open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Potsdamer Platz

**Potsdamer Platz** važan je trg i saobraćajni čvor Berlina, glavnog grada Nemačke. Ime je dobio po Potsdamu, gradu nadomak Berlina.

Dvadestih i tridesetih godina dvadesetog veka, bio je jedan od najopterećenijih saobraćajnica u celoj Evropi. Većina zgrada je uništena snažnim bombardovanjem Berlina tokom Drugog svetskog rata. Kada je grad podeljen na Istočni Berlin i Zapadni Berlin posle rata, trg je podeljen na dva dela. Godine 1963, kada je izgrađen Berlinski zid, ovo područje grada je postalo totalno izolovano.

Posle pada zida 1989, Rodžer Voters organizovao je spektakularni koncert grupe Pink Floyd, albuma *[[The Wall]]* 21. jula 1990, kako bi obeležio kraj podele između Istočne i Zapadne Nemačke. Posle toga, Potsdamer plac bio je prostor na kome su se održavali mnogi koncerti superzvezda.

Posle 1990. Trg je ponovo privukao pažnju kao atraktivna lokacija u blizini samog centra grada. Gradske vlasti su odlučile da površinu podele na četiri dela, koje bi bile prodate investitorima i na kojima bi se izgradile nove zgrade. Tokom period izgradnje, Potsdamer plac je postao najveće gradilište u Evropi.

Drugi po redu najveći deo pripao je japanskoj korporaciji Soni, koja tu izgradila novo predstavništvo za Evropu. Ovaj Soni Centar, arhitekte Helmuta Jana, impersivna je građevina od gvožđa i stakla, napravljena tako da reprezentuje pravu modernu arhitekturu Berlina.

Ceo projekt je i dalje tema mogih diskusija oko opravdanosti gradnje ovakvih komercijalnih zgrada. Isto tako, trg dnevno poseti 70.000 turista. U svako doba dana trg je pun ljudi i postao je neizbežna stanica svakog posetioca Berlina.

Na Potsdamer placu se nalazi nekoliko bioskopa, filmska akademija i muzej filma. Tu se održava i Berlinski filmski festival.

## Vanjske veze

* Šetnja kroz Berlin: Potsdamer plac 
* Panorama novog Potsdamer placa 
* Construction at Potsdamer Platz 
* Fotografije Potsdamer placa 1989, 1990. i 1999. godine.
Pavle Andrejević

**Pavle Andrejević**, enigmatičar i jedan od najpoznatijih saradnika beogradske Enigme prvih godina njenog izlaženja (1951. i dalje). Objavljivao je razne vrste ukrštenica, magičih likova, piramida, ispunjaljki i rebusa (rarebus, rebusoid, anagramni rebus, direbus). Objavljivao je i računske kriptograme, kriprograme popraćene stihovima i druge stihovne zagonetke. Bio je član žirija kod saradničkih konkursa (npr. *"Enigma"* 1959). Objavljivao pod pseudonimom **And** < **And**rejević.

## Izvor
* Stjepan Horvat: *[[Leksikon zagonetača Jugoslavije]]*, Bjelovar
Vladimir Horvat

**Vladimir Horvat** (Krašić, 22. VIII. 1891. - Zagreb, 1962), novinar, enigmat, fotoreporter i planinarski pisac.

## Enigmatski rad
Enigmatikom se bavio od 1922. godine, kada je objavio prvi slikovni rebus u zagrebačkom kalendaru *"Jurek Cmrok"*. Uređivao je enigmatske rubrike u nekim dnevnim i tjednim listovima. Zajedno sa svojim ocem Josipom Horvatom i Nikolom Fallerom osnovao je i pokrenuo enigmatski list Zagonetku (1929).

Surađivao je u brojnim poslijeratnim zagonetačkim listovima, a specijalnost su mu bili slikovni rebusi. Bavio se i zagonetačkom teorijom. Bio je član tadašnjeg Enigmatskog kluba Osijek. Objavljivao je i pod pseudonimom **[[Promincl]]**.

## Reference
### Članci
* Vladimir Horvat: *" Prvi koraci"* (o rebusu). Rebus, I, 4, 5 - Osijek, VIII. 1957.

### Bibliografija
* Anonimno: *"Vladimir Horvat"*, Rebus, VI, 100, 11 - Osijek, 15. III. 1962.
* Veljko Novak: *"In memoriam"* (Vladimir Horvat), Rebus, VI, 111, 1 i 3 - Osijek, 1. XI. 1962
* Anonimno: *"Horvatova nagrada"*, Rebus, VI, 111, 9 - Osijek, 1. XI. 1962.
* Vladimir Horvatić: *"Na godišnjicu smrti Vladimira Horvata"*, Rebus, VII, 122, 1 i 12 - Osijek, 1. X. 1963.
* EKO: *"Prvi dobitnici Horvatove nagrade"* (Anton Ferderber - Božidar Vranicki), Rebus, VIII, 125, 3 - Osijek, 1. I. 1964.
* *[[Sportski leksikon]]*, JLZ *[[Miroslav Krleža]]*, Zagreb, 1984.

### Izvori
* Stjepan Horvat: *[[Leksikon zagonetača Jugoslavije]]*, EUČ, Bjelovar, (1979)
* Slavko Peleh: "Bibliografija enigmatike", EUČ, Bjelovar, 1978.
* Franjo Tušek (ur.): *"Enigmatski rječnik 6"*, ZDČ, Bjelovar, 1984-1991. (s. v. Horvat)

### Napomena
* Imenjak i prezimenjak **Vladimira Horvata**, rođen 1923. godine, bio je glavni urednik časopisa *[[Kineziologija]]* od 1971. do 1980. godine. *([[Izvori#ER6|ER6]])*
EUČ

**EUČ** može značiti:
* **[[Čvor (Bjelovar)|Enigmatsko udruženje Čvor]]** iz Bjelovara; prethodna kratica EUB, kasnija ZDČ.
ZDČ

**ZDČ** može značiti:
* **[[Čvor (Bjelovar)|Zagonetačko društvo Čvor]]** iz Bjelovara, prethodne kratice: EUB i EUČ.
Rečnik novih i nezabeleženih reči

***Rečnik novih i nezabeleženih reči***, rečnik Đorđa Otaševića koji, prema predgovoru, "sadrži 11.315 novih i nezabeleženih reči koje je autor skupio od 1984. do 1997. godine." Te reči nisu zabeležene u *[[Rečnik SANU|Rečniku SANU]]*, *[[Rečnik MS|Rečniku MS]]*, *[[Leksikon stranih reči|Leksikonu stranih reči]]* M. Vujaklije, te rečnicima novih reči Jovana Ćirilova i Ivana Klajna. Da li se te reči nalaze u nekom drugom izvoru, autor nije proveravao.

"Značenje navedenih reči nije dato jer najveći broj njih čine izvedenice, složenice ili polusloženice prozirne semantike, građene po visokoproduktivnim modelima.

Podaci o izvoru (ili izvorima) u kojem je reč zabeležena mogu se naći u rečniku priloženom uz autorovu doktorsku disertaciju (*Nove reči i značenja u savremenom standardnom srpsko jeziku : Lingvistički aspekt*), odbranjenu na Filozofskom fakultetu u Beogradu.

Najveći broj reči pripada srpskohrvatskom standardnom jeziku, stilski je neutralan i može se koristiti u zagonetkama.

Uz priloge na *-ski (hegelovski, kafkijanski)*, zbog obličke podudarnosti sa pridevima na *-ski*, u zagradi je navedeno da je u pitanju prilog. Pošto su pridevi navedeni u obliku muškog roda (*bajkolik*), uz priloge na *-o* (*bajkoliko*) ova odrednica nije bila potrebna. Reči duže od dvadeset slova u ovaj rečnik nisu uvrštene.

Način na koji su pisane različite složenice i polusloženice, sa crticom ili bez nje, nije jedini moguć."

* Đorđe Otašević: *Rečnik novih i nezabeleženih reči*, Enigmatski savez Srbije, Beograd, 1999.

Rečnik ima 83 stranice visine 24&nbsp;cm. Štampan je ćirilicom u Banjaluci, u tiražu od 100 primjeraka, a reči su date trostubačno azbučnim redom. Recenzent: dr Miroslav Nikolić; za izdavača: Branko Polić. Uz citirani predgovor pod naslovom *O rečniku*, na 83. stranici objavljena je i *Beleška o autoru*. Sve reči iz ovog rečnika uvrštene su u *[[Enigmatski glosar]]* Danka Šipke.

Uz dozvolu autora, sve reči daju se u prilogu ove stranice abecednim redom i to onako kako su uvrštene u rečnik. Ispravljene su samo neke uočene štamparske greške. Te se reči mogu slobodno koristiti za enigmatske i druge svrhe te kompletno uvrštavati u razne baze podataka, zbirke reči i druge rečnike (s navođenjem izvora). Na stranicama s rečima mogu se ispravljati samo eventualne štamparske greške, ali se ne mogu brisati reči, dodavati nove ili menjati njihov oblik ili način pisanja.
Ferdinandea

**Ferdinandea**, **Julia** ili **Graham** je vulkanski otok koji se 7. 7. 1831. iznenada pojavilo u Sredozemnom moru, 22 milje južno od Sicilije.

U augustu iste godine, dok se još pušilo izbacujući oblake dima pepela i pare, Velika Britanija ga je proglasila za svoj posjed i nazvala *Graham*. U međuvremenu ga je posjedom nazvala i Kraljevina dviju Sicilija i nazvala *Ferdinandea*, a Španci ga nazvali *Giulia*.

Krajem oktobra otok je počeo nestajati. Prvo je nestao krater, a valovi su ga potpuno razorili i prekrili već u novembru.

## Vanjske veze

* Članak u farshores.org
Vulkanska ostrva

**Vulkanska ostrva** obrazuje izlivena vulkanska lava. Obično su mala i visoka. Ako vulkanska aktivnost traje duže vremena, i njihov rast se nastavlja i posle pojavljivanja na površini. Ponekad posle kraćeg ili dužeg vremena nestaju bez traga.

U Sredozemnom moru se 1831. godine pojavilo ostrvo Julija. Posle tri meseca je nestalo.

Godine 1796. u Aleutskom arhipelagu je izbio omanji vulkan koji je tako brѕo rastao da je kroz nekoliko godina njegova površina iznosila 30 kvadratnih kilometara. Rusi su mu nadenuli ime Jovana Bogoslova. Godine 1833. pored njega se pojavilo još jedno ostrvce i spojilo sa njim. Kroz nekoliko godina već su postojala 4 ostrva visoka oko 300 metara.

Havajska ostrva su verovatno nastala na isti način i to radom pet posebnih vulkana, od kojih su dva i danas aktivna Jedan od njih je Mauna Loa, koji visok preko 8000 metara.
Agnosticizam

**Agnosticizam** je filozofsko i teološko verovanje da je spiritualna istina, kao što su postojanje Boga, bogova ili božanstava, nepoznati ili ih je nemoguće utvrditi. Reč agnosticizam prvi je počeo da koristi Thomas Henry Huxley 1869. godine, a koristi se i za one koji nisu ubeđeni ili ne pridaju značaja saznanju o postojanju božanstava ili drugih duhovnih pojava. Reč agnostik vodi poreklo od grčkog α (bez) i γνοςισ (znanje).

Agnostici mogu da tvrde da je nemoguće doći do potpunog i sigurnog duhovnog saznanja; neki dopuštaju da je to i moguće, ali oni lično nemaju takvo saznanje. Agnosticizam u oba slučaja uključuje skepticizam prema religioznim verovanjima.

Neki agnostici veruju da religijska verovanja nisu dokazana ili ih je nemoguće dokazati. Agnostik recimo može da smatra da religijske norme treba da budu dokazane kako i naučne, eventualno koristeći naučne metode.

Najpoznatiji agnostici (u modernom shvatanju reči) bili su Thomas Henry Huxley, Charles Darwin i Bertrand Russell. Neki smatraju da je David Hume u svojim radovima, pre svega u Dijalozima o prirodnoj religiji iskazao agnostičarske stavove, mada oko toga ima neslaganja.
[uredi]

## Varijacije
Teisti i jaki ateisti donose zaključke o svijetu: teisti da "Bog postoji", a jaki ateisti da "Bog ne postoji". Agnostici donose zaljučke o ovim stavovima: "čovjek ne može znati da li Bog postoji ili ne".

Varijacije uključuju:
* *jak agnosticizam*: mišljenje da je nemoguće znati da li božanstva postoje ili da barem ljudi to ne mogu saznati.
* *slab agnosticizam*: mišljenje da se trenutno ne zna da li božanstava postoje, ali da se u principu može saznati. Slab agnostik zato ne donosi zaključke dok se ne prikažu jaki dokazi.
* *apatetični agnosticizam*: ideja da je pitanje postojanja božanstava nebitno, jer nema praktičnih posljedica.
* *modelni agnosticizam*: ideja da se ne može sa sigurnošću potvrditi da li božanstva postoje ili ne, ali da se racionalnom argumentacijom može doći do zaključka.

## Literatura
* Collected Essays, Thomas Huxley, 
* Man's Place In Nature, Thomas Huxley, 
* Why I Am Not a Christian, Bertrand Russell, 
* Dialogues Concerning Natural Religion, David Hume, 
* Language, Truth, and Logic, A.J. Ayer, 

## Vanjske veze

* Diskurs protiv svih formi religija 
* Ovaj članak sadrži delove preuzete iz izdanja Enciklopedije Britanike iz 1911. godine koje je sada u javnom vlasništvu.
Danil Harms

**Danil Harms** (ru: **Даниил Хармс**, 30. prosinca 1905. - 2. veljače 1942), bio je satiričar ranog sovjetskog perioda, koji je takođe koristio i nadrealistični i apsurdni stil. Rođen je kao **Danil Ivanovič Juvačov** (*Даниил Иванович Ювачев*), a pseudonim **Harms** je smislio u srednjoj školi. Takođe je koristio i pseudonime **Horms**, **Čarms**, **Šardam** itd.

Njegove priče su uglavnom kratke vinjete, obično dugačke samo par paragrafa, u kojima se scene siromaštva i bede smenjuju s fantastičnim događajima i sa širokom komedijom. Ponekad se u pričama pojave poznati pisci.

Harmsove priče su nepredvidive i neuređene; likovi često ponavljaju istu stvar zaredom i na druge načine ponašaju se iracionalno. Linearna priča počne da se razvija, ali se lako prekine neobjašnjivom katastrofom koja priču povede u drugom pravcu.

Harms nije bio popularan zaživota i većinu stvari je izdao kao samizdat. Bio je osuđen za antisovjetsko delovanje i poslan na godinu dana u zatvor u Kursku. Tokom opsade Lenjingrada 1941. godine, Harms je po drugi put uhapšen, ovaj put za defetizam. Umro je od gladi u zatvoru 1942. godine.

## Povezano
* *[[Slučaj Harms]]*, jugoslavenski biografski film iz 1987. godine

## Vanjske veze

* Даниил Хармс: лучшие рассказы, стихи 
* Биография на сайте энциклопедии «Кругосвет» 
* Биография 
* Даниил Хармс  на Стихии
* Даниил Хармс, литературоведческий проект 
* Даниил Хармс на сайте иронической поэзии 
* Кто Вы, Даниил Хармс? Рецензия на книгу А.Кобринского «Даниил Хармс».
* Библиография на сайте «Даниил Хармс» 
* «Пусть меня расстреляют; но форму я не одену» / В. Шубинский и Г. Морев о том, можно ли верить следственным делам Хармса и Введенского // Colta.ru. 2014. 4 февр.
* Сообщество поклонников Даниила Хармса в Instagram
Edo Stojčić

**Edo Stojčić** (Karlovac, 20. lipnja 1952. – Rijeka, 29. rujna 2013.), jugoslavenski i hrvatski novinar i pisac.

## Biografija

Rodio se 20. lipnja 1952. u Karlovcu. Od 1959. živio je u Rijeci. Prve prozne radove objavio je 1970-ih u časopisima *[[Osvit]]* i *[[Val (časopis)|Val]]*. Završivši 1976. studij na Ekonomskom fakultetu u Rijeci, radio je kao novinar u *[[Karlovački tjednik|Karlovačkom tjedniku]]* (1976–78) i na Radio Karlovcu. Od 1978. pisao je za riječki *[[Novi list]]*. U njemu je kao novinar pisao izvještaje i reportaže te bio urednik gradske i unutarnjopolitičke rubrike, subotnjeg revijalnog broja, šef redakcije i pomoćnik glavnog urednika. Pokrenuo je i uređivao više serijskih publikacija: prvi glavni urednik *[[Butiga|Butige]]* (1994–2013), *[[Goranski Novi list|Goranskog Novog lista]]* (1996–2000) i *[[Moj grad|Moga grada]]* (2005–13. za Rijeku, 2006–09. za Veliku Goricu, 2008-09. za Opatiju i 2008–13. za Sl. Brod). U *Butigi* je u kolumni *Ispod pulta* na satiričan i ironičan način analizirao društvenu svakodnevnicu, sabravši napisano u pet zbiraka (*Boje kupleraja*, 1999; *Moja žena mene vara*, 2001; *Drug Tito je kriv za sve*, 2002; *Moja deva Barica : osam priča iz Egipta i šezdeset pet iz Hrvatske*, 2003. i *Bože, zašto sam tako glup?*, 2005). Pod utjecajem Ephraima Kishona, u kolumni je u formi kratkih priča donosio duhovite slike svakodnevnog života sebe, svoje obitelji i prijatelja. Neobične satirične priče koje je od ožujka 2003. do ožujka 2006. objavljivao u astrološkom časopisu *Zvijezde* izdao je u knjizi *Bajke za velike Hrvate* (2008). Autor je i višestruko izvođenih kazališnih komada *Gdje je moj sombrero?* (2001), po predlošku *Boje kupleraja* i *Moja žena mene vara*, te *Diže li se vama, gospodo?* (2003) i *Antrax* (2004), od kojih je posljednji preveden i izveden za slovenski teatar.

## Djela

### Zbirke kolumni

* *Boje kupleraja*. Rijeka 1999.
* *Moja žena mene vara*. Rijeka 2001.
* *Drug Tito je kriv za sve*. Rijeka 2002.
* *Moja deva Barica : osam priča iz Egipta i šezdeset pet iz Hrvatske*. Rijeka 2003.
* *Bože, zašto sam tako glup?* Rijeka 2005.
* *Bajke za velike Hrvate*. Rijeka 2008.

### Drame

* *Gdje je moj sombrero?*
* *Diže li se vama, gospodo?*
* *Antrax*

## Izvori

## Vanjske veze

* Faraguna, Robert. »Moje knjige čitaju luđacima prije spavanja«. *[[Slobodna Dalmacija]]*. Objavljeno 19. kolovoza 2002. Pristupljeno 29. rujna 2016.
Wilhelm Röntgen

**Wilhelm Conrad Röntgen** (Lennep, 27. ožujka 1845. – München, 10. veljače 1923.), njemački fizičar.

Röntgen je 1895. otkrio posebnu vrstu elektromagnetskog zračenja, *[[X-zrake]]* (poslije nazvane rendgenske). Ustanovio je da djeluju na fotografsku ploču, prolaze kroz različite materijale i ioniziraju zrak kojim prolaze. Konstruirao je rendgenske cijevi s konkavnom katodom i platinskom antikatodom. Za to otkriće dobio je 1901. Nobelovu nagradu za fiziku te je tako postao prvi dobitnik ove nagrade.

## Biografija
Wilhelm Conrad Röntgen je rođen u Lennepu (danas dijelu grada Remscheida), u obitelji krojača. Kada mu je bilo tri godine, obitelj se preselila u Nizozemsku, u Apeldoorn, gdje je i odrastao.

Röntgen je studirao na sveučilištu u nizozemskom Utrechtu i na ETH u Zürichu, gdje je diplomirao strojarstvo. Godine 1869. doktorirao je na Sveučilištu u Zürichu.

Od 1867. do 1871. predavao je na Sveučilištu u Strasbourgu, kada je postao profesor na Poljoprivrednoj akademiji u Hohenheimu. Godine 1876. vratio se u Strassbourg na tri godine kao profesor fizike. Od 1879. do 1888. bio je pročelnik katedre za fiziku na Sveučilištu u Gießenu, kada prelazi na mjesto pročelnika katedre za fiziku na Sveučilištu u Würzburgu. Godine 1900., prema posebnom zahtjevu bavarske vlade, Röntgen prelazi na minhensko Sveučilište, gdje ostaje do kraja života.

Pogrešno se vjeruje da je Röntgen x-zrake pronašao slučajno. Slučaj je bio samo utoliko što je zavjesu barijevog platinacijanida, koju je pripremio za jedan od narednih eksperimenata, osvijetlio prije nego što ju je upotrijebio. Naime, tijekom 1895. Röntgen je, poput brojnih fizičara, ispitivao efekte visokog napona na električno pražnjenje u razrijeđenim plinovima u vakuumskim cijevima. Krajem te godine već su se ispitivali efekti katodnih zraka van vakuumskih cijevi. U pripremi jednog od takvih eksperimenata testirao je aparaturu u mraku i primijetio je nekakvo svjetlucanje na stolu, metar od aparature, kad god bi uključio visoki napon. Pošto se u ponovljenim pokušajima zbivala ista stvar, upalio je šibicu i shvatio da svjetlucanje dolazi od barijevog platinocijanida, koji je tu bio odložen čekajući neki od sljedećih eksperimenata.

Röntgen je nagađao da se radi o novoj vrsti zraka (katodne zrake su već bile poznate). Sljedećih nekoliko tjedana je jeo i spavao u laboratoriju, neprekidno ispitujući osobine novih zraka, koje je privremeno nazvao X-zrake, koristeći matematičko označavanje za nepoznatu veličinu. Premda je znanstveni svijet kasnije, kada je Röntgen postao poznat, zrake po njemu nazvao rendgenskima, on je radije koristio izraz X-zrake. I danas se u svakodnevnom govoru medicinska aparatura za snimanje X-zrakama naziva rendgen.

U studenom 2004. Međunarodna unija za čistu i primjenjenu kemiju dala je 111. elementu u periodnom sustavu ime roentgenij.

Röntgen je umro 1923. od raka. Vjeruje se da rak nije bio posljedica njegova rada s ionizirajućom radijacijom, jer je u tim istraživanjima proveo samo kratko vrijeme, a bio je jedan od rijetkih pionira istraživanja radioaktivnosti koji je redovito koristio olovnu zaštitu.

## Reference

## Vanjske veze

* Biografija na nobelprize.org
Muzikologija

**Muzikologija** je naučno izučavanje muzike. Termin potiče od grčkog *musike* (muzika) i *logos* (riječ). Istražuje fenomen glazbe iz perspektive raznih relevantnih disciplina uključujući i humanističke znanosti, kulturološki, prirodoslovni i sociološki pristup. Muzika postoji još od prahistorijskog doba kada je čovjek počeo da "pjeva" (proizvodi zvukove) i "svira" (pretpostavlja se da je prvobitno udarao kamenom o kamen, pa bušio rupe u kostima i stvorio prmitivnu frulu, i bubnjevi na koji su bili prekriveni životinjskom kožom).
Linux distribucija

**[[Linux]] distribucija** (ili **GNU/Linux distribucija**) je operativni sistem sličan Unixu. Bazu sistema čini Linux jezgro i set GNU programa i alata. Distribucija obično uključuje i kolekciju raznog slobodnog softvera mada neke distribucije sadrže i komercijalan softver. 

U ovom trenutku postoji preko 200 Linux distribucija u aktivnom razvoju.

= Lista distribucija =
* Arch Linux
Arch Linux

**Arch Linux** je Linux distribucija koja je prevashodno namenjena kompetentnim korisnicima Linuxa. Arch Linux koristi menadžer paketa *[[pacman]]* koji dozvoljava instaliranje softvera direktno sa interneta kao i ažuriranje softvera.
 
Arch Linux projekat je 2002. godine kreirao Kanađanin Džud Vinet. Zajedno sa timom volontera širom sveta on i dalje održava ovaj projekat.

## Vanjske veze

* Zvanični sajt Arch Linuxa
Đorđe Otašević

**Đorđe Otašević** (Užice, 1. XII. 1959), lingvist i enigmat.

Diplomirao je na Filološkom fakultetu u Beogradu radom iz semiotike *"[[Zagonetke kao znakovni sistem]]"*. To je prvi diplomski rad kod nas, a vjerovatno i šire, u cijelosti zasnovan na autorskim zagonetkama (ukrštene reči, rebusi, anagrami itd.). Na istom fakultetu je magistrirao i doktorirao. Objavio je veći broj naučnih radova. Radi u Institutu za srpski jezik SANU.

## Enigmatski rad
Prvu zagonetku objavio je 24. februara 1978. godine u Enigmi. Sarađivao je sa brojnim enigmatskim listovima (Enigma, Mala ukrštenica, Razonoda miliona, Mozaik, Eureka, Vjesnikov kviz, Orbis, Čvor-razbibriga, Pan-zabavnik, Rebus) i tri neenigmatska (Bistro, Sinergija, Pruga). Objavio je oko 1.300 zagonetaka, od čega najviše anagrama i rebusa, i desetak enigmoloških članaka. Jedan dio zagonetaka objavljenih u *"Eureci"* (velikoj i maloj) potpisivao je pseudonimima **Branka**, **Biljana**, **Slavica** i **Eva**." Neke sastave potpisivao je i pseudonimom **Joe**.

Na dva međunarodna skupa učestvovao je s referatima o zagonetkama u nastavi stranih jezika. Objavio je zbirke zagonetaka uz udžbenike ruskog jezika za sedmi i osmi razred. U rukopisu je zbirka zagonetaka sastavljena uz udžbenik engleskog jezika za šesti razred, kao i više zbirki zagonetaka za studente srpskog jezika kao stranog jezika.

## Ostalo
Đorđe Otašević je bio prvak Beograda i vicešampion Srbije u džudou. Svirao je orgulje u rok-grupi. Autor je kultne pesme "Nebo", objavljene na prvom albumu Električnog orgazma. Piše aforizme te satirične i nesatirične priče. Nagrađivan je i za jedne i za druge.

 Logogrifni anagrami Đorđa Otaševića
 
 **KAMERA TI U RUCI** < Emir Kusturica
 **NOTE KAO MELEM** < Kemal Monteno
 **BATO: ALA SVIRAJU ROK!** < Laboratorija zvuka
 **ZAISTA SVIRA ROK** < Lazar Ristovski
 **DIVNI ROMAN BLOKA?** < Vladimir Nabokov
 **"DOM" RONIOCA** < podmornica 
 
 Preuzeto iz knjige *[[Istaknuti srpski enigmati]]*

## Izvori
* Đorđe Otašević: *[[Rečnik novih i nezabeleženih reči]]*, ESS, Beograd, 1999.
* Ivica Mlađnović: *[[Istaknuti srpski enigmati]]*, *Studio Linija A*, Beograd, 1999. 
* Stjepan Horvat: *[[Leksikon zagonetača Jugoslavije]]*, Bjelovar
Neboder

**Neboder**, **oblakoder** ili **soliter** je zgrada, u pravilu viša od osam katova (spratova). Riječ je nastala prevođenjem engleskog izraza *skyscraper*, koji je u pomorskoj terminologiji šaljivi naziv za *šljemeno jedro*, a u opštem jeziku označava neboder. Petar Skok (1881-1956) u svom etimološkom rječniku, objavljenom posmrtno 1971-1974. godine, za neboder kaže da je "najnoviji neologizam, prevedenica od *grateciel* (*volkenkratzer*), kuća od mnogo katova".
Franjo Obelić

**Franjo Obelić** (Kašina kod Zagreba, 8. IX. 1913), hrvatski novinar i enigmat.

Kao enigmat istakao se početkom tridesetih godina 20. stoljeća. Objavljivao je u zagrebačkim listovima *"Mladost"*, *[[Sfinga Rebus]]*, *"Svijet"* i dr. Najčešće je sastavljao razne stihovne zagonetke, rebuse, križaljke i kriptograme.

Objavljivao je pod pseudonimom **Gali Albi**.

## Izvor
* Stjepan Horvat: *[[Leksikon zagonetača Jugoslavije]]*, Bjelovar, 1979.
Anagramoid

**Anagramoid** (u značenju nepravi anagram) zagonetka je ili zadatak kod koga od niza nepovezanih slova anagramiranjem treba dobiti neku riječ ili sintagmu, na primjer A, B, E, D, G, O, R - Beograd ili A, A, B, I, K, K, K, O, O, S, S, T, V - Kosovska bitka. Slova u zadatom nizu mogu biti složena abecednim, azbučnim ili proizvoljnim redom.

## U drugim zagonetkama
**Anagramoid** se rjeđe objavljuje kao posebna zagonetka, a češće u sklopu drugih zagonetaka, npr. u opisima klasičnih i skandinavskih ukrštenica i magičnih likova ili u ispunjaljkama.

Od **anagramoidnih ispunjaljki** naročito su bile zapažene serija *"Niz anagrama"* (kasnije Anagramijada) u Krsmanovićevoj Zagonetki i Kutnjakova serija *"S riječi na humor"* u zagrebačkoj Kvizorami.

## U TV-kvizovima
Neka vrsta **anagramoida** pojavljuje se i kao igra u televizijskim kvizovima, npr. u Brojkama i slovima Televizije Zagreb (danas Hrvatska televizija) i u TV muzičkoj slagalici Televizije Beograd (danas Radio-televizija Srbije), s tom razlikom što u tim igrama takmičar na slučaj (ili djelomično dirigovano kad može uzimati suglasnik ili samoglasnik) bira slova i što mu je zadatak da pronađe što dužu riječ od raspoloživih slova (a to znači da ne mora upotrijebiti sva slova kao kod klasičnog anagramoida).

Za **anagramoidne ukrštenice** karakteristično je da se kao rješenja traže opšte imenice u nominativu jednine, dok kod televizijskih **anagramoidnih igara** u obzir dolaze sve riječi bez ograničenja koja inače važe za ukrštenice (osim, katkada, onih riječi koje se pišu velikim početnim slovom, po čemu su takve igre slične kvizovci).

## Terminološki pokušaj
Bilo je pokušaja (npr. dr. Marijan Jurčec u osječkom listu "Mraz" 1991. godine) da se termin **anagramoid** koristi za anagrame koji nisu čisti, tj. za krnje, proširene ili anagrame s izmjenom, ali se takvo imenovanje nije proširilo.
Goran Svilanović

**Goran Svilanović** (rođen 22.10.1963. u Gnjilanu) je srpski političar, trenutno na funkciji generalnog sekretara Saveta za regionalnu saradnju, sa sedištem u Sarajevu, nakon što su ga na taj položaj imenovali ministri inostranih poslova zemalja članica Procesa saradnje u jugoistočnoj Evropi (SEECP). 

Goran Svilanović ima doktorat sa Univerziteta Union u Beogradu. Diplomirao je i magistrirao na Pravnom fakultetu na Univerzitetu u Beogradu. Učio je na Institutu za ljudska prava u Strazburu i radio je u Sasakava fondaciji 1990. Takođe je studirao na pravnom fakultetu u Saarbrücken i na Evropskom Univerzitetu Mira u Austriji. Svilanović je izbačen sa Beogradskog Univerziteta gde je radio kao asistent kada je javno napao kontraverzi Zakon o univerzitetima 1998. godine. Takođe je radio za nekoliko organizacija za ljudska prava u Srbiji.

Postao je potpredsednik Građanskog saveza Srbije (GSS) 1998. godine, a njen predsednik naredne godine. Stranka nikada nije imala široku podršku, ali je kao deo Demokratske opozicije Srbije učestvovala u Vladi od 2000. godine. Bio je ministar spoljnih poslova Srbije i Crne Gore od 2000. do 2004. godine.

Na srpskim parlamentarnim izborima decembra 2003. GSS se kandidovala na listi Demokratske stranke. Dobili su 12,6% glasova i Svilanović je poslanik od januara 2004. Decembra 2004. godine je zbog obaveza u Paktu za stabilnost napustio mesto predsednika stranke, ali je ostao član Glavnog odbora.

Od kraja 2004. do kraja 2007. godine Svilanović je bio predsednik Radnog stola I (demokratizacija i ljudska prava) Pakta za stabilnost jugoistočne Evrope.

Od 2008. do 2012. obavljao je dužnosti koordinatora ekonomskih i ekoloških aktivnosti OEBS-a.
Milko Hromić

**Milko Hromić** (Mrljane na otoku Pašmanu, 28. III. 1951), enigmat. Po zanimanju je VKV-strojobravar. Bio je zaposlen u zadarskom poduzeću *Bagat d.d. - Precizna mehanika* sve dok ta tvornica nije propala .

## Enigmatski rad
Enigmatikom se bavi još od 1963. kao odgonetač. Prvu križaljku objavio je u zagrebačkom Vikendu (15. II. 1971). Surađivao je u bjelovarskom Čvoru, zagrebačkom Kvizu, a najviše radova, uglavnom križaljki, objavio je na stranicama splitske Slobodne Dalmacije kao član Enigmatskog kluba "Božidar Vranicki".

Pod novim poretkom u Hrvatskoj surađivao je u zadarskom izdanju Novog lista, skupa sa zadarskim zagonetačima Mladenom Fainom, Zdravkom Žarkovićem i Krešimirom Šimičevićem. Od 1995. objavljuje radove u riječkom Feniksu, a od 2000. i u splitskom Predahu (koji više ne izlazi).

## Primjer zagonetaka
 Milko Hromić: *"[[Kvadrat 7x7|Kvadrat]] u [[osmosmjerka|osmosmjerci]]"*, 
 Feniks, ..., 117, 80 - Rijeka, 3. VI. 1999.
 -------------
 O P S K R B A
 P R E V A R E
 S E N A T O R
 K V A S I J A
 R A T I M I R
 B R O J I T I
 A E R A R I J
 -------------
 kvasija

## Izvor
* Anonim: *"Jubileji: Milko Hromić"*, *[[Predah (Split)|Predah]]*, ..., 14, 46 - Split, II. 2001. (+ fotografija)

## Reference
Antičke zemlje i države

U historiji pojam antike obuhvaća vremensko razdoblje od 3000. pne. do 476. godine poslije Krista. U tome rasponu, imamo veliki broj zemalja i država.

## Antičke zemlje i države
* Sumer
* Elam
* Akad
* Vavilon
* Asirija
* Fenikija
* Izraelsko kraljevstvo
* Judeja
* Država Hetita
* Persija
* Medija
* Drevna Indija (civilizacija doline Inda, Harapa, Mohendžo-daro, Maurijsko carstvo)
* Drevna Jermenija
* Iberija (Gruzija)
* Kolhida
* Drevna Kina
* Kavkaska Albanija
* Frigija
* Palestina (antička)
* Stari Egipat (spisak Faraona, historija drevnog Egipta)
* Kartagina
* Etrurija
* Iberija (Španija)
* Ligurija
* Antička Grčka
* Antički Rim
* Makedonija (antička)
* Ilirija
* Trakija
* Dakija
* Galija
* Skitija
* Sarmatija
* Mesopotamija
Antički epovi

Popis najvažnijih epova u antičkoj (starogrčkoj i rimskoj književnosti):
* Ilijada
* Odiseja
* Eneida
Predrag Koraksić

**Predrag Koraksić Corax** je politički karikaturista rođen u Čačku 1933. godine. Njegovog oca partizana, ubili su četnici tokom Drugog svetskog rata, a Corax je proveo četiri godine u izbeglištvu.

Nakon rata Corax je matirurao u Zemunu i studirao arhitekturu u Beogradu. Započeo je profesionalno da se bavi karikaturom 1950. godine u novinama *Jež*. Nakon toga je radio u *Večernjim novostima*, odakle je izbačen 1993. godine posle sudskog spora.

Od 1989. Corax je radio za nezavisne novine *Borba*, ali je prešao u *Danas* kada je tadašnja srpska vlast preuzela *Borbu*. Od 1990. godine radi i za magazin *Vreme*, gde je član uredničkog odbora. Oktobra 2004. godine mu je dodeljena francuska Legija časti.

## Karikature
Coraxove karikature su duhoviti prikazi modernih, uglavnom srpskih, političkih dešavanja. Retko koristi pisani tekst, već se oslanja da same karikature prenesu jasno značenje.

## Vanjske veze
* Zvanični sajt sa starijim radovima
* Dnevni list ''Danas'' sa karikaturama na strani Dijalog
Aškali

**Aškali** su manjina na Kosovu i Metohiji koja govori albanskim jezikom. 

Njihovo poreklo nije tačno ustanovljeno. Obično se smatra da su Aškali albanizovani Romi, ali neki smatraju da potiču od Turaka ili Egipćana. Kultura Aškalija je slična i kulturi Roma i Albanaca.

Najpoznatiji pripadnik Askalske zajednice je popularni pevac severne amerike Ekrem Jevric.

Slogan Askalske zajednice glasi "Bez Askala Srbija je mala"
Zagonetački starina

**Zagonetački starina** (doajen enigmatike, zagonetački doajen), počasni naslov koji je EUB dodjeljivao svom članu-zagonetaču s najduljim zagonetačkim stažom.

Prvim starinom proglašen je 14. IX. 1969. u Vinkovcima, na **Danu zagonetača**, zagrebački enigmat Zlatan Čop (1905-1977). Nakon njegove smrti (26. XI. 1977) taj je naslov službeno upražnjen pa je Savjet EUČ-a 4. II. 1979. godine za drugog zagonetačkog starinu proglasio splitskog enigmata Božidara Vranickog (1903-1980), poznatog pod pseudonimom Boživran, koji je u to vrijeme imao aktivan enigmatski staž od 60 godina (1918-1978).

Nakon smrti B. Vranickog (11. XII. 1980) naslov je opet postao upražnjen pa je Predsjedništvo EUČ-a 31. I. 1981. za doajena proglasilo splitskog zagonetača i odgonetača Niku Marianija (1909-1984), koji je tada imao 55-ogodišnji zagonetačko-odgonetački staž.

Prema članku Slavka Peleha iz *"Zagonetača"* broj 307 Niko Mariani je bio prvi nosilac novoustanovljene titule **vicedoajena** zagonetaštva, koja mu je dodijeljena 4. II. 1979. godine.

## Izvori
* S(lavko) P(eleh): *"Skice za Zagonetački leksikon"*, Zagonetač (Čvor-razbibriga, 171) , ..., 42, 3 - Bjelovar, 15. XII. 1973.
* vm Slavko Peleh: *"Boživran doajen našeg zagonetaštva, a..."*, Zagonetač (Čvor-razbibriga, 332), ..., 192, 1 - Bjelovar, 17. III. 1979.
* Stjepan Horvat: *[[Leksikon zagonetača Jugoslavije]]*, Bjelovar, 1979. (s. v. ČOP, Zlatan) 
* vm Slavko Peleh: *"Niko Mariani vicedoajen?"*, Zagonetač (Čvor-razbibriga, 367), ..., 227, 3 - Bjelovar, 19. VII. 1980.
* vm Slavko Peleh: *"Doajen sastavljača i odgonetača"* (Niko Mariani), Zagonetač (Čvor-razbibriga, 383), ..., 243 (greškom 343!), 1-2 - Bjelovar, 28. II. 1981.
* Slavko Peleh: *"Niko Mariani (1909-1984"* (Niko Mariani), Zagonetač, XVI, 307 (16), 7 - Bjelovar, I-II. 1985.
* Željko Bilankov: *"In memoriam doajenima!"* (Vranicki, Mariani), Zagonetač, XX, 323 (32), 13 - Bjelovar, 1. VII. 1989.
Enigmolegij

**Enigmolegij(um)** (lat. *aenigma* - zagonetka + lat. *lego* - čitam, berem), zbirka izabranih zagonetaka jednog ili više autora. Riječ je stvorena po ugleda na riječ florilegij.

## Izvor
* S(lavko) P(eleh): *"Skice za Zagonetački leksikon"*, Zagonetač (Čvor-razbibriga, 171) , ..., 42, 3 - Bjelovar, 15. XII. 1973.
Nenad Bogdanović

**Nenad Bogdanović** (12. 5. 1954. – 27. 9. 2007.) je bio srpski političar najpoznatiji po tome što je bio gradonačelnik Beograda.

Posle završene Matematičke gimnazije diplomirao je i magistrirao na Elektrotehničkom fakultetu. Bavio se telekomunikacijama, na istraživačkim i razvojnim, a potom i na menadžerskim poslovima, najpre u "Pupinu", a zatim i u drugim firmama iz ove oblasti.

Od 1992. član je Demokratske stranke, koja ga je već 1993. izabrala za predsednika zemunskog odbora, potom potpredsednika Gradskog odbora i poverenika za Beograd.

Bio je i potpredsednik ekspertske "Vlade za Beograd" DS-a i GSS-a do septembra 2000. i predsednik Gradskog odbora Beograda Demokratske stranke do 2004.

Od 2000. do 2004. bio je predsednik Izvršnog odbora Skupštine grada Beograda.

Od oktobra 2004. bio je gradonačelnik glavnog grada Srbije. Bio je prvi gradonačelnik Beograda izabran na neposrednim izborima za tu funkciju.

Umro 26.9.2007. posle kratke i teske bolesti u 54. godini života.

## Vanjske veze
EUB

**EUB** može značiti:
* **[[Enigmatsko udruženje Bjelovar]]**, kasnije kratice: EUČ i ZDČ.
* **[[Električni kontrabas]]** ()
* **[[Energy and Utilities Board]]**, engergetska organizacija u Kanadi
* **[[Eisenbahn-Unfalluntersuchungsstelle des Bundes]]**, njemačka vladina agencija
Enigmatska bibliografija

**Enigmatska (zagonetačka) bibliografija**, knjiga (ili kakav drugi izvor) koji registruje sve ono što se odnosi na enigmatiku: enigmatske članke, knjige, zagonetke, listove, klubove, društva, manifestacije, takmičenja, nagrade itd.

Takve knjige i izvori rijetke su i kod nas i u svijetu.:
* Archer Taylor izdao je 1939. u Helsinkiju, na engleskom jeziku, *"A bibliography of riddles"* (Bibliografija zagonetaka) na nekih 176 stranica.
* Inspirisan tim djelom znameniti italijanski zagonetački teoretičar i urednik Aldo Santi izdao je u Firenci 1952. godine djelo *"Bibliografija della Enigmistica"* (Bibliografija enigmatike) s 2403 natuknice na 400 stranica u 666 numerisanih primjeraka.
* Godine 1978. izdao je u Bjelovaru Slavko Peleh Bibliografiju enigmatike na 144 stranice u 555 numerisanih primjeraka, u kojoj je popisao 1167 natuknica iz vremenskog perioda 17. vijek - kraj 1977. godine.
* Godine 1981. izdao je Roman Nowoszewski u Varšavi brošuru na 16 stranica s naslovom: *"Bibliografia szaradziarstwa : kluby, biesiedy"* (Bibliografija zagonetaštva).

Kasnije su u Bjelovaru izdane bibliografije koje se odnose na pojedine zagonetačke listove i rubrike:
* Slavko Peleh: *[[Bibliografija "Sfinge Rebusa"]] (1929-1941)*, EUČ, Bjelovar, 1982.
* Franjo Tušek: *[[Bibliografija zagonetačke rubrike "Mladosti"]] (1923-1940), EUČ, Bjelovar, 1984.
* [[Franjo Tušek]]: *Bibliografija zagonetačke rubrike "Pobratima" (1891-1916), EUČ, Bjelovar, 1986.

Nekada je EUČ dodjeljivao godišnju **Međunarodnu enigmatsku nagradu Bibliograf** (MEN Bibliograf) za najbolji prilog enigmatskoj bibliografiji u vidu knjige ili napisa.

## Izvori
* S(lavko) P(eleh): *"Skice za Zagonetački leksikon"*, Zagonetač (Čvor-razbibriga, 171) , ..., 42, 3 - Bjelovar, 15. XII. 1973.
* Slavko Peleh: *[[Bibliografija enigmatike]]*, EUČ, 1978.
Douglas Adams

:*Ovo je članak o humoristu. Za [[Indoeuropeanist]]a v. [[Douglas Q. Adams]].*

**Douglas Noël Adams** ( 11. ožujka 1952. - 11. svibnja 2001.) je bio britanski radio dramaturg i pisac, najpoznatiji po seriji knjiga *Vodič kroz Galaksiju za autostopere*. U vreme njegove smrti, ovaj serijal je bio prodan u više od petnaest miliona primeraka.

## Obrazovanje i rani rad
Adams je rođen u Kembridžu i obrazovan u Brentvud školi u Eseksu, gde se sprijateljio s Grifom Džonsom. Adams je pohađao St. John's College, gde je 1974. godine diplomirao englesku književnost.

Neki od njegovih ranih radova su prikazani na televiziji BBC2 1974. godine. Uskoro ga je "otkrivo" Grejam Čepmen iz *Monti Pajtona*. Adams je napisao jedan od skečeva u 45. epizodi *Letećeg cirkusa*.

Adamsov rani rad na radiju uključuje skečeve u programima *The Burkiss Way* i *News Huddlines*, a i bio je pisac jedne epizode programa *Doctor on the Go*.

## ''Vodič kroz Galaksiju za autostopere''
Prema Adamsu, ideja za *[[The Hitchhiker's Guide to the Galaxy (roman)|Vodič za autostopere kroz galaksiju (roman)]]* je nastala kada je pijan ležao u polju u Insbruku u Austriji, gledajući zvezde. Lutao je noseći knjigu *Vodič kroz Evropu za autostopere* kada je naišao na grad gde niko nije pričao za njega razumljiv jezik. Kada se napio i otišao u polje da spava, bio je inspirisan nemogućnošću da komunicira sa ljudima iz tog grada.

*[[Vodič kroz Galaksiju za autostopere]]* je originalno nastao kao šestodelna radio serija na BBC Radio 4 1978. godine. Radio serija je bila osnova za seriju knjiga, koja je postala poznata kao "trilogija u pet nastavaka", a kasnije i TV seriju.

## Reference

## Vanjske veze
* Douglas Adams' official web site, established by him, and still operated by The Digital Village.
* Douglas Adams' .mac homepage
* 
* Parrots, the Universe and Everything, 87 min talk at University of California Santa Barbara, 2001 (RealAudio) 
* Douglas Adams speech at Digital Biota 2 (1998)  (The audio of the speech) 
* Guardian Books "Author Page", with profile and links to further articles.
* 
* 
* 
* 
* 
* Douglas Adams  — Rotten.com library article.
* Douglas Adams & his Computer – An article about his Mac IIfx
* Photo of Adams' grave
* Douglas Adams with Pink Floyd
Film

**Film** je audiovizualno delo koje se nastavlja na strip.

**Filmska umetnost** je posebna vrsta umetnosti koja se služi sopstvenim jezikom, gramatikom i stilistikom, čija se suština ogleda u estetski organizovanim ritmički usklađenim redosledima različitih fotografisanih prizora u kretanju, koji pri projekciji stvaraju iluziju realnosti. Ona je sintetička umetnost koja pored sopstvenih izražajnih sredstava koristi i sredstva drugih umetnosti: književnosti, pozorišta, slikarstva i muzike. Elementi tih umetnosti transformišu se u filmu, gube samostalnost i kvalitativno se menjaju, stvarajući iluziju doživljaja na gledaoca. Izražajna sredstva filma leže u izboru planova i njihovog povezivanja, montaže.

Gledanje filmova dio je moderne kulture. Junaci popularnih filmova i glumci koji ih igraju često postaju poznati, a njihove slike prepoznatljive. Posebno za masovno gledanje filmova grade Kina. Obično trajanje filma je 90-120 minuta (1,5—2 sati). Kod kuće, za gledanje filmova tradicionalno se koristi TV s priključenim video playerom, nedavno sve više i više za tu svrhu služi osobno računalo, Pametni telefon i drugi elektronički uređaji za reprodukciju videozapisa.

## Povijest filma

* Nijemi film
* Zvučni film
* Crno-bijeli film
* Film u boji
* 3D filmovi

## Žanrovi
* Biografski
* Povijesni
* Komedija
* Kriminalistički
* Western
* Ljubavni
* Drama
* Avanturistički
* Triler
* Znanstvenofantastični (SF)
* Horror
* Porno film

## Ljudi koji rade na filmu
* Redatelj
* Scenarist
* Producent
* Snimatelj
* Glumci
* Skladatelj

## Poveznice
* Kinematografije po državama
* Popis filmova
* Popis glumaca
* Popis redatelja
* Povijest filma
* Oscari

## Vanjske veze

* Baza podataka hrvatskih filmova 

## Reference
Nikola Triva

**Nikola Triva** (Šibenik, 26. 10. 1910. – Split, 2. 9. 1989), **[[enigmat]]**. Završivši srednju školu, čitav svoj radni vijek proveo je kao službenik Jugoslovenskih željeznica, gdje je i penzionisan. Sahranjen je 6. IX. 1989. u Kninu na groblju sv. Đurđa.

## Enigmatika
U zagonetaštvu se pojavio 1928. godine. Objavljivao je u mnogim enigmatskim listovima: *"[[Sfinga (časopis)|Sfinga]]"* ("*Sfinga Rebus"*), *"[[Problem (časopis)|Problem]]"*, *"[[Čvor (časopis)|Čvor]]ova"* izdanja, *"[[Vjesnikov kviz]]"*, *"[[Eureka (časopis)|Eureka]]"* (velika i mala) te u *"[[Slobodna Dalmacija|Slobodnoj Dalmaciji]]"*. Postao je poznat po pseudonimima *Va-va-va* i *3-va* (tri va < Triva). Isticao se i kao svestran odgonetač. Dobitnik je nagrade za izmjenjivaljku u zagrebačkom *"Startu"* broj 79 (26. I. 1972).

## Članstvo u EKBV
Bio je veliki zaljubljenik crno-bijelih križaljkaških polja i vrijedni član splitskog Enigmatskog kluba "Božidar Vranicki" (EKBV) od njegovog osnivanja. U klubu su ga od dragosti zvali **Šjor Nikola**. Redovno je prisustvovao svim sastancima, skupštinama i drugim aktivnostima. Bio je posebno plodan autor križaljki, prije svega u enigmatskoj rubrici *"Slobodne Dalmacije"*. Križaljke je sastavljao, iako teško bolestan, do zadnjeg dana života.

## Anegdota
Popularna je njegova gotovo nevjerovatna dogodovština. Jednom, kad je putovao vlakom, izašao je da kupi novine i *"Vjesnikov kviz"* jer je trebalo da vlak stoji malo duže. Međutim, zabavljen novinama, zaboravio je na vlak koji je otišao prije nego što je trebalo. Tada je, unajmivši taksi, "lovio" vlak sve do Austrije jer se sve što je imao nalazilo u njemu. Tako je postao čovjek koji je vjerovatno najskuplje platio neki enigmatski list.

## Izvori
* Stjepan Horvat: *"[[Leksikon zagonetača Jugoslavije]]"*, Bjelovar, 1979.
* Željko Bilankov: *"In memoriam - 3 VA"* (Nikola Triva), Zagonetač, XX, 325 (34), 12 - Bjelovar, 1. XII. 1989. (+ fotografija)
Josip Dubrović

**Josip Dubrović** (Osijek, 19. V. 1972), enigmat.

## Biografija
Osnovnu školu te elektrometalsku srednju školu (EMŠC) završio je u Osijeku. Bio je zaposlen kao autobravar, prodavač i grafički radnik, a od 2008. do 2013. godine radio je kao urednik zagrebačkog enigmatskog časopisa Kviskoteka i drugih izdanja Roberta Pauletića. Zaljubljenik je u sport, najviše u nogomet, navijač NK Osijek, član osječke navijačke skupine Kohorta. Jedan je od osnivača i igrača Badmintonskog kluba (BK) "Osijek" (1992). Ima sina (Fran /rođ. 2008. g/).

## Enigmatika
Enigmatikom se bavi od 1987. godine. Prvo kao odgonetač, a kasnije i kao sastavljač. Prvu zagonetku - križaljku - objavio je u bjelovarskom Miničvoru 1989. godine. Sastavlja uglavnom križaljke i osmosmjerke te druge zagonetke. Dosad je objavio preko 2000 radova u desetak enigmatskih listova i časopisa (*[[Feniks]]*, *[[Kviz]]*, *[[Kviskoteka (časopis)|Kviskoteka]]*, *[[50 Skandi]]*, *[[101 Skandi]]*, *[[Kvizorama]]*, *[[Osmosmjerka]]*, *[[Skandi Čvor]]*, *[[Skandi Feniks]]*, zvornička *[[Zagonetka]]*...) i u nekoliko neenigmatskih listova (*[[Glas Slavonije]]*, *[[Multimedia info]]*, *[[Oglasnik (Osijek)]]*, *[[Osječki dom]]*, *[[Slavonska burza]]*, 'Slobodna Dalmacija'...).

Bio je glavni i odgovorni urednik i jedan od glavnih suradnika osječkog enigmatskog časopisa *[[Slova do krova]]* (brojevi 1-8; 2002. godine). Sudjelovao je na enigmatskim manifestacijama (*[[Enigmatska kolonija]]*, *[[Enigmatski vlak]]*, SOZAH...) i takmičenjima (Feniksov kup...) te u kvizu Najslabija karika. Radove potpisuje pseudonimima: **Ćos**, **Dujo**, **Fran**, **Kohortaš**, **Luka**.
Tijekom 2012. godine (točnije u ožujku) sa svojim osječkim enigmatima osniva *[[Zagonetački klub Osijek]]* (ili skraćeno ZAKOS).
Trenutno je zaposlen (od 2017. godine) kao grafički urednik u najtiražnijim i najčitanijim dnevnim novinama u Hrvatskoj *[[24sata]]* te uređuje enigmatske stranice navedenih novina i prvenstveno uređuje web križaljke portala *[[24sata]]* koje se mogu rješavati on-line.

## Izabrane zagonetke
 Josip Dubrović: *"Premetaljke - Urednik zabavnog programa"*,
 *[[Feniks]]*, ..., 275, 47 - Rijeka, 23. VI. 2005.
 
 **A, KRASNA DALEKOVIDNOST!** <  Aleksandar Kostadinov
 
 Josip Dubrović: *"[[Premetaljka]] - U potrazi za novim prvakom (+H)"*,
 *[[Feniks]]*, ..., 278, 57 - Rijeka, 4. VIII. 2005.
 
 **EKSTRAVAGANTNA GOMILO!** < HRVATSKA NOGOMETNA LIGA
MEN Bibliograf

**Međunarodna enigmatska nagrada "Bibliograf"** (MEN "Bibliograf"), godišnja međunarodna nagrada koju je dodjeljivao EUČ za doprinos bibliografiji svjetskog zagonetaštva. Nagradu je ustanovio Savjet EU "Čvora" 4. II. 1979, a prva nagrada proglašena je 24. VI. 1979. u Koprivnici na XI. SZOJ-u.

Nagrada "Bibliograf" dodjeljivala se za najbolji prilog u vidu bibliografske knjige ili napisa iz određene godine. Time se željelo posredno utjecati na zagonetačke istraživače da se okrenu pripremanju bibliografskih rasprava jer samo one doprinose brzom i bržem upoznavanju neke inostrane enigmatike. Nagrada je bila u vidu bibliografske knjige *[[Biografija enigmatike]]* s odlukom napisanom na toj knjizi i potpisom predsjednika komisije za dodjelu te nagrade i žigom EUČ-a. Odluka s motivacijom pisana je, u pravilu, na tri jezika (jeziku dobitnika, našem i engleskom).

Prvi MEN je dodijeljen Krzysztofu Oleszczyku iz Varšave za članak *"Polskie czasopisma szaradziarskie w okresie miedzywojennym"* (Poljski zagonetački časopisi u međuratnom razdoblju), objavljen u varšavskom zagonetačkom godišnjaku *"Kalendarz Szaradisty"* za 1978. godinu (str. 150-155).

Drugi MEN, odlukom Skupštine EUČ-a od 7. XII. 1980. godine, dodijeljen je američkom enigmatu (*puzzler*!) Willu Shortzu (pseudonim *Willz*) za rukopis pod naslovom *Puzzleana* (engl. *puzzle* = zagonetka). Radi se o popisu od nekih 160-ak naslova (većinom knjiga) iz američkog zagonetaštva.

## Izvori
* vm Charles Attenne (Slavko Peleh): *"Poljaku - prva međunarodna nagrada za bibliografiju"*, Zagonetač (Čvor-razbibriga, 349) , ..., 209, 1 - Bjelovar, 10. XI. 1979.
* vm Slavko Peleh: *"Drugi MEN Bibliograf bibliografu iz SAD"*, Zagonetač (Čvor-razbibriga, 396) , ..., 256, 1 - Bjelovar, 29. VIII. 1981.
Sarajevo (u enigmatici)

**Sarajevo**, glavni grad Bosne i Hercegovine, leži u podnožju Trebevića na rijeci Miljacki, 415.600 stanovnika. Opširnije na srpskohrvatskoj Vikipediji.

Sarajevo je značajno enigmatsko središte kao mjesto u kome su živjeli ili žive mnogi istaknuti enigmati te kao mjesto izdavanja više enigmatskih listova (Problem (Sarajevo), Orbis (Sarajevo), Sezam (Sarajevo)...).

## SARAJEVO u zagonetkama
* Adresa **SAVO REJA** < Anonim: (*"Anagram"*), IKS (Beograd), ..., 24, ... - 10. IX. 1952.
* Anagram **OVAS JARE...** < Zagrepčanin: (*"Anagram"*), Enigma, ..., 142, ... - 31. VII. 1954.
* Anagram **VASO...JARE...** < Andrija Cvetković: (*"Anagram"*), Enigma, ..., 178, ... - 9. IV. 1955.
* Adresa **VOJA E. RAS** < Jovan Nedić: *"Posetnica"* (adresa), Eureka, .., 10, .. - 2. X. 1973.
* Anagram s izmjenom **'AJDE SAVO...** < Dragić Filipović: *"Logogrifni anagram"*, Enigma, ..., 927, 5 - 29. III. 1974.

::Stihovi: "'AJDE SAVO / mudra glavo / reci u Bosni / grad ponosni."

* Adresa **JOVA E . RAS** < Jovan Nedić: *"Adrese"*, Neimar (Novi Sad), XI, 74-76, ... - Novi Sad, I-III. 1975.
* Adresa **VASA / SAVA ROJE** < Jovan Nedić: *"Dva brata sugrađana"*, Eureka, ..., 82, 16 - 15. II. 1975.
* Anagram **J. R.: EVO ASA!** < Rešad Sultanović: *"Naš fudbalski klub (anagram)"*, Orbis (Sarajevo), (I), 4, 21 - IV. 1981.
* Adresa **VASA ROJE** < Izet Fejzović: *"Posjetnice"*, Orbis (Sarajevo), (II), 17, 23 - 8. I. 1982.
* Adresa **SAVA ROJE** < Vladimir Kuterovac: *"Adresa"*, Orbis (Sarajevo), (II), 24, 12 - 16. IV. 1982.
* Anagram **...VASO JARE...** < Nikola Kljajić: *"Anagrami"*, Enigma, ..., 1615, ... - 21. VII. 1987.

::Stihovi: "Od izvora Bosne, / bistra voda teče. / Na obali nekoj, / u debelom hladu, / u **šeheru gradu** / VASO JARE peče."
 
* Anagram **ARSA...JOVE...** < Nikola Kljajić: (*"Anagrami"*), Enigma, XL, 1801, 8 - 12. II. 1991.

::Stihovi: "ARSA bratić JOVE, / kaži luče moje: / iz kog **grada** zove / telefonom svoje."

* Anagram **EJ, RESAVO...** < Živan Perić: (*"Anagram"*), Enigma, ..., 1806, ... - 19. III. 1991.