovici 19. vijeka opredijelio za hrvatski nacionalizam, a potom su mu se kao alternative pojavile i srpski nacionalizam (oličen u konceptu "Srba katolika"), talijanski iredentizam, te, početkom 20. vijeka i jugoslavenstvo. 

Dalmatinci od strane službenih vlasti nikada nisu bili priznati kao zasebna etnička grupa. Na posljednjim popisima stanovništva - 1991. i 2001. godine - osobe koje bi kao svoju nacionalnost navele "Dalmatinac" su uvođene kao "regionalno opredijeljene". 

## Povezani pojmovi

* Dalmatinski jezik
* Antonio Bajamonti
* Autonomaši
* Vlaji
* Boduli
* Istrijani
Župa (Zagvozd)

**Župa** ili **Župa Biokovska** je selo u južnoj Hrvatskoj.

Smještena je podno sjeveroistočne strane Biokova.

## Upravna organizacija
Pripada općini Zagvozd u Splitsko-dalmatinskoj županiji.

## Značajne osobe
Poznate osobe podrijetlom iz Župe:
* Josip Roglić, hrv. akademik
* Vladimir Luetić, hrv. akademik

## Vanjske veze
* Župa Biokovska
* Zemljovid
Manastir Beočin

**Manastir Beočin** je jedan od 14 fruškogorskih manastira. Nalazi se na Fruškoj gori, u istoimenom naselju  mestu Beočin. Manastir Beočin, u čijem se ataru danas nalazi. Manastir prostorno i administrativno pripada opštini Beočin. Manastir je posvećen Vaznesenju Hristovom. Manastirom upravlja igumanija Varvara Radosavljević, koja je na čelu manastira od 2019. godine.

Današnja manastirska crkva je izgrađena 1732. i 1734., a trospratni zvonik uz zapadnu fasadu crkve sagrađen je 1762. Manastirski konaci, koji su građeni između 1728. i 1771, okružuju crkvu sa južne i zapadne strane. Manastirski kompleks je potpuno obnovljen 1893, a manje izmene izvedene su 1921. Ikonostas u manastirskoj crkvi slikali su Dimitrije Bačević, Janko Halkozović i Teodor Kračun, u šestoj i sedmoj deceniji 18. veka. U neposrednoj blizini manastira, istovremeno kad i crkva, sazidana je stara kapela. Nova, današnja kapela sagrađena je 1905. prema projektu Vladimira Nikolića. U Drugom svetskom ratu, manastir je opustošen, ali su građevine ostale neoštećene. Svoje poslednje dana u Beočinskom manastiru proveo je srpski pesnik Jovan Grčić Milenko.
Partizan (razvrstavanje)

**Partizan** ili **partizani** je izraz koji u najširem smislu označava pripadnika partizana, odnosno nekog gerilskog pokreta ili organizacije. U užem smislu, na prostoru bivše Jugoslavije se pod time podrazumijevaju pripadnici Narodnooslobodilačke vojske Jugoslavije.

Tokom drugog svetskog rata u mnogim okupiranim zemljama su se borili partizani:
* Jugoslovenski partizani
* Bugarski partizani
* Grčki partizani
* Albanski partizani
* Sovjetski partizani
* Bielski partizani
* Talijanski partizani

Pored toga taj izraz može označavati:

* JSD Partizan - Jugoslovensko sportsko društvo Partizan
** Fudbalski klub Partizan
** Košarkaški klub Partizan
** Vaterpolo klub Partizan
** Veslački klub Partizan
** Rukometni klub Partizan
** Odbojkaški klub Partizan 
** Atletski klub Partizan
** Karate klub Partizan
** Teniski klub Partizan
** Plivački klub Partizan 
** Džudo klub Partizan
** Plivački klub Partizan
** Biciklistički klub Partizan
** Hokejaški klub Partizan 
** Rvački klub Partizan
** Stonoteniserski klub Partizan
** Ragbi klub Partizan

* FK Partizan Momišići, fudbalski klub iz Podgorice, iz naselja Momišići, u Crnoj Gori
* FK Partizani, fudbalski klub i Tirane u Albaniji
* NK Partizan, slovenski fudbalski klub
* KK Igokea Partizan, košarkaški klub iz Aleksandrovca
* FK Partizan Kosovska Mitrovica, srpski fudbalski klub iz Kosovske Mitrovice
* RK Bjelovar, klub nekada poznat kao Partizan Bjelovar

* Partizani - stari naziv sela Darosava u opštini Aranđelovac, Šumadijski okrug.

* Partizani (film), igrani film snimljen 1974.

* Prvi Partizan, srpska fabrika municije.
* Partizan Press, britanska kompanija koja je izdavala časopis Valkyrie
* Partizan (bend), rumunski alternativni rok bend

* Partizan - vojnik, gerilac, borac za slobodu.
Miroslav Kraljević

**Miroslav Kraljević** (Gospić, 14. prosinca 1885. - Zagreb, 16. travnja 1913.), hrvatski slikar, rodom iz Požege.

## Biografija
Slikarstvo je studirao u Beču i Münchenu, gdje u klasi Huga Habermanna susreće Josipa Račića i Vladimira Becića. Njih će se trojica udaljiti od tada dominantnog akademizma i utemeljiti moderno slikarstvo u Hrvatskoj, a Kraljević se približava impresionizmu i odlazi u Pariz kako bi se bolje upoznao s francuskim slikarstvom toga doba. Među najpoznatijim su mu djelima *Djevojčica s lutkom*, *Autoportret s lulom*, *Mali autoportret s paletom*, *Bonvivant*, *Park Luxembourg* te *Veliki ženski akt*. Umire u 28. godini života od tuberkuloze.

Miroslav Kraljević se svojim opusom ne može eficijentno svrstati u umjetnike koji su slijedili određeni stil. U Kraljevića susrećemo kako impresionističke (na primjer u djelu *[[Park Luxembourg]]*), tako i ekspresionističke elemente (*Žene u parku*) kojima je umjetnik dao osobni karakter. U svome repertoaru slika portret, akt, pejzaž, mrtvu prirodu, pri čemu slikajući portret postiže svoj autentični likovni izraz. Koristi se ponekad Cezanneovim metodama (kao na primjer kod slike *Autoportret s lulom* koji je slikao u Parizu).

## Vanjske veze

* Miroslav Kraljević
Szombathely

**Szombathely** (njemački: *Steinamanger* ili *Stein am Anger*, srpskohrvatski: *Sambotel*, slovenski: *Sombotel*) je 
grad na sjeverozapadu Mađarske od 77,866 stanovnika

Szombathely je administrativni centar Županije Vas.

## Geografija

Szombathely leži jugoistočno od Beča, zapadno od Budimpešte, položen duž riječice 
Gyöngyös nedaleko od austrijske granice.

## Historija

Szombathely je nasljednik rimske **Savarie** (Sabarie), prijestolnice Panonije, koja je osnovana za vladavine rimskog cara Klaudija - 43. godine naše ere. To je bio grad na raskršću dvaju važnih puteva, jedan od njih bio je dio 
slavnog Jantarnog puta, koji je povezivao Baltik sa Apeninskim poluotokom.

Iz tih slavnih vremena ostali su fragmenti podnih mozaika otkriveni 1957. u bazilici sv. Kvirina iz 4. vijeka, i u hramu Izide. 
Prosperitet Savarie prekinut je u 5. vijeku, kad su ga orobili i razorili Huni, od tog se grad nije oporavio čitav niz vijekova.

Ponovni prosperitet grada počeo je u 18. vijeku, kad ga je carica Marija Theresia učinila 
biskupskim sjedištem, pa su između 1781. - 1813. podignuti barokna katedrala i biskupska palača]] (Püspökvár).

Katedrala je teško oštećena za Drugog svjetskog rata, pa je popravljena i obnovljena 1947.

Grad ima veliku Galeriju slika, koja ima bogatu kolekciju mađarske umjetnosti 20. vijeka.

## Privreda

Szombathely se razvio kao željezničko čvorište bogatog poljoprivrednog kraja, poznatog po proizvodnji meda, 
voća i vina.

Industrija grada proizvodi kožu, obuću, tekstil, automobilske dijelove, elektroničku opremu i 
poljoprivredne strojeve.

## Etimologija

Ime grada je sintagma od mađarskih riječi *szombat*= subota + *hely*= mjesto, a odnosila se na sajam koji se tradicionalno održavao u subotu.

## Pobratimski gradovi

## Galerija slika

datoteka:Szombathely_tofurdoCivertanlegifoto.jpg|Terme
datoteka:Szombathelycivertanlegifoto2.jpg|Pogled na katedralu iz zraka
datoteka:Szombathely_Main_Square.JPG|Centralni trg
datoteka:SzombathelyCivertanleggifoto.jpg|Panorama grada iz zraka


## Reference

## Vanjske veze

* ''Službene stranice Szombathelya'' 
* ''Szombathely'' na portalu Encyclopædia Britannica