open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Subarktički Indijanci

**Subarktički Indijanci** (Subarctic Indians), Indijanci u fiziografskoj zoni Subarktika Kanade i Aljaske, pripadaju plemenskim rodovima Athapaskana i Algonquian. Subarktičkom kulturnom području simboli su krplje, kanu, toboggan i snježne naočale, a odjeća im je topla i krznena.

Područje kanadskog subarktika je šumovito (prevladava crnogorica) i ispresjecano bezbrojnim vodenim tokovima i jezerima, te je bogato ribom i divljači, od kojih su najvažniji karibu, los i dabar. Lov i ribolov glavno je zanimanje. Životnje se love zbog mesa i krzna od kojeg se izrađuje topla odjeća za hladne zimske dane, kao i šatori i pokrivači. Kako su ljeta su kratka a zime duge i hladne lov na krznaše i trgovina krznima bile su najvažnije aktivnosti ovih Indijanaca, a borba za lovišta bila je čest povod ratovima među tamošnjim plemenima.

Najpoznatija plemena toga područja su Montagnais, Naskapi, Cree, Chipewyan, Beaver, Slavey, Kaska, Bear Lake, Dogrib, Carrier, Yellowknife, plemena Kutchin i Khotana i niz drugih manjih plemena. Kultura ovih Indijanaca je prilično slična.

## Vanjske veze
* Subarctic Culture Area
Attikiriniouetch

**Attikiriniouetch**, jedna od lokalnih skupina Naskapi Indijanaca (prema Evan Pritchardu) koja je obitavala sjeverno od jezera Manicouagan u kanadskoj provinciji Quebec. F. W. Hodge ih svrstava među Montagnaise. Njihovo ime, nastalo od ŭdi′kwininiwŭg 'caribou people' (prema W. J.) ukazuje da su bili lovci na karibua. Kulturno su pripadali Subarktičkom području.

## Literatura
* Frederick Webb Hodge, Handbook of American Indians North of Mexico

## Vanjske veze
* Canadian Indian Bands, Gens and Clans
Setlemuk

**Setlemuk** (Se'tLmux, Setlomuk, Set'Lomux, Canyon Shuswap), jedna od sedam glavnih grana Shuswap Indijanaca porodice Salishan, nekad naaseljeni zapadno od rijeke Fraser između Churn i Riskie Creeka, na jugu kanadske provincije Britanska Kolumbija. Prema Swantonu imali su 4 sela: Riskie Creek (Pek), North Cañon (Snhahalaus), South Cañon (Snhahelaus) i Chilcotin Mouth (Tekhoilups) .

## Izvori

## Vanjske veze
* Senijextee and Shuswap Indians of Canada
Atikamekw

**Atikamekw** (Bikova glava; Attikamek, Attikamekw, Attimewk, Attikamègues ["whitefish people"]; Tête-de-Boule, Round-heads, Round Heads, Big-heads, Bullheads), indijansko pleme porodice Algonquian s gornjeg St. Maurice Rivera, sjeverno od Montreala. Pleme je sredinom 17. stoljeća (prema jednom izvoru) brojalo između 500 i 550 duša, a 1850. oko 150 ih je raspršeno na preko 7,000&nbsp;km 2, podijeljenih na dvije bande, Kikendatch (Kikendash, Kikenitak) i Weymontachie. Treća banda poznata kao Manouane, nastala je tek negdje između 1865.-1875. kao ogranak Weymontachie Indijanaca. Attikamekw su imali u prošlosti bili grana Montagnaisa koja je ime dobila po jednoj vrsti riba ('white fish') od koje su, kaže Eva Lips, 'isključivo živjeli'.

## Kultura
Attikameki su imali malo kontakta s Europljanima, a oružanih sukoba nikako. Jedino zlo koje ih je indirektno od bijelaca pogodilo, su boginje koje su dobili preko Montagnais Indijanaca. Epidemije boginja 1600.-tih su ih gotovo uništile. 1700.-tih dolazi do rata zbog trgovine krznom, između Montagnaisa i Irokeza pa su bili uvučeni u njega. . Kraj bogat šumom privlači 1800.-tih u njihovo područje šumsku industriju pa Indijanci gube dijelove svoje zemlje. U 20. stoljeću njihova naselja potopljena su izgradnjom brana i hidroelektrana, dolazi i do trovanja rijeka živom. Ovi Indijanci ipak su ostali živjeti u svojim hladnim šumama i dan-danas sačuvali su svoj jezik i svoju 'primitivnu' kulturu.

## Jezik
Jezik Attikamekw ili Tête-de-Boule pripada porodici Algonquian, mnogi autori, a među njima i Eva Lips drže ih ogrankom Montagnaisa. Premda etnolozi tvrde jedno, lingvisti smatraju da se oni služe dijalektom jezika Indijanaca Cree. Uz svoj vlastiti jezik, mlađi ljudi se danas služe sve više i francuskim kao drugim jezikom.

## Attikamekw danas

Danas Attikamekw imaju status zasebnog plemena koje se dijeli na 3 bande, to su, viz.: Opitchiwan, Weymontachie i Manouane. Godine 1992. ima ih svih skupa preko 4,400. Banda Opitchiwan danas živi na *Reserve d'Obedjiwan* (službeno 'Obedjiwan First Nation') u Quebecu, a ostale dvije bande u naseljima Weymontachie ('Weymontachie First Nation') i Manawan ('Manawan First Nation'), također Quebec.

## Literatura
* Frederick Webb Hodge, Handbook of American Indians North of Mexico

## Vanjske veze
* Atikamekw Nation Council 
* Native Languages of the Americas: Attikamekw (Attikamek, Atikamekw, Attimewk) 
* Atikamekw (francuski) 
* Atikamekw
* THE ATTIKAMEKS 
* Foto galerija
Pseudoefedrin

**Pseudoefedrin** je simpatomimetik iz hemijskih klasa fenetilamina i amfetamina. On se može koristiti kao nazalni/sinusni dekongestiv, a i kao stimulans.

Soli *pseudoefedrin hidrohlorid* i *pseudoefedrin sulfat* su prisutne u mnogim preparatima na slobodno, bilo kao jedini sastojak, ili u kombinaciji sa antihistaminicima, guaifenezinom, dekstrometorfanom, paracetamolom (acetaminofenom), ili NSAID (kao što je aspirin ili ibuprofen).

## Hemija
Pseudoefedrin je dijastereoizomer efedrina i lako se redukuje u metamfetamin, ili oksiduje u metkatinon.

## Reference

## Povezano
* Efedrin
* Fenilpropanolamin
* Amfetamin
* Metamfetamin
* ''N''-Metilpseudoefedrin
* Fenilefrin
* Sudafed
Apolodor iz Karista

**Apolodor iz Karista** (grč. Ἀπολλόδωρος ὁ Καρύστιος, delovao u 3. veku pne.) bio je jedan od istaknutih predstavnika nove atičke komedije. Rođen je u gradu Karistu na Eubeji, a živeo je i delovao u Atini, otprilike između 300. i 360. pne. U antičkim se izvorima naziva i Apolodorom Atinjaninom, što u ovom slučaju označava to da je dobio atinsko državljanstvo.

Napisao je 47 komedija i pet puta osvojio prvo mesto u dramskim nadmetanjima. Bio je Posidipov savremenik, a prvi je komad izveo na pozornicu oko 285. pne.

Apolodorova *Svekrva* (Ἑκύρα) poslužila je kao uzor za Terencijevu *[[Svekrva (Terencije)|Svekrvu]]*, a *Tužitelj* (Ἐπιδικαζόμενος) za Terencijevu palijatu *[[Formion (Terencije)|Formion]]*. Na osnovu ovih rimskih prerada zaključujemo da se Apolodor nalazio pod snažnim Menandrovim uticajem te da je jedna od njegovih odlika bila velika brižljivost, gotovo sitničavost, u strukturiranju zapleta.

Ne treba ga mešati s Apolodorom iz Gele, takođe pesnikom nove atičke komedije.

## Reference
Apolodor iz Gele

**Apolodor iz Gele** (grč. Ἀπολλόδωρος ὁ Γελῷος, 4-3. vek pne.) bio je komediograf koji je stvarao u okviru nove atičke komedije.

Prema jednoj vesti iz antike, bio je Menandrov savremenik. Ponekad ga se meša sa Apolodorom iz Karista, koji je takođe bio predstavnik nove komedije, no antički izvori i epigrafski natpisi potvrđuju da se radi o dva razlčita pesnika.

## Reference
Han Indijanci

**Han** (Hankutchin) /u značenju "oni koji žive pored rijeke", engleski: *those who dwell along the river*/ su jedno od plemena Athapaskana, možda srodni Kutchin Indijancima. Često ih nazivaju i *Han-kutchin*. Pleme obitava u području istočne središnje Aljaske i susjednog dijela Yukona u Kanadi, odnosno između šezdeset-četvrte i šezdeset-šeste širine sjeverno. Mooney je procijenio da ih je 1740. bilo oko 200. Hani se dijele na nekoliko grupa, to su Katshikotin ili Eagle Han, na rijeci Yukon. Druga grupa Takon (selo Nuklako) smještena je u području gdje se sastaju Klondike i Yukon. Njima možda treba priključiti i grupu Fetutlin kod ušća Fort Mile Creeka, nazivani i Tsitoklinotin. Kulturno pripadaju sub-arktičkim plemenima.

Han ekonomija temelji se na lososu. Tijekom ljeta Han Indijanci se okupljaju u velikim grupama duž rijeka da bi pripremili losos kojega suše i spremaju za zimu. Tijekom zimskih perioda dijele se na manje obiteljske grupe koje se bave lovom. Od korijena crnogoričnog drveta tamarack (Larix laricina) sa utkanim bodljikama i dlakom dikobraza izrađuju košare koje služe za kuhanju, a u kojima se voda zagrijava ubacivanjem usijanog kamenja.

Dolaskom bijelaca život im se iz temelja promijenio. Danas većina živi u Dawson Cityju gdje se i dalje bave lovom na lososa ali i drugim biznisom. 

## Izvori

## Literatura
* Frederick Webb Hodge, Handbook of American Indians North of Mexico

## Vanjske veze
* H Alaska Indian Villages, Towns and Settlements
Tlegonkhotana

**Innoka-khotana** (Tlegon-khotana, Holikachuk), pleme Indijanaca, porodica Athapaskan, sa rijeke Innoko, danas nastanjeni u Graylingu (vrsta ribe) na donjem Yukonu, gdje su se naselili 1963. godine.

Hodge za njih kaže da žive na rijeci Tlegon i da su ogranak Kaiyuhkhotana te da im pripadaju sela Innoka, Tlegoshitno i Talitui. Zagorskin ih naziva Thljegonchotana a Petroff Tlegon Khotana.

U novije doba preostalo ih je oko 200, od kojih tek 12 ili manje govori materinskim jezikom holikachuk.
## Izvori

## Vanjske veze
* Nagpra Notices Of Intent To Repatriate -Organized Village of Grayling
Ingalik

**Ingalik** (suvremeni naziv Deg Hit'an) je pleme Atapaska iz unutrašnjosti Aljaske, u bazenima gornjeg Kuskokwima i donjeg Yukona. Ovo područje, dijelom planinsko dijelom pod tundrom, bogato je životinjskim svijetom, ribom, karibuima, losovima, medvjedima i drugom divljači od kojih ovisi opstanak ovog plemena. Osgood (1934.) Ingalike dijeli na 4 grane: Anvik-Shageluk, Bonasila, Holy Cross-Georgetown i McGrath. Ingaliki su pod jakim eskimskim utjecajem, od kojih su preuzeli odjeću (parka-vjetrovke, hlače) i neke predmete njihove materijalne kulture, harpunu i bacač koplja, naprava poznata na američkom jugozapadu kao atl-atl. Kanui su im od brezove kore a zimske nastambe polu-podzemne, prekrivene zemljom. Sela imaju posebno izgrađene kolibe za dimljenje lososa. Zimi se Ingaliki kreću na saonicama. Ljetna nastamba, obično je konstruirana od omorikine kore. Ovdje treba dodati i kashim, on je tipičan eskimskim zajednicama. To je polu-podzemna koliba namijenjena za održavanje javnog seoskog života tokom zime. Kashim je naravno muškaračka kuća, i žena nema što tražiti u njoj. Šamanizam je također sličan eskimskom. Poznaju i potatch-ceremonije čije je središte Sjeverozapadna obala u zemlji Haida, Tlingita i Kwakiutla i Tsimshiana. Godine 1888. u Holy Crossu je utemeljena misija za Ingalike.
Ingalika je 1700 bilo oko 1,500, procjena je NAHDB-a; 600 (1900); 800 (2000). Plemenu je broj spao napola kada ih je 1838. pogodila epidemija boginja

## Lokalne grupe
Ingliki se danas dijele na nekoliko lokalnih grupa, to su: 
* Kolchan nastanjeni u selima Nikolai, Telida i McGrath. Zvani su i Upper Kuskokwim, i obično od susjeda nazivani generalnim imenom Ingalik. Sastoje se od bandi: East Fork, Nikolai, Takotna, Tatlawiksuk, Telida-Minchumina i Vinasale. -Oni zacijelo čine posebno pleme.
* Grupa Holikachuk poznata je i kao Innoka-khotana.

## Sela
* Akmiut, blizu Kolmakofa na Kuskokwim Riveru.
* Anvik, na slivu Anvika i Yukona.
* C'hagvagchat, na izvorima Anvika 
* Inselnostlinde, na Shageluk Riveru.
* Intenleiden, na lijevoj obali Shageluk Rivera.
* Khugiligichakat, na Shageluk Riveru.
* Khunanilinde, kod izvora Kuskokwim Rivera.
* Koserefski, na lijevoj obali Yukona, kod ušća Shageluk Slough, kasnije selo Ikogmiut Eskima.
* Kuingshtetakten, na Shageluk Riveru.
* Kvigimpainag, na istočnoj obali Yukon River, 20 milja od Kvikaka.
* Nnpai, na sjevernoj obali Kuskokwim Rivera.
* Palshikatno, na Innoko Riveru.
* Tigshelde, na Innoko Riveru.
* Tlegoshitno, na Shageluk Riveu.
* Vagitchitchate, kod ušća Innoko Rivera.

## Vanjske veze
* Ingalik 
* Ingalik Indians
Kaska

**Kaska**, ogranak Nahane Indijanaca, porodica Athapaskan, koju se su prema Hodgeu činile bande ili skupine Titshotina i Etagottine. Ime Kaska ponekad se koristi za označavanje svih Nahane skupina.

Kaska plemena živjela su i žive između Coast i Rocky Mountainsa u sjeveroistočnoj Britanskoj Kolumbiji i jugoistočnom Yukonu. Njihovo glavno zanimanje je lov na karibua. nastambe su im privremena skloništa tepee ili nastamba od drvenog kostura prekrivenog granjem, ljeti ponekad samo kakva nadstrešnica. Kreću se zimi na krpljama, tobogganom i po rijekama i jezerima kanuom.

O religiji nije mnogo poznato, imaju šamane i vjeruju u duše životinja. Danas su u B.C. podijeljeni na 5 bandi: Dease River First Nation na Good Hope Lake; Daylu Dena Council u Lower Post; i Kwadacha First Nation u Fort Ware, sjeverno od Prince George. Skupine u Yukonu groups su Liard First Nation na Watson Lake i the Ross River Dena Council u Ross River. U ranom 21 stoljeću ima ih oko 2.200 Kaska.
## Izvori
Kulchana

**Kulchana** (Kolchan, Mcgrath Ingalik) /u jeziku Ahtena =*strangers*,/ je pleme Athapaskan Indijanaca sa gornjeg toka Kuskokwima na Aljaski koji su svojevremeno pripisivani kao dio Ahtena (Allen, 1887), na što je Osgood 1936. rekao "*an erroneous generalized extension of the Ahtena people.*" Kolchane se i dalje uporno nekuda pokušava svrstati, pa su ih svrstali u Ingalike, a njihov jezik nazvali upper kuskokwim ili mcgrath. Khunanilinde sa rijeke Kuskokwim i Tochotno dva su njihova sela iz 1843. koja su poznata Zagoskom. Khunanilinde Swanton navodi među selima Ingalika. Kolchana danas žive u selima Nikolai Village i jedna obitelj u Telidi.

Arheološki nalazi ukazuju da Kulchana čine posebnu nezavisnu geografsku, kulturnu i jezičnu cjelinu. Upadljivo se razlikuju od Ingalika sa Yukona u svojoj socijalnoj organizaciji, koje ih bliže povezuju sa athapaskanskim grupama sa sjevera i istoka, odnosno plemenima Tanana i Tanaina. Njihov jezik nije blizak jezicima susjednih plemena. Kolchan Indijanci pripadaju sub-arktičkom području, sa kulturom fokusiranom na ribolovu i lovu.

## Bande
* East Fork, Nikolai, Takotna, Tatlawiksuk, Telida-Minchumina i Vinasale.

## Jezik
Upper kuskokwim

## Vanjske veze
* Kolchan 
* Kuskokwim, Upper: A language of USA
Koyukon

**Koyukon** (Koyukukhotana, /"people of Koyukuk River."/) je pleme američkih Indijanaca iz grupe Khotana, nastanjeno južno od ušća Tanana|Tanane i uz Koyukuk River na Aljaski. Swanton Koyukone dijeli na tri lokalne skupine, to su Kaiyuhkhotana sa rijeke Yukon, između Anvika i Koyukuka uključujući i Innoko River. Druga grupa su Koyukukhotana vlastiti sa rijeke Koyukuk, i treći Yukonikhotana, od ušća Tanane do ušća Koyukuka. Svaka ova grupa Koyukona imala je više naselja. Mooney (1928) procjenjuje da ih je 1740. bilo 1,500; 840 (1890.). Koyukoni danas žive u 11 sela, i ima ih oko 2,300.

## Lokalne skupime i sela
Swanton ih dijeli na 3 skupine
* **[[Kaiyuhkhotana]]**: Anilukhtakpak, Chinik, Iktigalik, Innoka, Ivan, Kagogagat, Kaiakak, Kaltag, Khogoltlinde, Khulikakat, Klamaskwaltin, Kunkhogliak, Kutul, Lofka, Nulato, Taguta, Takaiak, Talitui, Tanakot, Terentief, Tutago, i Wolasatux.
** Innoka, na Tlegon
* **[[Koyukukhotana]]**: Batza, Bolshoigor, Dotle, Hussliakatna, Kakliaklia, Kaitat, Kanuti, Kautas, Kotil, Koyukuk, Mentokakat, Nohulchinta, Nok, Notaloten, Oonignchtkhokh, Soonkakat, Tnshoshgon, Tlialil, Tok, Zakatlatnn, Zogliakten, i Zonagogliakten.
* **[[Yukonikhotana]]**: Chentansitzan, Medvednaia, Melozikakat, Noggai, Nowi, Tohnokalong i Tuklukyet.

Skupine Koyukukhotana i Yukonikhotana Hodge zajednički naziva Unakhotana

## Život Koyukona
Koyukoni su sub-arktički narod lovaca i ribara, sa krpljama, kao jednim od simbola njihove kulture. Život Koyukona organiziran je sezonski. Oni tradicionalno imaju proljetne, ljetne, jesenske i zimske logore, i kreću se prateći migraciju životinja, odnosno karibua. Tokom ljeta Minkhotanas (='lake people') Koyukoni se bave lovom na karibue i drugu divljač, dok su tokom jeseni zauzeti ribolovom na losose. Važan je tada i lov na karibue koji se sele u to vrijeme, a nastavlja se i tokom zime, kao i u rano proljeće; Meso karibua Indijanci suše i skladište u trapovima za kasniju upotrebu.

## Historija
Prvi bijelci sa Kojima Koyukoni dolaze u kontakt su Rusi. Ruski istraživač Malakov utemeljuje trgovačku postaju u Nulatu 1838. ili 1839. godine. Ubrzo nakon toga (1839.) slijedi nekoliko epidemija. Godine 1859. dolazi do poznatog masakra u selu Nulato kojeg su izvršili domoroci sa područja rijeke Koyukuk. Civilizacija počinje brže prodirati dovođenjem telegrafa (1867.) u Koyukon, otvaranjem trgovačke postaje 1880. i 'zlatnom groznicom' od 1884/5.

## Izvori

## Vanjske veze
* Map of the territory of the Koyukon and neighboring peoples 
* Koyukon Language, Past and Present 
* (mitologija) RAVEN'S STORY : audio linkovi
Fideizam

**Fideizam** (od latinske riječi za vjeru: *fides* i nastavka ''-izam'') je epistemološka teorija koja zagovara nezavisnost vjere od razuma ili teorija koja naučava da su razum i vjera u sukobu, pri čemu je vjera superiornija kada se radi o otkrivanju određenih istina, kao što su "više istine" o božanstvu koje se ne mogu shvatiti razumom nego samo vjerom u objavu. Drugim riječima, fideizam je "učenje koje stavlja vjeru na mjesto znanosti."

Teolozi i filozofi su na razne načine definirali odnos vjere i razuma prilikom određivanja istine metafizičkih koncepata, moralnosti i religijskih uvjerenja. Budući da pojam "fideizam" najčešće koriste protivnici te teorije s ciljem negativnog etiketiranja njenih zastupnika, rijetko koji autor će sam za sebe reći da je **fideist** (zastupnik fideizma). Fideizam se najčešće pripisuje četvorici filozofa: Pascalu, Kierkegaardu, Williamu Jamesu i Wittgensteinu, premda se potvrda za to često ne može naći ni u njihovim, ni u konceptima i djelima njihovih sljedbenika. Postoji više različitih oblika fideizma.

U kršćanskoj teologiji fideizmom se označava "takvo razumijevanje kršćanske teologije koje odbacuje potrebu (ili, ponekad, mogućnost) kritikâ ili procjenâ na temelju izvora koji se nalaze izvan same kršćanske vjere." Katolički smjer fideizma, "koji malo drži do sposobnosti ljudskog razuma i do pojmovne formulacije vjere", naziva se **tradicionalizam**.

## Povezano
* Bog
* Filozofija
* Epistemologija
* Teologija

## Reference
Hareskin

**Hareskin** (Hare; Kawchodinne, Kancho, Kah-cho-tinneh, K'atchô-gottinè, Kkpayttchare ottiné, Peaux de Lievre, Rabbit Skins, Tä-nä'-tinne, Kawchottine, "people of the great hares"; Zečje-Krzno) je pleme američkih Indijanaca sa sjevera Kanade u području koje se prostire od Fort Normana na rijeci Mackenzie i od jezera Great Bear Lake pa skoro do Arkltičkog oceana. Pleme sebe naziva imenom Kawchottine od čega su nastali engleski nazivi Hare ili Hareskin (Rabbitskins) i francuski Peaux-de-Lièvres. Eskimi ih nazivaju Nouga a Chipewyani Kkpayttchare ottiné. Jezično pripadaju porodici Athapaskan, i najsrodniji su plemenima Mountain, Bear Lake i Slavey.

## Pod-plemena

* Chintagottine, ili Katagottine (Kra-tha-go'tinné ili "People among the Hares"), na rijeci Mackenzie sjeverno od Fort Good Hope i između rijeke i jezera Great Bear Lake. 
* Etatchogottine, sjeverno i istočno od jezera Great Bear i na Great Cape. 
* Kawchogottine (Kra-cho-go'tinne, "People of the Big Hares"), sjeveroistočno od Fort Good Hope.
* Kfwetragottine, južno od Fort Good Hope duž Mackenzie Rivera. 
* Nellagottine (Nne-lla-go'tinné, "People of the End of the World"), na jezeru Simpson i duž Anderson Rivera.
* Nigottine (Nni-o'tinné, ili "People of the Moss"), oni se drže za ogranak Zečje-Krzno-Kawchogottine Indijanaca, na mjestu gdje se izljeva rijeka Great Bear. 
* Satchotugottine (Sa-cho-thu-go'tinné "People of Great Bear Lake"), sjeverno od jezera Great Bear.

## Historija
Hare su neveliko pleme, oko 750 pripadnika (1670.); Ross (1858.) izvještava da im je broj iznosi tek 467 duša. Do kontakta s bijelcima dolazi tek kada ih 1789. susreće Alexander Mackenzie. Tek u ranom 19. stoljeću taj kontakt se pojačava 1805. izgradnjom utvrde Fort Good Hope (danas manje naselje) i 1810. utemeljenjem Fort Normana.

## Kultura
Hare su podijeljeni po malenim nomadskim bandama uz donju Mackenzie na Sjeverozapadnim Teritorijima u Kanadi. Lov, ribolov i sakupljanje. Karibu, los slatkovodna riba, manja divljač i nešto divljeg bilja osnova su njihove prehrane. Odjeća je bila od krzana životinja koju su hvatali.

## Zečja-Krzna danas
Banda Radeli Ko ili Fort Good Hope Band naslazi se na istočnoj obali Mackenzie broji 586 duša i govore North Slavey i engleski. Nešto Hare Indijanaca živi s pripadnicima bande Inuuvik na delti Mackenzie Rivera zajedno s Eskimima i Kutchin Indijancima. Danas se zanimaju lovom, traperskim lovom, ribolovim a rade i za razne sjeverozapadne kompanije.

## Vanjske veze
* Hare Indians
Saulteaux

**Saulteaux**, (Baawitigowininiwag, Saulteurs, Salteaux) Značajna skupina Chippewa ili Ojibwa Indijanaca u graničnom području Michigana i Ontarija, uz jezera Superior i Winnipeg, a osobito oko Sault Ste. Marie, odakle su se raširili po drugim krajevima Kanade. Svoje zajednice danas imaju u Ontariju, Michiganu, Manitobi, Saskatchewanu i Alberti, i jednu u Britanskoj Kolumbiji.

## Ime
Ime Saulteaux došlo je po lokaciji na kojoj su prvotno živjeli pod imenom Bawating (Pauwetiig, Bahweting) i imali istoimeno selo koje su Francuzi nazvali Sault Ste. Marie. Danas su poznati kao Sault Ste. Marie Tribe of Chippewa Indians.

## Podjela
Glavna geografska podjela je na Istočne u Ontariju oko jezera Rainy Lake i Lake of the Woods, te dijelom u jugoistočnoj Manitobi. Njihove današnje skupine su Big Island, Big Grassy, Couchiching, Eagle Lake, Grassy Narrows, Iskutewisakaygun (Shoal Lake 39), Islington, Lac des Mille Lacs, Lac La Croix, Lac Seul (s Northern Ojibwa), Naicatchewenin, Nicickousemenecaning, Ochiichagwe’babigo’ining (Dalles), Onegaming, Pikangikum, Rainy River, Rat Portage, Seine River, Shoal Lake, Stanjikoming, Wabasemoong, Wabauskang, Wabigoon, Washagamis i Whitefish Bay. U Manitobi su poznati kao Manitoba Saulteaux, to su odnosno Centralni Saulteaux. Zajednice su im Berens River, Bloodvein (s Cree), Brokenhead, Fairford, Fort Alexander, God’s Lake (s Cree), Hole River, Island Lake (s Cree), Jackhead, Lake Saint Martin, Little Black River, Little Grand Rapids, Pauingassi, Peguis, Poplar River, Roseau River, Sandy Bay. Zapadni Saulteaux sebe zovu Nahkawiyiniw a žive u Saskatchewanu na Fishing Lake i Nut Lake, i još nekim zajednicama, te dijelom u središnjoj Alberti i Britanskoj Kolumbiji.
## Vanjske veze
* Saulteaux
Asubpeeschoseewagong

**Asubpeeschoseewagong** (Grassy Narrows First Nation), jedna od brojnih bandi kanadskih Ojibwa Indijanaca, danas nastanjeni u sjeverozapadnom Ontariju na rezervatu English River 21, oko 80 kilometara od Kenore. Sami sebe na svome jeziku nazivaju Asubpeeschoseewagong Netum Anishnabek ili Grassy Narrows First Nation. Populacija im iznosi preko 1,300, od čega preko 800 na rezervatu. 

## Vanjske poveznce
* Grassy Narrows First Nation
Sekani

**Sekani** /*Tsek'ehne* ili *Tθek'ehne*, *people of the rocks*; Isto i Rocky Mountain Indians).- Pleme ili grupa plemena Athapaskan Indijanaca sa sjevera i sjeveroistoka Britanske Kolumbije, Kanada, na području Stjenjaka i rijeka Peace i Liard. Prema Jennesu (1937) sastojali su se od 4 glavne skupine: Sasuchan ili Sasuten, u bazenu Finlay Rivera; Tsekani na jezeru McLeod i južno; Tseloni, na platou između Finlaya i Liarda; i Yutuwichan, sjeverni kraj jezera McLeod i niz Parsnip i Peace River do Rocky Mountainsa. 
Pre-kontaktni Sekani bili su lovci i ribari, napose na veliku divljač. Pojavom bijelih trgovaca krznom 1820.-tih oni se okreću lovu na malene krznaše. Nakon 1861. kada dolazi do zlatne groznice, Sekanima broj počinje opadati. U vrijeme kada rudari počinju odlaziti (1916) njihov broj spao je na 70. Kasnije se ipak oporavljaju. Do promijene dolazi gradnjom Bennettove brane i nastankom umjetnog jezera Williston Reservoir, koje potapa zemlju, a oni su preseljeni na nove lokacije. Godine 1999. ima ih 685 podijeljenih na nekoliko lokalnih zajednica i bandi, to su : McLeod Lake (prije Yutuwichan), Fort Ware (ranije Finlay River) i Tsay Keh Dene (Ingenika).

## Vanjske veze
* Carrier Sekani Tribal Council 
* Indian Tribe History
Tagish

**Tagish** /= fish trap/ je pleme Athapaskan Indijanaca nastanjeno u jezerskim područjima Yukona, Kanada, napose na Marsh Lake, Carcross i Tagish Lake. Jezično su najsrodniji Kaska i Tahltan Indijancima. Swanton ih navodi i kao dio Nahane Indijanaca. Riječ Tagish označava 'it (spring ice) is breaking up'. Tagishi su zbog blizine Tlingita bili dosta pod njihovim utjecajem, pa su preuzeli neke običaje, nasljedstvo je matrilinearno, a neki su i jezično tlingitizirani.

Tagishi su bili lovci i ribari, koji su se sezonski pokretali za izvorima hrane, organizirani po malenim obiteljskim grupama. 
Skookum Jim Mason (c. 1855. umro 1916), i Tagish Chief Charley, pripadnici ovog plemena prvi su otkrili zlato u području Klondikea, što je izazvalo poznatu zlatnu griznicu na Aljaski. Zbilo se to 1896., i veći dio plemena će uskoro (1900) će biti preseljen na Carcross. Na Aljasku te će godine nahrupiti 40.000 ljudi u potrazi za bogatstvom i srećom.

Tagishi su 1700. (NAHDB) brojali svega 100 duša, najmanje ih je bilo 1977 (87, prema Dawsonu). Broj im je počeo rasti tek u novije doba; 400 (2000) i 428 (2005). Danas su organizirani u dva plemena *Carcross/Tagish First Nation*, sa sjedištem u Carsrossu i *Kwanlin Dun First Nation*, sa sjedištem u Whitehorse.
## Izvori

## Vanjske veze
* Tagish, Four Directions Institute 
* Tagish, The Canadian Encyclopedia  
* Tagish, Hodge
* The History of Tagish, Yukon Territory
* Skookum Jim
Tahltan

**Tahltan**, nastalo od Tha-sćlhthan," iz *tha* ili *thu*, "water," i *saelhthan*, od "thalla-a, *point* (Swanton); Prema Tahltanima, “something heavy in the water”, odnosi se zapravo na losose koji plivaju uzvodno prema mjestu svoga rođenja, gdje će se mrijestiti i nakon toga uginuti./ Pleme Athapaskan Indijanaca u bazenu Stikine pa do ušća Iskut Rivera, jezera Dease, sjeverna im je granica izvori Nasse i južni pritoci Taku Rivera u Aljaski i Britanskoj Kolumbiji. 
Zemlja Tahltana je dijelom šumovita, dijelom obrasla travom ili kamenita. Lov na karibua, losa, medvjeda i razne krznaše dio je kulture njihovog nomadskog načina života. Uz ovo Tahltani poznaju i 25 vrsta raznih bobica koje koriste u prehrani. Organizirani su po nomadskim bandama, a postojala je i podjela na dvije polutke, Raven (ili *Crow* koji važi za svetu pticu u njihovoj kulturi ; u njihovom jeziku *Tsesk'iya Cho*) i *Wolf* sa recipročnim funkcijama, od kojih se svaka sastojala od 3 klana. Kod Tahltana, za koje se tvrdilo da je svaki klan imao svoje izdvojene lovačke teritorije, došlo je do kulturne promjene koja se očitava u tome da je danas zajednički dijele. 
Njihove nastambe bile su privremena skloništa, 'lean-tos' s kosturom od motki, prekrivene korom ili granjem, a gradili su i četvrtaste konstrukcije od istog materijala. Središnjim dijelom sela dominira ceremonijalna i stambena konstrukcija za sve glavne klanske obitelji.
Formalno je socijalna organizacija posuđena od susjeda sa Pacifičke obale, sa društvenom stratifikacijom (slojevitošću) na plemiće, običan puk i robove. Druga posuđenica sa obale je potlatch. 

## Tahltani danas
Danas (2005) Tahltani broje 2,189. prije je stanje iznosilo znatno manje: 2,000 (2000); 700 (1970); 503 (1959); 240 (1934); 250 (1900); 300 (1850); 1,000 (1700 i 1800). -U današnje vrijeme rade kao traperi, vodiči i uopće radnici. 
U Britanskoj Kolumbiji sada se dijele na dva plemena, to su: Iskut First Nation (sjedište Iskut) i Tahltal Indian Band, sa plemenskim sjedištem u Telegraph Creeku.

## Bande i sela
Izvorno Tahltani su bili podijeljeni na bande:
* Gikahnegah, Prema Swantonu to je bilo tek ribarsko selo na južnoj obali Stikine nasuprot Nine Mile flat-a. 
* Lakneip, ova banda živjela je na gornjim tokovima Nasse. učestvovali su u uništenju Tsetsaut Indijanaca.
* Tahltan (Goontdarshage), 1 1/2 milju sjeverozapadno od ušća Tahltana
* Teetch-aranee, južna obala Tahltana, blizu ušća. 
* Thludlin, na tahltanu, 12 milja od ušća
* Tratuckka, i ovo je po Swantonu ribarsko selo na Nine Mile flatu, na rijeci Stikine River.
* Tsaqudartsee, nekoliko milja od Teetch-aranee.

## Vanjske veze
* Tahltan Indian Tribe History
* Tahltan Nation
* Abandoned Tahltan Indian Capital (movie) 
* Tahltan 
* Tahltan Nation
Tanaina

**Tanaina** /=People/ (Knaiakhotana, Tnaina, Kenai, Kenaitze, Denaina).- pleme američkih Indijanaca iz grupe Khotana, porodica Athapaskan, jedino nastanjeno u Aljaski na obali oceana. Sami sebe zovu Knaiakhotana ili “People of the Kenai Peninsula”. Prema Osgood-u (1936.) Tanaine su se sastojali od više lokalnih grupa, to su: 1. na Lower Inlet (Seldovia i Kachemak Bay); na Middle Inlet (na jezerima Tustamena, Skilak, Kenai i susjednoj obali); Susitns (na Susitna Riveru); Tyonek (zapadna obala Cook Inleta); Iliamna (sjeverna obala istoimenog jezera; i Clark Lake (oko jezera Clark). 
Cook Inlet dobiva ime po kapetanu Cooku, no domoroce koje je tada (1778) sreo bili su Eskimi. Godine 1784. ovdje dolaze Rusi sa Aleutima, poznatim lovcima, i počinju istraživati Cook Inlet. Značajniji datum u povijesti Tanaina je 1915. godina kada se počinju baviti komercijalnim ribolovom. 
Mooney (1928) drži da ih je 1740. bilo 1,200. Godine 1818. izbrojano ih je 1,741 na Cook Inletu. NAHDB smatra da je rana populacija (1700) bila 4,500 Tanaina. Kasnije im broj iznosi: 1,500 (1800); 937 ((1860); 900 (1900); 531 (1970) i 800 (2000).

## Sela
Chinila, Chuitna, Eklutna, Iliamna, Kasilof, Kasnatchin, Kenai, Kilchik, Knakatnuk, Knik, Kultuk, Kustatan, Nikhkak, Nikishka, Ninilchik, Nitak, Skilak, Skittok, Susitna, Titukilsk, Tyonek i Zdluiat.

## Kultura

Tanaina Indijanci žive od ribolova (losos i druga riba), koja se suši u posebnim sušarama, te lova zbog mesa i kože, na medvjede, planinske ovce i koze, losove i karibue. Zimske nastambe su polupodzemne, dok ljeti stanuju u kolibama. Glavno transportno sredstvo su kožom prekriveni eskimski čamci kayak i umiak, dok se zimi kopnom kreću pomoću krplji ili toboggan-saonica.
Tanaine se sastoje od nekoliko plemena, podijeljenih na ergzogamne polovice, koje se satoje od klanova. Društvo se sastoji od dvije klase, puka i plemića. Poznaju i potlatch, vjerojatno posuđen od Tlingita. Po vjeri su šamanisti

## Vanjske veze
* Tanaina
* Dena'ina Language 
* Kenai History
Tutchone

**Tutchone** (Tutchonekutchin) je pleme ili plemena (Northern i Southern) Athapaskan Indijanaca nastanjenih na teritoriju Yukona, Kanada uz rijeku Yukon, od Deer Rivera do Fort Selkirka.

Northern Tutchone danas žive u više zajednica, to su Mayo (zvani Nacho Nyak Dun), Pelly Crossing, Stewart Crossing i Carmacks (imenovani i kao Little Salmon Carmacks First Nation). Southern Tutchone danas žive u naseljima Aishihik, Burwash Landing, Champagne, Haines Junction, Kloo Lake, Klukshu, Lake Laberge i Whitehorse. Hodge je je 1910 naveo da ih ima 1.100, što Swanton ne vjeruje, sumnjajući da su tu pribrojane još neke skupine ili barem njihovi dijelovi.

## Ime
Tutchone znači "Crow People" a često nazivani i imenom Tutchone-kutchin, ali je njihova srodnost sa Kutchin Indijancima upitna. Oni su po svom izgledu bliži plemenu Han sa rijeke Yukon. Ostali nazivi koji su im nadijevani su Caribou Indians (Dall, 1877); Tatanchaks, (Colyer, 1870), Nehaunee od ljudi kompanije Hudson Bay; Gens des Foux (Dall, 1870); Tatanchok-Kutchin (Whymper, 1868); Wood Indinas (Šumski Indijanci, tako su ih nazivali trgovci)

## Život i običaji
Pred-kontaktni Tutchone živjeli su organizirani po polunomadskim grupama ribara i lovaca. Tijekom proljeća i ljeta lovio se losos, a u jesen los i karibu. Južni Tutchone što su živjeli u područjima jezera Kluane, Aishihik, Dezadeash, Hutshi i Marsh u proljeće su ovisili o ribi. Ukoliko bi ipak došlo do gladi, Indijanci bi morali bi odlaziti u planine da uhvate kojeg karibua.

Porijeklo Tutchona računalo se po ženskoj liniji a rodovi ili loze grupirani su po egzogamnim polovicama nazvanim 'Crow' i 'Wolf'. Nije bilo političke organizacije, a najjači poglavice uspjeli bi privući i najviše pristalica. Glavvna dužnost šamana je doći u kontakt sa najmočnijim duhovima kako bi uspieo locirati divljač i izliječiti bolest.
## Suvremeni Tutchone
Današnji Turtchone organizirani su u nekoliko Prvih nacija, to su Southern ili Južni Tutchone sa bandama Champagne & Aishihik, Ta'an Kwach'an i Kluane. Northern Tutchone: First Nation of Nacho Nyak Dun, Little Salmon/Carmacks First Nation i Selkirk First Nation.
## Izvori

## Vanjske veze
* Tutchone Language (Selkirk)
Savezna Republika Centralne Amerike

**Savezna Republika Centralne Amerike** na početku znana pod imenom **Ujedinjene provincije Centralne Amerike** () je bila federalna republika koja je postojala neposredno nakon oslobođenja Centralne Amerike od španske kolonijalne vlasti.

Država je bila proglašena 15.9.1821. godine  samo da bi ubrzo po proglašenje nezavisnosti bila okupirana od Prvog Meksičkog Carstva. Pobuna generala Santa Ane će dovesti do propasti ovog carstva i novog proglašenje nezavisnosti Ujedinjenih provincija Centralne Amerike 1823 godine.

Kombinacija loših kopnenih komunikacijskih veza, lokalpatriotizma, borbe za vlast liberalnih i katoličkoh snaga će ubrzo po osnivanju dovesti tek proglašenu uniju u nepremostive probleme. Pokašaj centralnih vlasti da umiri strahove ostalih provincija pomicanjem glavnog grada iz moćne Gvatemale u San Salvador 1834. godine će propasti kao i svi drugi pokušaji tako da ova država propada u građanskom ratu koji počinje 1838. godine proglašavanjem nezavisnosti Nikaragve. U strogo pravnim smislu Savezna Republika Centralne Amerike prestaje postojati 1841 kada San Salvador kao poslednja članica ove unije proglašava nezavisnost.

Propast ove unije nije označio i propast ideje Ujedinjenih država Centralne Amerike tako da je od 1838. pa do 1922. godine bilo 5 neuspješnih pokušaja njene obnove.

Između 1823. i 1838 godine ova država se prostirala se na teritoriji današnjih zemalja Gvatemale, Salvadora, Hondurasa, Nikaragve i Kostarike.

## Izvori
Tanana

**Tanana**, pleme Athapaskan Indijanaca, imenovano po rijeci Tanana, i naseljeno duž njenog donjeg toka. Tanane su podijeljeni na više skupima, to su: *[[Clatchotin]]* i *[[Huntlatin]]*, na rijeci Tanana, *[[Minchumina Lake people]]*, oko istoimenog jezera; *[[Nuklukayet]]*, na sjevernoj obali Yukona; *[[Nukluktana]]*, na rijeci Tanana; *[[Tatsa]]*, na Yukonu; *[[Tolwatin]]*, na Tanani; *[[Tozikakat]]*, kod ušća Tozi u Yukon; *[[Tutlut]]*, na mjestu gdje se sastaju Tutlut i Tanana; i *[[Weare]]*, na ušču Tanane.

Tanane su subarktički lovci na karibua, losa i planinsku ovcu, životinje kojima si opskrbljuju mesom i odjećom. Zimske nastambe su im kožni šatori, dok su im ljetne nastambe kolibe od kore ili granja. Postoji klanska podjela, poznaju potlatch, a šaman zauzima središnje mjesto u religioznom životu. Frederick Whymper koji ih je posjetio izvještava o njihovom nošenju nosnih ukrasa izrađenih od školjaka Dentalium entalis, i trgovini sa krznarskim kompanijama.

Populacija Tanana 1700. iznosila je oko 500 duša i manje-više ostala je gotovo ista. Godine 2000. bilo ih je 700.

## Vanjske veze
* Alaska History Store
Tsetsaut

**Tsetsaut**.- /Naziv Niska Indijanaca u značenju *people of the interior* 'oni iz unutrašnjosti'; sami sebe nazivali su Wetaɬ./ nekad snažno pleme Athapaskan Indijanaca, uništeno oko 1830. godine od Lakweip (Nassgotin) (pleme Tahltana) i Tlingit Indijanaca. Tsetsauti su naseljavali područja od Bradfield Canala pa negdje do Boca de Quadre, Britanska Kolumbija, Kanada. Ovamo pripadaju krajevi cijelog gornjeg dijela Portland Canala, oko Stewart, Salmon i Bear Rivera. Dolazili su sve do Maple Baya. Nastanjivali su i bazene White Rivera i jezera Meziadin, gdje se nalazilo njihovo središnje mjesto za lov na lososa. Krajevi od Skeena Rivera i Kuldo Rivera pa do jezera Bear i Sustut, prema Teitu, također su im pripadala. 
Lokacija ovog plemena svakako je smetala susjednim Tlingitima, koji su se također bavili ribolovom, posebno losos. Pleme Sanya iz grupe Tlingita, nekad je bilo u prijateljskim odnosima sa Tsetsautima, dok su živjeli kod Behm Canala. Tsetsauti su kasnije uništeni, a njihove žene i djeca odvedeni u roblje, manji dio spasio se, našavši azil kod moćnih Niska Indijanaca, koji su im pružili dom. –Prema procjeni, 1830. ih je bilo oko 500; 1894 kada ih je posjetio Franz Boas preostalo ih je 12. -Posljednji poglavica bio im je 'Chief Quiyah' ili Levi Dangeli, Boasov informant. -Danas više nema prepoznatljivih Tsetsauta i nijedna osoba se ne izjašnjava pod ovim imenom. Posljednji pripadnik koji je govorio tsetsaut, umro je 1935.

## Vanjske veze
* Tsetsaut
Batumi

**Batumi** ili **Batum** (gruzijski: ბათუმი, ruski: *Батуми*) je administrativni centar gruzijske autonomne republike Adžarije od 152 839 stanovnika (2014).
## Geografija
*Batumi* leži na jugu Gruzije, 15 km sjeveroistočno od granice sa Turskom, na crnomorskoj obali.

Grad se rasprostro duž niskog poluotoka, pored ušća rijeke Čoroh, u Crno more.
## Historija
Ime grada potječe iz vremena Stare Grčke kad su kolonisti iz Kolhide osnovali svoje naselje na lijevoj obali rijeke i nazvali ga **Batus**, a to je bila njihova fraza za *batus limen* (grčki: duboka luka).

Za rimskog cara Hadrijana to je bila utvrđena luka. Nakon Bizanta tim krajem vladale su naizmjenično razne gruzijske dinastije. U 15. vijeku taj kraj okupirali su Turci Seldžuci a nakon tog je imao burno razdoblje prelaska iz ruke u ruku, sve dok - 1723. nije ponovno postao dio Osmanskog Carstva.

*Batumi* je nakon Rusko-turskog rata 1877.-1878. Osmansko Carstvo moralo ustupiti Carskoj Rusiji.
## Znamenitosti i obrazovanje
*Batumi* je poznata crnomorska turistička destinacija, sa puno parkova i egzotičnog bilja.
Sjeverno od centra grada nalazi se botanički vrt koji je najveća atrakcija grada.

Grad ima i univerzitet sa pedagoškim i politehničkim fakultetom.
## Privreda
*Batumi* je važna morska luka, sa velikom rafinerijom koja prerađuje naftu iz Bakua, do kojeg vodi naftovod. Pored toga grad ima brodoogradilište, strojarsku industriju, veliku cinkarnu, tvornicu namještaja i druge manje pogone lake industrije.

Okolica *Batumija* je bogat poljoprivredni kraj poznat po proizvodnji čaja i citrusa.
## Reference

## Vanjske veze

* Službene stranice grada  
* ''Batumi'' na portalu Encyclopædia Britannica
The Monuments Men (film)

***The Monuments Men*** je američka ratna drama iz 2014. koju je režirao, napisao i producirao George Clooney. Uz Clooneyja, glavne uloge tumače Matt Damon, Cate Blanchett, Bill Murray i John Goodman. Priča se temelji na knjizi *The Monuments Men: Allied Heroes, Nazi Thieves and the Greatest Treasure Hunt in History* koju je napisao Robert M. Edsel a odvija se oko savezničke skupine nazvane program spomenika, visoke umjetnosti i arhive čiji je cilj bio spasiti vrijedne umjetnine i staru kulturnu baštinu prije njihovog uništenja od Trećeg Reicha tijekom Drugog svjetskog rata.

Film je dobio uglavnom loše ili mlake kritike.

## Glavne uloge
* George Clooney - George Stout
* Matt Damon - James J. Rorimer
* Cate Blanchett - Rose Valland
* Bill Murray
* John Goodman
* Jean Dujardin
* Bob Balaban
* Hugh Bonneville
* Sam Hazeldine
* Dimitri Leonidas - Sam Epstein

## Izvori

 
## Vanjske veze
* 
* 
* ''The Monuments Men'' na Rotten Tomatoes
* Knjiga po filmu
Bruto društveni proizvod

**Bruto društveni proizvod** ili GNP (eng. Gross National Product) je najsveobuhvatnija mjera ukupne proizvodnje dobara i usluga nekog društva. On je zbroj novčane vrijednosti osobne potrošnje (C), bruto investicija (I), državnih kupovina dobara i usluga (G) , neto izvoza (X) (razlika uvoza i izvoza) i neto faktorskih plaćanja (NFP).

GNP = C + I + G + X + NFP

GNP se koristi u različite svrhe, no najvažnija je ona kojom mjerimo dostignuća gospodarstva.
## Vanjske veze
* Bruto društveni proizvod  na Limun.hr
1935. na filmu

## Događaji
* 30. januar - Nacistička Njemačka u Berlinu osniva Reichsfilmarchivs, prvu državnu filmsku arhivu u svijetu.
* 25. februar - Louis Lumiere u Parizu demonstrira 3D film. 
* 1. mart - Održan prvi Moskovski filmski festival.
* 13. jun - Italija uvodi državno subvencioniranje proizvodnje domaćih igranih filmova.
* 1. august - Mađarska vlada uvodi propis kojim domaća kina moraju u programu imati najmanje 10 % mađarskih filmova ili strane filmove sinkronizirane na mađarski.
* novembar - U Italiji osnovana državna institucija Centro esperimentale di cinematografia (Eksperimentalni centar za kinematografiju). 
* Henri Langlois i George Franju u Parizu osnivaju Francusku kinoteku.

## Filmovi
* *[[Trijumf volje]]*
* *[[Mutiny on the Bounty (film, 1935)|Mutiny on the Bounty]]*
* *[[Captain Blood (film, 1935)|Captain Blood]]*
* *[[A Night at the Opera (film)|A Night at the Opera]]*
* *[[The 39 Steps (film, 1935)|The 39 Steps]]*
* *[[Bride of Frankenstein]]*
* *[[Top Hat]]*
* *[[La Bandera (film)|La Bandera]]*
* *[[La Kermesse héroïque]]*
* *[[Toni (1935 film)|Toni]]*
* *[[Devdas (film, 1935)|Devdas]]*
* *[[G Men]]*
* *[[The Informer (film, 1935)|The Informer]]*
* *[[Tokyo no yado]]*
* *[[Janošik (film, 1935)|Janošik]]*
* *[[Der alte und der junge König]]*
* *[[Kleine Mutti]]*
* *[[Sheela (film)|Sheela]]*
* *[[El alma del bandoneón]]*
* *[[Novij Guliver]]*
* *[[Mladost Maksima]]*
* *[[Ez a villa eladó]]*
* *[[Aerograd]]*

## Filmske nagrade
* Oscar za najbolji film - *[[Mutiny on the Bounty (film, 1935)|Mutiny on the Bounty]]*
* Mussolinijev kup za najbolji strani film- *[[Anna Karenina (film, 1935)|Anna Karenina]]*, rež. Clarence Brown 
* Photoplayeva medalja za najbolji film - *[[Naughty Marietta (film)|Naughty Marietta]]* , rež. W. S. Van Dyke

## Debiji
* Don Ameche
* Ingrid Bergman
* Henry Fonda
* Joan Fontaine
* Olivia de Havilland
* Rita Hayworth
* Danny Kaye
* Vivien Leigh
* James Mason
* Roy Rogers
* Jimmy Stewart

## Rođenja

## Smrti

## Reference

## Vanjske veze
* 1935  na Internet Movie Database
## Vanjske veze
Bride of Frankenstein

***Frankensteinva nevjesta*** (***engl. Bride of Frankenstein***) je američki horor film iz 1935. Naziv filma ima duplo značenje; djelimice kao supruga Dr. Frankensteina a djelimice kao supruga od čudovišta.
	
Film je bio nominiran za Oscara za najbolji zvuk.
## Radnja
Dr. Henry Frankenstein (Colin Clive) je odlučio prekinuti sve svoje eksperimente i posvetiti se zajedničkom životu sa svojom budućom suprugom Elizabeth (Valerie Hobson). Dr. Septimus Pretorius (Ernest Thesiger) pokušava nagovoriti Frankensteina da mu pomogne opet udahnuti život u monstruma. Film je nastavak filma Frankenstein iz 1931. godine.

## Uloge

* Boris Karloff – Frankenstein čudovište
* Colin Clive – Dr. Henry Frankenstein
* Valerie Hobson – Elizabeth Frankenstein
* Ernest Thesiger – Dr. Septimus Pretorius
* Elsa Lanchester – Mary Shelley / supruga čudovišta
* Gavin Gordon – Lord Byron
* Douglas Walton – Percy Shelley

## Reference

## Vanjske veze

* 
* 
* 
*
Serijal o Galaktičkom carstvu

**Serijal o Galaktičkom carstvu** sadrži tri najranija romana i jednu kratku priču Isaaca Asimova. Prema nutarnjem kronološkom redu to su:

* **[[Zvijezde, prah nebeski]]** (*The Stars, Like Dust*; 1951) &ndash; roman
* '''Svemirske struje''' (The Currents of Space; 1952) – roman
* **[[Kamenčić na nebu]]** (*Pebble in the Sky*; 1950) &ndash; prvi roman Isaaca Asimova
* **[[Slijepa ulica (priča)|Slijepa ulica]]** (*Blind Alley*; 1945) &ndash; kratka priča

Ove su priče smještene u istoj budućnosti kao i trilogija o Zadužbini, koja je izlazila u časopisima počevši od 1942. Međutim, nabrojane priče su samo labavo povezane, jer je svaka od njih potpuno samostalna. Glavne dodirne točke su: Asimovljeva zamisao o budućem Galaktičkom carstvu; određeni vidovi tehnologije &ndash; hiperpogon, laserski pištoljim, "neuronski bičevi", moguće otkriće "Visi-Sonora" &ndash; te specifične lokacije, kao što je planet Trantor. Daljnja je veza kasnije uspostavljena s romanom *[[Roboti i Carstvo]]*, u kojemu Asimov otkriva kako je Zemlja postala radioaktivna, kao što se spominje u *Zvijezdama, prahu nebeskom* i *Kamenčiću na nebu*. Neki izvori ovo dodatno pojačavaju tvrdeći da se radnja romana *Zvijezde, prah nebeski* odvija nekih tisuću godina nakon događaja opisanih u romanu *Roboti i Carstvo*.

Kratka priča *[[Slijepa ulica (priča)|Slijepa ulica]]* jedina je priča smještena u univerzumu *Zadužbine* koja govori o inteligenciji koja nije ljudskog podrijetla; *[[Zadužbina i Zemlja]]* doduše govori o ne-ljudskim inteligencijama (na planetima Solaria i Gaia), no oni vuku podrijetlo od ljudi ili su ih ljudi stvorili.

Asimov je ova četiri djela kasnije integrirao u svoj sveobuhvatni serijal o Zadužbini. Bile su potrebne određene prilagodbe kako bi se objasnila gotovo potpuna odsutnost robota serijala o robotima iz romana o Galaktičkom carstvu. Stvarni razlog jest to da je Asimov pisao izvorne kratke priče o robotima i Zakladi u odvojenim serijalima, tako da može nastaviti pisati jedan ako bi se (on ili njegovi čitatelji) umorio pišući drugi.
Hapi

**Hapi** (**Hep**, **Hap**, **Hapy**) je bog Nila i plodnosti u egipatskoj mitologiji. Za seljake je bio važniji od Raa. Drugi bog koji se zove Hapi je Horusov sin.
## Etimologija
Hapi je isprva bilo preddinastijsko ime za Nil, a poslije se počelo upotrebljavati kao ime boga Nila. Poslije su Egipćani zvali Nil *iterw*, "rijeka". Ime Nil dolazi od egipatske riječi *nwy* ("voda"), koju su Grci izgovarali *Neilos*. 
## Opis, uloga i kult

Hapi se prikazuje kao zeleni ili plavi čovjek s bradom i štapom, a na glavi ima papirus ili lotos. On je bog hermafrodit, sa ženskim grudima koje simboliziraju plodnost. Često se prikazuju dva Hapija – jedan za Gornji, drugi za Donji Egipat. Hapi upravlja Nilom. Egipćani nisu znali zašto dolazi do poplava. Vjerovali su da bogovi Hnum, Satis i Anuket (ponekad i Heket) određuju količinu vode. Hapi je poštovan kao "Gospodar ptica i riba iz močvare" te je smatran njihovim ocem. Za Nil se vjerovalo da teče iz okeana Nuna, a Hapi je preuzeo neke Nunove karakteristike. U *Tekstovima [[piramida]]* je Hapi spomenut i kao bog koji može biti zao, te stvoriti previsoku poplavu. Egipćani su dolazak poplave znali po pojavljivanju plave zvijezde Sirius, koju personificira Sopdet, božica-zvijezda. Hapi je štovan da bi donio poplavu koja ne smije biti ni previsoka ni preniska. Ako bi poplava bila previsoka, polja bi bila natopljena, ali bi bile uništene kuće uz obale. Ako bi bila preniska, to se smatralo još većom katastrofom. Hapija se štovalo bacanjem hrane u Nil. On "livade tjera na smijeh kad su riječne obale poplavljene". U Gornjem Egiptu je njegova žena božica Nekhebet, a u Donjem Wadjet. Hapi nije imao hramove, ali se štovao u hramovima drugih bogova. Faraon Ehnaton, Nefertitin muž, koji je bio monoteist te atonist, smatrao je Hapija sinom svoga boga Atona, te je u Hapijevu čast spjevao pjesmu, iako zapravo hvali sebe u njoj. 
## Povezano
* Nil
* Poplave Nila

## Vanjske veze

## Literatura
* Joann Fletcher, *Drevni Egipat*
* Hapi, God of the Nile, Fertility, the North and South...

''
Amon (razvrstavanje)

**Amon** može značiti:

* Amon - egipatsko božanstvo
* Amon-Ra - sinkretističko egipatsko božanstvo, spoj bogova Amona i Ra
* Amon (demon) - demon *[[Lemegeton|Goecije]]*
* Amon Judejski - judejski kralj
* Amon Göth - njemački nacistički SS zapovjednik tijekom Drugog svjetskog rata
* Amon - lik iz serije The Legend of Korra
Amon-Ra

**Amon-Ra** je drevno egipatsko Sunčevo božanstvo. 
## Karakteristike
Amon-Ra je spoj dvaju vrlo važnih bogova. To su Amon i Ra. Ra je univerzalni bog Sunca, poštovan u cijelom Egiptu, zajedno sa svojom kćeri Hathor, božicom-kravom. Amon je bog Sunca iz Tebe, ali je njegova moć rasla. Svećenici boga Amona su bili bogati te su povezali Amona i Ra. Stvoren je mit o sjedinjnju majke kraljice i Amona-Ra, te je tako došlo do vjerovanja da su faraoni sinovi Amona-Ra. Znatan preokret donio je faraon Ekhnaton, poštujući Atona. Nakon, njegove smrti, Amon-Ra se ponovno vraća na stari položaj, te postaje kralj bogova, a sve Raove karakteristike prelaze na Amona. Bog Sunca je imao ulogu osvjetljavanja neba, te je donosio svjetlost živim ljudima na Zemlji, i mrtvima u podzemlju. Prvotno su postojala 3 boga Sunca koja su predstavljala dan - Khepri, Ra i Atum, te "skriveni" Amon, bog Sunca i grada Tebe (Karnaka). Kao što je Ra izronio iz prvog oceana (Nun), tako je mit o stvaranju svemira preuzeo Amona-Ra za uzor, a njegov uzor bila je Raova moć. Prije svega, Amon-Ra je preuzeo mjesto u svim mitovima o Suncu, jer više nije bilo niti Ra niti Amona, već je postojao bog Sunca Amon-Ra, rođen iz vlastite misli, najčešće prikazivan u ljudskom obliku.
## Vanjske veze