open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Dubrovačko primorje (općina)

**Dubrovačko primorje** je općina u Hrvatskoj koja administrativno pripada Dubrovačko-neretvanskoj županiji.

## Geografija
Općina se nalazi sjeverozapadno od Dubrovnika, a na sjeveru graniči s bosanskohercegovačkom općinom Neum.

## Stanovništvo
Po posljednjem popisu stanovništva iz 2001. godine, općina Dubrovačko primorje imala je 2.216 stanovnika, raspoređenih u 20 naselja:
* Banići - 143
* Čepikuće - 95
* Doli - 207
* Imotica - 85
* Kručica - 34
* Lisac - 34
* Majkovi - 218
* Mravnica - 45
* Ošlje - 96
* Podgora - 33
* Podimoć - 44
* Slano - 552
* Smokovljani - 101
* Stupa - 73
* Štedrica - 61
* Točionik - 26
* Topolo - 152
* Trnova - 45
* Trnovica - 37
* Visočani - 135

## Uprava
Područje Dubrovačkoga primorja administrativno obuhvaća istoimenu općinu.Općinsko sjedište je mjesto Slano,koje broji nešto više od 500 stanovnika.Općina Dubrovačko primorje pripada Dubrovačko-neretvanskoj županiji.

## Historija
## Gospodarstvo

U prvih 9 mjeseci 2014. godine u Dubrovačkom primorju boravilo je 31 127 gostiju i oni su ostvarili 168 168 noćenja. Na turizmu se intenzivno radi, a krajem listopada 2014. očekuje se početak gradnje ACI marine u Slanome. Bit će kapaciteta priveznih mjesta za 200 plovila duljine od 11 do 25 m. Slano ima dva hotela.

## Značajne osobe
## Spomenici i znamenitosti
## Obrazovanje
## Kultura
## Sport
## Izvori

## Vanjske veze
Pojezerje

**Pojezerje** je općina u Hrvatskoj, koja se nalazi u sjevernom dijelu Dubrovačko-neretvanske županije.

## Geografija
## Stanovništvo
## Naseljena mjesta
Brečići, Dubrave, Kobiljača, Mali Prolog, Otrić-Seoci i Pozla Gora.

## Uprava
* Borislav Dominiković

## Historija
## Gospodarstvo
## Značajne osobe
## Spomenici i znamenitosti
## Obrazovanje
## Kultura
## Sport
## Vanjske veze
Kula Norinska

**Kula Norinska** je naselje i sjedište istoimene općine u Hrvatskoj. Administrativno pripada Dubrovačko-neretvanskoj županiji. Dobila je ime po monumentalnoj utvrdi iz 16. stoljeća.

## Geografija
## Stanovništvo
Po posljednjem popisu stanovništva iz 2001. godine, općina Kula Norinska imala je 1.926 stanovnika, raspoređenih u 9 naselja:
* Borovci - 33 
* Čarapine -
* Desne - 130 
* Grgići - 
* Jakići -
* Krvavac - 613
* Krvavac II - 236
* Kula Norinska - 302
* Matijevići - 100
* Momići - 215
* Nova Sela - 55
* Podrujnica - 142
* Šiljegi (Iskisli) - 
* Vladimiri -

## Uprava
## Historija
## Gospodarstvo
## Značajne osobe
## Spomenici i znamenitosti
## Obrazovanje
## Kultura
## Sport
## Vanjske veze
Orebić

**Orebić** je općina u Hrvatskoj, na poluotoku Pelješcu.

## Geografija
Orebić je smješten na jugozapadu poluotoka Pelješca ispod brda Svetog Ilije. Nalazi se na Pelješkom kanalu nasuprot grada Korčule na istoimenom otoku te je s njim povezan trajektom.

## Stanovništvo
## Uprava
## Historija
## Privreda
Danas je najvažnija djelatnost turizam (razvija se od 1960). Značajna je i tranzitna prometna uloga (trajektna veza s Korčulom). U povijesti je najznačajnija djelatnost bila pomorstvo (Orebić je bio poznat kao grad s mnogo pomorskih kapetana).

## Značajne osobe
## Spomenici i znamenitosti
## Obrazovanje
## Kultura
## Sport

## Vanjske veze
Trpanj

**Trpanj** je grad i sjedište istoimene općine u Hrvatskoj, smještene na poluotoku Pelješcu.

## Geografija
Područje Trpnja ima sve karakteristike sredozemne klime s klimatskim razlikama koje su posljedica postojanja visoke planinske barijere neposredno uz obalu, niza otoka i povremenih kontinentalnih utjecaja.

## Stanovništvo
## Uprava
## Historija
Trpanj ima značajno mjesto u povijesti hrvatskog narodnog preporoda u Dalmaciji, jer je on bio prvim mjestom u kojem je hrvatski jezik službeno stavljen ispred talijanskog, i to odlukom kojom se trgovačke knjige moraju voditi na hrvatskom jeziku.

## Gospodarstvo
Hotel Faraon

Konoba "Škojera", Tel: +385 20 743 454, http://www.skojera.webs.com/

## Značajne osobe
* Ena Begović, hrv. filmska i kazališna glumica
* Mia Begović, hrv. filmska i kazališna glumica

## Spomenici i znamenitosti
## Obrazovanje
## Kultura
## Sport
* Nogometni Klub Faraon Osnovan je 1919. god.
* vaterpolski klub "Trpanj"

## Vanjske veze

* Turistička zajednica Općine Trpanj
Mljet (općina)

**Mljet** je općina u Hrvatskoj koja pokriva područje istoimenog otoka u Dubrovačkom arhipelagu, a administrativno pripada Dubrovačko-neretvanskoj županiji.

## Geografija
## Stanovništvo
## Uprava
## Historija
## Gospodarstvo
## Značajne osobe
## Spomenici i znamenitosti
## Obrazovanje
## Kultura
## Sport
## Vanjske veze
Lumbarda (općina)

**Lumbarda** je malo mjesto na istočnom rtu otoka Korčule i općina Dubrovačko-neretvanske županije.

Zanimljivim je čini živopisan netaknuti krajolik, razvedena obala i kristalno čisto more koje je okružuje, pješčane plaže koje su rijetkost na Jadranu, bogata povijest sačuvana u pisanim dokumentima starim više od dva tisućljeća, blizina prekrasnog grada Korčule, sjenoviti maslinici, izvrsno vino od sorte grožđa koja odbija uspjevati igdje drugdje, sačuvani narodni običaji i gastronomski specijaliteti domaće kuhinje.

Lumbarda je u prošlosti bila ladanjsko odredište korčulanskih biskupa i vlastele, a i danas odiše ladanjskim ugođajem. Smještena je uz morske uvale i na padinama brežuljaka što okružuju dolinu kojom dominiraju vinogradi. Do nje se stiže iz šest kilometara udaljene Korčule cestom koja prolazi kroz maslinike i borovu šumu. Tu živi 1200 stanovnika koji su se stoljećima bavili vinogradarstvom, ribarstvom i kamenoklesarstvom. Danas su domaćini mnogim gostima koji ljeti traže miran, siguran i osobit odmor.

Kupače privlače pješčane plaže i arhipelag od dvadesetak otočića nadomak mjesta. Krajolik je prepun mirisa mediteranskog aromatičnog bilja, borova i soli, a bojama dominira paleta boje mora od tirkizne do tamnomodre, bjelina pijeska i kamena, zelenilo borova i srebnrozelena boja agava. Nad tim se krajolikom, uz kliktanje galebova i šum valova pod maestralom, prosipa toplina sunca koja opija i duh i tijelo.

Gurmane prilvače domaći specijaliteti pripremljeni od svježih namirnca iz mora i lumbarajskih vrtova. Ljubitelji i poznavaoci vina u Lumbardu dolaze izdaleka kako bi kušali grk, bijelo vino koje se proizvodi od autohtone sorte grožđa istog imena.

O svojim običajima, plesovima, pjesmama, zanatima, umjetnicima, jelima i vinu domaćini svoje goste upoznavaju kroz «Lumbarajske užance», splet priredbi i događaja koje večeri u Lumbardi čine nezaboravnima. 

## Vanjske veze

* Lumbarda na internetu 
* Turistička zajednica Lumbarde
* / info lumbarda
Blato (općina)

**Blato** je naselje na jadranskom otoku Korčula i sjedište istoimene općine u Hrvatskoj.

## Geografija
## Stanovništvo
Po posljednjem popisu stanovništva iz 2001. godine, općina Blato imala je 3.680 stanovnika, raspoređenih u 2 naselja:
* Blato - 3.659
* Potirna - 21

### Nacionalni sastav, [[2001]].
* Hrvati - 3.622 (98,42)
* Srbi - 14 (0,38)
* Slovenci - 5 (0,14)
* Makedonci - 4
* Crnogorci - 3
* Bošnjaci - 1
* Mađari - 1
* Ukrajinci - 1
* ostali - 18 (0,49)
* neopredijeljeni - 11 (0,30)

## Uprava
## Historija
## Gospodarstvo
## Značajne osobe
* Marija Petković, časna sestra proglašena blaženom, utemeljiteljica redovničke zajednice Kćeri Milosrđa sv.Franje, jedine redovničke zajednice osnovane u Hrvatskoj.

* Meri Cetinić- poznata pjevačica

## Spomenici i znamenitosti
## Obrazovanje
## Kultura
## Sport
## Vanjske veze
Slivno

**Slivno** je općina u Hrvatskoj, smještena u sjevernom dijelu Dubrovačko-neretvanske županije.

## Geografija
## Stanovništvo
## Uprava
## Historija
U selu je rujna 1922. došlo do sukoba između seljaka koji su obrađivali polje isušeno od močvare i posjednika polja.

## Gospodarstvo
## Značajne osobe
## Spomenici i znamenitosti
## Obrazovanje
## Kultura
## Sport
## Vanjske veze
Vela Luka

**Vela Luka** je gradić na otoku Korčula i sjedište istoimene općine u Hrvatskoj. Administrativno pripada Dubrovačko-neretvanskoj županiji.

## Geografija
Vela Luka je smještena na zapadu otoka Korčule. Nalazi se na dubokom zaljevu pogodnom za izgradnju luke. Nastala je kao luka za potrebe mjesta Blato u unutrašnjosti otoka, ali se je kasnije razvila kao samostalno naselje. Trajektom je povezana sa Splitom i Lastovom. Iznad grada se nalazi brdo Hum. U blizini je otočić Ošjak s poznatom park-šumom, a nešto dalje otočić Proizd.
## Stanovništvo
## Uprava
## Historija
## Privreda
Glavna djelatnost je turizam. Značajna je tranzitna prometna uloga (trajektna veza). Važne su i lučke djelatnosti (za potrebe cijelog otoka).
## Značajne osobe
* Šime Vučetić
* Danijel Dragojević
* Izvor Oreb
* Oliver Dragojević
* Jasna Zlokić
* Perica Vlašić
## Spomenici i znamenitosti
## Obrazovanje
## Kultura
## Sport
* vaterpolski klub "Vela Luka"

## Vanjske veze
Lastovo

**Lastovo** je otok u Hrvatskoj. Administrativno pripada Dubrovačko-neretvanskoj županiji.

## Geografija
Površina otoka: 41 km2

Broj stanovnika: 835 st. (2001.)

Duljina: 10 km

Širina: 5,8 km

Najviši vrh otoka: Hum (417 m). 

Oko otoka Lastova se nalazi 46 otočića i hridi. Sam otok Lastovo je najveći otok u Lastovskom arhipelagu, koje se grana prema sjeveroistoku prema otočićima Lastovnjacima i Vrhovnjacima.

Najveću razvedenost imaju sjeverozapadna i zapadna obala.

Najšumovitiji je hrvatski otok - preko 70 postotaka šumovite površine.

## Stanovništvo
Od značajnijih naselja, na otoku su naselja Lastovo (451 st. 2001.) i Ubli. 

Hrvati su jedini autohtoni i većinski stanovnici ovog otoka.

Na Lastovu se govori jedinstvenim podnarječjem hrvatskog jezika, čakavski jekavski (ne ijekavski).

## Historija
Postoje arheološki nalazi u uvali Ublima (na jugozapadnoj obali) iz starorimskog razdoblja i ranog srednjeg vijeka.

U vrijeme grčke kolonizacije spominje sa kao Ladesta. 

Od ranog srednjeg vijeka mijenjao je vlasnike: [Bizant]], Mletke (nakon 1000.), Dubrovačku Republiku (od 13. stoljeća), Habsburšku Monarhiju (od 1797., nakon Campoformijskog mira). Za Napoleona, nakratko ga zauzimaju i njime vladaju Francuska i Velika Britanija. 

Rapalskim ugovorima prigrabiva si ga Italija. Nakon 2. svjetskog rata je u sastavu NR Hrvatske, kasnije SR Hrvatske u sklopu SFRJ. U tom periodu je služio kao jedna od glavnih vojnih baza, zbog čega je, slično kao i Vis, bio proglašen zatvorenim područjem, te se na njemu, za razliku od ostatka jadranske obale, nije mogao razvijati turizam. Lastovčani su se zbog toga odseljavali u veće gradove.

Izbijanjem rata u Hrvatskoj, JNA je otok stavila pod okupaciju. S njega se povukla u proljeće 1992. godine.
## Park prirode Lastovsko otočje
"Park prirode Lastovsko otočje" proglašen je zaštićenim područjam 29.9.2006. god, ukupne površine 53 km2 i 143 km2 morske površine. Spada u vanjsku skupinu južnodalmatinskih otoka i obuhvata najjužniji hrvatski naseljeni otok Lastovo s pripadajućim otocima, otočne skupine Lastovnjaci i Vrhovnjaci te otok Sušac, ukupno 46 otoka, otočića, hridi i grebena (najveći od njih su Lastovo i Sušac).Posebnost Lastovskog otočja je bogata kulturno istorijska baština – brojne kamene crkvice, životopisni fumari, te tradicionalni lastovski Poklad. 
## Reference

## Vanjske veze

* Portal za PP Lastovo
Roslin (Midlothian)

**Roslin** (za koga se ponekad koristi naziv **Rosslyn**) je selo u Midlothianu u Škotskoj, južno od glavnog grada Edinburgha. Smješten je oko 20 km (12 milja) od edinburškog aerodroma.

Uz njega se vezuju:

* Rosslynska kapela
* Roslinski zamak
* Bitka kod Roslina, 1303 http://sinclair.quarterman.org/history/med/battleofroslin.html 
* Roslinski institut, gdje je klonirana ovca Dolly.

Ime Roslin dolazi od keltskih riječi "ross" za stjenovito prebrežje i "lynn" za vodopad. Legende kažu da je selo godine 203. n.e. osnovao Asteriuje, Pikt. Roslin je postao važan kao sjedište porodice St. Clair. Godine 1456. kralj James II mu je dao status burgha (grada). Kopanje ugljena je od 12. do kasnog 20. vijeka bilo glavno zanimanje stanovnika sela.

Danas pored sela postoji nacionalni park Roslin Glen. 

Po Roslinu je prozvano predgrađe Roslyn Dunedina na Novom Zelandu, isto kao i naselje Roslindale u američkom gradu Bostonu.
Dolly (ovca)

**Dolly** [ˈdɒli] (Edinburgh, 5. srpnja 1996. – Edinburgh, 14. veljače 2003.), ovca, prvi sisavac koji je uspješno kloniran iz odrasle somatske stanice. Klonirana je na Institutu Roslin u Midlothianu u Škotskoj, te je živjela do svoje smrti u dobi od šest godina. Njeno rođenje je objavljeno 22.2. 1997.

Ovca je ispočetka imala šifrirano ime "6LL3". Naziv "Dolly" je došao od farmera koji su pomagali njenom rođenju, u počast Dolly Parton, s obzirom da je klonirana stanica od mliječne žlijezde. Tehnika koju je ovjekovječilo njeno rođenje je somatski stanični nuklearni transfer, u kome se stanica stavlja u ovum bez jezgre, a potom dvije stanice spajaju i razvijaju u embrion. Kada je Dolly klonirana godine 1996. iz stanice šestogodišnje ovce, postala je predmetom kontroverzi koje traju do današnjih dana.

Dana 9. travnja 2003. njeni su punjeni ostaci izloženi u edinburškom Kraljevskom muzeju, dijelu Nacionalnih muzeja Škotske.

## Povezano

* Zhong Zhong i Hua Hua
* lista kloniranih životinja

## Reference

 
## Vanjske veze

* Dolly the Sheep, 1996-2000 from the Science Museum, London 
* Roslin Institute: Update on Dolly and nuclear transfer 
* Photos of Dolly and other cloned animals
Mirko Novosel

**Mirko Novosel** (Zagreb, 30. lipnja 1938. - Zagreb, 20. srpnja 2023.), jugoslavenski i hrvatski košarkaš i trener.

Novosel je igrao za zagrebačku Lokomotivu, u kojoj je i započeo trenersku karijeru. Cibonu je predvodio od 1967. do 1971. i od 1976. do 1988. i sa kojom je osvojio 2 titule prvaka Evrope, 2 Kupa kupova, 3 prvenstva Jugoslavije i 9 Kupova Jugoslavije. Savezni trener jugoslovenske reprezentacije bio je od 1971. do 1976, kada je radio u tandemu sa Rankom Žeravicom. U to vrijeme Jugoslavija je 2 puta bila evropski prvak (1973. i 1975.) i po jedanput evropski (1971.), svjetski (1974.) i olimpijski (1976.) vicešampion.

Kandidiran je 2007. za ulazak u Košarkašku kuću slavnih.
Kup Radivoja Koraća (Srbija)

**Kup Radivoja Koraća** je zvanični naziv nacionalnog košarkaškog kupa Srbije. Ime je dobio u čast Radivoja Koraća, bivšeg jugoslovenskog reprezentativca, koji je poginuo 1969. u saobraćajnoj nesreći blizu Sarajeva. Kup je dobio ime na inicijativu KK Hemofarm, nakon ukidanja istoimenog evropskog takmičenja i promene imena Savezne Republike Jugoslavije u Državna Zajednica Srbija i Crna Gora. Nakon razdruživanja Srbije i Crne Gore 2006, Kup Radivoja Koraća je postalo ime nacionalnog kupa Srbije. 

## Osvajači
Šestanovac

**Šestanovac** je općina u Hrvatskoj. Nalazi se u Dalmatinskoj Zagori, a administrativno pripada Splitsko-dalmatinskoj županiji.

## Geografija
## Naseljena mjesta
Grabovac, Katuni, Kreševo, Rubići, Šestanovac i Žeževica.

## Stanovništvo
## Uprava
## Historija
Mjesto je novijeg postanka. Nastalo je na križanju dviju cestovnih prometnica (Split-Blato n/C-Imotski i Omiš-Dubci-Zadvarje-Cista Provo). Ime je dobilo prema obližnjem zaselku Šestanima.

## Gospodarstvo
## Značajne osobe
fra. Mate Nikola Roščić

## Spomenici i znamenitosti
## Obrazovanje
## Kultura
## Sport
## Vanjske veze
Runovići

**Runovići** su općina u Hrvatskoj. Smještena je u Dalmatinskoj Zagori, a administrativno pripada Splitsko-dalmatinskoj županiji.

## Geografija
Runovići su smješteni u zaleđu planine Biokovo.

Runovićki zaseoci nanizani su duž južnog ruba Imotskog polja.

## Stanovništvo
Općina Runović ima ukupno 2.643 stanovnika. U naselju Runović živi 2.071 stanovnik, u Slivnu 524, a u Podosju živi 48 stanovnika. Samo je jedna osoba starija od 95 godina.

## Uprava
## Historija
## Gospodarstvo
## Značajne osobe
Petar Puljiz-Pero

## Spomenici i znamenitosti
## Obrazovanje
## Kultura
## Sport
* Nk Mračaj Runović
Nk MRAČAJ osnovan je 1964 g. . U svojoj bogatoj povijesti dao je nekoliko svjetski poznati nogometaša. Najpoznatiji je svakako kapetan "vatrenih" Zvonimir Boban. Tu su još Ivan-Iko Buljan, Branko Tucak, Ivan Gudelj, Stanko Mršić,Mladen Karoglan... Klub godinama plovi po regionalnim ligama od 3 do 5 lige. Igralište se nalazi tik uz rijeku Vrljiku i nosi naziv POJILO. Klub je ime dobijo po brdu iznad sela Runovići.

 Boja dresa: plava
Himna: "ko u mračaj dirne, ježa će gucati" 
Navijačka skupina: Lamara (ime dobili po staroj limenoj školi koja se nalazila uz igralište)

## Vanjske veze
* Runovići - službena stranica
Proložac

**Proložac** je općina u Hrvatskoj, smještena u Dalmatinskoj Zagori, odnosno Imotskoj Krajini. Administrativno pripada Splitsko-dalmatinskoj županiji.

## Geografija
## Naseljena mjesta
Pet je naselja u sastavu općine (stanje 2008.), to su: Donji Proložac, Gornji Proložac, Postranje, Ričice i Šumet. Najveći i najnapučeniji je Donji Proložac.

## Stanovništvo
## Uprava
## Historija
## Gospodarstvo
## Značajne osobe
## Spomenici i znamenitosti
## Obrazovanje
## Kultura
## Sport
imaju nk mladost.

## Vanjske veze
* www.prolozac.hr
Zmijavci

**Zmijavci** su općina u Hrvatskoj smještena u Imotskoj krajini. Administrativno pripada Splitsko-dalmatinskoj županiji.

## Geografija
Općina Zmijavci nalazi se u Imotskom polju, 8&nbsp;km južno od grada Imotskog. Površina Općine iznosi 14 km2.

## Stanovništvo
Prema popisu iz 2001. godine Općina ima 2.130 stanovnika.
## Uprava
## Historija
## Gospodarstvo
Stanovništvo se pretežno bavi vinogradarstvom i poljoprivredom.

## Značajne osobe
* Ivica Todorić - poduzetnik
* Ivo Lončar - novinar i saborski zastupnik
* Ivan Milas - saborski zastupnik
* Milan Ivkošić - novinar
* Ivan Gudelj - bivši nogometaš i nogometni trener
* Mladen Karoglan - nogometaš i poduzetnik
* Zvonko Todorić - kuglaš
* Luka Milas - znanstvenik

* Miroslav Piplica - svjetski prvak u kickboxingu

## Spomenici i znamenitosti
## Obrazovanje
## Kultura
## Sport
* NK Croatia Zmijavci

## Vanjske veze

* Službena stranica Općine Zmijavci
Zagvozd

**Zagvozd** je općina u Hrvatskoj. Smještena je u Imotskoj Krajini, odnosno Dalmatinskoj Zagori, a pripada Splitsko-dalmatinskoj županiji.

## Geografija
Nalazi se iza Biokova, u gorskom dijelu Zagore. Kroz njega vodi stara Napoleonova cesta, građena 1804. do 1809. godine dok je Dalmacijom upravljao providur Danese, a vojni zapovjednik bio maršal Marmont.

Zagvozd je smješten između Biokova i više brda sa sjeverne strane mjesta - Orljače (909 m n/m), Velikog Drežnja (775 m), Golog Brda (636 m) i Lukove glave (742 m). Prostire se u pravcu sjeverozapad-jugoistok u dužini od 10&nbsp;km, a od sjeveroistoka do granice na planini Biokovo u širini 8&nbsp;km. Najveći dio njegove površine je planinski. Obradivog tla je svega 413 ha, pašnjaci zauzimaju 4252 ha, na šume otpada 1512 ha, dok je neplodnih površina 25 ha. Naselje Zagvozd graniči s Krstaticama, Župom, Velikim Brdom, Bastom, Grabovcem, Medovdocem, dok su granice općine nešto drugačije. Općina graniči s Grabovcem, Medovdocem, Slivnom, Rašćanima, Velikim Brdom i Bastom.

## Stanovništvo

Prema popisu iz 2001. godine, Zagvozd ima 1642 stanovnika.
## Naseljena mjesta
Biokovsko Selo, Brnići, Krstatice, Lelasi, Rastovac, Rašćane Gornje, Šarići, Zagvozd, Župa i Župa Srednja.

## Značajne osobe
* Vedran Mlikota, glumac
* Joško Čagalj (Jole), pjevač
* Stipe Šuvar, političar

## Spomenici i znamenitosti
* Vukov greb, najpoznatiji hrvatski stećak koji je bio jedan važan sastavni dio velikih izložbi u Budimpešti, Parizu i Sarajevu, reljef na stećku prikazuje lovca sa mačem koji lovi jelene (iako im okolica Zagvozda nije stanište).

## Kultura
* Kazališni festival Glumci u Zagvozdu

## Vanjske veze

* Službena stranica općine
* Zagvoški internetski portal 
* HPD Sv. Jure Zagvozd
Cista Provo

**Cista Provo** je naselje i sjedište istoimene općine u Hrvatskoj. Smještena je u Dalmatinskoj Zagori, a administrativno pripada Splitsko-dalmatinskoj županiji.

## Geografija
## Stanovništvo
Po posljednjem popisu stanovništva iz 2001. godine, općina Cista Provo imala je 3.674 stanovnika, raspoređenih u 6 naselja:
* Aržano - 754
* Biorine - 241
* Cista Provo - 526
* Cista Velika - 1.134
* Dobranje - 378
* Svib - 641

### Nacionalni sastav, [[2001]].
* Hrvati - 3.637 (98,99)
* Nijemci - 3
* Crnogorci - 1
* Slovenci - 1
* ostali - 1
* neopredijeljeni - 6 (0,19)
* nepoznato - 7 (0,22)

## Uprava
## Historija
## Gospodarstvo
## Značajne osobe
* Franka Kutleša (Staël von Holstein), poznata barunica i modna kreatorka u Londonu.

## Spomenici i znamenitosti
## Obrazovanje
## Kultura
## Sport
## Vanjske veze
* Cista Provo
Lećevica

**Lećevica** je općina u Hrvatskoj. Smještena je u Dalmatinskoj Zagori, a administrativno priapda Splitsko-dalmatinskoj županiji.

## Geografija
## Stanovništvo
Prema popisu stanovništva 2001. općina je imala svega 740 stanovnika. To je znatno manje nego daleke 1857. kada je prema prvom popisu stanovništva evidentiran 2031 stanovnik ili 174% više nego 2001. Godine 1931. na području općine Lećevica živjelo je 3100 ili 319% više nego 2001. Naglo smanjivanje ukupnog broja stanovnika u nekoliko proteklih desetljeća posljedica je intenzivnog iseljavanja (egzodusa) i to u pravilo radno i reproduktivno najsposobnijeg dijela populacije. U takvim su se okolnostima stope nataliteta naglo smanjivale (u nekim zaseocima u posljednjih nekoliko desetljeća nije rođeno ni jedno dijete), a stope mortaliteta naglo povećavale. Općina Lećevica pripada dijelovima Hrvatske kojima prijeti brzo izumiranje. Na takav zaključak upućuje i starosni sastav stanovništva jer je stanovništvo mlađe od 20 godina u ukupnom broju zastupljeno sa svega 12,5%, a ono starije od 60 godina sa 42,3%. Demogeografi, inače tvrde kako stanovnštvo počinje stariti kada udio populacije starije od 60 godina premaši 12,5%, a udio mlađih od 20 godina se spusti ispod 30%.

## Uprava
## Historija
## Gospodarstvo
## Značajne osobe
## Spomenici i znamenitosti
## Obrazovanje
## Kultura
## Sport
## Vanjske veze
Lokvičići

**Lokvičići** su općina u Hrvatskoj. Smještena je u Dalmatinskoj Zagori, odnosno Imotskoj Krajini, a administrativno pripada Splitsko-dalmatinskoj županiji.

## Geografija
## Stanovništvo
## Uprava
načelnik: branko knezović
tajnik: petar štrljić

## Historija
## Gospodarstvo
## Značajne osobe
## Spomenici i znamenitosti
## Obrazovanje
## Kultura
## Sport
## Vanjske veze
* Općina Lokvičići
Hrvace

**Hrvace** je općina u Hrvatskoj. Smještena je u Dalmatinskoj Zagori, u blizini Sinja. Administrativno pripada Splitsko-dalmatinskoj županiji.

## Geografija
## Stanovništvo
Po posljednjem popisu stanovništva iz 2001. godine, općina Hrvace imala je 4.116 stanovnika, raspoređenih u 11 naselja:
* Dabar - 26
* Donji Bitelić - 424
* Gornji Bitelić - 234
* Hrvace - 1.637
* Laktac - 0
* Maljkovo - 82
* Potravlje - 823
* Rumin - 220
* Satrić - 513
* Vučipolje - 113
* Zasiok - 44

## Uprava
Načelnik je Dinko Bošnjak. Trenutno je vladajuća stranka HDZ.

## Historija
## Gospodarstvo
## Značajne osobe
* Nikola Jerkan, nogometaš i reprezentativac Hrvatske
* Janko Janković, nogometaš i reprezentativac Hrvatske

## Spomenici i znamenitosti
## Obrazovanje
## Kultura
## Sport
NK Hrvace 2. Nogometna liga

## Vanjske veze
Anatolij Fomenko

**Anatolij Timofejevič Fomenko** je (ruski *Анато́лий Тимофе́евич Фоме́нко*; rođen 13. 3. 1945 godine u Donjecku) je akademik Ruske Akademije Nauka, doktor matematičkih nauka, profesor sa Moskovskog sveučilišta. Je dobitnik Državni nagrade Ruske Federacije 1996 godine (na polju matematike). Bavi se geometrijom i topologijom, jedan od najplodnijih ruskih matematičara današnjice.

Anatolij Fomenko poznat po radikalnim revizionističkim stavovima o povesti opisanim u knjizi *[[Nova hronologija (Fomenko)|Nova hronologija]]*.
## Djela
* A. T. Fomenko. Statistička hronologija. Matematički pogled na istoriju. U kom smo veku? (preveli Aleksandar Lipkovski i Dragan Blagojević) Beograd, 1997, 449 str., ćirilica, .
Dugopolje

**Dugopolje** je naselje i sjedište istoimene općina u Hrvatskoj. Nalazi se u Dalmatinskoj Zagori i administrativno pripada Splitsko-dalmatinskoj županiji.

## Geografija
## Stanovništvo
Po posljednjem popisu stanovništva iz 2001. godine, općina Dugopolje imala je 3.120 stanovnika, raspoređenih u 4 naselja:
* Dugopolje - 2.674
* Koprivno - 249
* Kotlenice - 133
* Liska - 64

## Uprava
Načelnik: prof. Stanko Balić
Donačelnik: Stipe Rogošić, dipl.oecc.
Predsjednik Općinskog vijeća: Joško Čelan, dipl.ing.građ.

## Historija
## Gospodarstvo
## Značajne osobe
* Boško Božinović, hrvatski atletičar

## Spomenici i znamenitosti
## Obrazovanje
## Kultura
## Sport
U Dugopolju djeluju NK Dugopolje i boćarski klub Sokol.

## Vanjske veze
* http://www.dugopolje.hr/
Gospodarska zona Podi - Dugopolje
Zadvarje

**Zadvarje** je općina u Hrvatskoj. Administrativno pripada Splitsko-dalmatinskoj županiji.

## Geografija
Općina Zadvarje položajno i funkcijski zauzima obalno i priobalno područje srednje Dalmacije.

Smještena je između Grada Omiša, općine Brela i općine Šestanovac na kopnu, a na moru je razgraničena s bračkom općinom Selca.

Obalni dio općine u dužini od oko 4&nbsp;km, se nalazi u uvali Vrulja čije se obale visoko i strmo izdižu iznad površine mora prema prijevoju Dubci (280 m.n.v.) koje je i danas jedini mjesto povezivanja obalnog i zaobalniog prostora.

Područje zauzima 8 međusobno povezanih zaselaka: Dubci, Potpoletnica, Krnići, Krželji, Popovići, Santrići, Pejkovići Zadvarje, i u kojima danas živi tristotinjak.

## Stanovništvo
## Uprava
Načelnik općine: Branko Krnić.

## Historija
## Gospodarstvo
Zadvarje ima neveće polje.

Sam grad se nalazi oko 500 m, od cestovne prometnice A1.

Ima poštu, tvornicu, prodavaonice, ugostiteljske objekte (kafiće i konobe), starački dom te vatrogasni dom s oko 20 članova.

Zadvarje je poznato po stočnom sajmu.

## Značajne osobe
## Spomenici i znamenitosti
## Obrazovanje
## Kultura
## Sport
## Vanjske veze
Lernejska Hidra

**Lernejska Hidra** u grčkoj mitologiji stvorenje je sa zmijskim tijelom i mnogo zmijskih glava te otrovnim dahom; Tifonov i Ehidnin potomak. Lernejsku Hidru ubio je Heraklo kao jedan od svojih zadataka, a ona je sama živjela u lernejskom jezeru u Argolidi.

## Mitologija
Heraklov je zadatak bio ubiti lernejsku Hidru. Stigao je do lernejskog jezera gdje je ona živjela. Prekrio je usta i nos tkaninom da ne bi udisao otrovne pare te je ispalio goruće strijele u njezin brlog da bi je izmamio. Potom se suočio s njom te joj je srpom odsjekao glavu, ali kad bi to učinio, narasle bi nove dvije.

Apolodor donosi da je Heraklo shvatio da ovako ne može pobijediti Hidru te je zamolio svoga nećaka Jolaja za pomoć. On se dosjetio (možda ga je nadahnula Atena da spale rane nakon što odsjeku glavu. Heraklo je odsjekao glavu, a Jolaj je spalio rane i to je ubilo Hidru. Jednu njezinu besmrtnu glavu postavio je ispod velika kamena na svetom putu između jezera i Eleja, a potom je umočio strelice u Hidrinu otrovnu krv i tako završio zadatak.

Druga inačica priče govori da je, nakon što bi osjekao svaku glavu, umočio mač u Hidrinu krv i koristio njezin otrov da glave ne bi ponovno narasle. Jedna inačica priče donosi da je Hera poslala raka da mu grize noge i da ga gnjavi nadajući se da će biti uzrok njegovoj smrti. Poslije ga je postavila kao zviježđe Rak na nebu da slijedi Lava, Heraklova simbola.

Hera i Euristej poslije su rekli da je zadatak nevažeći jer mu je nećak pomogao te je, umjesto prvotnih deset, Heraklo morao izvršiti dvanaest zadataka.

Heraklo je poslije koristio otrovne strelice da bi ubio Kentaura Nesa. Njegova je otrovana krv na posljetku ubila i samog Herakla nakon što je Nes dao Dejaniri otrovanu košulju koju je ona poklonila Heraklu bjevši ljubomorna na drugu ženu.

Grčka riječ za strelice - *toxon* povezana je s grčkom riječju za otrov - *toxis*, što bi se mitološki povezalo time da je Heraklo stvorio otrovne strelice iz Hidrine krvi.

## Vanjske veze

* Hidra u klasičnoj literaturi i umjetnosti
Nemejski lav

**Nemejski lav** u grčkoj mitologiji bilo je stvorenje koje je živjelo u Nemeji. Smatra se Tifonovim i Ehidninim potomkom, postoji i inačica da je pao s Mjeseca kao Zeusov i Selenin potomak, a treća inačica govori da je Himerin potomak.

## Mitologija
Heraklov je prvi od dvanaest zadataka bio ubiti nemejskog lava i donijeti njegovu kožu.

Taj je lav terorizirao područje oko Nemeje. Ubijao je nedužne seljane i njihovu stoku.Imao je neprobojnu kožu koju nijedno oružje napravljeno od čovjeka ili boga nije moglo probiti. Kad ga je Heraklo prvi put napao, njegovo oružje - luk i strijele, toljaga i brončani mač - nisu mogli nauditi lavu. Na posljetku je odbacio oružje i hrvao se s lavom te ga je zadavio. Druga inačica donosi da je ugurao svoju ruku u njegovo grlo i ugušio ga.

Heraklo je potom satima pokušavao oderati lava te je bivao sve ljući i ljući. Na posljetku mu je prerušena Atena pomogla da shvati da su najbolje oruđe kojim može oderati kožu vlastite lavlje pandže. Tako je, uz Atenu kao *[[deux ex machina]]* završio zadatak.

Poslije je Heraklo nosi neprobojnu kožu kao oklop. Kad je stigao kralju Euristeju da mu obznani završen zadatak i preda kožu, on se toliko uplašio njegova izgleda te se sakrio u veliki brončani ćup. Poslije je Heraklo daljnje zadatke dobivao preko glasnika.

## Vanjske veze

* Nemejski lav i Heraklo
Himera

**Himera** (grč. **Χίμαιρα**, *Chímaira* = koza; hrv. zmijolav) u grčkoj mitologiji pustinjska je neman u Likiji, spada u legendarne zvijeri. U prenesenom značenju - neostvariva zamisao, mašta, tlapnja, san, priviđenje, sablast.

## Mitologija
Himera je sačinjena od dijelova mnoštva životinja. Tifonov Ehidnin potomak te Kerberova i Hidrina sestra. Opisi variraju ovisno o izvorima, neki tvrde da je imala kozje tijelo, zmijski ili zmajski rep te lavlju glavu, a drugi tvrde da je imala i kozju i lavlju glavu, ali zmijski rep. Uglavnom se smatra ženkom, a svi se izvori slažu da je bljuvala vatru bar iz jedne od glava.

Oni koji bi vidjeli Himeru, završili bi brodolomom ili bi viđenje bilo popraćeno prirodnim katastrofama poput erupcija vulkana. U srednjovjekovnoj kršćanskoj umjetnosti, prikazivana je kao simbol Sotoninih snaga.

Izvori kažu da je s bratom Ortom imala vezu te da je rodila nemejskog lava i Sfingu. 

### Belerofont
Belerofont je iz nehaja ubio svoga brata te je prognan u Likiju. Tamo je, da bi se iskupio, poslušao zapovijed kralja Jobata koju mu je zapovjedio da ubije čudovišnu Himeru. Atena mu je darovala krilatog konja Pegaza uz čiju je pomoć uspio pobijediti Himeru na gori Helikon. Neki izvori donose da ju je probo kopljem, neki da je namjestio svoje koplje pod njezin vatreni dah koji je otopio olovo koje ju je otrovalo, a neki da je odsjekao jednu od tri njezine glave.

## Literatura

* Apolodor: **Biblioteka** (1. knjiga)
* Vergilije: **[[Eneida]]** (6. pjevanje)
* Homer: **[[Ilijada]]** (6. pjevanje)
* Ovidije: **[[Metamorfoze]]** (6. pjevanje)
* Heziod: **[[Teogonija]]**
Hiron

**Hiron** (grč. **Χείρων**, *Kheírôn* = ruka) sin je Krona i Okeanide Filire; Kentaur i odgajatelj mnogih grčkih junaka.

## Priča o Hironovom životu
Iako je poticao od roda kentaura, Hiron je bio potpuno drugačiji. Svestan da nemože da se uklopi u svoj rod, on se osamio u jednu pećinu na planini. Bio je mentor i učitelj Pereneju,Jasonu i mnogim drugim starogrčim junacima, od kojih je najpoznatiji bio Herkul.

## Mitologija
Kentauri su bili zloglasni kao nasilni i nekulturni pijanice. Za razliku od njih, Hiron je bio pravi kontrast, inteligentan, civiliziran i ljubazan. Bio je stručnjak za umjetnost, lov i medicinu, a također i proricanje. Bio je Okirojin otac, s nimfom Hariklom, a živio na gori Pelion.

Hiron je odgajao i poučavao brojne grčke junake i bogove - Asklepija, Aristeja, Ajanta, Tezeja, Ahileja, Jazona i Herakla. Imao je dar kojim je omogućio svojim učenicima da otkriju svoje najveće potencijale.

## Hironova smrt
Bio je Kronov sin i Titan te nije mogao umrijeti. Ostao je posljednji Kentaur i želio je žrtvovati svoj život da bi omogućio čovječanstvu da koristi vatru. Budući da je bio besmrtan, Heraklo se dogovorio sa Zeusom da razmijeni Hironovu besmrtnost za život okovanog Prometeja.

Dok je Heraklo izvršavao svoj zadatak u kojem je trebao ubiti erimantskog vepra, večerao je s Folom. Heraklo je zatražio vina, a Fol mu je dao sveto Dionizovo vino koje je privuklo Kentaure prevođene Nesom koji su se skupili vani. Heraklo je na njih ispalio strijele, a oni su ih gađali kamenjem, drvećem i stijenama. Jedna je strijela, umočena u otrovnu Hidrinu krv, pogodila i Hirona. Hiron ju je izvukao iz tijela i upitao se kako tako mala strijela može uzrokovati toliko smrti i uništenja. U tom je trenutku umro, odrekao se svoje besmrtnosti, a bogovi su ga postavili kao zviježđe Strijelca na nebu. U novije je vrijeme s njime poistovjećivano zviježđe Kentaura.

## Vanjske veze

* Hiron u klasičnoj literaturi i umjetnosti 
* Hiron u grčkoj mitologiji
Kentaur

**Kentauri** (grč. **Κένταυροι**, *Kéntauroi)*) bića su iz grčke mitologije. Kentaur je polukonj i polučovjek koji šeće šumama i voli samoću. Često ih prikazuju kao raskalašena i nagla bića. Jedina je iznimka Hiron. Izvrsni su ratnici, a hrane se sirovim mesom.

## Etimologija
Kentaursko grčko ime Κένταυρος, *Kentauros* moglo bi biti složenica od *ken* i *tauros* što znači probadajući bik, ali bi također moglo označavati i ubojicu bikova.

## Mitologija
### Borba s Lapitancima

Kentauri su najpoznatiji zbog borbe s Lapitancima. Naime, htjeli su oteti Hipodamiju i ostale žene na dan njezina vjenčanja s kraljom Piritom, Iksionovim sinom. Ondje je bio prisutan i Tezej, junak i osnivač gradova, koji je pomogao Piritu. Jedan je lapitski junak, Kenej, kojeg oružje nije moglo raniti, bio pretučen od Kentaura kamenjem i granama drveća. No, na posljetku su Kentauri pobijeđeni i uništeni. Kao i Gigantomahija i Titanomahija, i ovaj je rat metafora borbe između civiliziranosti i barbarizma.

### Kentauri

Pjesnik Pindar iznosi da je Kentaurima otac bio Kentaur, sin lapitskog kralja Iksiona i kraljice Nefele, utjelovljenja oblaka. Poslije je mlađi naraštaj Kentaura izgubio svoju surovost te su se pridružili Dioniziovoj pratnji - Satirima.

Moguće je da su isprva Kentaurima smatrani Tesalijci koji su stalno jahali konje, a kasnije se ta metafora pretvorila u mit. Homer Kentaure naziva više zvijerima nego ljudima.

Najpoznatiji Kentauri bili su Nes, Hiron, Fol i Eurition koji su bili likovi u pričama o Heraklu.

Najpoznatiji je bio Hiron koji se razlikovao od ostalih kentaura. Kentauri su bili zloglasni kao nasilni i nekulturni pijanice. Za razliku od njih, Hiron je bio pravi kontrast, inteligentan, civiliziran i ljubazan. Bio je stručnjak za umjetnost, lov i medicinu, a također i proricanje. Odgajao je i poučavao brojne grčke junake i bogove; imao je dar kojim je omogućio svojim učenicima da otkriju svoje najveće potencijale (v. Hiron).

## Vanjske veze

* Kentauri u klasičnoj literaturi i umjetnosti 
* Mitovi o Kentaurima
Mantikora

**Manticore** ili **Mantikora** u grčkoj mitologiji mitološko je biće, vrsta Himere s ljudskom glavom (često s rogovima, sivim očima, tri reda željeznih zubi i glasnom rikom poput trube), lavljim, katkad crveno obojenim tijelom i zmajevim ili škorpionovim repom kojim može pucati otrovne dlake da bi onesposobila plijen. Katkad se prikazuje i s velikim krilima.

## [[Etimologija]]
Mantikorino ime perzijskog je porijekla: *martya* = čovjek + *xwar-* = jesti. Grci su netočno preuzeli perzijski izgovor te je na grčkome ta riječ glasila *mantikhoras*, a potom je prešla u latinski gdje je poprimila oblik *mantichora*.

## Karakteristike

Opisao ju je Ktezije, grčki liječnik i povjesničar te je tako došla u europsku mitologiju. Poslije je to učinio Pauzanije govoreći o mantikori kao lavu te da je to samo indijski mit nastao zbog velika straha od same zvijeri. Plinije Stariji vjerovao je mitu, a njegovi su opisi bili cijenjeni te se u njih vjerovalo.

Mantikora je bila ilustrirana u bestijarijima, a i u grbovima, posebice tijekom 16. stoljeća, a također je utjecala na maniristička prikazivanja u slikama i ukrasnim djelima. Poslije je zamjenjivana sa Sfingom, posebice od 17. i 18. stoljeća u Francuskoj.

## Vanjske veze

* Mantikora - srednjovjekovni bestijarij 
* Mantikora - legenda i simbolizam
Pegaz

**Pegaz** (grč.: **Πήγασος**, *Pégasos*) u grčkoj mitologiji bio je krilati konj, Posejdonov (u njegovoj ulozi boga konjā) i Meduzin sin.

## [[Etimologija]]

Pegazovo grčko ime Πήγασος, *Pégasos* Heziod povezuje s riječju *pēgē* = izvor, vrelo. Naime, gdje god da je taj konj dotakao tlo, nastalo bi vrelo - primjerice - na Helikonu izvor *Hippocrene* ("konjev izvor") i drugi u Troezenu.

Najvjerojatnije ime potječe od luvijske riječi *pihassas* = munja ili *pihassasas* = bog vremena i munje. I kod Hezioda Pegaz služi kao donosilac munja Zeusu.

## Karakteristike

Pegaz je živio na visokim planinama, ponajviše na Helikonu, domu Muza. Letio je brzinom vjetra. Bio je prekrasan, snažan i jakih kopita - kad se jednom spotaknuo i udario kopitom po zemlji, nastao je izvor - Hipokrena. Bio je također i nježan i mudar, čista srca - mogao je odletjeti sve do Olimpa.

Pegaz je donio Zeusu munje, a nakon Belerofontove smrti vratio se na Olimp pomagati bogovima. Poslije se oženio Euipom s kojom je začeo naraštaj krilatih konja.

## Mitologija

### Rođenje

Prema nekim izvorima Pegaz je iskočio (zajedno sa svojim bratom Hrisaorom) iz Meduzina vrata nakon što joj je Perzej odsjekao glavu, dok je prema drugima nastao iz zemlje na koju je prolivena Meduzina krv. Atena je uhvatila Pegaza i odvela ga Muzama na Parnasu.

### Belerofont

Belerofont je morao ubiti čudovište Himeru sastavljenu od lava, koze i zmije sa zmajevom glavom. Prorok mu je rekao da je može ubiti samo uz Pegazovu pomoć i da mora spavati u Ateninu hramu. U snu mu se ukazala božica koja mu je poklonila zlatnu uzdu kojom će obuzdati i pripitomiti Pegaza. Belerofont je došao na Helikon i prišao mu dok je pio s vrela Pirene te ga obuzdao zlatnom uzdom. Druga inačica govori da ga je Atena već pripitomila i dovela Belerofontu.

Pegaz je pomogao Belerofontu u borbi protiv Himere i Amazonki. Ubio je Himeru strijelama iz zraka leteći na Pegazu. Nakon ove pobjede osjećao se moćno te se odlučio uzdići bogovima na nebo, da provjeri ima li bogova na Olimpu. Pegaz je znao da to nije u redu, ali ga je poslušao i uzletio. Zeus se rasrdio i poslao obada/bjesnilo na Pegaza te se Belerofont strmoglavio s njega i umro. Druga je inačica mita ta da je Zeus Belerofonta pogodio munjom.

Potom se sažalio nad Pegazom i pretvorio ga u zviježđe Pegaz. Jedno je pero iz njegovih krila palo na tlo i tako je nastao grad Tarsus.

## Vanjske veze

* Pegaz u klasičnoj literaturi i umjetnosti
Harpija

**Harpije** (grč. **Ἅρπυιαι**, *Harpuiai*) ptice su s licima žena; božice oluje. Najčešće su prikazivane kao otimačice i pljačkašice.

## Karakteristike

Harpije nisu uvijek bile zle. Jedna je Harpija sa Zefirom, zapadnim vjetrom, bila majka Ahilejevih konja, kako tvrdi Homer u svojoj *[[Ilijada|Ilijadi]]*. Isprva su bile božice oštrog vjetra, a odnosile su duše mrtvih u Had te su se vrlo rijetko upletale u život bogova i ljudi.

Harpije:
* **Ela** ("okretna poput oluje", "goropadna")
* **Kelena** ("tamna"), znana i kao **Podagra** ("brzonoga")
* **Okipeta** ("brzoleta")

Homer ih spominje nekoliko, ali poimence samo Podagru. Heziod spominje Elu i Okipetu. Vergilije spominje Okipetu.

Heziod ih je u svojoj *[[Teogonija|Teogoniji]]* nazvao stvorenjima s lijepom kosom. Harpije su isprva bile prikazivane kao ne baš lijepa stvorenja, a kasnije ih se počelo prikazivati prekrasnima, usporedno sa sirenama. U srednjem vijeku zvali su ih djevice-orlovi.

## Mitologija

Harpije su bile Iridine sestre, Tifonove i Ehidnine kćeri. Prema drugome izvoru, otac im je bio Taumant, a majka Okeanide Elektra. Fineh, kralj Trakije imao je dar proroštva. Prema jednom izvoru, kažnjen je jer je proročanstvima previše otkrivao, a prema drugome jer je počinio zločin nad sinovima iz prvoga braka. Zeus je bio ljut na nj te ga je kaznio ostavivši ga na otoku s hranom koju nikad nije mogao jesti. Naime, Harpije bi uvijek došle i ukrale hranu iz njegovih ruku prije nego što bi je uspio pojesti, a ono što nisu bile pojele, zagadile bi izmetom. Ovo se nastavljalo sve dok nije stigao Jazon s Argonautima.

Boreadi, Kalais i Zet, krilati sinovi Boreja, sjevernog vjetra, uspjeli su otjerati Harpije, ali ih nisu ubili. Naime, Irida je obećala da Harpije više neće uznemiravati nikoga te su se one vratile u svoju pećinu na Kreti. Zahvalan za njihovu pomoć, Finej je Argonatima pomogao rekavši im kako da prođu Simplegade, začarane stijene.

Eneja je također susreo Harpije na njihovu boravištu u Strofadima gdje su Trojancima krale hranu. Celaeni ih je proklela rekavši da će biti toliko gladni da će jesti stolove prije nego što stignu na kraj putovanja, a Trojanci pobjegoše u strahu.

## Literatura

* Homer: **[[Ilijada]]**, **[[Odiseja]]**
* Heziod: **[[Teogonija]]**
* Vergilije: **[[Eneida]]**
* Ovidije: **[[Metamorfoze]]**
Primorski Dolac

**Primorski Dolac** je naselje i sjedište istoimene općine u Hrvatskoj smještena u Dalmatinskoj Zagori, odnosno krajnjem zapadnom dijelu Splitsko-dalmatinske županije. Status općine je dobio 1997. godine.

## Geografija
Primorski Dolac je smješten u Dalmatinskoj Zagori između sela Perković, Prgomet, Bogdanovići. Pripada Splitsko-dalmatinskoj županiji, na samoj je granici između Splitsko-dalmatinske i Šibensko-kninske županije.

## Stanovništvo
Primorski Dolac ima oko 850 stanovnika. Mnogo mladih je odselilo u obližnje gradove zbog boljih uvjeta zapošljavanja.
## Naseljena mjesta
Akažići, Bakovići, Balovi, Barići, Franići, Donji Dolac, Dračari, Gornji Dolac, Kalpići, Markovine, Stojaci, Sučevići, Šantići, Škrapići, Šustići, Šimci i Žunići.

## Uprava
Gradonačelnik Primorskog Doca je Božo Vidić.

## Historija
Primorski Dolac se nekoć zvao Suhi Dolac ili "Suhi Dol". Ime Primorski je dobio kada su vodovodne cijevi stigle do Suhog Doca
oko 1927 godine.

## Gospodarstvo
Gospodarstvo je veoma slabo razvijeno, većina ljudi je bila ili jest zaposlena u HŽ-u, ostali su uglavnom zaposleni u vlastitim trgovinama ili uslužnim obrtima.

## Značajne osobe
Kristina Franić, rukometašica koja igra u rukometnom klubu "Podravka".

## Spomenici i znamenitosti
## Obrazovanje
U mjestu je osnovna škola "Primorski Dolac" u koje dolaze i djeca iz okolnih mjesta. Ravnatelj škole je Slobodan Butir.

## Kultura
## Sport
## Vanjske veze
Tučepi

**Tučepi** su naselje i sjedište istoimene općine u Hrvatskoj, smještene na Makarskoj Rivijeri. Administrativno pripada Splitsko-dalmatinskoj županiji.

## Geografija
## Stanovništvo
## Uprava
## Historija
## Gospodarstvo
## Značajne osobe

## Spomenici i znamenitosti
## Obrazovanje
## Kultura
## Sport
Nogometni klub "Jadran", Vaterpolski klub Dupin i Malonogometna ekipa "Recreativo"

## Vanjske veze
Gradac, Dalmacija

**Gradac** je naselje i sjedište istoimene općine u Hrvatskoj na jugu Makarske Rivijere. Administrativno pripada Splitsko-dalmatinskoj županiji.

## Geografija
Općina Gradac je smještena 42&nbsp;km od Makarske i 13&nbsp;km od Ploča.

## Stanovništvo
Po posljednjem popisu stanovništva iz 2001. godine, općina Gradac imala je 3.615 stanovnika, raspoređenih u 5 naselja:
* Brist - 453
* Drvenik - 500
* Gradac - 1.574
* Podaca - 716
* Zaostrog - 372

## Uprava
Općini Gradac administrativno pripadaju sljedeća naselja Gradac, Brist, Podaca, Zaostrog, Drvenik.Načelnik općine je Mate Burić.

## Historija

Nalazi iz prapovijesti govore da je u to vrijeme područje današnje općine Gradac bilo naseljeno. Prema Konstantinu Porfirogenetu grad *Slavineca (Labineca)* se nalazio na području Gradca. Prvo spominjanje imena Gradac vezano je uz 1649. godinu.

## Gospodarstvo
## Značajne osobe
* fra Andrija Kačić Miošić, iz Brista

* Niko Skrivaneli, hrvatski liječnik

## Spomenici i znamenitosti
* kasno barokna crkva sv. Mihovila
* kamena kula iz 17. stoljeća

## Obrazovanje
* OŠ Gradac

## Kultura
## Sport
* vaterpolski klub "Gradac"

## Turizam
## Vanjske veze

* Turistička zajednica općine Gradac
Podgora

**Podgora** je mjesto i općina u Hrvatskoj, smješteno na području Makarske Rivijere. Administrativno pripada Splitsko-dalmatinskoj županiji.

## Geografija
## Stanovništvo
## Uprava
## Historija
U Podgori je 10.9. 1942. su za vrijeme drugog svjetskog rata partizani formirali Prvi mornarički vod, što je bila njihova prva mornarička jedinica.

## Gospodarstvo
## Značajne osobe
* don Mihovil Pavlinović
* Franc Červan , atletičar
* Sveto Letica , hrvatski stožerni admiral i prvi zapovjednik Hrvatske ratne mornarice (1991.-1996.).

## Spomenici i znamenitosti
## Obrazovanje
## Kultura
## Sport
* sportsko društvo Podgora (vaterpolski odjel...)

## Vanjske veze
Brela

**Brela** su naselje i sjedište istoimene općine u Hrvatskoj, smještene na Makarskoj Rivijeri. Administrativno pripada Splitsko-dalmatinskoj županiji.

## Geografija
Površina 20,00&nbsp;km²

## Stanovništvo
Po posljednjem popisu stanovništva iz 2001. godine općina Brela imala je 1.771 stanovnika, raspoređenih u 2 naselja:
* Brela - 1.618
* Gornja Brela - 153

### Nacionalni sastav, [[2001]].
* Hrvati - 1.721 (97,18)
* Srbi - 9 (0,51)
* Nijemci - 6 (0,34)
* Bošnjaci - 5 (0,28)
* Slovenci - 3
* Crnogorci - 2
* Česi - 2
* Austrijanci - 1
* Mađari - 1
* Makedonci - 1
* Talijani - 1
* ostali - 9 (0,51)
* neopredijeljeni - 8 (0,45)
* nepoznato - 2

## Uprava
## Historija
Romanska odnosno rimska Brela, nepoznatog imena.

Hrvatska srednjovjekovna Brela prvi se put spominju u djelu bizantskog cara Konstantina Porfirogeneta "De administrando imperio" pod imenom*Berulia* godine 950.

1315. godine knez Juraj Šubić spominje Brela i Breljane - latinski naziv Brolanenses, kao dio omiške općine.

## Gospodarstvo
* Turizam: privatni i hotelski smještaj (Hoteli Brela dd), više na www.brela.hr
* Poljoprivreda: ribarstvo, loze i masline, prije višnje

## Značajne osobe
* biskup Nikola Bjanković
* fra Aleksandar Ribičić
*Tonći Carević

## Spomenici i znamenitosti

* crkva sv. Stjepana prvomučenika iz 1897.
* crkva Gospe od Karmela iz 1715.
* crkva sv. Ilije s početka 18. stoljeća
* crkva Gospe od zdravlja s početka 18. stoljeća
* crkva sv. Nikole na 572m nadm.visine iz predturskog doba
* kapele: sv.Roka (1856.), sv.Kaje (1768.), Gospina na Dubcima (1870.)
* nekropola stećaka iz 14.-15. stoljeća
* kompleks zgrada Bekavci na Kričku
* kula na Poletnici (387 m) iz 16.st, Turska kula Zabrdom (17.st), Hercegova utvrda, ilirska Gradina itd.

## Obrazovanje
Osnovna škola dr. Franje Tuđmana

## Kultura
* Društvo prijatelja kulturne i prirodne baštine "Brolanenses"
* Limena glazba Brela

## Sport
* boćarski klub "Hoteli Brela"
* ronilački klub "Aquanaut"
* planinarsko društvo "Pozjata"

## Vanjske veze