open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Prepuštovec (Zagreb)

**Prepuštovec** je selo u okolici Zagreba, nadomak Sesveta i Kašine. Administrativno pripada Gradu Zagrebu.

## Historija
Podno južnih obronaka istočne Medvednice, tik do Kašine smjestilo se selo Prepuštovec, mnogima poznato kao omiljeno zagrebačko izletište u kojemu se nekada nalazio veliki podrum, koji je nekad bio u vlasništvu prve vinarske zadruge prigorskih vinogradara. U tom podrumu nalazile su se velike izrezbarene bačve pune domaćeg, prigorskog vina zvano kraljevina ili imbrina, za koju ovdašnji ljudi tvrde da je "dobroćudna kao i svi Imbre i Imbreki". Prepuštovec je dobio ime po zagrebačkom prepoštu (kanoničkom starješini) Ćirijaku koji svoje rodoslovlje vuče iz tadašnje najodličnije i najbogatije obitelji Kuča i koji je bio zemljišni posjednik u kašinskom kraju. Godine 1217. u povelji hrvatsko-ugarskog kralja Andrije II. ne samo da se opisuju međe posjeda Kašine s Blagušom ("Cassina cum Blagussa") nego se spominju i vinogradari prepošta Ćirjaka ("inde descendit et ibi transitur et per transitum ad Ciriaci prepositus et per viam ascendit ad montem") koji se nalazili između Kašine i Blaguše. Bit će da je već tada postajalo selo koje je ime dobilo po prepoštu Ćirijaku, tj. Prepuštovec. R. Gajer navodi kako nije isključeno "da su kaptolski prepošti i poslije Ćirijaka uživali prihode tog sela". Dakle, Prepuštovec je, uz Kašinu, Blagušu, Planinu, Vugrovec i Dobrodol, staro srednjovjekovno naselje ovog dijela Prigorja.

Godine 1850. Prepuštovec ima 15 kuća. Podaci iz 1866. su potpuniji i navode da je Prepuštovec selo u zagrebačkoj županiji, da pripada rimokatoličkoj župi Kašina Donja, kotru Sv. Ivan i sudičiji Vurnovec, te pošti Popovec. Tada Prepuštovec ima 15 kuća i 225 stanovnika.

## Stanovništvo

Prema popisu stanovništva iz 2001. godine, naselje je imalo 346 stanovnika te 105 obiteljskih kućanstava.

Prema popisu stanovništa iz 1991. godine u mjestu je živjelo 319 stanovnika.

Mjesto je dobro prometno povezano sa Sesvetama i Zagrebom, a djeca pohađaju osnovnu školu u Kašini dok srednju školu pohađaju u Gradu Zagrebu.

Prepuštovec prema popisu iz 2001. ima 346 stanovnika sa 105 domaćinstava. Neke od ulica U Prepuštovcu: Glavna, Odvojak Kezerići I., Odvojak Kezerići II., Poljska ulica, Prepuštovec, Novoseli, Pukšeci, Škanići, Švajgoviči i Ulica mladih.

## Kultura
* KUD Prepuštovec

## Reference
Odra (Zagreb)

**Odra** je zagrebačko prigradsko naselje koje pripada gradskoj četvrti Novi Zagreb - zapad.

## Historija

Najstariji trag civilizacije na ovim prostorima datira iz doba Rimskog carstva, a dokaz tome je rimska nadgrobna ploča iz 2. stoljeća. Naselje Odra se prvi put spominje 1334. godine kao župa Odra među ostalim župama zagrebačkog arhiđakonata već 1334., zajedno s pripadajućom joj crkvom sv. Jurja Mučenika, u popisu Zagrebačke županije. Dan sv. Jurja se slavi kao veliki praznik, te se uz taj dan njeguju različiti običaji od kojih je najpopularniji ophod mladeži po naseljima. Na taj dan se već tradicijski održavaju koncerti na orguljama crkve sv. Jurja Mučenika.

## Stanovništvo

Prema popisu stanovništva iz 2001. godine, naselje je imalo 1487 stanovnika te 425 obiteljskih kućanstava.

## Promet

Naselje je smješteno blizu izlaska na zagrebačku obilaznicu, te na sve pravce autocesta - oko tri minute udaljenosti, zatim blizu buduće autoceste Zagreb-Sisak i blizu Domovinskog mosta

Do središta Zagreba osobnim se vozilom može doći za oko deset minuta od gradskog poglavarstva.
Naselje je povezano javnim gradskim prijevozom; ZET-ove autobusne linije 166, 229, 268 i 315 te željeznička linija.

## Gospodarstvo

Uređen društveni sadržaj: osnovna škola, državni vrtić, pošta, trgovine, vatrogasni dom, veterinar, mjesna zajednica, dom zdravlja, ambulanta, ljekarna...

## Značajne osobe

Iz ovog kraja potječu i dvije velike povijesne osobe:

* Bartol Đurđević (16. stoljeće) svjetski putnik i spisatelj, on je prvi ne samo Hrvat nego i Slaven čiji su spisi bili poznati širom Europe. Njegovi su spisi imali velik utjecaj na vladare i poznate intelektualce onoga doba (Karlo V, papa Julije III i na Luthera). On je ujedno tvorac i prvog rječnika u Hrvata (pola stoljeća stariji od čuvenog Vrančićeva rječnika iz 1595.).
* Juraj Mulih (17. i 18. stoljeće) - isusovac, misionar, pjesnik i pučki prosvjetitelj koji je proputovao velik dio svijeta. Iza njega je ostalo 5785 teoloških, duhovnih i liturgijskih tekstova.

Svoja zadnja desetljeća života je u mjesnom franjevačkom samostanu u Odri proveo fra Marko Japundžić.

## Spomenici i znamenitosti

Crkva sv. Jurja građena je 1749.-1780. godine. Jednobrodna je, barokna građevina sa zaobljenom apsidom svetišta, sakristijom prigrađenom s južne strane, te zvonikom sa sjeverne strane u ravnini glavnog pročelja. Svod svetišta i apsida oslikani su iluzionističkim freskama. Od današnja tri zvona sačuvano je jedno iz 1766. lijevano u pavlinskog ljevaonici u Lepoglavi. Župna crkva u Odri odlikuje se izrazitom kulturno-povijesnom, graditeljsko-tipološkom, arhitektonskom i urbanističkom kvalitetom. Zaštićeno je kulturno dobro Republike Hrvatske.

U Odri se nalazi i franjevački samostan sv. Franje Asiškoga sa sjemeništem.

## Sport
* NK Odra

## Reference

## Vanjske veze
*Franjevci trećoredci glagoljaši  Samostan sv. Franje u Odri
Tehnička škola Ruđera Boškovića Zagreb

**Tehnička škola Ruđera Boškovića Zagreb** je srednja tehnička škola iz Zagreba. 2008. godine proslavila je 60 godina postojanja.
Prvu generaciju učenika upisala je 1948. godine u svom najstarijem zanimanju tehničara za očnu optiku.
Kroz svoj razvoj proširila se na četri područja: optiku, strojarstvo, računalstvo i elektrotehniku.
Danas škola obrazuje oko 1200 redovnih učenika i 250 polaznika u obrazovanju odraslih i CISCO akademiji.
U *Ruđeru* trenutno radi 140 djelatnika, a od toga je 115 nastavnika. Danas škola upisuje učenike u sljedeće programe: tehničar za očnu optiku, tehničar za mehatroniku, tehničar za računalstvo, tehničar za elektroniku.

Učenici škole nastavljaju studije na prestižnim fakultetima, a na Fakultetu elektrotehnike i računarstva Zagreb, po rezultatima koje postižu, donose pravo Školi na direktan upis tri učenika što školu svrstava na treće mjesto u Hrvatskoj,a  na prvo mjesto među tehničkim školama.
Pravo na direktan upis imaju i na Fakultet strojarstva i brodogradnje, Prirodoslovno matematički fakultet i Veleučilište u Velikoj Gorici.

Zgrada škole nalazi se u Getaldićevoj ulici u Zagrebu. Sastoji se od tri veća dijela, a dvorište joj krasi bista Ruđera Boškovića.

## Vanjske veze
* Tehnička škola Ruđera Boškovića Zagreb - Službene stranice
Francuska škola Zagreb

**Francuska škola u Zagrebu** je neprofitabilna školska ustanova konvencionirana od strane AEFE (Agencija za francusku nastavu u inozemstvu), koja je u partnerstvu s Njemačkom školom osnovala **EuroCampus - Zagreb** 1. rujna 2005. godine. Obje škole su se pod ovim nazivom obvezale na pedagošku suradnju koja uključuje ponudu jezičnih i nejezičnih aktivnosti za učenike obiju škola. 
Škola je osnovana 1996. godine s ciljem da omogućuje djeci svih zemalja pohađanje nastave na francuskom jeziku u skladu s pravilima Francuskog Ministarstva prosvjete pod voditeljstvom francuskih diplomiranih učitelja. 
Škola garantira obiteljima koje žive van Francuske kontinuitet u školovanju po francuskom sistemu i istovremeno otkrivanje nove sredine, kao što nudi i djeci hrvatskih obitelji upoznavanje s francuskom kulturom.

## Vanjske veze
* Službene web stranice
* EuroCampus Zagreb
* Službene web stranice Njemačke internacionalne škole u Zagrebu
Kašinska Sopnica

**Kašinska Sopnica** je naselje u sastavu Grada Zagreba. Nalazi se u gradskoj četvrti Sesvete.

## Stanovništvo

Prema popisu stanovništva iz 2001. godine, naselje je imalo 216 stanovnika te 67 obiteljskih kućanstava.


:*Napomena*: Do 1975. iskazivano pod imenom Sopnica (NN, br. 2/75.), a do 1981. Sopnica Kašinska.

## Izvori
* Statistički ljetopis Zagreba 2007.
Kupinečki Kraljevec

**Kupinečki Kraljevec** je naselje u sastavu Grada Zagreba. Nalazi se u gradskoj četvrti Brezovica.

## Stanovništvo

Prema popisu stanovništva iz 2001. godine, naselje je imalo 1718 stanovnika te 460 obiteljskih kućanstava.


:*Napomena*: Do 1900. iskazivano pod imenom Kraljevec, a od 1910. do 1981. Kraljevec Kupinečki.

## Izvori
* Statistički ljetopis Zagreba 2007.
Lužan

**Lužan** je naselje u sastavu Grada Zagreba. Nalazi se u gradskoj četvrti Sesvete.

## Stanovništvo

Prema popisu stanovništva iz 2001. godine, naselje je imalo 675 stanovnika te 185 obiteljskih kućanstava.


:*Napomena*: U 1991. smanjeno izdvajanjem dijela područja naselja koji je pripojen naselju Belovar, za koje sadrži dio podataka od 1857. do 1961.

## Izvori
* Statistički ljetopis Zagreba 2007.
Mala Mlaka

**Mala Mlaka** je naselje u sastavu Grada Zagreba. Nalazi se u gradskoj četvrti Novi Zagreb - zapad.

## Stanovništvo
Prema popisu stanovništva iz 2001. godine, naselje je imalo 660 stanovnika te 182 obiteljskih kućanstava.

## Sport
* NK Mala Mlaka, nogometni klub

## Izvori
* Statistički ljetopis Zagreba 2007.
Moravče

**Moravče** (mađ.: *Maróca*) je naselje u sastavu Grada Zagreba. Nalazi se u gradskoj četvrti Sesvete.

## Stanovništvo

Prema popisu stanovništva iz 2001. godine, naselje je imalo 728 stanovnika te 198 obiteljskih kućanstava.


:*Napomena*: Sadrži podatke za bivše naselje Crkvena Ves od 1857. do 1931. koje je u tom razdoblju bilo odvojeno iskazivano.

## Izvori
* Statistički ljetopis Zagreba 2007.
Odranski Obrež

**Odranski Obrež** je naselje u sastavu Grada Zagreba. Nalazi se u gradskoj četvrti Brezovica.

## Stanovništvo

Prema popisu stanovništva iz 2001. godine, naselje je imalo 1406 stanovnika te 389 obiteljskih kućanstava.


:*Napomena:* Iskazano pod imenom Obrež Zaprudski 1857., Obrež od 1869. do 1900., Obrež Odranski od 1910. do 1948. i Obrež od 1953. do 1981.

## Sport
* NK Dinamo Odranski Obrež
## Izvori
* Statistički ljetopis Zagreba 2007.
Planina Donja

**Planina Donja** je naselje u sastavu Grada Zagreba. Nalazi se u gradskoj četvrti Sesvete. Smješteno je u parku prirode Medvednica i to u istočnom dijelu.

Autobusnim linijama naselje je povezano sa Sesvetama, a od 2000. godine i s tramvajskim okretištem u Dubcu.

## Stanovništvo

Prema popisu stanovništva iz 2001. godine, naselje je imalo 603 stanovnika te 175 obiteljskih kućanstava.


:*Napomena*: Iskazuje se od 1991. kad je nastalo podjelom naselja Planina na naselja Planina Donja i Planina Gornja. Za to bivše naselje sadrži podatke od 1857. do 1961.

## Historija
Mjesni vodovod u Planini Donjoj i Planini Gornjoj koji je i danas u uporabi, radio se 1968. i 1969. da bi bio otvoren u jesen 1969.

## Izvori
* Statistički ljetopis Zagreba 2007.
Popovec

**Popovec** je naselje u sastavu Grada Zagreba. Nalazi se u gradskoj četvrti Sesvete.

## Stanovništvo

Prema popisu stanovništva iz 2001. godine, naselje je imalo 976 stanovnika te 274 obiteljskih kućanstava.


:*Napomena*: Do 1900. i od 1991. nadalje iskazuje se pod imenom Popovec, od 1910. do 1948. pod imenom Popovec Vugrovečki, a od 1953. do 1981. pod imenom Popovec Šašinovečki. U 1869. i 1880. sadrži podatke za naselje Soblinec.

## Izvori
* Statistički ljetopis Zagreba 2007.
Soblinec

**Soblinec** je naselje u sastavu Grada Zagreba. Nalazi se u gradskoj četvrti Sesvete.
## Stanovništvo

Prema popisu stanovništva iz 2001. godine, naselje je imalo 782 stanovnika te 204 obiteljskih kućanstava.


:*Napomena*: Iskazuje se kao naselje od 1991. kad je nastalo izdvajanjem istoimenog dijela iz naselja Žerjavinec i dijela područja naselja Šašinovec, u kojem je sadržan dio podataka u 1857. i od 1890. do 1971. U 1869. i 1880. podaci su sadržani u naselju Popovec.

## Izvori
* Statistički ljetopis Zagreba 2007.
Šimunčevec

**Šimunčevec** je naselje u blizini Grada Zagreba, nalazi se u gradskoj četvrti Sesvete, u podnožju Medvednice. Oko Šimunčevca se nalaze naselja: Vugrovec, Goranec, Jalševec, Čučerje, Planina Gornja i Donja, Prekvršje, Đurđekovec, i dr.

Do Šimunčevca se može doći ZET-ovom autobusnom linijom 280 iz Dupca (Dubec).

## Stanovništvo

Prema popisu stanovništva iz 2001. godine, naselje je imalo 282 stanovnika te 93 obiteljskih kućanstava.


## Izvori
* Statistički ljetopis Zagreba 2007.
Vugrovec Donji

**Vugrovec Donji** je naselje u sastavu Grada Zagreba. Nalazi se u gradskoj četvrti Sesvete,  oko 5 kilometra sjeveroistočno od središta Sesveta.

## Stanovništvo

Prema popisu stanovništva iz 2001. godine, naselje je imalo 452 stanovnika te 125 obiteljskih kućanstava.


:*Napomena*: Iskazuje se kao naselje od 1991. kad je nastalo podjelom naselja Vugrovec na naselja Vugrovec Donji i Vugrovec Gornji. Od 1857. do 1880. sadrži podatke za naselje Markovo Polje, a 1880. dio podataka za naselje Žerjavinec.

## Sport
* Badmintonski klub Vuk
* Muški i ženski rukometni klub Vuk

## Izvori
* Statistički ljetopis Zagreba 2007.
Zadvorsko

**Zadvorsko** je naselje u sastavu Grada Zagreba. Nalazi se u gradskoj četvrti Brezovica.

## Stanovništvo

Prema popisu stanovništva iz 2001. godine, naselje je imalo 1160 stanovnika te 324 obiteljskih kućanstava.


:*Napomena*: U 1991. smanjeno izdvajanjem dijela područja naselja koji je pripojen naselju Hudi Bitek, za koje sadrži dio podataka od 1857. do 1971., te nenaseljenog dijela područja naselja koji je pripojen naselju Zagreb. U 1971. povećano za dio područja naselja Goli Breg (bivši dio naselja Brezovica), a 1991. smanjeno za taj dio naselja koji je postao samostalno naselje pod imenom Brezovica. U 1971. sadrži podatke za taj bivši dio naselja.

## Izvori
* Statistički ljetopis Zagreba 2007.
Žerjavinec

**Žerjavinec** je naselje u sastavu Grada Zagreba. Nalazi se u gradskoj četvrti Sesvete.

U naselju je 2004. godine izgrađena 400/110kV trafostanica.

## Stanovništvo

Prema popisu stanovništva iz 2001. godine, naselje je imalo 537 stanovnika te 155 obiteljskih kućanstava.

:*Napomena*: U 1869. i 1880. dio podataka sadržan je u naselju Šašinovec, a 1880. u naselju Vugrovec Donji. U 1991. smanjeno izdvajanjem dijela područja naselja koji je pripojen naselju Belovar, za koje sadrži dio podataka od 1857. do 1971. U 1991. također smanjeno izdvajanjem dijela naselja u novo naselje Soblinec.

## Sport
* NK Prigorje, nogometni klub

## Izvori
* Statistički ljetopis Zagreba 2007. 

### Napomene
Prva srednja informatička škola, Zagreb

**Prva srednja informatička škola - ISI** s pravom javnosti je privatna strukovna srednja škola smještena u Jure Kaštelana 19 u Zagrebu. Smjer za koji se škola specializira je računalni tehničar. U školi se boravi od 09:00 do 17:00. Nastava se odvija u vremenu od 09:00 do 14:30 u pauzu od 12:15 do 13:00. Nakon nastave slijedi odmor te učenje i rad na projektima uz mentora.

## Historija

Prva srednja informatička škola s pravom javnosti - ISI, osnovana je u svibnju 2003. godine,  osnivač škole bila je informatička tvrtka EduKon Zagreb, d.o.o.
Idejni začetnici i voditelji škole su Jadranka i Jadranko Tudović, osnivači i vlasnici tvrtke EduKon Zagreb d.o.o.

## Nastavni program

Škola se sastoji od dva podsmjera:
*računalni programer - programiranje (C++, Java, C# idr.)
*dizajner računalom - web dizajn/grafika/zvuk/3D

## Vanjske veze

* Stranice Prve srednje informatičke škole, Zagreb
Knjižnice grada Zagreba

**Knjižnice grada Zagreba** su najveća organizirana mreža narodnih knjižnica u Zagrebu. Obavljaju zadaću županijske matične službe za narodne i školske knjižnice na području Grada Zagreba i Zagrebačke županije. Pokrivaju knjižnice na 42 lokacije i 2 bibliobusa. Središne knjižnice su Gradska knjižnica i Knjižnica Božidara Adžije.

U knjižnicama se nalazi više od 2.127.276 svezaka knjiga. Knjižnice grada Zagreba također se brinu za nekoliko specijaliziranih zbirki: zavičajnu zbirku Zagrabiensiu, zbirku rijetkih knjiga i rukopisa RARA, zbirku vrijednih starih zagrebačkih izdanja periodike, zbirku audiovizualne građe i zbirku elektroničkih publikacija.

Godine 2007. mreži su se priključile i (do tad samostalne) knjižnice Vladimira Nazora, knjižnice Marina Držića, knjižnica Bogdana Ogrizovića i knjižnica Medveščak.

Matična služba Knjižnica grada Zagreba nalazi se na Trgu Ante Starčevića, u zgradi Gradske knjižnice, nekad Starčevićevog doma.

## Knjižnice u sklopu mreže
* Gradska knjižnica
* Knjižnica Božidara Adžije
* Knjižnica Tina Ujevića
* Knjižnica Prečko
* Knjižnica Voltino
* Knjižnica Knežija
* Knjižnica Staglišće
* Knjižnica Ljubljanica
* Knjižnica Dubrava
* Knjižnica Medvešćak
* Dječja knjižnica M2
* Knjižnica Novi Zagreb
* Knjižnica Dugave
* Knjižnica Savski gaj
* Knjižnica Vjekoslava Majera
* Knjižnica Sloboština
* Knjižnica Mala mlaka
* Knjižnica Augusta Cesarca
* Knjižnica Sesvete
* Knjižnica Selčina
* Knjižnica Dubec
* Knjižnica Silvija Strahimira Kranjčevića
* Knjižnica Ivane Brlić Mažuranić
* Knjižnica Ante Kovačića
* Knjižnica Marije Jurić Zagorke
* Knjižnica Marina Držića
* Knjižnica Ivana Gorana Kovačića
* Knjižnica "Savica"
* Knjižnica i čitaonica Bogdana Ogrizovića
* Knjižnica Vladimira Nazora
* Bibliobus

## Vanjske veze
* Knjižnice grada Zagreba
* Online katalog Knjižnica grada Zagreba
Prirodoslovna škola Vladimira Preloga

**Prirodoslovna škola Vladimira Preloga** u Zagrebu, srednja je škola s naglaskom obrazovanja na prirodnim znanostima.

## Historija

Škola počinje s radom 1. rujna 1946. godine otvaranjem Kemijsko tehnološkog odjela srednje Tehničke (trogodišnje) škole.
Četverogodišnji smjer Kemijske tehničke škole osnovan je 13. srpnja 1960. godine u Zagrebu, u Klaićevoj br. 7. U siječnju 1978. postaje Kemijsko tehnološki obrazovni centar (KTOC). Na sadašnju lokaciju, u Ulicu grada Vukovara 269, seli se 1964. godine.
Geološko rudarsko naftni smjer otvoren je 1982. godine.
Godine 1990. upisuju se dva razreda u Prirodoslovno matematičku gimnaziju koja je prestala s radom 1994., a 1991. upisuju se dva profila kemijskog tehničara: kemijski tehničar opći i kemijski tehničar procesni.

Škola mijenja naziv 1992. godine i od tada je poznata kao Kemijska i geološka tehnička škola. Dva razreda kozmetičara upisuju se 1995. godine.
Školske godine 1999./2000. počeo se provoditi program za zanimanje ekološki tehničar. Eksperimentalni program Prirodoslovne gimnazije započinje od školske godine 2004./2005.

Promjenom naziva škole 2005. godine u Prirodoslovnu školu Vladimira Preloga počinje novo razdoblje u životu škole. Od školske godine 2009./2010. upisuje jedan športski razred Prirodoslovne gimnazije.

## Smjerovi
Danas škola obrazuje učenike u sljedećim smjerovima:

* Prirodoslovna gimnazija
* Kemijski tehničar
* Ekološki tehničar
* Geološki tehničar
* Kozmetičar

## Izvori
* http://ss-prirodoslovna-vpreloga-zg.skole.hr/skola/povijest  s 

## Vanjske veze
* http://www.psvprelog.hr/ (Službena web adresa škole)
Glazbena škola Vatroslava Lisinskog u Zagrebu

**Glazbena škola Vatroslava Lisinskog u Zagrebu** jedna je od pet glazbenih škola u hrvatskom glavnom gradu, koja svojim učenicima nudi predškolske, osnovnoškolske i srednjoškolske programe stručnoga glazbenog obrazovanja.

## Historija
Glazbena škola Vatroslava Lisinskog u Zagrebu započela je djelovati 16. veljače 1829. kao *Škola zagrebačkog muzičkog društva* (*Tonschule der Agramer Musikvereines*). Nakon uzastopnih selidbi Gornjim gradom, škola se 1876. g. smjestila u Gundulićevoj ulici. Sve do 1920. to je bila škola Hrvatskoga glazbenog zavoda, a taj se naziv nekoliko puta mijenjao i u njenoj ranijoj povijesti: od 1852. *Učiona glasbe društva prijateljah glasbe*, od 1895. *Glasbena škola narodnog hrvatskog zemaljskog glasbenog zavoda*, od 1916. *Konzervatorij Hrvatskog zemaljskog glasbenog zavoda* ili kraće *Hrvatski konzervatorij*. Od 1830. školom su upravljali nadzornici (tu je dužnost od 1851. do 1854. obnašao i Vatroslav Lisinski), a kasnije direktori: 1870.–1908. Ivan Zajc, 1910.–1920. Vjekoslav Rosenberg-Ružić i 1920.–1922. Franjo Dugan. 1. studenoga 1920. škola je potpala pod državnu upravu kao *Hrvatska zemaljska glazbena škola* (1921. kao *Kraljevski konzervatorij*), a 1922. proglašena je *Kraljevskom muzičkom akademijom* (danas je to Muzička akademija u Zagrebu). U sklopu te Akademije djelovale su niža, srednja i visoka glazbena škola. Niža i srednja glazbena škola izdvojene su 1951. iz okrilja tadašnjega *Državnog konzervatorija* te se osamostaljuju kao *Državna muzička škola*. Od 1962. škola djeluje pod današnjim imenom.

## Školski programi i umjetnička usmjerenja
Glazbenu školu Vatroslava Lisinskog u Zagrebu danas pohađa gotovo 700 učenika u predškolskim, osnovnoškolskim i srednjoškolskim programima obrazovanja raspoređenih u šest odjela: 
* Odjel za gitaru 
* Odjel za glasovir i orgulje 
* Odjel za gudače i harfu 
* Odjel za pjevanje 
* Odjel za puhače i udaraljke 
* Odjel za glazbenu teoriju

## Povezano
* Hrvatski glazbeni zavod
* Muzička akademija u Zagrebu

## Napomene
Još jedan od ranijih naziva današnje Muzičke akademije u Zagrebu.

## Vanjske veze
* Glazbe škola Vatroslava Lisinskog
* Hrvatski glazbeni zavod
* Muzička akademija Sveučilišta u Zagrebu
Kineziološki fakultet u Zagrebu

**Kineziološki fakultet** akademska je nastavna i znanstvena institucija, jedna od mlađih članica Sveučilišta u Zagrebu. Osnovan je kao Visoka škola za fizičku kulturu 1959. godine. To je u ono vrijeme bila prva visokoškolska ustanova u Hrvatskoj koja je školovala visokoobrazovane kadrove za potrebe sporta. Osam godina nakon osnutka, 1967. godine Visoka je škola primljena u sutav Sveučilišta u Zagrebu. 1973. godine mjenja ime i postaje Fakultet za fizičku kulturu sve do 2001. godine, kada postaje Kineziološki fakultet.

Temeljno područje znanstvenog interesa i poučavanja na dodiplomskom sveučilišnom i poslijediplomskim studijima jest kineziologija, a područja koja se poučavaju i istražuju su: Edukacija, Kineziterapija, Sportski menadžment, Izabrani sport i Kineziološka rekreacija.

## Vanjske veze
* Kineziološki fakultet u Zagrebu
Grafička škola u Zagrebu

**Grafička škola u Zagrebu** je srednja strukovna škola, čije je sjedište u Getaldićevoj 2, na području Područnog ureda Pešćenica, u istočnom dijelu Zagreba.

## Historija
Godine 1886. u Zagrebu završila su zanat dva grafičara. Osam godina kasnije 1894. grupa od 19 knjigotiskarskih strojara završila je grafičku školu (u smislu organiziranog obrazovanja, a ne zgrade).

Nastavničko vijeće Grafičke škole u Zagrebu kao godina utemeljenja škole uzeta je 1894. godina. Tri godine trajalo je prikupljanje podataka o povijesti školovanja grafičara. Nađeni su podaci na 14 lokacija. Danas, Grafička škola u Zagrebu posjeduje imena i preslike podataka gotovo svih grafičara obrazovanih u Zagrebu.

Do godine 1945. školovalo se oko 1500 grafičara. Početkom 1946. godine započela je s radom velikih škola za izobrazbu kvalificiranih radnika svih tadašnjih grafičkih zanimanja. Prve školske prostorije nalazile su se u Gundulićevoj 10., a krajem 1946. godine ustupljen je dio prostorija Obrtne škole na Trgu maršala Tita (danas Muzej za umjetnost i obrt). Godine 1947. škola dobiva i dio radioničkog prostora u istoj zgradi. Sve grafičke strojeve, uređaje i namještaj stavila je Školi na raspolaganje Glavna direkcija grafičke industrije NR Hrvatske iz likvidacione mase nacionaliziranih tiskarskih poduzeća i radionica.

Škola postaje **Savezna grafička industrijska škola** 1947. godine, a 1951. godine **Grafička škola s praktičnom obukom**. Godine 1962. škola postaje **Grafički školski centar**, te krajem iste godine seli na novu lokaciju u Getaldićevu 2 u novu zgradu zajedno s tadašnjom Višom grafičkom školom u kojoj je i danas zajedno s Grafičkim fakultetom. Godine 1972. škola mijenja naziv u **Grafički srednjoškolski centar**, a 1981. godine **Grafički obrazovni centar "Bratstvo i jedinstvo"**. Od 1991. škola uzima svoje izvorno ime **Grafička škola u Zagrebu**, kako se i danas zove.

## Program i obrazovanje
Nastavu škole pohađa 536 učenika raspoređenih u 19 razrednih odjeljenja. Nastava se odvija uz pomoć 52 nastavnika.

## Smjerovi
* Grafički tehničar - opći
* Grafički tehničar pripreme
* Grafički tehničar tiska
* Grafički tehničar dorade
* Tehnički urednik
* Grafički urednik - dizajner
* Web dizajner
* Medijski tehničar

## Stručni predmeti
Program škole obuhvaća provedbu specijalnih stručnih predmeta koje učenici slušaju ovisno o godini i smjeru koji pohađaju.

### Popis svih stručnih predmeta
* Strojarstvo
* Elektrotehnika s automatikom
* Grafički dizajn
* Grafička tehnologija
* Praktična nastava
* Likovna umjetnost
* Glazbena umjetnost
* Fotografija i film
* Strojevi i automatika
* Zaštita okoliša
* Multimedijske tehnologije
* Vizualne komunikacije
* Promotivne aktivnosti u grafičkoj struci
* Grafičke tehnike
* Teorija dizajna
* Internetske tehnologije
* Izrada web stranica
* Programiranje za web
* Objektno programiranje
* Baze podataka
* Internetski marketing
* Napredna animacija
* Izrada web stranica za male uređaje
* E-poslovanje

## Vanjske veze
Stranice škole
Zračno pristanište Lučko

**Zračno pristanište Lučko** nalazi se 11 km od središta Zagreba, u blizini naselja Lučko. Aeroklub Zagreb je službeni operater aerodroma Lučko od 1959. godine.

U periodu između Drugog svjetskog rata i 1959. služio je i kao zagrebačka zračna luka.

Do 2000. godine postojala je i 94. zrakoplovna baza Lučko Hrvatskog ratnog zrakoplovstva koja je ustrojbeno prestala postojati, pa 28. eskadrila transportnih helikoptera ulazi u sastav 91. zrakoplovne baze Zagreb-Pleso. Danas su na Lučkom smješteni transportni helikopteri Mil Mi-171Sh.

Na lučkom je i sjedište Zrakoplovne jedinice specijalne policije MUP-a.

## Poveznice
Ž1019

**Ž1019** je županijska cesta koja se nalazi u gradu Zagrebu. Sastoji se od sljedećih ulica (poredano od sjevera prema jugu):

* Aleja Hermana Bolléa
* *Bijenička cesta* (od raskrižja pred Institutom Ruđer Bošković do kružnog toka)
* Voćarska cesta (od kružnog toka do raskrižja s Vončininom ulicom)
* Ulica Ivana Vončine

Na ovoj cesti se nalaze najveće zagrebačko groblje Mirogoj, Institut Ruđer Bošković i Prirodoslovno-matematički fakultet u Zagrebu.
Zagrebački Ranžirni kolodvor

**Zagrebački Ranžirni kolodvor** (službeno ***Zagreb Ranžirni kolodvor***, skraćeno ***Zagreb RK***) kompleks je za prihvat teretnih vlakova, njihovo razvrstavanje (ranžiranje) i otpremu. U sklopu ranžirnog kolodvora nalazi se depo za električne i dizelske lokomotive. Kompleks je smješten na površini od 100 hektara u jugoistočnom dijelu Zagreba, između naselja Sveta Klara na zapadu i naselja Mičevac na istoku te uz južni rub naselja Otok, Hrelić i Jakuševac. Kolodovorski kompleks dug je 4,1&nbsp;km, a širok 1,1&nbsp;km.

## Historija
Ideja o izgradnji novog ranžirnog kolodvora u zagrebačkom željezničkom čvorištu javila se početkom 1950-ih godina. U to doba vlakovi u zagrebačkom čvorištu bili su ranžirani u pet kolodvora: *Zagreb Borongaj*, *Teretni kolodvor Črnomerec*, *Teretni kolodovor Vrapče*, *Zagreb Istočni kolodvor* te *[[Zagreb Zapadni kolodovor]]*. Širenjem grada ovi kolodvori našli su se u gradskom središtu, a njihovi kapaciteti bili su skučeni, dotjerali i zastarjeli, što je imalo za posljedicu nedjelotvornost i neurednost teretnog prijevoza, visoke prijevozne troškove, mali obrtaj vagona, itd. Izvedba prvih građevinskih radova započela je 1968. godine.

Projekt Zagreb Ranžirni kolodvor bio je izgrađen po uzoru na ranžirni kolodvor u francuskom gradu Sottevilleu. Svečano je pušten u rad 27. svibnja 1978. godine i tada je bio najmoderniji  kompleks takve vrste u jugoistočnoj Europi.

## Tehničke karakteristike
Zagreb Ranžirni kolodvor izveden je kao jednosmjeran kolodvor sa Prijemnom skupinom (16 kolosijeka), Smjernom skupinom sa 48 kolosijeka i Otpremnom skupinom sa 16 kolosijeka. Prijemna i Otpremna skupina su osigurane relejnim ss uređajem SEL. Ima dva kolosijeka na jednoj spuštalici (kosini). U podgrbinskoj zoni ima 50 skretnica (osiguranih elektropostavnim spravama (EPS) tipa MATR 292 Saxby (Francuska)vrijeme promjene položaja skretnice je 0,6 sek), ima 6 (šest) kolosiječnih kočnica (tip Saxby R58). Tehnički je izvodiv rad paralelno po oba kolosijeka. Rad na spuštalici je moguć u automatskom, poluautomatsko, i ručnom načinu rada i omogućava automatsko upravljanje kolosiječnim putovima s unaprijed postavljenim programom ranžiranja na šest skupina svaka po 8 kolosijeka, ukupno 48 kolosijeka.

## Povezano
* Zagrebački Glavni kolodvor
* Ranžirni kolodvor

## Izvori
* H. Bunjevac, *Zagreb Ranžirni kolodvor 1978-2003*, Hrvatske željeznice, Zagreb, 2003.
Zrakoplovna nesreća kraj Zagreba 1976.

**Zrakoplovna nesreća iznad [[Vrbovec|Vrbovca]]** pokraj Zagreba dogodila se 10. rujna 1976. godine. To je najveća i najteža zrakoplovna nesreća koja se dogodila u hrvatskom zračnom prostoru i jedna od većih u svijetu. Nesreća se dogodila kada se zrakoplov British Airwaysa Hawker Siddeley Trident 3B, na letu 476 s londonskog aerodroma Heathrow prema zračnoj luci Yeşilköy, Istanbul, sudario u zraku sa zrakoplovom Inex-Adria Avioprometa Douglasom DC-9 na letu 550 sa splitske zračne luke prema zračnoj luci Köln-Bonn (tadašnja Zapadna Njemačka). Nesreća se dogodila u 11:14 sati, a poginulo je svih 176 putnika i članova posade obaju zrakoplova.

## Izvori
*  Završno izvješće o nesreći (9/1982)( ) - 2. istražna komisija Saveznog odbora za prijevoz i telekomunikacije
** Annexes( )
*  izvješće o nesreći (5/1977)( ) - Savezno izvršno vijeće - Savezna uprava za civilnu zračnu plovidbu Savezni komitet za promet i veze
** Annexes( )
* ''Razvoj tehnologije povećao sigurnost u zraku'', Vjesnik,  9. rujna 2006.
*  Izvješće Aviation Safety Network za let British Airways 476
*  Izvješće Aviation Safety Network za let Inex-Adria Avropromet 550
Filozofski fakultet Družbe Isusove

**Filozofski fakultet Družbe Isusove** u Zagrebu nastavlja isusovačku tradiciju u poučavanju filozofije koja je započela 6. studenog 1662. godine uspostavom *Filozofskog studija na Zagrebačkom Kolegiju* koji je kasnije postao kolijevkom zagrebačkog Sveučilišta.

Taj je rad prestao ukinućem isusovačkog reda 1773. godine. Novija povijest isusovačke filozofske tradicije počinje osnivanjem *Filozofskog instituta* 1937. godine s trogodišnjim studijem filozofije, koji je onda na crkvenim filozofskim fakultetima vodio do stupnja licencijata iz filozofije. Djelatnost tog Instituta nije se prekidala sve do danas.

Dana 31. srpnja 1989. **Kongregacija za katolički odgoj** (Kongregacija za sjemeništa i učilišta) pri Svetoj stolici svojim Dekretom Filozofski studij podigla na razinu **Filozofskog fakulteta**, dala mu je pravo podjeljivanja akademskih stupnjeva: bakalaureata (diplome), licencijata (magisterija) i doktorata iz filozofije.

Ministarstvo znanosti je rješenjem od 7. listopada 1992. godine FFDI upisalo u *Registar znanstvenoistraživačkih organizacija i jedinica* kao **znanstvenoistraživačku organizaciju** u znanstvenom području filozofija.

## Nastavni program
Prediplomski studij obuhvaća smjerove: Filozofija i religijske znanosti, Filozofija, te Filozofija i latinski jezik. Diplomski studij vodi dva smjera, filozofija, te religijske znanosti. FFDI izvodi također i poslijediplomski doktorski studij.

## Povezano
* Isusovci u Hrvatskoj 
* Hrvatski studiji

## Vanjske veze
* Službene stranice
* Isusovci u Hrvatskoj
Geografski odsjek PMF-a

**Geografski odsjek** (lat. *Sectio geographica Facultatis scientiarum naturalium et mathematicae*) jedan je od 7 odsjeka Prirodoslovno-matematičkog fakulteta Sveučilišta u Zagrebu. Geografski odsjek PMF-a je najstarija, najveća i najutjecajnija znanstvena i obrazovna institucija u Hrvatskoj na području geografije. Prostori odsjeka nalaze se u Zagrebu na adresi Marulićev trg 19.

## Historija
Današnji Geografski odsjek PMF-a započeo je s radom 1883. osnivanjem Katedre za geografiju pri Mudroslovnom fakultetu Kraljevskog sveučilišta Franje Josipa I. u Zagrebu. Osnivač katedre i prvi sveučilišni profesor geografije bio je dr. Petar Matković (1830-1898). Godine 1922. Katedra prerasta u Geografski zavod, a 1927. osnovan je Institut za fizičku geografiju. Godine 1946. osnovan je jedinstveni Geografski zavod koji je djelovao u sklopu Filozofskog fakulteta do 1947. godine kada postaje dio novoosnovanog Prirodoslovno-matematičkog fakulteta Sveučilišta u Zagrebu. Geografski zavod kasnije mijenja naziv u Geografski odjel. Od 1961. do 1975. godine djelovao je i Geografski institut (kasnije Institut za geografiju Sveučilišta u Zagrebu) kao posebna znanstvena ustanova. Danas Geografski odsjek djeluje uz Biološki, Fizički, Kemijski, Matematički, Geofizički i Geološki odsjek kao podružnica PMF-a.

## Biblioteka
Posebnu vrijednost na Geografskom odsjeku ima Centralna geografska biblioteka osnovana 1910. godine. Građom obuhvaća područje geografije i njoj srodnih područja, a veći dio fonda u slobodnom je pristupu. Godine 1927. podijeljena je na Knjižnicu Zavoda za fizičku geografiju i Knjižnicu Zavoda za antropogeografiju, a ponovno je objedinjena 1946. godine i smještena na današnju lokaciju na Marulićevu trgu. Do 1994. godine bila je jedina geografska biblioteka u Hrvatskoj.

## Organizacija odsjeka
Geografski odsjek organizira istraživački i nastavnički studij geografije, a zajedno s Odsjekom za povijest Filozofskog fakulteta u Zagrebu organizira objedinjeni nastavnički studij geografije i povijesti. Istraživački i nastavnički studij geografije koncipirani su prema modelu preddiplomskog studija u trajanju od 3 godine i diplomskog studija u trajanju od 2 godine, dok objedinjeni nastavnički studij geografije i povijesti traje 5 godina. Diplomski studiji su Fizička geografija s geoekologijom, Prostorno planiranje i regionalni razvoj, Baština i turizam te Geografski informacijski sustavi.

Geografski odsjek zajedno s Biološkim i Geološkim odsjekom PMF-a organizira istraživački studij znanosti o okolišu prema modelu 3 + 2 godine.

U sklopu preddiplomskog i diplomskog studija organizira se terenska nastava. Dok istraživački studij u završnom dijelu ima obveznu izvaninstitucionalnu radnu praksu, nastavnički studiji imaju metodičku praksu.

Do 2000. godine Geografski odsjek PMF-a izdavao je renomirani znanstveni časopis Acta Geographica Croatica.

## Studentske udruge
* Klub studenata geografije Zagreb (KSG Zagreb)

## Značajne osobe
* Josip Roglić
* Ivan Crkvenčić
* Dragutin Feletar

## Vanjske veze
* Geografski odsjek PMF-a
Žičara Sljeme

**Žičara "Sljeme"** bila je žičara na zagrebačkoj Medvednici. Puštena je u promet 27. srpnja 1963. godine, a za promet je zatvorena sredinom 2007. godine (službeno je zatvorena 1. srpnja), nakon kvara na elektromotoru (5. lipnja) za koji je procijenjeno da je neisplativ za saniranje. U tijeku su pripreme za izgradnju nove sljemenske žičare.

Žičara je bila u funkciji prijevoza izletnika i rekreativaca na vrh Medvednice. Žičara je imala prometnu dužinu od 4017 m, a visinska razlika perona donje i gornje stanice bila je 670 m (donja postaja na 330 metara, a gornja na 1000 metara nadmorske visine). Pogon se nalazio na gornjoj postaji i imao je snagu od 2x92 kW. Po dužini trase od 4&nbsp;km s jednim pogonom sljemenska je žičara bila najduže postrojenje svoje vrste u Europi. Imala je 13 stupova, visine od 7 do 40 m. Najveći raspon bio je 606 m, a najveća visina kabine žičare od tla bila je 65 m. Na stupovima je bilo ovješeno nosivo uže promjera 36&nbsp;mm, te vučno uže promjera 26&nbsp;mm. Žičara je imala 90 kabina za četiri osobe. Brzina vožnje bila je 3&nbsp;m/s, a vožnja je trajala 23 minute.

## Vanjske veze
* Sljemenski lift do vrha Medvednice
Visoka škola za informacijske tehnologije Zagreb

Visoka škola za informacijske tehnologije Zagreb


	


	Osnovan:
	2006


	Dekan:
	mr.sci. Milorad Nikitović


	**Studijski programi**


	* - Računalni sustavi*


        * - Baze podataka*


        * - Programiranje*


        * - Projektiranje IS-a*


	Službena stranica: &nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp;&nbsp; www.vsite.hr



**Visoka škola za informacijske tehnologije Zagreb** ili **Vsi<span style="color:#DA251D;">T</span>e** (*Vsajt, /v:sa?t/*), je privatni studij informacijskih tehnologija odnosno studij znanstvenog područja tehničkih znanosti, polje računarstvo. Nalazi se u Zagrebu, Klaićevoj 7, a utemeljena je 2006. godine. Na stručnom studiju informacijskih tehnologija previđena su četiri smjera. U planu je ustroj specijalističkog diplomskog stručnog studija informacijskih tehnologija. Studij se može izvoditi u semestrima i trimestrima. Moguće je birati izborne kolegije drugih studija i institucija. Stručni ili akademski naziv ili stupanj koji se stječe završetkom studija je *stručni [[Sveučilišni prvostupnik|prvostupnik]] [[Informatička tehnologija|informacijskih tehnologija]]*. 2011. godine Visoka škola za informacijske tehnologije Zagreb je primila EN ISO 9001:2008 certifikat.

## Smjerovi studija

Smjerovi su prilagođeni specifičnim poslovima stručnog prvostupnika informacijskih tehnologija (sistemski inženjer, programer, projektant baze podataka, projektant informacijskog sustava). Usmjeravanje se obavlja izborom smjera u četvrtom semestru, odnosno izborom dva obvezatna izborna kolegija za taj smjer. Preostala dva izborna kolegija četvrtog semestra biraju se slobodno. U trećoj godini studenti izborne kolegije biraju slobodno, uz preporuku kolegija sukladnih izabranom smjeru.

* ***zajednička opća znanja*** : fizika, matematika, elektrotehnika, elektronika, informatika, strani jezik i ekonomika kao temeljna područja tehničkih, društvenih i prirodnih znanosti nužna za inženjera informacijskih tehnologija.
* ***znanja jezgre računarstva*** : digitalna tehnika, arhitektura digitalnih računala, operacijski sustavi, informacijski sustavi, baze podataka, računalne mreže, uvod u programiranje, programske metode i apstrakcije kao zajednička stručna znanja područja informacijskih tehnologija.
* ***znanja smjera računalni sustavi*** : operacijski sustavi i sklopovlje osobnih računala i poslužiteljskih računala.
* ***znanja smjera programiranje*** : programski jezici i alati Visual Basic , C, C++, C#, Java, UML, vođenje projekata.
* ***znanja smjera baze podataka***: sustavi baza podataka Access i SQL Server, sustavi pristupa bazama ASP.NET i ADO.NET, tehnologije i alati za izradu Web stranica HTTP, HTML, XML, JavaScript.
* ***znanja smjera informacijski sustavi*** : projektiranje informacijskih sustava, informatizacija poslovanja, elektroničko poslovanje, društveni informacijski sustavi, modeliranje u sustavu Visio, UML.

## Vanjske veze

*  Službena web stranica
Farmaceutsko-biokemijski fakultet u Zagrebu

**Farmaceutsko-biokemijski fakultet** je znanstveno-obrazovna fakultetska ustanova u Zagrebu, u Hrvatskoj. Dijelom je zagrebačkog sveučilišta.

### Historija

Farmaceutsko-biokemijski fakultet osnovan je 11. listopada 1882. godine rješenjem cara Franje Josipa I. i naredbom Kraljevskog zemaljskog vladina odjela za bogoštovje i nastavu. Nastava farmacije na Sveučilištu u Zagrebu započela je 1882. osnivanjem "farmaceutskog učevnog tečaja" na Zagrebačkom sveučilištu, a pri tadašnjem Mudroslovnom fakultetu.

Sadašnje ime nosi od 1963. a od 1986. fakultet organizira sveučilišnu nastavu u dva studijska programa i to studij farmacije i studij medicinske biokemije, od 2005. po nastavnom programu Bologne.

### Organizacija

Zavodi su temeljne organizacijske jedinice Fakulteta i to su:
* Zavod za biofiziku,
* Zavod za opću i anorgansku kemiju,
* Zavod za analitičku kemiju,
* Zavod za fizikalnu kemiju,
* Zavod za organsku kemiju,
* Zavod za analitiku i kontrolu lijekova,
* Zavod za farmaceutsku botaniku,
* Zavod za farmakognoziju,
* Zavod za farmaceutsku kemiju,
* Zavod za farmaceutsku tehnologiju,
* Zavod za farmakologiju,
* Zavod za medicinsku biokemiju i hematologiju,
* Zavod za biokemiju i molekularnu biologiju,
* Zavod za kemiju prehrane te
* Zavod za mikrobiologiju.

Do sada je na Fakultetu diplomiralo više od 8000 studenata, oko 300 njih je steklo stupanj magistra znanosti, a više od 200 doktorat znanosti. Trenutno je na Fakultetu oko 950 redovitih studenata u diplomskim, a oko 70 u poslijediplomskim studijima.
Farmaceutsko-biokemijski fakultet trenutačno je jedini fakultet farmaceutskog smjera u Hrvatskoj.

U Zavodu za farmaceutsku botaniku ovog fakultet je Botanički vrt ljekovitoga bilja "Fran Kušan".
Tramvajska linija br. 8 u Zagrebu

Linija br. 8







Tramvajska linija broj 8 pojavljuje se 1982.godine kada počinje prometovati na trasi:
      Mihaljevac - Draškovićeva - Autobusni kolodvor - Sopot
Od 1986. godine vozi na trasi:
      Mihaljevac - Draškovićeva - Autobusni kolodvor - Zapruđe
Tramvajska linija br. 1 u Zagrebu

Linija 1 je tramvajska linija u Zagrebu. Prometuje trasom: Zapadni kolodvor - Trg dr. Fr. Tuđmana - Trg bana Josipa Jelačića - Trg hrvatskih velikana - Trg žrtava Fašizma - Borongaj.



Linija br. 1










## Historija
Od 1946. godine, linija 1 prometuje na ovoj trasi:

;Črnomerec - Trg Republike (Trg bana J. Jelačića) - Maksimir

Novim preustrojem linija 1958. godine ukida se do 1982. godine kada ponovo prometuje na trasi:

;Črnomerec - Trg Republike (Trg bana J. Jelačića) - Borongaj

Kasnije, 1993., linija 1 dobiva svoj današnji oblik. Umjesto Črnomerca se počinje koristiti Zapadni kolodvor kao okretište. I onda dobiva ovakvu trasu:

;Zapadni kolodvor - Trg bana J. Jelačića - Borongaj

### Vozila na liniji
Na liniji 1 se obično nalazi tip tramvaja ČKD Tatra KT4YU (tip 301). Ponekad se nalazi i tip tramvaja TMK 201 s prikolicom TP 701. Radnim danom na liniju izlaze pet tramvajskih vozila, a subotom, nedjeljom i blagdanom ova linija ne vozi. Vozila izlaze iz spremišta Trešnjavka.

### Privremena linija 10
Zbog zatvaranja Glavnog kolodvora u Zagrebu, od subote 2. ožujka do nedjelje 10. ožujka 2013. je vozila linija 10 ovakvom trasom:

;Zapadni kolodvor - Trg bana J. Jelačića - Glavni kolodvor - Borongaj

U tom razdoblju linija 1 nije vozila, nego ju je zamjenjivala privremena linija 10. Linija 10 je uglavnom služila kao supstitucija za vlakove koji tada nisu vozili.
Tramvajska linija br. 2 u Zagrebu

Linija br. 2








Tramvajska linija broj 2 prometuje od 1946. godine na trasi:

;Zapadni kolodvor - Trg Republike - Branimirova

Od 1958. vozi na trasi:

;Zapadni kolodvor - Trg Republike - Glavni kolodvor - Branimirova

Od 1975. vozi na trasi:

;Črnomerec - Trg Republike - Glavni kolodvor - Autobusni kolodvor - Žitnjak

Od 1982. vozi na trasi:

;Črnomerec - Jukićeva - Glavni kolodvor - Žitnjak

Danas vozi na trasi:

;Črnomerec - Jukićeva - Glavni kolodvor - Autobusni kolodvor - Žitnjak - Savišće
Studentsko naselje Stjepan Radić

**Studentsko naselje Stjepan Radić** središnje je studentsko naselje u Zagrebu te ujedno i najveće takvog tipa u Republici Hrvatskoj. Nalazi se na adresi *Jarunska 2* u zagrebačkom gradskom naselju Horvati. Smješteno je nedaleko lijeve obale rijeke Save, pa je stoga i popularno prozvano **Sava**. 

## Karakteristike
Naselje se sastoji od 11 paviljona za smještaj studenata, upravne zgrade i pratećih objekata, a ukupno broji 4.031 krevet. Poslijednja dva paviljona otvorena su 2010. godine. Prometno je dobro povezano sa ostatkom grada – ovdje prometuju tramvajske linije 5, 7, 14 i 17 te gradska autobusna linija 109 (ime postaje je *Studentski dom Stjepan Radić*), a u blizini se nalazi i prometno čvorište *Savski most* (tramvaji, prigradski autobusi i taksiji). Popratni sadržaji objekata su: 

* fitness centar
* kino dvorana,
* učionice,
* škola stranih jezika,
* liječnička i stomatološka ordniacija,
* plesna dvorana,
* dva restorana studentske prehrane i pizzeria,
* caffe Slastičarna,
* poštanski ured.

Također, neposredno u blizini naselja nalazi se i Športski park Mladost te Kineziološki fakultet.

## Izvori
* SN Stjepan Radić na službenim web stranicama SCZG-a
* Vijesti o otvorenju novih paviljona , Jutarnji.hr
Tramvajska linija br. 3 u Zagrebu

Linija br. 3








Tramvajska linija broj 3 prometuje od 1975. godine na trasi:
       Dubrava - Autobusni kolodvor - Žitnjak

Od 1982. vozi na trasi:
       Ljubljanica - Glavni kolodvor - Žitnjak

Danas vozi na trasi:
       Ljubljanica - Vukovarska - Savišće
Ilica

**Ilica** je jedna od najdužih i najstarijih ulicâ u Zagrebu. Proteže se od Trga bana Jelačića na istoku preko Črnomerca na zapadu grada, pa sve do Vrapča i broji više od 500 adresa.

Ilica je i glavna ulica za kupovinu u užem središtu grada, u kojoj se nalaze banke i trgovine eminentnih svjetskih proizvođača odjeće, obuće.

## Historija
Glavna zagrebačka ulica Ilica jedna je od najstarijih gradskih ulica. Najstariji arheološki nalaz, pronađen u neposrednoj blizini Ilice, je ranobrončana ostava iz Dežmanova prolaza.

Krajem 19. stoljeća i početkom 20. stoljeća, na potezu između Trga bana Jelačića i Britanskog trga, mnogi raniji objekti postupno se uklanjaju a na njihovim mjestima niču nove reprezentativne kuće. Reprezentativniji objekti, koji se tada grade u Ilici, dosežu do tri kata, mahom stambeno-trgovačke najamnice. Osim prizemlja, u poslovne se svrhe koriste i prostori mezanina, dok se za stambene koriste mahom gornji katovi. Druga je posebnost, otvaranje prizemlja s velikim uokvirenim i ostakljenim izlozima. U Ilici grade najznačajniji tadašnji hrvatski arhitekti, poput primjerice: Kuna Waidmanna, Josipa pl. Vancaša i Hönigsberga & Deutscha. Važno je istaknuti, da se tada u Zagrebu javljaju i svjetska poznata imena, poput arhitekata Hermanna Helmera i Ferdinanda Fellnera.

## Izvori

## Vanjske veze
Tramvajska linija br. 15 u Zagrebu

Linija br. 15








Tramvajska linija broj 15 prometuje od 1958. godine isprva kao:
       21: Mihaljevac - Dolje tunel

Od 1986. godine vozi kao:
       15: Mihaljevac - Dolje
Kaptol (ulica)

**Kaptol** je ime ulice u središtu Zagreba.

## Opis
Upotrebljava se također kao termin za gradsku četvrt koja okružuje ulicu Kaptol i zagrebačku katedralu. Kaptol je povijesna četvrt sa starom arhitekturom. Nastala je kao samostalno naselje u srednjem vijeku, a njezinim urbaniziranjem i spajanjem s Gradecom, formirao se grad Zagreb. Ulica Kaptol na području ispred katedrale ima oblik trga, a prema sjeveru se sužava i postaje ulica. Velikim kaptolskim trgom dominira zagrebačka katedrala okružena zidinama i nadbiskupskim dvorom. U sredini trga je fontana s kipom sv. Marije iz 19. stoljeća.
Gustav Baron

**Gustav Baron** (Kutina, 16. listopada 1847. - Zagreb, 18. ožujka 1914). Rektor Zagrebačkog sveučilišta (1885. - 1886.)
* ''Redoviti profesor uvodnih znanosti u Novi zavjet i tumačenje Sv. pisma Novog zavjeta iz Vulgate i izvornog teksta na Bogoslovnom fakultetu.

## Biografija
Teologiju je studirao u Beču i Zagrebu. Zaređen je za svećenika 1873. Na Bogoslovnom fakultetu Kraljevskog sveučilišta Franje Josipa I. u Zagrebu doktorirao je 1876. Bio je profesor i nadstojnik Nadbiskupske gimnazije u Zagrebu. Docentom na Bogoslovnom fakultetu postao je 1877., a redoviti profesor je od 1881. Dekan Fakulteta bio je u dva mandata. U nastupnoj rektorskoj svečanosti 18. listopada 1885. održao je govor s temom Biblije. Nakon rektorskog mandata obnašao je dužnost prorektora. Godine 1887. imenovan je papinskim komornikom. Bio je kanonik i rektor Bogoslovnog sjemeništa u Zagrebu od 1897. do 1907. , te generalni vikar od 1912. do svoje smrti. Prof. Gustav Baron bio je član Kola hrvatskih književnika. Jedan je od začetnika hrvatskoga katoličkog pokreta te obnovitelj tradicije crkvenog pjevanja.
Cijelog života ostao je vezan za rodnu Kutinu. U Kutini je dao sagraditi kapelicu, darivao zvona za župnu crkvu te pomagao vatrogasce. U spomen na Barona postavljen je i temeljni kamen za novu gimnaziju. Kutinska župa i Matica hrvatska pred župnom crkvom podigle su mu spomen-poprsje.(Kutinski dani znanosti i umjetnosti” u znaku 155. obljetnice rođenja Kutinjanina dr. Gustava Barona. 16. listopada 2002., IKA )

## Vanjske veze
*Unizg - Gustav Baron