open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
1. maja

Dani - Godine
prethodni dan - sledeći dan

----

**1. maj/svibanj** (**1. 5.**) 121. je dan godine po gregorijanskom kalendaru (122. u prestupnoj godini).
Do kraja godine ima još 244 dana.

## Događaji
* 1707. – *Zakonom o uniji* Engleska i Škotska postale Ujedinjeno Kraljevstvo Velike Britanije.
* 1886. – Započele demonstracije u Chicagu, koje će kasnije prerasti u Haymarketske nerede, kasnije obilježavane svake godine na Međunarodni praznik rada.
* 1947. – Masakr kod Porte della Ginestre: Banda Salvatore Giuliano-a (ili u nju infiltrirani mafiozi) ubila 11 učesnika prvomajske parade u Portella Della Ginestra, Sicilija. 
* 1995. – počela operacija Bljesak, u kojoj je u dva dana Hrvatska vojska protjerala snage RSK iz Zapadne Slavonije.
* 2004. – Cipar, Češka, Estonija, Latvija, Litva, Mađarska, Malta, Poljska, Slovačka i Slovenija se pridružile Europskoj Uniji.
.

## Rođenja
* 1218. – Rudolf I. Habsburški, rimsko-njemački kralj.
* 1769. – Vojvoda od Wellingtona, britanski vojskovođa i državnik († 1852).
* 1819. – Ivan Trnski, hrvatski književnik († 1910).
* 1852. – Calamity Jane, junakinja američkih vesterna.
* 1881. – Mary MacLane, kanadsko-američka spisateljica.
* 1917. – Danielle Darrieux, francuska glumica († 2017).
* 1927. – Bernard Vukas, hrvatski nogometaš († 1983).
* 1934. – Shirley Horn, američka jazz-pjevačica i pijanistkinja († 2005).
* 1947. – Enes Kišević, bosanskohercegovački književnik i glumac.
* 1947. – Danilo Popivoda, bivši slovenski nogometaš, crnogorskog porijekla. 
* 1964. – Yvonne van Gennip, umirovljena nizozemska natjecateljica u brzom klizanju. 
 
* 1965. – Andrei Xepkin, umirovljeni ukrajinsko-španjolski rukometaš i reprezentativac. 

* 1966. – Olaf Thon, bivši njemački nogometaš.

* 1968. – Oliver Bierhoff, njemački nogometni reprezentativac. 
* 1969. – Wes Anderson, američki režiser, scenarista i filmski producent.

* 1970. – Pasquale Gravina, talijanski odbojkaš.

* 1973. – Oliver Neuville, bivši njemački nogometaš i reprezentativac. 
* 1978. – Sylvia Townsend Warner, engleska spisateljica.
* 1982. – Darijo Srna, kapetan hrvatske nogometne reprezentacije.
* 1982. – Tommy Robredo, španjolski tenisač.
 
* 1983. – Fran Vázquez, španjolski košarkaš. 

* 1987. – Leonardo Bonucci, talijanski nogometaš.
* 1987. – Shahar Pe'er, izraelska tenisačica.

.

## Smrti
* 1873. – David Livingstone, britanski istraživač Afrike.
* 1904. – Antonín Dvořák, češki kompozitor (* 1841.).
* 1945. – Joseph Goebbels, ministar propagande Trećeg Reicha. 
* 1982. – Daniel Antonio Jukic, vojni pilot Argentinskog ratnog zrakoplovstva u činu prvog poručnika, hrvatskog podrijetla (* 1955.). 

* 1994. – Ayrton Senna, brazilski vozač Formule 1.
* 2011. – Osama bin Laden, vođa Al Qaede (* 1957).
.

## Praznici

* Internacionalni praznik rada.
.
----
*Vidi takođe*: Godišnji kalendar - Dnevni kalendar
Paladijum

**Paladij/Paladijum** (**Pd**, latinski - *palladium*) je metal VIIIB grupe.

Poseduje 25 izotopa čije se atomske mase nalaze između 96-116. Postojani izotopi su: 102, 104-106, 108 i 110.

Zastupljen je u zemljinoj kori u količini od 6x10-4 ppm (eng. parts per million) uglavnom kao pratioc ruda bakra i cinka.

Otkriven je 1803 od strane Williama Hyde Wollastona, u Londonu.
Ime elementa potiče od planetoida Pallas.

Najkorisnija jedinjenja paladijuma su njegova kiselina i Pd(PPh3)3.

Paladijum nema nikakvog biološkog značaja

U čistom obliku on je sjajan, srebrnosiv metal, kovan i rastegljiv. Ne reaguje sa vodom i vazduhom. Jake kiseline, kao i jake baze ga rastvaraju. Lako apsorbuje gasoviti vodonik, jer veličina "rupa" u njegovoj kristalnoj rešetci odgovara veličini molekula H2.
Kadmijum

**Kadmij/Kadmijum** (**[[Cd]]**, latinski - *cadmium*) - je metal IIB grupe. Ime je dobio po grčkom nazivu za rudu cinka - kalamin.

Najpoznatiji mineral kadmmijuma je kadmijumsulfid CdS, ali se obično dobija kao sporedni proizvod pri proizvodnji cinka.

Kadmijum je otkriven 1817. godine od strane nemačkog hemičara Fridriha Štrosmajera.

### Zastupljenost
Bitnu količinu kadmijuma u sebi sadrže rude cinka i fosilnih goriva (npr. kameni ugalj). Usled njihovog eksplatisanja znatne količine kadmijuma se oslobađaju u atmosferu i hidrosferu. 

### Biološki značaj
Kadmijum je element velike toksičnosti (nekoliko puta veće od arsena). Ima kancerogeno dejstvo, oštećuje bubrege, izaziva anemiju i bolesti kostiju. Štetno deluje i na sistem za kruženje materija.
Indijum

**Indij/Indijum** (**In**, latinski - *indicum*) je metal IIIA grupe. Ime potiče od grčkog naziva za boju indigo.

Indijum je zastupljen u zemljinoj kori u količini od 0,049 ppm (eng. parts per million).
Antimon

**Antimon** (**Sb**, latinski - *stibium*) je element iz grupe metaloida .

Rude antimona su: antimonit (Sb2S3) i ulmanit (NiSbS).

**Primena**:
Koristi se za proizvodnju štamparskih legura.
Telur

**Telur** (**Te**, latinski - *tellus*) - je metaloid VIA grupe. Ime je dobio po latinskom nazivu za Zemlju. 

Mineral telura je npr telurit (TeO2)

Telur je zastupljen u zemljinoj kori u količini od 0,005 ppm (eng. parts per million).
Ksenon

**Ksenon** (**Xe**, latinski - *xenon*) - je plemenit gas VIIIA grupe.

Ime potiče od grčke reči *ksénos* što znači stran.

Količina ksenona u vazduhu iznosi 0,085 ppm (eng. parts per million).
## Vanjske veze
5. perioda hemijskih elemenata

Peta perioda hemijskih elemenata u sebi sadrži jedan alkalni metal, jedan zemljani alkalni metal, deset prelaznih metala, dva slaba metala, dva metaloida, jedan halogeni element i jedan plemeniti gas. Petoj periodi pripadaju elementi: rubidijum, stroncijum, itrijum, cirkonijum, niobijum, molibden, tehnicijum, rutenijum, rodijum, paladijum, srebro, kadmijum, indijum, kalaj, antimon, telur, jod i ksenon. Ovi elementi imaju atomske brojeve između 37 i 54. U ovoj periodi ukupno se nalazi 18 hemijskih elemenata.

**hemijski elementi pete periode**


Grupe 
'''1'''
'''2'''
'''3'''
'''4'''
'''5'''
'''6'''
'''7'''
'''8'''
'''9'''
'''10'''
'''11'''
'''12'''
'''13'''
'''14'''
'''15'''
'''16'''
'''17'''
'''18'''


**#<br />Ime**

37Rb
38Sr
39Y
40Zr
41Nb
42Mo
43Tc
44Ru
45Rh
46Pd
47Ag
48Cd
49In
50Sn
51Sb
52Te
53I
54Xe
Lantan

**Lantan** (**La**, latinski - *lanthanum*) - je lantanoid IIIV grupe. Ime je dobio po grčkoj reči *lanthanein* što znači skrivati se.

Zastupljenost: lantan je zastupljen u zemljinoj kori u količini od 32 ppm. Najbitiniji minerali lantana su 
* monacit (Ce,La,Th,Nd,Y,Pr)PO4 kao i dosta ređi mineral:
* bastanezit (Ce,La,Nd,Y,Pr)CO3F
Barijum

**Barij/Barijum** (**[[Ba]]**, latinski - *barium*) - je zemljoalkalni metal IIA grupe. Ime je dobio po grčkom nazivu za reč težak. 
Mineral barijuma je barit (BaSO4).

Barijum je zastupljen u zemljinoj kori u količini od 500 ppm (eng. parts per million).
Cerijum

**Cerij/Cerijum** (**[[Ce]]**, latinski - *cerium*) - je lantanoid. Ime je dobio po planetoidu Ceres (Ceres).

Zastupljenost: Cerijum je zastupljen u zemljinoj kori u količini od 68 ppm (eng. parts per million). Najvažniji minerali cerijuma su:
* monacit (Ce,La,Th,Nd,Y,Pr)PO4 
* cerijumfluorid (La,Ce)F3
Prazeodijum

**Prazeodij/Prazeodijum** (**Pr**, latinski - *praseodymium*) - je lantanoid. Ime je dobio od grčkih reči *πρασιoς* (*prasios*) i *διδυμoς* (*didymos*) koje zajedno imaju značenje "zeleni blizanac".

Zastupljenost: Prazeodijum je zastupljen u zemljinoj kori u količini od 9,5 ppm (eng. parts per million). 

Najvažniji minerali prazeodijuma su:
* monacit (Ce,La,Th,Nd,Y,Pr)PO4 i
* (Ce,La,Nd,Y,Pr)CO3F
Neodijum

Pr - **Nd** - Pm

&nbsp;**Nd** U&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;

periodni sistem



**Opšti podaci**

Ime, simbol,atomski brojNeodijum, Nd, 60

Pripadnost skupulantanoida

grupa, perioda&nbsp;, 6 

gustina, tvrdoća6800 kg/m<sup>3</sup>, 2,1

Bojasrebrnožuta   

**Osobine atoma**

atomska masa144,24 u

atomski radijus 185 (206) pm

kovalentni radijusbez podataka

van der Valsov radijusbez podataka

elektronska konfiguracijaXe4f46s2

e- na energetskim nivoima2, 8, 18, 22, 8, 2

oksidacioni broj3

Osobine oksidasrednje bazni

kristalna strukturaheksagonalna

**fizičke osobine**
agregatno stanječvrsto

temperatura topljenja1297 K (1024 °C)

temperatura ključanja3373 K (3100&nbsp;°C)

molska zapremina20,59×10-3 m3/mol

toplota isparavanja273 kJ/mol

toplota topljenja7,14 kJ/mol

pritisak zasićene pare6,03×10-3 Pa (2890 K)

brzina zvuka2330 m/s (293,15K)

**Ostale osobine**

Elektronegativnost1,14 (Pauling)1,07 (Alred)

specifična toplota190 J/(kg*K)

specifična provodljivost1,57×106 S/m

toplotna provodljivost16,5 W/(m*K)

I energija jonizacije533,1 kJ/mol

II energija jonizacije1040 kJ/mol

III energija jonizacije2130 kJ/mol

IV energija jonizacije3900 kJ/mol
**Najstabilniji izotopi**




izotopzast.v.p.r.n.r.e.r. MeVp.r.

142Nd
**27,13%**
stabilni izotor sa 82 neutrona

143Nd
12,18%
stabilni izotor sa 83 neutrona

144Nd
23,8%
2,29×1015 godina
α
1,905
140Ce

145Nd
8,3%
stabilni izotor sa 85 neutrona

146Nd
17,19%
stabilni izotor sa 86 neutrona

147Nd
(veš.)
11 dana
β-
&nbsp;
147Pm

148Nd
5,76%
stabilni izotor sa 88 neutrona

150Nd
5,64%
1,1×1019godina
2×β-
3,367
145Sm



Tamo gde drugačije nije naznačeno,upotrebljene su SI jedinice i normalni uslovi.



Objašnjenja skraćenica:zast.=zastupljenost u prirodi,v.p.r.=vreme polu raspada,n.r.=način raspada,e.r.=energija raspada,p.r.=proizvod raspada,z.e=zarobljavanje elektrona



**Neodij/Neodijum** (**Nd**, latinski - *neodymium*) - je lantanoid. Ime je dobio od grčkih reči *neos* i *didymos* koje spojene imaju značenje "novi blizanac".

Zastupljenost: Neodijum je zastupljen u zemljinoj kori u količini od 38 ppm (eng. parts per million). Najvažniji minerali neodijuma su:
* monacit (Ce,La,Th,Nd,Y,Pr)PO4 i
* (Ce,La,Nd,Y,Pr)CO3F
Prometijum

**Prometij/Prometijum** (**Pm**, latinski - *promethium*) - je lantanoid. Ime je dobio po Prometeju, ličnosti iz grčke mitologije. 

Zastupljenost: Prometijum je zastupljen u zemljinoj kori u tragovima pri rudama urana.
Samarijum

**Samarij/Samarijum** (**Sm**, latinski - *samarium*) - je lantanoid. Ime je dobio po mineralu (Y,Ce,U,Fe)3(Nb,Ta,Ti)5O16.

Zastupljenost: Samarijum je zastupljen u zemljinoj kori u količini od 7,9 ppm. 

Najbitniji mineral samarijuma je 
* monacit (Ce,La,Th,Nd,Y,Pr,Sm)PO4
Europijum

**Europij/Europijum** (**Eu**, latinski - *europium*) - je lantanoid. Ime je dobio po kontinentu Evropa.

Zastupljenost: Europijum je zastupljen u zemljinoj kori u količini od 2,1 ppm. Najvažniji minerali evropijuma su:
* monacit (Ce,La,Th,Nd,Y,Pr,Eu)PO4 i
* (Ce,La,Nd,Y,Pr,Eu)CO3F
Gadolinijum

**Gadolinij/Gadolinijum** (**Gd**, latinski - *gadolinium*) - je lantanoid. Ime je dobio po finskom minerologu i hemičaru Johanu Gadolinu. 

Zastupljenost: Gadolinijum je zastupljen u zemljinoj kori u količini od 7,7 ppm. 

Najvažniji minerali gadolinijuma su:
* monacit (Ce,La,Th,Nd,Y,Pr,Gd)PO4 i
* (Ce,La,Nd,Y,Pr,Gd)CO3F
Holmijum

**Holmij/Holmijum** (**Ho**,latinski *holmium*) - je lantanoid. Ime je dobio po glavnom gradu Švedske - Stokholmu (Holmia). Ime je dao šveđanin P. T. Cleve kada je otkrio holmijum.

Zastupljenost: holmijum je zastupljen u zemljinoj kori u količini od 1,4 ppm. 

Najvažniji minerali su mu:
* monacit (Ce,La,Th,Nd,Y,Pr,Ho)PO4 i
* (Ce,La,Nd,Y,Pr,Ho)CO3F
Erbijum

**Erbij/Erbijum** (**[[Er]]**, latinski - *erbium*) - lantanoid. 

On je jedan od četri hemijska elementa koji su dobili ime po švedskom gradu Ytterby 

Zastupljenost: erbijum je zastupljen u zemljinoj kori u količini od 3,8 ppm. 

Najvažniji minerali su mu: 
* monacit (Ce,La,Th,Nd,Y,Pr,Er)PO4 i 
* (Ce,La,Nd,Y,Pr,Er)CO3F
Tulijum

**Tulij/Tulijum** (**Tm**, latinski - *thulium*) - je lantanoid. Ime je dobio po reči *Thule* - antičkog naziva za Skandinaviju.

Zastupljenost: tulijum je zastupljen u zemljinoj kori u količini od 0,48 ppm.

Najvažniji minerali su mu: 
* monacit (Ce,La,Th,Nd,Y,Pr,Tm)PO4 i
* (Ce,La,Nd,Y,Pr,Tm)CO3F
Iterbijum

**Iterbij/Iterbijum** (**Yb**, latinski - *ytterbium*) - je lantanoid. 
On je jedan od četri hemijska elementa koji su dobili ime po švedskom gradu Ytterby. 

Zastupljenost: iterbijum je zastupljen u zemljinoj kori u količini od 3,3 ppm. Najvažniji mineral mu je: 
* monacit (Ce,La,Th,Nd,Y,Pr,Yb)PO4
Lutecij

**Lutecij** može značiti:

* **[[Lutecij (element)]]**, kemijski element;
* **[[Lutet]]**, faunalni stadij eocenske epohe u geologiji.
Lutecijum

**Lutecij/Lutecijum** (**Lu**, latinski - *lutetium*) je lantanoid. Ime je dobio od latinskog naziva za Pariz.

Zastupljenost: lutecijum je zastupljen u zemljinoj kori u količini od 0,51 ppm. 

Najvažniji minerali su mu: 
* monacit (Ce,La,Th,Nd,Y,Pr,Lu)PO4 i 
* (Ce,La,Nd,Y,Pr,Lu)CO3F
Terbijum

**Terb/Terbij/Terbijum** (**Tb**, latinski - *terbium*) - je lantanoid. 

Jedan je od 4 elemenata koji su dobili ime po švedskom gradu Ytterb 

Zastupljenost: Gadolinijum je zastupljen u zemljinoj kori u količini od 1,1 ppm. 

Najvažniji mineral mu je:
* monacit (Ce,La,Th,Nd,Y,Pr,Tb)PO4
Disprozijum

**Disprozij/Disprozijum** (**[[Dy]]**, latinski *dysprosium*) - je lantanoid. Ime je dobio po grčke reči *dysprositos* koja znači "teško održljiv".

Zastupljenost: Disprozijum je zastupljen u zemljinoj kori u količini od 6 ppm. Najvažniji minerali su mu:
* monacit (Ce,La,Th,Nd,Y,Pr,Dy)PO4 
* (Ce,La,Nd,Y,Pr,Dy)CO3F
Hafnijum

**Hafnij/Hafnijum** (**Hf**, latinski - *hafnium*) - je metal IVB grupe. Ime je dobio po latinskom nazivu za grad Kopenhagen.

Zastupljenost: hafnijum je zastupljen u zemljinoj kori u količini od 5,3 ppm (eng. parts per million). 

Najvažniji mineral hafnijuma je:
alvit (Hf,Th,Zr)SiO4• x H2O

Hafnijum su otkrili György von Hevesy iz Mađarske i Dirk Coster iz Holandije. Otkriven je 1922 godine.
Tantalijum

**Tantal/Tantalijum** (**Ta**, latinski - *tantalium*) - je prelazi metal VB grupe. Ime je dobio po ličnosti iz grčke mitologije - Tantalu.

Zastupljenost: tantal je zastupljen u zemljinoj kori u količini od 2 ppm (eng. parts per million). 

Najvažniji mineral tantala je tantalit (Fe,Mn)Ta2O5
Volfram

**Volfram** (**W**, latinski - *wolframium*) - je metal prelazi metal VIB grupe. Ime je dobio po nemačkoj reči *Wolfram* koja označava bezvredan metal.

Na engleskom jeziku je naziv elementa Tungsten, što vodi poreklo od švedskog *teška stena*, mada ga i Šveđani zovu Volfram.

Zastupljenost: volfram je zastupljen u zemljinoj kori u količini od 1 ppm (eng. parts per million).
Najvažniji minerali volframa su: 
* šelit CaWO4
* volframit (Fe,Mn)WO4
Renijum

**Renij/Renijum** (**Re**,latinski - *rhenium*) - je prelazi metal. Ime je dobio po reci Ren. 

Zastupljenost: renijum je zastupljen u zemljinoj kori u količini od 4×10-4 ppm (eng. parts per million).
Južnoslavenski jezici

**Južnoslovenski jezici** su jedna od tri grane slavenskih jezika (uz zapadnoslavenske i istočnoslavenske) koja je geografski razdvojena od govornika ostalih slavenskih jezika pojasom gdje se govori njemački, mađarski i rumunjski jezik. Južnoslavenskim jezicima govori preko 30 miliona ljudi u Jugoistočnoj Evropi. Sami južnoslavenski jezici se dijele na istočnu i zapadnu grupu.

### Klasifikacija
**Južnoslavenski standardni jezici**
* Istočna grupa
** Bugarski jezik
** Makedonski jezik
* Zapadna grupa
** Slovenski jezik
** Srpskohrvatski jezik

S obzirom na diskusije u vezi klasifikacije južnoslavenskih jezika potrebno je skrenuti pažnju na to da se slovenski, bugarski i makedonski temelje na različitim dijalektima i zato se u njihovom slučaju radi o tri zasebna standardna jezika. Nasuprot njima, standardni jezik Hrvatske, Srbije, Bosne i Hercegovine i Crne Gore temelji se na istom dijalektu (štokavskom), pa se zato ne radi o četiri standardna jezika nego o četiri varijante jednog policentričnog srpskohrvstskog standardnog jezika. Kriterij za klasifikaciju u varijante istog policentričnog standardnog jezika je od samih početaka teorije policentričnosti zajednička dijalektalna osnovica.

### Osamostaljenji dijalekti
* bugarski: banatskobugarski dijalekt
* srpskohrvatski: moliškoslavenski govor, gradišćanskohrvatski govor
* slovenski: prekmurski jezik, rezijanski jezik

## Leksička usporedba
Brojevi u različitim južnoslavenskim jezicima:
:

## Povezano
* Slavenski jezici
* Istočnoslavenski jezici
* Zapadnoslavenski jezici
* Slavistika
* Policentrični jezik
* Standardni jezik
* Usporedba srpskohrvatskih standardnih varijanata

## Izvori


## Vanjske veze
Osmijum

**Osm/Osmij/Osmijum** (**Os**, latinski - *osmium*) - je prelazni metal. Ime je dobio po grčkoj reči *osme* što označava miris.

Zastupljenost: osmijum je zastupljen u zemljinoj kori u količini od 1×10−4 ppm (eng. parts per million).
## Vanjske veze
Zubar

**Zubar** je lekar kvalifikovan za lečenje bolesti, malformacija ili ozleda zuba. Zubar je profesionalni praktičar stomatologije.

**Zubarstvo** predstavlja ogranak stomatologije, odnosno ogranak medicine čiji je zadatak procjena, dijagnoza, prevencija te kiruška ili nekiruška terapija bolesti, poremećaja i patoloških stanja usne šupljine, maksilofacijalnog područja, kao i njihovog uticaja na ljudsko tijelo. Zubarstvo se smatra aktivnošću nužnom za ukupno zdravlje. Osobe koje prakticiraju zubarstvo se nazivaju **zubari**. Njima u pružanju zdravstvenih usluga pomažu pomoćnici kao što su zubni higijeničari, zubni tehničari i zubni terapeuti..Zubar u danasnje vreme je jako cenjena oblast.

## Reference

## Vanjske veze

*Cenovnik stomatoloških usluga
*Informativni portal o stomatologiji
* Ask Dr Spiller - Dental technical information for the public
* AllExperts.com  Ask the dental experts
* Dental Phobia Self-Help
* Dental Discussion Forum
* Dental Insurance Alternatives
* Dentists  from the Bureau of Labor Statistics's Occupational Outlook Handbook  
* Journal of Indian Prosthodontic Society 
* Journal of Indian Society of Pedodontics and Preventive Dentistry 
* Informativni portal o stomatologiji

zh-min-nan:Gê-i-ha̍k
Iridijum

**Iridij/Iridijum** (**Ir**, latinski - *iridium*) - hemijski element, koji spada u prelazne metale. U periodnom sistemu elemenata nalazi se u 9. grupi i 6. periodi. Ime potiče od latinske riječi *iris* koja označava dugu. Otkriven je 1803. godine zajedno sa osmijumom, a otkrio ga je engleski naučnik Smithson Tennant.

## Karakteristike
Veoma težak, čvrst, krut metal srebreno-bijelog sjaja. Metali iz ove grupe se smatraju kao vrlo otporni na koroziju. Ispod 0,11 K (-273,24oC) pokazuje svojstva superprovodljivosti. Atomski broj iridijuma je 77, specifična težina 22,56 g/cm3, tačka topljenja 2466&nbsp;°C. Zastupljen je u zemljinoj kori u količini od 3&times;10-6 ppm (eng. parts per million). Najvažniji mineral iridijuma je osmirid.

## Upotreba
Obično se upotrebljava za pravljenje legura, kojima daje tvrdoću i krutost. Legura platine i iridijuma se koristi u pravljenju preciznih aparata, u medicini i mašinstvu. Do nedavno jedinica za masu (kilogram) se definisao kao cilindar visine i radijusa od 39 milimetara, a koji sadrži 90% platine i 10% iridijuma.
Živa

**Živa** (**Hg**, latinski - *hydragyrum*, Turski - *civa*) - je prelazni metal. 

## Zastupljenost

Živa je zastupljena u zemljinoj kori u količini od 0,05 ppm (eng. parts per million). Najvažniji minerali žive su:
* cinober HgS
* kalomel Hg2Cl2

## Osobine

Živa rastvara metale (izuzetak su: gvožđe, platina, volfram i molibden). Poseduje veliku isparljivost - pri temperaturi od 20oC u vazduhu se nalazi 14 mg Hg m-3 u stanju dinamičke ravnoteže. Prag bezbednosti žive u vazduhu iznosi 0,05 mg Hg m-3 vazduha, zato prosuta živa pretstavlja potencionalnu opasnost od trovanja.

## Primena

Živa se koristi za punjenje termometara, barometara, manometara... Velike količine žive se koriste za dobijanje srebra i zlata i za produkciju eksplozivnih materjala. 
Jedinjenja žive takođe imaju veliku primenu:
* hlorid žive(I) - kalomel, koristi se u medicini, za pravljenje elektroda i kao sredstvo za zaštitu biljaka
* hlorid žive (II) - sublimit, služi kao katalizator u organskim sintezama, u metalurgiji, kao sredstvo za dezinfekciju. 
* Hg(CNO)2 ima primenu u proizvodnji detonatora. 

Ako živa dospe u vodenu sredinu, mikroorganizmi je prerađuju tako da nastaje metaloorgansko jedinjenje koje se rastvara u mastima.

Mnoge tragične događaje su izazvala baš organska jedinjenja žive na primer u Japanu, Gvatemali, Iraku, Pakistanu. Svi ti slučajevi su bili izazvani korišćenjem namirnica koje su bile zatrovane živom. U Iraku je 1971-1972 pomrlo preko 3000 ljudi zbog korišćenja pšenice koja je u sebi sadržala fenilžive. Unošenje alkalnih jedinjenja žive u ljudski organizam živa pomoću krvotoka dolazi do moždanih ćelija onemogućavajući mozgu doliv krvi i izazivajući poremećaje u nervnom sistemu.
Katjoni živeHg2+ i Hg22+ imaju različite osobine.
Katjon Hg22+ pripada I grupi katjona, a katjon Hg2+ II.

## Reference
Živa (razvrstavanje)

**Živa** može značiti:

* Živa, kemijski element
* Živa (mitologija), božanstvo u slavenskoj mitologiji
Živa (mitologija)

**Živa** je, u slavenskoj mitologiji, božica života. Obično su je predstavljali kako sjedi; na glavi je imala ukras, koji je podsjećao na sunčeve zrake; bila je ogrnuta lakim ogtačem, golih grudi i ramena. U lijevoj ruci držala je klasje žita, u desnoj voćku sličnu jabuci.
Bizmut

**Bizmut** (**[[Bizmut|Bi]]**, latinski - *bismutum*) -je metal VA grupe. Ime je dobio po nemačkoj reči *Wismut*

Zastupljenost: bizmut je zastupljen u zemljinoj kori u količini od 0,048 ppm(eng. parts per million). Najvažniji minerali bizmuta su:
* bizmutin Bi2S3
* bizmutit (BiO)2CO3
Ove rude se najčešće javljaju kao sporedni proizvod kod dobijanja olova i bakra.

Bizmut ima 35 izotopa čije se atomske mase nalaze između 190-215. Postojan je samo izotop 209, koji predstavlja skoro 100% izotopskog sastava bizmuta. U prirodi se javlja i izotop 210 ( oko 50 ppm prirodnog sastava izotopa), koji je radioaktivan.

Bizmut je poznat još od XV veka. Korišćen je u Nemačkoj kao dodatak legurama.

Osnovna namena bizmuta je za dodavanje niskotopljivim rudama. Neka njegova kompleksna jedinjenja imaju primenu kao katalizatori.

Bi2O3 koji je ružičaste boje koristi se u kozmetičkoj industriji.
Biološki značaj - nema. Nalazi se u kostima i u krvi ali tamo ničemu ne služi. Njegove soli kao i oksidi su neotrovne. 

Čist bizmut je krh metal. Ne reaguje sa kiseonikom iz vazduha, kao ni sa vodom. Rastvara se u koncentrovanoj azotnoj kiselini.
Polonijum

**Polonij/Polonijum** (**Po**,latinski - *polonium*) - je metaloid VIA grupe. Ime je dobio po latinskom nazivu za Poljsku. 

## Zastupljenost

Polonijum se u zemljinoj kori nalazi u tragovima i to samo u rudama urana. Polonijum ima 33 izotopa čije se atomske mase nalaze između 194-218. Ne poseduje postojane izotope. Najpostojaniji je izotop 209 (vreme polu raspada je 105 godina), ali on se ne javlja u prirodi, nego je dobijen usled veštačke sinteze jedara bizmuta bombardovanih neutronima. Najpostojaniji izotop koji se javlja u prirodi je izotop 210, koji ima vreme polu raspada 138 dana.

Otkriven je 1898 od strane Marie Skłodowske-Curie istovremeno sa radijumom

Polonijum se u prirodi javlja kao oksid. Ipak njegova količina u rudama je veoma mala tako da se u industriji isplati dobijanje bombardovanjem bizmuta neutronima. Njegova godišnja proukcija u svetu iznosi svega 20- 30 grama. Količina polonijuma u zemljinoj kori je toliko mala da se neiznose nikakvi podaci na tu temu.

## Jedinjenja

Poznato je nekoliko jedinjenja polonijuma: oksid 2, 
Znanych jest kilkanaście związków chemicznych polonu: tlenek 2, hidroksid Po(OH)2, halogenidi npr, 2, 4, sulfidi  i metaloorganska jedinjenja. Ta jedinjenja nemaju praktičnu upotrebu zbog ogromnih troškova produkcije samog polonijuma. 

## Osobine

Čist polonijum je radioaktivan, srebrnosiv metal. Njegove fiѕičke i hemijske osobine su slične selenu
Astat

**Astat** (**As**, latinski - *astatium*) - je halogeni element. Ime je dobio po grčkoj reči *astatos* koja znači nepostojan.

## Reference
6. perioda hemijskih elemenata

Šesta perioda hemijskih elemenata u sebi sadrži jedan alkalni metal, jedan zemljani alkalni metal, devet prelaznih metala, dvanest lantanoida, tri slaba metala, jedan metaloid, jedan halogeni element i jedan plemeniti gas. Šestoj periodi pripadaju elementi: cezijum, barijum, lantan, cerijum, prazeodijum, neodijum, prometijum, samarijum, europijum, gadolinijum, terbijum, disprozijum, holmijum, erbijum, tulijum, iterbijum, lutecijum, hafnijum, tantalijum, volfram, renijum, osmijum, iridijum, platina, zlato, živa, talijum, olovo, bizmut, polonijum, astat i radon. Ovi elementi imaju atomske brojeve između 55 i 86. U ovoj periodi ukupno se nalazi 32 hemijska elementa.

**hemijski elementi šeste periode**


Grupe 
'''1'''
'''2'''
'''3'''
'''4'''
'''5'''
'''6'''
'''7'''
'''8'''
'''9'''
'''10'''
'''11'''
'''12'''
'''13'''
'''14'''
'''15'''
'''16'''
'''17'''
'''18'''

**#<br />Ime**
55Cs
56Ba


57La
58Ce
59Pr
60Nd
61Pm
62Sm
63Eu
64Gd
65Tb
66Dy
67Ho
68Er
69Tm
70Yb
71Lu


72Hf
73Ta
74W
75Re
76Os
77Ir
78Pt
79Au
80Hg
81Tl
82Pb
83Bi
84Po
85At
86Rn
Talijum

**Talij/Talijum** (**Tl**, latinski - *thallium*) - je metal IIIA grupe. Ime potiče od grčkog naziva za zelenu grančicu.

Zastupljenost: Talijum je zastupljen u zemljinoj kori u količini od 0,6 ppm (eng. parts per million).
Najvažniji minerali talijuma su:
* lorandit TlAsS2
* huthinsonit (Pb,Tl)2As5S9
Olovo (razvrstavanje)

**Olovo** može značiti:
* Olovo (element), kemijski element
* Olovo (BiH), grad i općina u Bosni i Hercegovini
Francij

**Francij/Francijum** (fr, latinski - francium) - alkalni metal IA grupe. Ime je dobijo po Francuskoj. Francijum je najreaktivniji radioaktivan element. Otkriven je 1939. godine u Francuskoj od strane *Marguerite Perey*. Francijum rastvara vodu, reaguje uglavnom sa kiselinama. Pripada grupi alkalnih metala.
Radijum

**Radij/Radijum** (**Ra**, latinski - *radium*) - je zemljoalkalni metal IIA grupe. Ime potiče od latinske reči *radius* koja označava zraku ili zračenje.

Radijum ima 25 izotopa čije se atomske mase nalaze između 213-230. Svi njegovi izotopi su nestabilni. Najstabilniji izotop je 226, koji ima vreme polu raspada 1600 godina.

Radijum je otkriven od strane bračnog para Pierrea i Marie Curie u Parizu. Oni su ga otkrili 1898. godine.

Radijum se u prirodi javlja među rudama urana, u obliku oksida RaO i hidroksida Ra(OH)2. Zastupljen je u zemljinoj kori u količini od 6x10-7 ppm (ang. parts per million).

Najvažnija jedinjenja radijuma su soli Ra2+ koje su se koristile za proizvodnju nekih vrsta farbi. Radijum se više ne koristi zbog toga što je radioaktivan.

Biološki značaj - radijum nema nikakav biološki značaj. Prisutan je u ljudskim kostima u količini od 2x10-9 ppm (ang. parts per million)..

U čistom obliku on je srebrnast, blistav metal. Ima jake radioaktivne osobine. Njegove hemijske osobine su slične magnezijumu. Vrlo sporo reaguje sa kiseonikom gradeći oksid RaO i dosta brzo sa vodom gradeći hidroksid Ra(OH)2 .
Aktinij

:*AC je oznaka za [[naizmenična struja|naizmeničnu struju]]*

**Aktinij/Aktinijum'' (**Ac*', ,[[latinski jezik|latinski]] - *actinium*) - je nepostajan [[aktinoidi|aktinoid]]. Ime je dobio po [[grčki jezik|grčkoj]] reči *aktinos* koja označava radius. [[Francuska|Francuski]] hemičar André L. Debierne je otkrio aktinijum [[1899]] na osnovu otkrivanja jonizujućeg zračenja. U isto vreme, kad i Debijern, taj element je otkrio i [[Nemačka|nemački]] hemičar Friedrich O. Giesel, koji je predlagao nepriznat naziv *emanium* ([[latinski jezik|latinski]] *emanare'' znači širiti se, razlivati se). Od imena elementa aktinijum izvodi se i naziv cele grupe aktinoidi, koja obuhvata radoaktivne elemente čije se atomske mase nalaze između 89 do 102, od kojih je prvi aktinijum.
Torijum

**Torij/Torijum** (**Th**, latinski - *thorium*) - je aktinoid. Ime je dobio po jednom od nordijski bogova - Toru (Thor).

Zastupljenost: torijum je zastupljen u Zemljinoj kori u količini od 12 ppm. Najvažniji minerali su mu :
* monacit (Ca,La,Nd,Th)PO4

Torijum je otkriven 1828. godine od strane švedskog hemičara Jönsa Jacoba Berzeliusa.
Protaktinijum

**Protaktinij/Protaktinijum** (**Pa**, latinski - *protactinium*) - aktinoid. Ime je dobio sklapanjem dve latinske reči *prot* i *actinium*, koje zajedno označavaju prethodnika aktinijuma.
Uran

**Uran** može značiti:

* Uran (planet)
* Uran (mitologija), bog neba i otac Titana u grčkoj mitologiji
* Uranij, kemijski element
Plutonijum

**Plutonij/Plutonijum** (**Pu**, latinski - *plutonium*) - je aktinoid. Ime je dobio po planeti Pluton.

Pluton je radioaktivan metal iz grupe aktinoida, prvi put dobijen i ispitan od strane američkog hemičara Glenna T. Seaborga 1941 godine. Naučnici su iskoristili uranijum, koji su bombardovali jezgrima deuterijuma (izotop vodonika). Pluton je veoma reaktivan. Ako dugo stoji na vazduhu prekriv se zlatnim slojem oksida. Javlja se u 6 altotropskih modifikacija i gradi jedinjenja u kojima se javlja sa četri oksidaciona broja. Poznato je 15 izotopa plutona čije se atomske mase kreću između 232 i 246. Zbog visokog stepena radioaktivnosti smrtonosan je za čoveka čak i u minimalnim količinama. Opasniji je od uranijuma zbog manje kritične mase.

**Zastupljenost**: tragovi ovog elementa se javljaju među rudama uranijuma.
Kirijum

**Kirij/Kirijum** (**Cm**, latinski - *curium*) -je aktinoid. Ime je dobio po prezimenu Marije Sklodovske Kiri (Marie Skłodowskie-Curie) i Pjera Kirija (Pierre Curie). Kirijum je hemijski veoma aktivan, raѕlaže vodu, i njegova hemijska aktivnost je slična manganu. Kirijum se obično javlja sa oksidacionim brojem + IV. Njegove soli su rastvorljive u vodi. Gradi rastvorljive nitride, nitrite, sulfide, sulfite, hloride, bromide, nerastvorljiva jedinjenja sa ugljenikom silicijumom i fosforom. U prirodi se javlja u količinama približno istim kao kalifornijum. Celokupna količina kirijuma na Zemlji iѕnosi 0,0001 grama. Kirijum nastaje bombardovanjem plutonijuma 241 helijumom 4. Gradi jon 2+. Ovaj jon je vrlo jako redukciono sredstvo. Oksiduje zlato,jod, brom, hlor, sumpor kao i mnoge metale.
Berklijum

**Berklij/Berklijum** (**Bk**, latinski - *berkelium*) -je aktinoid. Ime je dobio po gradu Berkeley u Kaliforniji, koji je bio središte kalifornijskog univerziteta i jednog od navećih središta za ispitivanje jezgara na svetu.
Kalifornijum

**Kalifornij/Kalifornijum** (**Cf**, latinski - *californium*) - je aktinoid. Ime je dobio po Kaliforniji, jednoj od država u SAD.
Ajnštajnij

**Ajnštajnij/Ajnštajnijum** (**Es**, latinski - *einsteinium*) - je aktinoid. Ime je dobio po fizičaru Albertu Ajnštajnu.
Uranijum

**Uranij/Uranijum** (**U**, latinski - *uranium*) - je aktinoid III B grupe. Među elementima koji se prirodno javljaju na zemlji ima najveći atomski broj a(92), slabo je radioaktivan. Prirodni uranijum se javlja u obliku 2 izotopa 235U (manje od 1%) i 238U (preko 99%). Izotop 235U podleže spontanom razdvajanju jezgra pod uticajem termičnih neutrona. Izotop 238U prima neutrone usled čega se pretvara u 239Pu (plutonijum). Veštačkom izotopu 233U se takođe razdvaja jezgro, dobija se bombardovanjem 232torijuma neutronima.

## Osobine elementa

Čist uranijum je srebrnobeo metal ogromne gustine (65% veće nego gustina olova), gradi altotropske modifikacije:
* alfa - stabilna čak do 667,7&nbsp;°C
* beta - stabilna između 667,7 C i 774,8&nbsp;°C
* gama - stabilna od 774,8&nbsp;°C pa sve do temperature topljenja.

Uranijum u obliku praška je samozapaljiv.

## Zastupljenost

Uranijum je zastupljen u obliku hemijskih jedinjenja u količini od 2,4 ppm u prirodi koja nas okružuje, može se naći u stenama, vodi, biljkama, životinjma, a čak i u ljudskom organizmu.
U većoj količini se javlja i u mineralima, od kojih su najvažniji:
 
* uranit U3O8 i
* K2(UO2)2(VO4)2•2H2O

Najveće zalihe ruda uranijuma se nalaze u: Kongu, severnoj Kanadi, SAD (Juta, Kolorado)...

## Jedinjenja uranijuma

Hemijska jedinjenja uranijuma su otrovna. Uranijum reaguje sa kiseonikom iz vazduha, a kad se pretvori u prah onda se pali. Reaguje sa kiselinama sumpora, hlora, fluora.

## Primena

Osnovna primena uranijuma je korišćenje njegovih izotopa 235U kao materjal za proizvodnju atomskih bombi kao i nuklearnih reaktora u nuklearnim elektranama kao i za pokretanje podmornica. 
 
Ostale primene uranijuma:
* Koristio se u keramci za bojenje, ali se ne koristi više zbog zračenja.
* 238U se pretvara u plutonijum u atomskim reaktorima 
* Metalan uranijum se zbog velike atomske mase se koristi kao štit u generatorima sa X zračenjem.
* Koristi se i u fotografiji i u hemijskoj analizi.

## Historija

Uranijum, u obliku prirodnog oksida, se koristio barem od 79 godine, i to za bojenje proizvoda od stakla u zlatnu boju (zlatno staklo sa 1% oksida uranijuma je pronađeno nedaleko od Napulja u Italiji).

Kao element poznat je od 1789. godine.
Neptunijum

**Neptunij/Neptunijum** (**Np**, latinski - *neptunium*) - je aktinoid. Ime je dobio po planeti Neptun (planeta).

Neptun je srebrnobo radioaktivan element, nije zastuljen u prirodi. Reguje sa . kiseonikom, vodenom parom i kiselinama. Sa bazama ne reaguje.

Neptunijum je otkriven 1940 u SAD, ali je to otkriće objavljeno tek 6 godina kasnije
Mendeljevijum

**Mendeljevijum** ili **mendelevij** (**Md**, latinski - *mendelevium*) - je aktinoid. Ime je dobio po hemičaru Dimitriju Mendeljejevu, otkrivaču periodnog sistema elemenata.
Lorencijum

**Lavrencij** ili **lorencijum** (**Lr**, latinski - *lawrencium*) - je aktinoid.Ime je dobio po prezimenu fizičara Ernesta O. Lawrencea.
Aktinoidi

**Aktinoidi** su skupina od 15 elemenata koji leže između aktinija i lavrencija s atomskim brojevima od 89-103 u periodnom sustavu. Aktinoidi su dobili ime po aktiniju. Svi elementi su u F-bloku osim lavrencija. Postoje i aranžmani koji iskuljčuji i aktinij i lavrencij iz skupine.
## Vanjske veze
Raderfordijum

**Raderfordij/Raderfordijum** (**Rf**, latinski - *rutherfordium*), pre je nosio ime **unnilquadium** (**Unq**) - je prelazni metal. Naziv je dobio po imenu fizičara Ernest Rutherford.

Poseduje izotope čije se atomske mase nalaze između 257-262.

Izotop 260 je verovatno dobijen (neki to osporavaju) 1964. godine od Ivana Kurčatova u ruskom gradu Dubna, bombardovanjem izotopa 249 Cf jedrima izotopa 12 ugljenika. Sličanim eksperimentom koji je izvršio Adrew Ghiorso 1969 godine na univerzitetu u Berkeley-u u Kaliforniji dobijen je izotop 257. Rezultati Ghiorsa se razlikuju od Kurčatovih rezultata i zato se Rusima osporava da su prvi dobili ovaj element. Sovjeti su ovaj element 70-ih godina posle Kurčatove smrti nazvali njegovim imenom - *kurčatov*, dok su Amerikanci koristili naziv koji je predložio Ghiorso - Raderfordijum (po imenu Ernesta Rutherforda). IUPAC je 1989 godine odlučio da element nosi ime Unnilqadium (ime je dobio po svojoj atomskoj masi), ali sledeći, aktuelan naziv koji je IUPAC dao 1997. godine je Raderfordijum.

Ovaj element se ne javlja u prirodi. Do sada je dobijeno samo nekoliko njegovih atoma. Pretpostavlja se da se raderfordijum nalazi na Suncu i na još nekim zvezdama srednje veličine.

Njegove fizičke i hemijske osobine nisu poznate, ali pretpostavlja se da je on metal sličnih osobina kao i titanijum.

Njegova elektronska konfiguracija takođe nije poznata jer je dobijen u obliku plazme. Po pravilima ona bi trebala da bude: radon + 5f146d27s2
Borijum

**Borij/Borijum** (**Bh**, latinski - *bohrium*), prethodno je nosio ime **Unnilsepium** (**Uns**) - je prelazni metal. Naziv je dobio po danskom fizičaru Nielsu Bohru.

## Historija
Prvi put su ga dobili Sovjeti u gradu Dubna 1976. godine. Najzaslužniji za to je Y. Ogenessian koji je bio vođa tima istraživača u Ujedinjenom Institutu za ispitivanje jedara. Tamo je dobijen izotop 261Bh sa vremenom raspada oko 10 ms. Atom borijuma je dobijen bombardovanjem bizmuta -204 jedrima hroma -54.

Godine 1981. nemački tim naučnika pod veđstvom P.Armbrustera i G. Münzenberga je dobio izotop 262Bh.

Nemci su predložili naziv nielsbohr,da bi nagradili Nielsa Bohra, a Rusi su hteli da mu daju ime dubnijum. Nesuglasice su dovele do toga da element privremeno dobije ime Unilseptium.

Godine 1994 komitet IUPACa, je predložio ime borijum. Ipak nesuglasice su postojale sve do 1997 kada je dobio današnji naziv.
Hasijum

**Hasij/Hasijum** (**Hs**, latinski - *hassium*), prethodno je nosio ime **Unniloctium** (**Uno**) - je prelazni metal. Naziv je dobio po jednoj od nemačkih saveznih država - Hesiji.

Prvi put je dobijen 1984. godine od strane nemačkog tima istraživača koji su vodili Peter Armbruster i Gottfried Münzenberg.
Dubnij

**Dubnij/Dubnijum** (**Db**, latinski - *dubnium*), prethodno je nosio ime - **Unnilpentium** (**Unp**) - je prelazni metal. Ime je dobio po ruskom gradu Dubna.

Verovatno poseduje izotope čije se atomske mase nalaze između 257-262.

Izotopi 260 i 261 su verovatno dobijeni (neki to osporavaju) 1967 godine od strane Ivana Kurčatova u Ruskom gradu Dubna, bombardovanjem izotopa 249 Cf jedrima izotopa 15 azota. Sličanim eksperimentom koji je izvršio Adrew Ghiorso 1969 godine na univerzitetu u Berkliju u Kaliforniji dobijen je izotop 262. Rezultati Ghiorsa se razlikuju od Kurčatovih rezultata i zato se Sovjetima osporavalo da su prvi dobili ovaj element. Sovjeti verovatno i nisu bili sigurni svog uspeha jer se nisu usudili da daju ime ovom elementu. Amerikanci su koristili naziv koji je predložio Ghiorso Hahn (od prezimena Otto Hahna). Ipak je ime elementa promenjeno u dubnijum jer je otkriven u Dubni. 

Ovaj element se ne javlja u prirodi. Do sada je dobijeno samo nekoliko njegovih atoma. Pretpostavlja se da se dubnijum nalazi na Suncu i na još nekim zvezdama srednje veličine.

Njegove fizičke i hemijske osobine nisu poznate, ali pretpostavlja se da je on metal sličnih osobina kao i vanadijum.

Njegova elektronska konfiguracija takođe nije poznata jer je dobijen u obliku plazme. Po pravilima ona bi trebala da bude: radon + 5f146d37s2
Rentgenijum

**Rentgenij/Rentgenijum** (**Rg**) - je prelazni metal. Do 1. avgusta 2004. godine bio je poznat pod nazivom **unununium** (**Uuu**), kada je zvanično potvrđeno novo ime. Rentgenijum je naziv dobio po imenu nemačkog fizičara Vilhelma Konrada Rentgena (*Wilhelm Conrad Röntgen*).

## Vanjske veze

* WebElements.com - Roentgenium
* IUPAC: Proposal of name ''roentgenium'' for element 111
* IUPAC: Element 111 is named roentgenium 
* Apsidium - Roentgenium Element 111
Meitnerij

**Meitnerij/Meitnerijum** (**Mt**, latinski - *meitnerium*), prethodno je nosio ime **Unnilennium** (**Une**) - je prelazni metal. Ime je dobio po nemačkoj fizičarki Lise Meitner.
Darmštatijum

**Darmštatij/Darmštatijum** (**Ds**, latinski - *darmstadtium*), do 16. avgusta 2003. godine nosio je naziv **Ununnilium** (**Uun**), kada je na 42 generalnom saboru IUPACa u Otavi dato novo ime. Darmštatijum je prelazni metal. Ime je dobio po nemačkom gradu Darmštatu.

Do sada je dobijeno samo nekoliko njegovih atoma usled fuzije izotopa olova i nikla.
Moskovijum

**Moskovij/Moskovijum** (**Mc**) - je verovatno slab metal. Ime je privremeno dato od IUPACa.

## Historija

1. februara 2004. godine tim sastavljen od ruskih naučnika sa Instituta za ispitivanje atoma i američkih naučnika iz *Lawrence Livermore National Laboratory* je uspeo da dobije četri atoma ununpentijuma.

## Vanjske veze
* WebElements.com - Uup
* Apsidium - Ununpentium
Livermorijum

**Livermorij/Livermorijum** (**Lv**) - je verovatno slab metal. Ime je privremeno priznato od IUPACa.

## Vanjske veze
* WebElements.com - Uuh
* Apsidium - Ununhexium
Oganeson

**Oganeson** (Og) - je verovatno plemeniti gas. Ime je privremeno priznato od IUPACa. Ununoktijum je veoma nestabilan. On je zadnji element u periodnom sistemu elemenata. Raspada se na element 116, on na 114 itd.

Dana 8. juna 2016 IUPAC objavio novo ime oganeson (simbol Og) za element 118 u mjestu privremenog sistematskog ime oganeson (Uuo). Pregled period od pet mjeseci ističe 8. Novembar 2016 napisati komentar o ovom ime prije formalno odobrenje od strane IUPAC.

### Vanjske veze
* WebElements.com - Og
7. perioda hemijskih elemenata

Sedma perioda hemijskih elemenata u sebi sadrži jedan alkalni metal, jedan zemljani alkalni metal, devet prelaznih metala, dvanest aktinoida, četiri slaba metala, jedan halogeni element i jedan plemeniti gas. Sedmoj periodi pripadaju elementi: francijum, radijum, aktinijum, torijum, protaktinijum, uranijum, neptunijum, plutonijum, americijum, kirijum, berklijum, kalifornijum, ajnštajnijum, fermijum, mendeljejevijum, nobelijum, lorencijum, raderfordijum, dubnijum, siborgijum, borijum, hasijum, mitnerijum, darmštatijum, rentgenijum, ununbijum, ununtrijum, ununkvadijum, ununpentijum, ununheksijum, ununseptijum, ununoktijum. Ovi elementi imaju atomske brojeve između 87 i 118. U ovoj periodi ukupno se nalazi 32 hemijskih elemenata.

**hemijski elementi sedme periode**


Grupe 
'''1'''
'''2'''
'''3'''
'''4'''
'''5'''
'''6'''
'''7'''
'''8'''
'''9'''
'''10'''
'''11'''
'''12'''
'''13'''
'''14'''
'''15'''
'''16'''
'''17'''
'''18'''

**#<br />Ime**
87&nbsp;Fr&nbsp;
88Ra


89Ac
90Th
91Pa
92U
93Np
94Pu
95Am
96Cm
97Bk
98Cf
99Es
100Fm
101Md
102No
103Lr


104Rf
105Db
106Sg
107Bh
108Hs
109Mt
110Ds
111Rg
112Uub
113Uut
114Uuq
115Uup
116Uuh
117Uus
118Uuo
Alkalni metali

Grupi **alkalijskih metala** pripadaju: litijum (Li), natrijum (Na), kalijum (K), rubidijum (Rb), cezijum (Cs) i francijum (Fr). Zajednička oznaka za elektronsku konfiguraciju ovih elemenata je nS1. Vrednost oksidacionog broja u jedinjenjima jonske prirode je +1; grade jednovalentne bezbojne katjone. 

U elementarnom stanju atomi alkalnih metala povezani slabom metalnom vezom grade metalnu kristalnu rešetku. Zbog angažovanja samo jednog elektrona veza je slaba, stoga imaju nisku temperaturu ključanja i malu gustinu (plivaju na vodi). Male su tvrdoće tako da se mogu seći nožem. Porastom atomskog broja u grupi rastu i jonski radijusi i gustina, dok temperature topljenja i ključanja opadaju. Srebrnastobele su boje, dobri su provodnici toplote i elektriciteta. Prvi član grupe, litijum, ima unekoliko drugačija svojstva od ostatka grupe. Tako je po nekim osobinama sličniji magnezijumu nego natrijumu. Veoma male dimenzije atoma litijuma i još manje njegovog jona uzrokuju veće jačine metalne veze u kristalnoj rešetki u odnosu na ostale alkalne metale. Zbog toga je litijum znatno tvrđi od njih, a ima i višu temperaturu topljenja i ključanja. Alkalni metali boje plamen karakterističnim bojama. Litijum boji plamen svetlo crveno, natrijum žuto, kalijum svetlo ljubičasto, rubidijum crveno-ljubičasto, a cezijum plavo-ljubičasto.

Prema hemijskom ponašanju alkalni metali čine grupu međusobno najsličnijih elemenata u periodnom sistemu elemenata. Energija jonizacije opada porastom atomskog broja. Vrednosti za prvu jonizacionu energiju su veoma niske (niže od ostalih elemenata). Alkalni metali imaju najniže vrednosti za koficijente elektronegativnosti u odnosu na sve elemente u periodnom sistemu. Iz toga proizilazi njihov pozitivan oksidacioni broj bez obzira sa kojim elementom gradili jedinjenje. Na osnovu redoks-potencijala može se zaključiti da su to najreaktivniji metali i najjača redukciona sredstva.

## Rasprostranjenost i nalaženje u prirodi
U prirodi se alkalijskii metali nalaze samo u vidu jedinjenja, najčešće u sastavu silikata i alumosilikata. Dok su natrijumova i kalijumova jedinjenja veoma rasprostranjena, jedinjenja ostalih alkalnih metala se javljaju u malim količinama. Natrijumova jedinjenja su toliko rasprostranjena da je teško naći uzorak supstance bez tragova natrijuma (dokaz za to je natrijumova žuta boja u plamenu). Najviše natrijuma ima u alumosilikatima, kamenoj soli, čilskoj šalitri i kriolitu.
Kalijuma u zemljinoj kori ima manje nego natrijuma. Najviše ga ima u obliku silikata iz kojih ga biljke ne mogu koristiti iako je veoma značajan za njih. Silikati se ne mogu koristiti ni kao ruda za dobijanje kalijuma. Litijum se javlja u nekim silikatina i fosfatima, dok se rubidijum i cezijum uz ostale alkalne metale u alumosilikatima i prirodnim ležištima kalijumovih jedinjenja...

## Reference

## Vanjske veze
Flerovijum

**Flerovij/Flerovijum** (**Fl**) - je radioaktivan element. Ne javlja se u prirodi. Sadašnje ime je privremeno dato od IUPACa.

## Historija
Otkriven je u januaru 1999. godine od ruskih naučnika iz Instituta za ispitivanje atoma.

## Vanjske veze
* WebElements.com - Uuq
* Apsidium - Ununquadium
Nihonijum

**Nihonij/Nihonijum** (**Nh**) - je verovatno metal IIIA grupe.

## Historija

1. februara 2004. godine tim sastavljen od ruskih naučnika instituta za ispitivanje atoma i američkih naučnika iz Lawrence Livermore National Laboratory je dobio četri aroma ununpentijuma, koji su posle raspada sagradili jedan atom ununtrijuma. Njihovo otkriće je zahtevalo potvrdu.

28 septembra 2004. godine, tim kapanskih naučnika je ponovio eksperiment sa uspehom. Japanci su predložili naziv za ovaj element *japonijum*

## Vanjske veze
* WebElements.com - Uut
* Apsidium - Ununtrium
4. grupa hemijskih elemenata

'''Grupa'''
**4**

'''Perioda'''

'''4'''
22Ti

'''5'''
40Zr

'''6'''
72Hf

'''7'''
104Rf




**4. grupa hemijskih elemenata** je jedna od 18 grupa u periodnom sistemu elemenata. U ovoj grupi se nalaze:
* titanijum
* cirkonijum
* hafnijum
* raderfordijum
Sva četri elementa ove grupe su prelazni metali. Titanijum, cirkonijum, ihafnijum se javljaju u prirodi a raderfordijum je veštački dobijen. Atomske mase ovih elemenata kreću se između 22 i 104.

**Ova grupa nosi naziv i IVB grupa hemijskih elemenata**
5. grupa hemijskih elemenata

'''Grupa'''
**5**

'''Perioda'''

'''4'''
23V

'''5'''
41Nb

'''6'''
73Ta

'''7'''
105Db







**5. grupa hemijskih elemenata** je jedna od 18 grupa u periodnom sistemu elemenata. U ovoj grupi se nalaze:
* vanadijum
* niobijum
* tantalijum
* dubnijum
Sva četri elementa ove grupe su prelazni metali. vanadijum, niobijum i tantalijum se javljaju u prirodi a dubnijum je veštački dobijen. Atomske mase ovih elemenata kreću se između 23 i 105.

**Ova grupa nosi naziv i VB grupa hemijskih elemenata**
6. grupa hemijskih elemenata

'''Grupa'''
**6**

'''Perioda'''

'''4'''
24Cr

'''5'''
42Mo

'''6'''
74W

'''7'''
106Sg







**6. grupa hemijskih elemenata** je jedna od 18 grupa u periodnom sistemu elemenata. U ovoj grupi se nalaze:
* hrom
* molibden
* volfram
* siborgijum

Sva četri elementa ove grupe su prelazni metali. hrom, molibden, volfram se javljaju u prirodi a siborgijum je veštački dobijen. Atomske mase ovih elemenata kreću se između 24 i 106.

**Ova grupa nosi naziv i VIB grupa hemijskih elemenata**
8. grupa hemijskih elemenata

**8. grupa hemijskih elemenata** je jedna od 18 grupa u periodnom sistemu elemenata. U ovoj grupi se nalaze:

* gvožđe
* rutenijum
* osmijum
* hasijum

Sva četri elementa ove grupe su prelazni metali. gvožđe, rutenijum i osmijum se javljaju u prirodi a hasijum je veštački dobijen. Atomske mase ovih elemenata kreću se između 26 i 108.

**Ova grupa nosi naziv i VIIIB grupa hemijskih elemenata, kao i gvožđeva hrupa hemijskih elemenata**
10. grupa hemijskih elemenata

**10. grupa hemijskih elemenata** je jedna od 18 grupa u periodnom sistemu elemenata. U ovoj grupi se nalaze:
* Nikl
* Paladijum
* Platina
* Darmštatijum

sva četri elementa ove grupe su prelazni metali. Nikl, paladijum i platina se javljaju u prirodi dok je darmštatijum veštački dobijen. Atomske mase ovih elemenata kreću se između 28 i 110

**Ova grupa nosi naziv i VIIIB grupa hemijskih elemenata**
12. grupa hemijskih elemenata

**12. grupa hemijskih elemenata** je jedna od 18 grupa u periodnom sistemu elemenata. U ovoj grupi se nalaze:

* Cink
* Kadmijum
* Živa
* Ununbijum

Sva četiri elementa ove grupe su prelazni metali. Cink, kadmijum i živa se javljaju u prirodi dok je Ununbijum veštački dobijen. Atomske mase ovih elemenata kreću se između 30 i 112.

**Ova grupa nosi naziv i IIB grupa hemijskih elemenata**
14. grupa hemijskih elemenata

**14. grupa hemijskih elemenata** je jedna od 18 grupa u periodnom sistemu elemenata. U ovoj grupi se nalaze:

* ugljenik
* silicijum
* germanijum
* kalaj
* olovo
* ununkvadijum

U ovoj grupi se nalaze jedan nemetal, dva metaloida, i tri slaba metala. Svi elementi ove grupe se javljaju u prirodi sem ununkvadijuma kaoji je veštački dobijen. U ovoj grupi svi elementi su u čvrstom agregatnom stanju. Atomske mase ovih elemenata kreću se između 6 i 114.

**Ova grupa nosi nazive:
* ugljenikova grupa hemijskih elemenata i 
* IVA grupa hemijskih elemenata**
15. grupa hemijskih elemenata

**15. grupa hemijskih elemenata** je jedna od 18 grupa u periodnom sistemu elemenata. U ovoj grupi se nalaze:

* azot
* fosfor
* arsen
* antimon
* bizmut
* ununpentijum

U ovoj grupi se nalaze dva nemetala dva metaloida i dva slaba metala. Svi elementi ove grupe se javljaju u prirodi sem ununpentijuma kaoji je veštački dobijen. U ovoj grupi svi elementi su u čvrstom agregatnom stanju. Atomske mase ovih elemenata kreću se između 7 i 115.

**Ova grupa nosi nazive:
* azotova grupa hemijskih elemenata i 
* VA grupa hemijskih elemenata**