Stećci u Širokom Brijegu

**Stećci u Širokom Brijegu**, prema posljednjim podatcima dobivenim terenskim radom i drugim istraživanjima, po brojnosti nekropola izdvajaju se na teritoriji Bosne i Hercegovine

## Opšte odlike nekropola
Posljednje istraživanje zasnovano na prikupljanju podataka i proučavanju literature, 
rekognosciranju terena i intervjuiranju stanovništva, rezultiralo je brojkom od preko 60 
nekropola stećaka. Epilog istraživanja u odnosu na podatke zabilježene u stručnoj literaturi iz sredine XX stoljeća se donekle razlikuju: 
* u broju nadgrobnih spomenika na pojedinim lokalitetima, što je posljedica njihovog korištenja za građevinske radove (ograde, zidove, čvrste objekte), zarastanja, utonuća, nasilnog otvaranja grobova i premještanja na druge lokacije 
* kvaliteti obrade, 
* stupnju oštećenosti, od zuba vremena, radova u blizini
* reljefnom oblikovanju stećaka.

Terenskim je pregledom utvrđeno da su u većem broju zastupljeni sanduci velikih dimenzija. U manjoj su mjeri zastupljeni sljemenjaci dok su stećci sa križom zastupljeni samo na nekropolama Šarampovo, Trn i Križ-Ljubotići.

U pogledu kvalitete stećci su dobro obrađeni (pravilno oblikovanje nadgrobnih spomenika i 
uglačanost površina) na većini nekropola. Kvaliteta reljefnih motiva ne odstupa od kvaliteta na ostalim hercegovačkim nekropolama.

Nasilno otvaranje i pljačkanje grobova na lokalitetima Ledinac, Barevište i Turčinovići, 
dalo je podatke o izgledu grobnica. Ukapanja su vršena na dubini 0,80 – 1 m, a grobnice zidane 
tehnikom suhozida uz upotrebi netesanog kamena. Grobnoa arhitektura se sastojala od vertikalno postavljenih kamenih ploča, različitih oblika i dimenzija, a prekrivene 
nepravilnim horizontalnim pločama ili preklopnicama. Zamjetni su i različiti položaji ruku kod 
skeleta te naknadni ukopi u istim zemljanim rakama. Grobne rake u većini su slučajeva imale 
pravokutan oblik, a kod nekih je primjeraka kamenje složeno polukružno iznad glave i na 
suženim stranama kod nogu. Alojz Benac smatra da su to bile porodične
grobnice.

Široki Brijeg, kao i cijela zapadna Hercegovina u komparaciji s istočnom, zaostaje po 
broju natpisa na stećcima. Registrovama su četiri natpisa na kojima su isklesana prezimena obitelji Radivojević, Milošević, Marković, Petrović, što su patronimska prezimena, ona koja se tvore od osobnih imena dodacima -ić, -ović/-ević. Patronimni nastavci svojstveni su prezimenima stanovništvo brdskih područja koje je imalo bogat fundus ličnih imena, a spona roditelj – sin prepoznavala se patronimom.

Kod reljefnih motiva dominiraju astralni i solarno-lunarni simboli, potom razne vrste križeva i geometrijskih ukrasa, životinjske i varijacije ljudskih predstava te neki neobični poput ključeva, štapa, čaše-kaleža, svastike, pentagrama. Znatno je zastupljen i križ raznih oblika: antropomorfni, grčki, Andrijin, svastika, dvostruki i latinski križ.

Kod heraldičkih motiva ogleda se veza sa zapadnoeuropskom heraldikom. Radi se o predstavama štita s mačem, luka i strijele, mača i koplja kao dijela scene lova ili zasebnih motiva ili u kombinaciji sa životinjama i rozetama. Uticaj romaničke i gotičke umjetnosti, a i umjetnosti 7. – 9. stoljeća na području današnje Dalmacije, je posebna tema.
## Lista nekropola

## Izvori