open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Ovimbundu

**Ovimbundu** (isto tako poznati kao **Mbundu** ili **Umbundu**) je naziv za veliku etničku grupu trgovaca, zemljoradnika i stočara koji žive na visoravni Bié centralne Angole u Africi. Podjednako govore portugalski i bantu umbundu jezik te trenutno sačinjavaju 40 % stanovništva Angole. Mnogi od njih su kršćani. Mnogi Ovimbundu su bili članovi UNITA-e i njihova dva glavna grada Huambo i Kuito su potpuno uništena u krvavom građanskom ratu od 1992. do 1994. godine.

## Literatura

* Heywood, Linda. (2000). *Contested Power in Angola, 1840s to the Present*
Boa (narod)

**Boa** je naziv za Bantu etničku grupu koja živi u Demokratskoj Republici Kongo, zapadno od rijeke Zaire.

Poznati su po izradi ratničkih maski.
Chokwe

**Čokve** ili **Chokwe** je naziv za etničku grupu koja živi u Centralnoj Africi. Iako neki naučnici drže da potječu od Mbundu i Mbuti pigmejskih naroda, njihov jezik wuchokwe pripada bantu porodici.

Dominirali su Lunda carstvom u 17. i 18. vijeku, sve do dolaska evropskih kolonizatora. Danas žive u DR Kongu, Angoli i Zambiji.
Teke (afrički narod)

**Teke** je naziv za Bantu etničku grupu koja živi u Kongu.

Ne zna se točno odakle potječu Teke, ali su oko 1600. godine imali vlastitu državu na i sjeverno od rijeke Kongo. Ta država, kasnije poznata kao Kraljevstvo Anziku, kontrolirala je donji tok rijeke Kongo i trgovinu robljem. Godine 1880. kralj Iloo je potpisao je s Francuzima sporazum kojim Kraljevstvo Anziku postaje francuski protektorat, temelj današnje Republike Kongo.
Bangi

**Bangi** ili **Bobangi** je naziv za Bantu etničku grupu koja živi u Republici Kongo (50.000) i Demokratskoj Republici Kongo (125.000). Po vjeri su uglavnom katolici.
Mongo (narod)

**Mongo** je zajednički naziv za srodne Bantu etničke grupe koje žive u centralnim dijelovima Demokratske Republike Kongo.

Do kraja 19. vijeka bili su relativno izolirani od ostatka svijeta, sve dok se djelovanjem katoličkih misionara među njima nije proširio lumongo kao *[[lingua franca]]*, odnosno svijest o zajedničkom porijeklu. Danas predstavljaju jednu od najznačajnijih etničkih grupa u DR Kongu.
Luba (narod)

**Luba** je naziv za Bantu etničku grupu koja živi u jugoistočnom dijelu Demokratske republike Kongo. Broje oko 1 milion pripadnika.

Od godine 1500. datiraju prvi podaci o Lupskom Kraljevstvu koje se tokom 18. i 19. vijeka proširilo u Centralnoj Africi do jezera Tanganjika. Carstvo je počelo propadati nakon što je došlo u kontakt s arapskim trgovcima robovima, a potom s evropskim kolonizatorima.

Luba su poznati po drvenim skulpturama kao i drugim kulturnim artefaktima koji dominiraju regijom.

## Vanjske veze

* Luba People
Kongo

**Kongo** je naziv koji može označavati:
* regiju u Africi
* rijeku u Africi
* jednu od dvije države u oblasti Kongo:
** Demokratska Republika Kongo  – bivši Zair, odnosno Belgijski Kongo
** Republika Kongo  – bivši Francuski Kongo
* narod Kongo
* jezik naroda Kongo

## Povezano
* Zair
Santomejci

**Santomejci** je naziv za domorodačko stanovništvo na Svetom Tomi i Principu. Njegov etnički sastav je prilično šarolik, a najčešće se dijele na:
* Mestike;
* *Angolares* - (potomke Bantu robova iz Angole koji su se naselili nakon brodoloma godine 1540.);
* Forro - potomke oslobođenih robova;
* Servicais - gastarbajteri iz Angole, Mozambika i Zelenortskih Otoka;
* Tongas - djeca servicaisa rođeni na otoku;
* Evropljani

Po vjeri su uglavnom kršćani, a dominiraju katoličanstvo, protestantizam i adventizam.
Duala

**Duala** (ili **Douala**) je zajednički naziv za srodne Bantu etničke grupe koje govore jednim od duala jezika. Oni nastanjuju obalu Kameruna te čine većinu Sawa ili kamerunskih obalnih naroda. Duale čine oko 1,3% ukupnog stanovništva Kameruna. Kroz historiju su igrali vrlo važnu ulogu u razvoju Kameruna zbog svojih dugogodišnjih kontakata s Evropljanima, visokog stepena obrazovanja i bogatstva koje su s vremenom stekli kao trgovci i zemljopovlasnici.

Duale se dijele na osam pojedinačnih etničkih grupa ili plemena: **Bakole**, **Bakweri** (ili Kwe), **Bamboko**, **Duala**, **Isubu** (Isuwu ili Bimbijci), **Mungo** i **Wovea**. Kamerunski kraljevi održani zajedno. Kralj Bell i njegov srodni kralj Ekandjoum Joseph odupirali su se njemačkoj kolonizaciji.

Duale se kao skupina naroda ponekad miješaju s plemenom Duala, koje uglavnom živi oko grada Douale.

## Vanjske veze

* Bakwerirama 
* Ya Jokwa duala 
* Duala sun
* Mboko ma Ekwali
Fang (narod)

**Fang** je naziv za srodna Bantu plemena iz skupine naroda Beti-Pahuin. Ona uključuju plemena **Fang, Ntumu, Mvae i Okak**. Njihova teritorija se prostire od južnog dijela Kameruna do Konga. Osim u tim državama prisutni su u Gabonu i Svetom Tomi i Principu.

Ima ih oko 858.000 i dominiraju političkim životom Ekvatorijalne Gvineje.
Tuarezi

**Tuareg** je naziv koji se koristi za pripadnike srodnih berberskih plemena i naroda koji žive u zapadnoj i Sjevernoj Africi.

Tuarezi su skoro 3000 godina, koristeći pripitomljavanje deva, izgradili nomadsko društvo na temelju trans-saharske trgovine između sjevernoafričke obale i gradova na južnim rubovima Sahare. Krajem 19. i 20. vijeka su pružali žestok, ali ne baš previše uspješan otpor francuskim kolonizatorima koji su ukinuli njihovu plemensku organizaciju i bitno utjecali na njihov dotadašnji način života. Teritorija Tuarega je poslije podijeljena između novonastalih nezavisnih država - Nigera, Malija, Alžira, Burkine Faso i Libije. 1990-ih je to dovelo do krvavih oružanih sukoba između boraca za autonomiju Tuarega s jedne, te nigerskih i malijskih trupa s druge strane. Ti su sukobi koliko-toliko smireni davanjem automonije, iako su godine 2004. zabilježeni u Nigeru.

Tuarege često zovu "Plavim narodom", jer vole nositi plavu odjeću. Po vjeri su sunitski muslimani, ali im na religiju dosta utječe i drevna pred-islamska tradicija. Predstavljaju jedan od rijetkih muslimanskih naroda gdje muškarci umjesto žena pokrivaju lice. 

Broj Tuarega je prilično teško ustanoviti - spominju se brojke od oko 100.000 do 3 miliona - ne samo zbog nomadskog načina života nego i velikih razlika među pojedinačnim plemenima. Mnogi Tuarezi se razlikuju po rasnim značajkama, te im je temelj zajedničke nacionalne svijesti u jeziku.
Rifi

**Rifi** je naziv za berbersku etničku grupu koja živi u Rifu, planinskom području sjevernog Maroka.

Godine 1921. Rifi su pod vodstvom legendarnog poglavice Abd el-Krima digli ustanak protiv španske kolonijalne vlasti. Nakon što su Španci teško poraženi i protjerani u obalna uporišta, Abd el-Krim je na oslobođenim teritorijama proglasio Rifsku Republiku. Ta je država skršena zajedničkom ofanzivom španskih i francuskih snaga godine 1926.

Rifi za sebe koriste naziv *Imazighen* i *Irifiyen*.
Tamazight

**Tamazight** je zajednički naziv za Berbere Alžira i Maroka, odnosno berberske narode koji govore tamazight jezike.

Od tog imena dolazi riječ *[[Tamazhga]]*, berberski neologizam za Magreb.
Šiljh

**Šiljh** ili **Chleuh** je naziv za berbersku etničku grupu koja živi u masivu Atlas u Maroku. Govore Tasheliyht jezikom.
Šavija

**Šavija** ili **Chaoui, Shawiya** su berberska etnička grupa koja uglavnom živi u Sahelu.

## Vanjske veze

* Pictures of Chaouis 
* chawinet.com  (na francuskom)
Kabili

**Kabili** su berberska etnička grupa koja živi u Kabiliji, oblasti Alžira koja je po njima dobila ime. Nakon Šiljha u Maroku predstavljaju drugu po važnosti od svih berberskih etničkih grupa.

Berberi govore kabilskim jezikom.

Kabili su poznati kao osnivači Fatimidske dinastije koja je vladala Sjevernom Afrikom u srednjem vijeku. No, kada su osvojili Egipat, Fatimidi su vlast nad Magrebom prepustili lokalnoj kabilskoj dinastiji Ziridima, koja se pak raspala, pa su vlast nad Kabilijom i Kabilima imali Hammadidi. Nakon otomanskog osvajanja Alžira, Kabili su koristeći nepristupačnost planinskog terena, čuvali svoju de facto nezavisnost sve do francuskog osvajanja u 19. vijeku, kome se oduprla legendarna Fatma n'Soumer. Kabilci su svoju slobodoljubivost pokazali i za vrijeme alžirskog rata za nezavisnost, sudjelujući u FLN-u. Nakon nezavisnosti Alžirom Kabili su došli u sukob s centralnom vladom, koji je eskalirao u Berberskom proljeću godine 1980. Kabili danas traže veću autonomiju te ravnopravan položaj kabilskog jezika u odnosu na službeni arapski.

## Vanjske veze

* Pictures of Kabyles .
* Kabyle.com (French)
Mbugu

**Mbugu** ili **Ma'a** je naziv za afričku etničku grupu koja živi u planinama sjeveroistočne Tanzanije. Broji nekoliko desetaka tisuća pripadnika. Njeni pripadnici govore dva jezika – mbugu i ma'a. 

Iako Mbugu pripada bantu porodici jezika, Mbugu se ne smatraju pripadnicima Bantu naroda. Fizičke razlike i ma'a jezik koji se razlikuje od bantu jezika ukazuju na to da Mbugu nisu Bantu narod, ali o njihovom porijeklu još nije postignut naučni konsenzus.
Bantu

**Bantu** je ime kojim je Bleek (1862.) označio crnačke narode takozvane Crne Afrike, na temelju njihove jezične srodnosti. Bantu narodi, uz sudanske crnce, jedna su od dvije glavne grane crnačkog stanovništva Afrike. Njihovo ime Bantu (=ljudi) množina je riječi muntu (=čovjek), obuhvaća stotine plemena raspršenih po tropskim šumama od kojih su najpoznatiji: Teke u šumama Kameruna i Konga, zatim velika grupa Ndonga od kojih su najpoznatiji Ovambo, Lunda, Katanga i Rundi koji žive južno i jugoistočno od Teka. U područjima oko Zanzibara žive plemena Swahili. U blizini jezera Nyasa nalazimo plemena Konde (Vahehe i druge), te dalje na Zambeziju crnce Marawi i Tete. U Mozambiku žive Makua crnci, a zapadno od njih grupe poznate kao Sotho u koje spadaju veoma poznati Zulu i Kafri, pa plemena Herrero, Tswana i Matabele. Matabele su ogranak potekao od ratobornih Zulua. 

## Kultura
Bantu crnci, kako po jeziku, srodni su i po kulturi. Crnačka Bantu plemena uglavnom su poligamna, a položaji žena dosta povoljni, barem onih koje su prve udane (glavne). Uvođenja mladeži u svijet odraslih (inicijacija) popraćene su raznim kušnjama, otkrivaju se tajne i povijest plemena, i sve to prati ples i pjesma. Kod starih Bantua, odnosno što izvorno pripada njihovoj kulturi, su također tajna društva, a bilo je i žrtvovanja ljudi, kao i kanibalizma. 

Bantui su ratari i lovci. Glavna uzgojena kultura ovih plemena je proso (durha) a kada je iz Amerike stigao kukuruz, prihvatili su i njega. Pod utjecajem Nilota i Hamita, susjedna Bantu plemena počinju uzgajati i goveda. Nastambe Bantua, onih na zapadu, su četverougle, od drveta i s krovom sa zabatom. Kuće su inače uobičajeno kružne sa stožastim krovom. Mnogi Bantui znaju za upotrebu željeza, u stvari prilično je raširena upotreba željeznih šiljaka koplja i strijela. Peći za taljenje i kovački mijeh na zavidnoj su visini, pa je tako i njihova magija često vezana uz ovaj obrt. Crnci ove grupe obično za vrhovnoga vođu imaju 'kralja' kojemu pripisuju nadljudske sposobnost. Kao politeisti poznaju mnoge bogove.

## Povezano
* Bantu jezici
Hausa

**Hausa** je naziv za etničku grupu koja uglavnom živi u sjevernoj Nigeriji i jugoistočnom Nigeru. Veliki broj ih ima i u sjevernoj Gani, Beninu, Kamerunu te u manjim zajednicama raštrkanim po Zapadnoj Africi. Govore hausa jezikom koji pripada afroazijskoj jezičnoj grupi.

Kano se smatra središtem Hausa trgovine i kulture.

Hausa imaju drevnu i široko rasprostranjenu kulturu, poznatu po dugotrahnim vezama s Arapima. Hausa su od 14. vijeka muslimani, te su mnoge zapadnoafričke narode preobratili na islam kroz kontakte, trgovinu ili ratove.

Od 16. do početka 19. vijeka Federacija Hausa, labava unija gradova-država bila je važnom regionalnom silom. Godine 1810. ju je porazio Usman dan Fodio i uveo u Fulani Imperij.

Historija naroda Hausa je zabilježena u Kano kronici.

## Povezano
* Hausa-Fulani
Vandala

**Wandala** ili **Mandara** je naziv za etničku grupu koja je ime dobila po planinama Mandare u današnjem Kamerunu.

Mandara danas ima oko 1,255.000, od čega 805.000 u Kamerunu, 435.000 u Nigeriji i 15.000 u Čadu. Većina su muslimani, a dio još uvijek upražnjava animizam. Poznati su po čuvenom Mandara kraljevstvu. Kraljevstvo, osnovano početkom 16. vijeka, postalo je sultanat kada je njegov vladar Mai Bukar Aji prešao na islam. Kraljevstvo je poznato po borbama sa suparničkim kraljevstvom Bornu, kao i s Fulanima. Godine 1902. su ga pokorili njemački kolonizatori, a formalno je nestalo nezavisnošću Kameruna 1960. godine.
Bura (narod)

**Bura** je naziv za etničku grupu koja živi u sjeveroistočnoj Nigeriji te dijelovima Kameruna i Čada. Uglavnom su naseljeni u istočnom dijelu države Borno u sjevernoj Nigeriji, te Kamerunu gdje su u njegovom sastavu srodni Bada i Mangri. Ukupno ih je 2,883.000, od toga u Nigeriji 2,604.000, u Kamerunu oko 280.000. Prevladavajuća vjera je islam (sunizam).

## Vanjske veze
* Bura Tribe of Borno State, Nigeria Home Page
Ometo

**Ometo** je zajednički naziv za etničke grupe koje žive u južnom dijelu Etiopije. Od ostalih se razlikuju po korištenju ometo jezika, koji pripadaju posebnoj grupi afroazijatskih jezika, nedavno od strane lingvista odvojenoj od kušitskih jezika.
Otoci Koraljnog mora

Teritorija **Otoka Koraljnog Mora** predstavlja vanjski teritorij Australije, koji se sastoji od grupe malih tropskih otoka i grebena u Koraljnom moru, sjeveroistočno od Queenslanda na 18° S 152° E. 

Imaju oko 30 zasebnih grebena i atola, od kojih su 12 potpuno potopljeni za vrijeme plime, te 51 manjih otoka, od kojih neki imaju vegetaciju. Atoli su različite veličine, te uključuju Greben Lihou - drugi najveći atol na svijetu - koji ima lagunu dužine 100 i širine 30&nbsp;km, te površine od oko 25000&nbsp;km². No, sami atoli su vrlo mali površinom, koja iznosi 3&nbsp;km².

Na otocima nema luka ni pristaništa, nego se koriste vanjska sidrišta. Stalnog stanovništva ni ekonomske aktivnosti nema, dok meterološka stanica na Grebenu Lihou ima stalnu posadu. Postoji i nekoliko svjetionika.

## Vanjske veze

* DOTARS: Coral Sea Islands 
* Middleton and Elizabeth Reefs
* Middleton and Elizabeth Reefs - General 
* Middleton and Elizabeth Reefs - Biology
Otok Norfolk

**Otok Norfolk** je otok u Pacifiku koji se nalazi između Australije, Novog Zelanda i Nove Kaledonije, te predstavlja jedan od australskih vanjskih teritorija. Površina otoka iznosi 34&nbsp;km². Na njemu se nalazi bor otoka Norfolk, koji je postao dio zastave otoka, a čije je zizmeleno drvo predstavlja endemsku vrstu na otoku te je prilično popularno u Australiji.

Smatra se da su prvi naseljenici otoka Norfolk bili potomci polinežanskih moreplovaca u 14. i 15. vijeku - Aboridžini otoka Norfolk. Prvi Evropljanin koji je stupio na otok bio je kapetan James Cook godine 1774. Nakon njega je Britanija na otoku sagradila kažnjeničku koloniju, koja je napuštena godine 1813. a dotadašnji naseljenici premješteni u Tasmaniju. Kažnjenička kolonija je ponovno osnovana godine 1825, a godine 1856. su tamo s Pitcairna dovedeni potomci pobunjenih mornara s HMS Bounty.

Godine 1979. Norfolk je dobio znatnu autonomiju u okviru Australije. Danas na otoku ima oko 1800 stanovnika - Norfolčana - koji su po vjeri uglavnom anglikanci. Glavna privredna djelatnost je turizam.

Najpoznatiji stanovnik otoka je australska spisateljica Colleen McCullough, poznata po romanu i mini-seriji *[[Ptice umiru pjevajući]]*.

## Prirodna obilježja
Teritorij obuhvaća 8&nbsp;km dugačak i do 5&nbsp;km širok otok Norfolk, te otoke Nepean i Philipov otok koji je nenaseljen. Svi otoci su vulkanskog postanka. Norfolk ima stjenovite obale, reljef uglavnom čine niska pobrđa. Klima je oceanska s malim kolebanima temperature i padalinama cijele godine. Veliki dio otoka je iskrčen za pašnjake. U sjevernom dijelu su šume norfolske smreke.

## Stanovništvo i gospodarstvo
Dio stanovnika čine potomci doseljenika s otoka Pitcairna, a ostali su doseljeni kasnije iz Australije i Novog Zelanda. Najvažnija gospodarska grana je turizam (oko 40.000 turista na godinu), dok se dio stanovništva bavi poljoprivredom. Važni su izvori prihoda prodaja poštanskih maraka te bescarinske prodavaonice kao i monopol za prodaju alkoholnih pića.

## Reference

## Vanjske veze

* Norfolk Island , official homepage
* Norfolk Island Customs 
* Norfolk Island Tourism 
* History of Norfolk Island 
* Norfolk Island History, geographic and economic information 
* Norfolk Island
* Norfolk Island Pictures 
* [Norfolk Island subtropical forests ([WWF])]
* Australian Department of Transport and Regional Services 
* Berwick Limited v R R Gray Deputy Commissioner of Taxation
Kokosovi otoci

Teritorija **Kokosovih (Keelingovih) otoka**, također poznatih kao **Kokosovi otoci** (engleski: *Cocos Islands*) i **Keelingovi otoci** (engleski: *Keeling Islands*), predstavljaju teritoriju Australije. Sastoje se od dva atola s 27 korlajnih otoka. Otoci se nalaze u Indijskom oceanu, negdje na pola puta između Australije i Šri Lanke, na 12° 30´00“S, 96° 50´00“E.

Otoke je godine 1609. otkrio William Keeling, po kome su dobili i ime. Ostali su nenastanjeni sve do početka 19. vijeka kada je nekoliko britanskih porodica na njima osnovalo plantaže i dovelo ropsku radnu snagu iz Indonezije i Afrike. Otoke je godine 1836. posjetio HMS Beagle s Charlesom Darwinom koji je proučavao atole, njihov nastanak i prirodne vrste. Godine 1857. otoci su formalno došli pod vlast Britanskog imperija.

Godine 1914. napad njemačke krstarice Emden na britansku telegrafsku stanicu na otocima doveo je do bitke kod Kokosovih otoka - jednog od prvih pomorskih okršaja prvog svjestkog rata. Za vrijeme drugog svjetskog rata tamo se pobunio cejlonski garnizon.

Nakon rata, godine 1955, otoci su prepušteni Australiji, koja je otoku dala manji stepen autonomije. Na njima danas živi oko 600 stanovnika, od čega su 80 % Malajci i sunitski muslimani, a ostatak Evropljani i kršćani.

Na Zapadnom otoku - koji je i glavni grad - postoji asfaltirana poletno-sletna staza te sidrište. Glavna privredna grana je uzgoj kokosa, a odnedavno i turizam. Otoci imaju vlastiti Internet nastavak - .cc.

## Reference

## Vanjske veze

* Cocos (Keeling) Islands Tourism website 
* Cocos (Keeling) Islands  entry from the CIA World Factbook
* Shire of Cocos (Keeling) Islands
* Noel Crusz, ''The Cocos Islands mutiny'', Reviewed by: PETER STANLEY, Principal Historian, Australian War Memorial
Otok Heard i otoci McDonald

**Otok Heard i otočje McDonald** (eng. *Heard Island and McDonald Islands*, službeno *Territory of Heard Island and McDonald Islands*) su australski vanjski teritorij veličine 372&nbsp;km² smješten u južnom dijelu Indijskog oceana, na oko dvije trećine puta od Madagaskara do Antarktike. Otočje se nalazi 2547&nbsp;km jugozapadno od Pertha i 3830&nbsp;km jugoistočno od Madagaskara, 1630&nbsp;km sjeverno od Antarktike i 450&nbsp;km jugoistočno od najbližeg naseljenog mjesta, francuskog otočja Kerguelen u Indijskom Oceanu. 

Heardov otok, otok Shang te tri McDonaldova otoka vulkanskog su postanka, a na Heardovom otoku postoji i aktivni vulkan Big Ben, čiji je vrh, Mawson Peak, i najviši vrh države Australije (2745 m). Poluotok Laurens se proteže 10&nbsp;km sjeveroistočno od heardovog otoka i njegov najviši vrh je Anzack Peak (715 m).

Klima otoka je hladna oceanska klima. Maksimalne temperature ne prelaze 5&nbsp;°C, a minimalne se kreću oko 0,8&nbsp;°C. Količina padalina je u rasponu od 1300 do 1900 milimetara. Pušu i snažni vetrovi, često brzinama preko 150 km/h.

Heardov otok otkrio je 1853. godine J. J. Heard, dok je iste godine W. McDonald otkrio tri otoka i arhipelag je njima u čast dobio ime. Ujedinjeno Kraljevstvo je 1908. godine prisvojilo otoke, a 26. 12. 1947. vlast je prenijela na Australiju. Na Herdovom otoku je u kraćem razdoblju djelovala znanstveno istraživačka postaja 1970. godine, što je bio prvi put da je ljudska ekspedicija kročila na ovo otočje nakon 1880. godine kada su na njemu boravili američki lovci na tuljane. Otoci su jedno od najzabačenijih mjesta na zemlji i bez stalnih su stanovnika, ali su dom za veliki broj pingvina, foka i morskih ptica. Floru čine lišajevi i mahovine.

Od 1997. godine ovi otoci su upisani na UNESCO-v popis mjesta svjetske baštine u Australiji i Oceaniji.

## Literatura

* Philip Temple, *The Sea and the Snow*, éditions Cassel, 1966., Australija, 188 str.
* Australian Government, "Heard Island and McDonald Islands Marine Reserve Management Plan", 2005., Australian Antarctic Division: Kingston (Tas). .
* LeMasurier, W. E.; Thomson, J. W. (eds.) (1990). Volcanoes of the Antarctic Plate and Southern Oceans. American Geophysical Union. pp.&nbsp;512 pp. .

## Vanjske veze
* Heard Island and McDonald - službena stranica 
* Galerija fotografija 
;Ostali projekti
Božićni otok

**Teritorija Božićnog otoka** je mala, nesamoupravna teritorija Australije koja se nalazi u Indijskom oceanu, 2360 km sjeverozapadno od Pertha u Zapadnoj Australiji i 500 km južno od Jakarte u Indoneziji. Na njoj živi oko 1500 stanovnika, pretežno smještenih u naseljima na sjevernom dijelu otoka: Settlement, Silver City, Kampong, Poon Saan, and Drumsite. Ima posebnu prirodnu topografiju te se za nju zanimaju naučnici i prirodnjaci zbog velikog broja endemskih vrsta flore i faune koji su bili evoluirali u izolaciji i bez ljudskog upliva. Dok je u prošlosti bilo rudarske aktivnosti, danas 65 % površine (koja iznosi 135 kvadratnih kilometara) danas predstavlja nacionalni park s drevnim i netaknutim kišnim šumama.

Otok je bio otkrivan više puta, ali su ga Britanci formalno anektirali tek godine 1888. kada je na njemu osnovano prvo stalno naselje od strane rudara s Kokosovih otoka. Za vrijeme drugog svjetskog rata otok su okupirali Japanci. Otoci su predani Australiji godine 1957.

Na otoku danas živi oko 1600 ljudi, od toga 70 % Kineza, 20 % Evropljana i 10 % Malajaca. Po vjeri su 36 % budisti, 25 % muslimani, 18 % kršćani, 15 % taoisti.

Glavna ekonomska aktivnost na otoku je rudnik fosfata, a australska vlada planira na njemu sagraditi lansirni centar za svemirske letjelice. 

Božićni otok je omiljeno odredište ilegalnih imigranata na putu za australsko kopno, zbog čega je australska vlada Johna Howarda godine 2001. odlučila Božićni otok isključiti iz australske migracijske zone.

## Literatura
Bedža

**Bedža** ili **Beja ** je naziv za etničku grupu koja živi na Rogu Afrike, uglavnom u Sudanu (2,200.000), ali također i u dijelovima Etiopije (25.000), Eritreje (40.000) i Egipta. Najčešće su nomadi, a po religijskoj pripadnosti muslimani (suniti).

Bedže govore afroazijatskim jezikom (v. beja jezik), ali veliki broj ih također govori tigrinyu. Bedže se sastoje od manjih plemena, npr. Ababde.
Sidama

**Sidama** je naziv za etničku grupu koja živi u Oblasti Južnih naroda, narodnosti i plemena (SNNPR) u Etiopiji.

Po njoj se zvala Sidamo, bivša provincija Etiopije, ukinuta administrativnom reformom godine 1995.

Sidama su poznati po tome što su osnovali Kraljevstvo Kaffa.

## Povezano
* Sidamo jezik
* Sidamo
Sidamo

**Sidamo** je naziv za bivšu provinciju Etiopije. Godine 1942., nakon oslobođenja od italijanske vlasti, Etiopija je administrativno reorganizirana te je od teritorija bivših kraljevina Borana i Wallamo stvorena nova provincija Sidamo. Godine 1995. Sidamo je u novoj administrativnoj podjeli podijeljena između novostvorene Oblasti Južnih naroda, narodnosti i plemena te oblasti Oromija.

Provincija je prozvana po narodu Sidamo.
Sidamo (razvrstavanje)

**Sidamo** je izraz koji se koristi za:

* bivšu provinciju Etiopije;
* narod koji obitava na njenom području;
* jezik kojim taj narod govori.
Somalci

**Somalci** ili **Somalijci** je naziv za etničku grupu koja čini domorodačko stanovništvo Sjeveroistočne Afrike (također poznate kao Rog Afrike). To je narod afričkog porijekla. Govore somalskim jezikom, koji je dio afroazijatske jezične porodice (podgrupa: Kušitski) te tako srodan Oromo jeziku, Sidamo jeziku, afarskom jeziku, Agawu i Beja jeziku, isto kao i arapskom jeziku. Smatra se danas ima između 10 i 20 miliona Somalaca, uglavnom u Somaliji (preko 8 miliona), Etiopiji (3-5 million), Džibutiju (250,000), sjeveroistočnoj Keniji (240,000) te nepoznat ali prilično velik broj koji živi van regije, uglavnom u SAD i sjevernoj Evropi.

### Porijeklo
Ne postoji konsenzus o porijeklu Somalaca; međutim, različite naučne discipline se trude pronaći odgovor na to pitanje. Ime Somalci dolazi od riječi "Somaal", što znači "obala" na arapskom. http://www.portcities.org.uk/london/server.php?show=ConNarrative.109&chapterId=2309 

### Historija

Malo toga se sa sigurnošću zna o prisutnosti Somalaca u drevnoj Somaliji. Neki tvrde da su Somaliju nastanjivali Oromoi, etnička grupa u današnjoj Etiopiji. Pronađene su pećinske slike drevnih ljdui u Somaliji kojisu običavali štovati kravljeg boga zvanog *[[Waaq]]*. Somalija je također trgovala s starim Egiptom. Stari Egipćani su Rog Afrike nazivali *[[Punt]]*, te Somalci Punite (i.e., narod Punta) smatraju svojim precima. Obala južne Somalije bila je nekoć važan trgovački centar gdje se nabavljalo zlato, životinje, slonovača i druga roba.

### Somalija
Somalci čine većinu somalskog stanovništva i, prema današnjim procjenama, čine barem 80 % ukupnog stanovnuštva. (Neke procjene navode brojku od 97%, ali to je teško provjeriti s obzirom na nesposobnost somalske države da vodi takve statistike u proteklom desetljeću). Oni su po tradiciji nomadska etnička grupa, ali od kraja 20. vijeka su se mnogi od njih naselili po gradovima. Somalci su podijeljeni u mnoge klanove i pod-klanove od kojih su najznačajniji:

* Dir
* Darod
* Hawiye
* Isaaq
* Rahanweyn

## Religija
Somalci su uglavnom sunitski muslimani. Bili su među prvim Afrikancima koji su se preobratili na islam, davno prije Sjeverne Afrike i drugih oblasti. Prije proebraćenja na islam, mnoge somalske grupe su štovale Waaqa.
Désirée Nosbusch

**Désirée Nosbusch** (14. 1. 1965. — ) je televizijska voditeljica i glumica. Rođena je u Luksemburgu i trenutno živi u Los Angelesu. Bila je udata za Austrijanca Haralsa Klosea s kojim ima dvoje djece.

Vodila je natjecanje za pjesmu Eurovizije u Luksemburgu. Nosbusch se također bavi pjevanjem. Godine 1984. je snimila duet s austrijskim pjevačem Falcom zvan "Kann es Liebe sein?".
Tigranje

**Tigrinja**, **Tigranjee** ili **Tigre** je naziv za semitsku etničku grupu koja živi u Eritreji oko 2,500.000 ili 50% populacije i etiopskoj provinciji Tigray oko 5,000.000 ili 6% stanovnistva.

Dijeli se na *Tigrawot* (etiopske Tigrinje), *Tigrinje* (eritrejske kršćane) i Jebertise (eritrejske muslimane) 5%. Svi govore tigrinja jezikom. Zajedno ih ima oko 7,5 miliona.
Harari (narod)

**Harari** je naziv za semitsku etničku grupu koja predstavlja domorodačko stanovništvo u etiopskom gradu Hararu. Oni sebe nazivaju *Gey 'Usu* ("Gradski narod") ima ih oko 40.000. Njihovi preci su u Etiopiju emigrirali iz južne Arabije između 7. i 11. vijeka. U 16. vijeku su stvorili moćnu državu koja se održala do 19. vijeka kada je osvojena od strane Egipta, a potom Etiopije. Harari, koji su po vjeri uglavnom muslimani, s vremenom su se pomiješali s okolnim kušitskim narodima te izgubili svoja fizička obilježja, te se od svojih susjeda razlikuju uglavnom po kulturi i društvenom položaju.
Gurage

**Gurage** su jedna od etiopskih etničkih grupa, koji žive po plodnom poluplaninskom kraju, udaljenom oko 240 km jugozapadno od Adis Abebe. Guraga po popisu stanovništva iz 2007. ima 1,867.377 ili 2,53% od ukupnog broja Etiopljana.

## Karakteristike
Njihov teritorij prostire se od rijeke Avaš na sjeveru, do rijeke Gilgel Gibe (pritoka rijeke Omo) na jugozapadu, sve do jezera Zivaj na istoku. Gurage su potomci vojnika koji su se iz svoje pradomovine današnje regije Tigraj naselili kao osvajači u novu domovinu za vrijeme Aksumskog Kraljevstva. Gurage su sjedilački poljoprivrednici poznati po tom što najviše uzgajaju etiopsku ili lažnu bananu (Ensete ventricosum), sa koje se ne jedu lažni (nejestivi) plodovi već korijenje. Uz to po planinama uzgajaju ječam, krumpir i kelj, a pšenicu i tef (biljku sličnu prosu) po dolinama.

Govore guraginjom, jezikom koji pripada semitskoj jezičnoj grupi, sličnom Gizu, pa prema tom i amharskom i tigrinji. Po dijalektu se dijele na tri glavne grupe: Sebat Bet, Kistane i Silte. Gurage nemaju neku centraliziranu političku partiju ili udruženje koje bi se bavilo njihovim pravima, ali na lokalnoj razini drže vlast njihovi rodovski klanovi, koji određuju život zajednice. Nasuprot tome njihove religijski i ritualni život je visoko centraliziran, pa vjerski lideri imaju autoritet političkih vođa. Jedan od zanimljivijih aspekata ove vjersko-političke asimetrije je pozicija koju oni u svom sistemu daju *Fugama*, lokalnim predstavnicima onih za koje vjeruju da su potomci prastanovnika Afrike. Tu inače nižu kastu zanatlija i lovaca smatraju specijalistima za rituale i boje se njihovih moći, pa ih smatraju neophodnima u svim važnijim vjerskim svetkovinama.

Poznati su kao marljivi radnici i vješti trgovci, vlasnici brojnih trgovina po Adis Abebi i drugim gradovima, koji se vraćaju u svoje domove na samo nekoliko dana svakog oktobra kako bi proslavili **Meskel**, praznik pronalaska Pravog križa (ukoliko su kršćani) ili **Arefu** (ukoliko su muslimani). Njih nešto više od 50% su kršćani (manje više članovi Etiopske pravoslavne tevahedo crkve), a oko 40% muslimani, ostali su animisti koji vjeruju u svoje tradicionalnobožanstvo - Vak, pa vješaju fetiše po kućama, da ih zaštite od zlih duhova. Gurage su poznate i po svojim urednim kružnim kućama sa slamnatnim krovovima.

## Reference

## Vanjske veze

* O Guragama na portalu Encyclopædia Britannica 
* The Gurage People - na portalu Carolyn Ford
Amhara (narod)

**Amhara** ili **Amhari** je naziv za semitsku etničku grupu u Etiopiji. 

Amharaca danas ima 21 milion u Etiopiji, što čini 26% etiopske populacije te isto tako veliki broj emigranata u Egiptu, Izraelu i Švedskoj.Poslije Oroma najbrojniji su etiopski narod.

Njihova pradomovina je u brdima centralne Etiopije, gdje se uglavnom bave poljoprivredom.

Kulturno su jako bliski Židovima, te legende govore kako su nastali od potomstva kralja Solomona i kraljice od Sabe. Zahvaljujući tome se kod njih obrezuju muška djeca, iako su po vjeri uglavnom kršćani oko 85% su pripadnici Etiopske pravoslavne tevahedo crkve. U novije vrijeme neki Amharci prelaze u islam tako da je danas oko 15% ovog naroda muslimanske vjeroispovjesti.

Amhari su dominirali političkim životom Etiopije, tako da je etiopski car Haile Selasije bio njihov pripadnik. Amharski jezik predstavlja jedan od "radnih" jezika današnje Etiopije.
Baggara

**Arapi Šuva** (**Arapi Shuwa**), poznatiji pod nazivom **Baggara** ili **Baqqarah** su nomadski beduinski narod koji živi u Africi između jezera Čad i Nila, u državama Sudan (posebno Darfur), Niger, Čad, Kamerun, Nigerija i Srednjoafrička republika. Oni su uglavnom nomadi-stočari koji svake godine putuju između travnatih područja u kišnoj, i riječnih područja u sušnoj sezoni. Uglavnom govore Shuwa jezikom - dijalektom arapskog. Većina su muslimani, a smatra se da potječu od arapskih plemena koja su se na području Sjeverne Afrike naselila u srednjem vijeku. Njihovo ime se često koristi u zapadnom Sudanu za arapske stočare i doslovno znači "kravar."

Nomadski životni stil Baggara ih je često dovodio u sukob sa sjedilačkim afričkim zemljoradnicima, najčešće po pitanju izvora vode i zemlje za ispašu. To je čest uzrok etničkih tenzija, koje su u slučaju Sudana godine 2003. dovele do izbijanja Darfurskog konflikta.

Baggare uključuju nekoliko plemena kao što su Rizeigat, Ta’isha, Habbaniya u Darfuru te Misseiria i Humur i Hawazma u Kordofanu. Misseiria iz Jebel Muna govore Tama jezik (isto tako poznat kao Miisiirii) iz Nilo-saharske porodice jezika.
Mauri

Imenom **Mauri**, **Mavari** ili **Mavri** (*Maures*) danas se nazivaju islamizirani stanovnici sjeverozapadne Afrike, većinom nomadski stočari. Od njih potiče ime države Mauritanije, čije sjeverne dijelove nastanjuju. Dijele se na niz plemena: Trarza, Brakna, Adrar, Abakak i dr.

## Antički Mauri
U antičko doba, **Mauri** je bilo ime jednog od berberskih plemena, koje je nastavalo, približno, područja današnjeg Maroka i Alžira. Prema njima je dobila ime rimska provincija Mauritanija. 

U srednjem vijeku, naziv "Mauri" ili **Mori** (*Moors*) primjenjuje se na narod koji je nastao miješanjem antičkih Maura s Kartažanima, Rimljanima, Vandalima i Arapima. U doba arapskih osvajanja, krajem VII. st. brzo prelaze na islam. Većina tog povijesnog naroda u tijeku slijedećih stoljeća apsorbirani su u arapsku naciju.

## Mauri na Pirinejskom poluotoku
Početkom VIII. st. Mauri prelaze na Pirinejski poluotok i ruše državu Vizigota. Osvajaju gotovo cijeli poluotok i zasnivaju visoku kulturu, koja opstaje tijekom slijedećih osam stoljeća. Vidi: Pirinejski poluotok - Povijest. 

Kršćani sve islamske doseljenike nazivaju **moriski** (španjolski: *morisco*).

Nakon uspjeha kršćanske rekonkviste, koja završava osvajanjem Granade godine 1492, većina moriska protjerana je u sjevernu Afriku. Ostali pod pritiskom prihvaćaju kršćanstvo, ali potajice često zadržavaju svoju vjeru i običaje. Zbog toga su izloženi bijesu puka i progonu španjolske inkvizicije.

Na njih se, kao i na pokrštene Židove, primjenjivao pogrdan naziv Marani (možda prema španjolskom *marranos*: gadovi, svinje).

## Povezano
* Maurska umjetnost

## Izvori
* Opća enciklopedija JLZ, sv. 5, Zagreb: 1979.
Alžirci

**Alžirci** je naziv za domorodačko stanovništvo Alžira. Uglavnom je arapskog porijekla, iako ima i dosta berberskih primjesa.
Marokanci

**Marokanci** (arapski: المغاربة) su pripadnici nacije koji dijele zajedničku marokansku kulturu i porijeklo.

Uz 35 milijuna Marokanaca u Maroku, postoje velike migrantske populacije marokanskih korijena u državama kao što su Francuska, Belgija, Izrael, Italija, Nizozemska, Španjolska, Libija, te manje skupine u Velikoj Britaniji, SAD-u, Kanadi i arapskim državama Perzijskog zaljeva.

Maroko je zemlja multietničkog društva i bogate kulture, civilizacije, i tradicije. Kroz historiju, Maroko je ugostio mnoge narode, osim autohtonih Berbera, s istoka su došli Feničani i Arapi, s juga stanovnici supsaharske Afrike, a sa sjevera Rimljani, Vandali, andaluški muslimani i Jevreji. Svi oni su ostavili utjecaj na društvene strukture i religiju Maroka.
Sudanci

**Sudanci** je naziv koji se koristi za domorodačko stanovništvo Sudana. Uglavnom se odnosi na stanovništvo u sjevernom dijelu zemlje, koje je po svojoj fizionimiji, kulturi i religiji bliže Arapima nego različitim nilotskim i drugim narodima na jugu. Sudanci ili sudanski Arapi tvore oko 50% populacije odnosno 20,000.000 ljudi nastanjenih u sjevernim i centralnim dijelovima zemlje. Na sjeveru uz obalu Nila žive Nubijci preko (3,000.000), a na istoku uz obalu Crvenog mora Bedzai (2,200.000). Ove tri grupe pripadaju islamskom kulturnom krugu.
Egipćani

**Egipćani** je naziv za stanovništvo Egipta. Iako po svojoj vjeri i kulturi pripadaju arapskom svijetu, porijeklo uglavnom vode od drevnih Egipćana, predaka današnjih Kopta. U užem smislu označava sve stanovnike Egipta, među kojima preovladava arapski i muslimanski element. Nakon arapskih osvajanja u 7. vijeku, domorodačko stanovništvo brzo se asimiliralo s doseljenim Arapima, osobito u sjevernim krajevima. Na krajnjem jugu žive Nubijce (oko 500.000), međutim, većina se asimilirala u Arape. Egipćani su najbrojniji arapski narod broje oko 100,000.000 ljudi. Oko 90% su muslimani, a 10% su Kopti (kršćani).

## Literatura

* 
*
Kopti

**Kopti** je izraz koji se koristi za vjernike Koptske pravoslavne crkve u Egiptu. Iako postoje različite koptske zajednice i tradicije u svijetu, taj se izraz koristi uglavnom za Egipat, a ponekad se gledaju i kao zasebna etnička grupa. Razlog je prvenstveno u tome što su egipatski Kopti po svom porijeklu i običajima nešto bliži drevnim Egipćanima od ostalih Egipćana koji su s vremenom bili prihvatili islam i arapsku kulturu.

Kopti su nakon arapskog osvajanja Egipta godine 641. dugo vremena bili građani drugog reda. Tek su pod vladavinom reformatorski nastrojenog Muhammada Alija po pravima izjednačeni s muslimanima.

Kopti imaju vlastiti koptski jezik, ali on služi isključivo u liturgijske svrhe, mada ga i tamo potiskuje arapski jezik koga su Kopti odavno prihvatili u svakodnevnom životu.Smatra se da u Egiptu zivi oko 8 000 000 Kopta sto cini 10% populacije.

## Veze
* Koptski jezik
* Koptska crkva
* Koptska umjetnost
Indomauricijci

**Indomauricijci** je naziv za dominantnu etničku grupu na Mauricijusu. Nju sačinjavaju potomci radnika na plantažama koje su na otok došli iz Indije za vrijeme britanske vladavine. 

Danas sačinjavaju oko 70 % stanovništva otoka. Po vjeri su uglavnom hinduisti, iako ima i nešto muslimana. Manjina govori hindi, urdu, tamilski i druge jezike, dok je većina prihvatila engleski i kreolski francuski u svom svakodnevnom životu.
Malgaši

**Malgaši** (**Malgašani**) je naziv za domorodačko stanovništvo Madagaskara koji danas ima 21,060.000 stanovnika. Porijeklo uglavnom vode od malajsko-polinezijskih moreplovaca s područja današnje Indonezije za koje se smatra da su se iskrcali na dotada nenastanjenom otoku prije 1500 ili 2000 godina. Nešto kasnije su se, zbog trgovine i drugih kontakata s afričkim kopnom, među Malgašima počele pojavljivati primjese Bantu i drugih afričkih naroda, kao i tragovi miješanja s arapskim trgovcima.

Malgaši se danas dijele na pet glavnih skupina: Merine i Betsileo (koji žive na centralnoj visoravni i izgledom odaju polinežansko porijeklo), Betsimisarake, Tsimihete i Sakalave (koji žive na obalama i čiji izgled odaje afrički utjecaj). Od svih njih najbrojnije su Merine koje čine 25 % stanovništva otoka.

Osim njih na Madagaskaru žive i ostale manje etničke grupe; Antaifasi, Antemore, Antaisake, Antambahoake, Antandroji, Antankarane, Antanosiji, Bare, Bezanozani, Karane, Mahafali, Makoa, Mikea, Sihanake, Sinoji, Tanale, Vazahe, Vazimbe, Vezo, Zafimaniri i Zafisoroji.

Oko 50 % svih Malgaša su animisti, dok su 45 % kršćani, podijeljeni na katolike i protestante, a na sjeverozapadu postoji muslimanska zajednica od oko 7%. Malgaši govore malagaškim jezikom, dok je među višim i obrazovanijim slojevima raširen francuski.

## Malagaška dijaspora
Najveći broj Malgašana izvan domovine živi na otoku Reunion (12.000). Također, njih oko 7000 živi u gradu Piura na sjeveru Perua, gdje sami sebe zovu Mangaši ili Malgaši, a dio grada u kom žive zove se Mangašerija. Treća po brojnosti je malgaška kolonija na otoku Mayotte od 1800 stanovnika.

## Reference

## Vanjske veze
* Etnie del Madagascar  
* Le 18 Tribu
Mauricijci

**Mauricijci** je naziv za domorodačko stanovništvo Mauricijusa, a u užem smislu predstavlja naziv za potomke evropskih doseljenika.
Tunišani

**Tunišani** (ili ***Tunižani***), izraz koji označava domorodačko stanovništvo Tunisa (ili *Tunizije*), odnosno naciju koja je nastala stvaranjem zajedničke nacionalne svijesti na području današnje države Tunis. Uglavnom su arapskog porijekla, iako kod sebe imaju dosta berberskih primjesa.

Po vjeri su uglavnom sunitski muslimani.

## Reference
Libijci

**Libijci** je naziv koji se koristi za domorodačko stanovništvo Libije. Uglavnom su arapskog i berberskog porijekla.
Reinionci

**Reinionci** ili **Reunionci** je naziv za domorodačko stanovništvo Reuniona. U užem smislu predstavlja naziv za potomke francuskih naseljenika odnosno one stanovnike koji su po vjeri, kulturi i načinu života bliski Francuzima u matičnoj državi.
Sejšelci

**Sejšelci** je naziv za domorodačko stanovništvo Sejšela. U užem smislu se odnosi na potomke francuskih i britanskih doseljenika, odnosno potomke drugih naroda koji su prihvatili francusku i britansku kulturu.
Zelenortci

**Zelenortci** ili **Zelenorćani** je naziv za domorodačko stanovništvo Zelenortskih otoka. Porijeklo vode od bijelih portugalskih naseljenika i njihovih crnih robova. 

Govore portugalskim jezikom, a po vjeri su pretežno katolici.

Osim na Zelenortskim otocima, ima ih dosta u Portugalu, SAD i Angoli.
Svetohelenci

**Svetohelenci** je naziv za domorodačko stanovništvo Svete Helene. Porijeklo uglavnom vode od britanskih naseljenika, iako ima primjesa iz Skandinavije, te zapadne i južne Afrike.

Ima ih oko 6000. Po vjeri su Većinom anglikanci. Dosta su prisutni i Jehovini svjedoci.
Južnoafrički Mulati

**Južnoafrički Mulati** je naziv za etničke grupe koje su nastale miješanjem bijelaca s drugim rasama na području današnje Južne Afrike u proteklih nekoliko vijekova. Postoji alternativni izraz **Obojani** (), koji se počeo koristiti u 19. vijeku, a godine 1948. ušao u službenu upotrebu s ustanovljenjem režima apartheida.

Južnoafrički mulati porijeklo vuku iz tri, odnosno pet skupina – nizozemskih, a nešto kasnije i britanskih naseljenika i njihovih potomaka – Afrikanera i Angloafrikanaca s jedne, te kojsanskih domorodaca, bantu domorodaca te potomaka malajskih robova.

To je razlogom zašto se obično dijele na Griqua (potomke Hotentota) i Cape Coloured (potomci Malajaca).

Ima ih oko 4–5 miliona. Uglavnom žive u bivšoj Cape koloniji. Kroz historiju su imali nešto bolji položaj od crnačkog stanovništva, isto kao i u vrijeme apartheida, mada se i na njih odnosilo odvajanje od strane bjelačkog stanovništva. Zbog toga su nešto manje sudjelovali u borbi protiv apartheida, a danas su manje skloni ANC-u od crnačkih etničkih grupa.

U svakodnevnom govoru su skloniji afrikaansu od engleskog jezika.
Angloafrikanci

**Angloafrikanci** je naziv koji se koristi za potomke britanskih naseljenika na područjima koja danas sačinjavaju Južnu Afriku, Namibiju, Zimbabve i Zambiju. Pojam uključuje i potomke drugih evropskih naseljenika koji koriste engleski u svakodnevnom govoru.

U Južnoj Africi Angloafrikanci, za razliku od Afrikanera, nikada nisu razvili snažnu nacionalnu svijest niti su se profilirali u političku snagu. S druge strane, od Afrikanera su se bitno razlikovali po bitno liberalnijim političkim, vjerskim i društvenim shvaćanjima, većoj snošljivosti prema crnačkom i drugom ne-bjelačkom stanovništvu te mnogo manjem entuzijazmu za režim apartheida.
Afrikaneri

**Afrikaneri** (afrikaans, nizozemski i engleski: *Afrikaners*) je naziv za etničku grupu koja živi u Južnoj Africi te koju sačinjavaju potomci nizozemskih naseljenika te prognanih francuskih hugenota.

Afrikaneri se ispočetka nisu profilirali kao posebna etnička grupa, ali su nakon britanskog osvajanja Cape kolonije krajem 18. vijeka počele do izražaja dolaziti ne samo jezičke nego i kulturne i političke razlike između Afrikanera i Angloafrikanaca. Afrikaneri su dotada već razvili poseban kreolski jezik zvan afrikaans, kao i naziv *Buri* koji se danas ponekad koristi kao sinonim za Afrikanere.

Razlike između Bura i Angloafrikanaca su s vremenom postale takve da je oko 12000 Bura, Voortrekkera, krenulo na veliki pohod preko istočnih granica Cape kolonije kako bi živjelo po vlastitom nahođenju. Nakon što su pobijedili Zulue i druga afrička plemena stvorili su burske republike - Transvaal, Oranje i Natal. Ti su krajevi došli pod britansku vlast nakon burskog rata, prilikom koga je oko 15 % Bura stradalo u koncentracionim logorima.

Ta su traumatska iskustva dovela do daljeg jačanja afrikanerske nacionalne svijesti, kojoj je znatni poticaj dao i kalvinizam, te činjenica da su mnogi Afrikaneri raspolagali zlatom i drugim prirodnim resursima Južne Afrike. Uz afrikanerski nacionalizam je ruku-pod ruku išao i protestanstki fundamentalizam te rasizam. Koristeći bolju organiziranost, godine 1948. afrikanerski nacionalisti su pobijedili na izborima i ustanovili režim apartheida. On je trajao do godine 1994. kada su Afrikaneri svedeni na političku manjinu.

Danas postoje mnogi koji izraz "Afrikaner" smatraju "politički nekorektnim" i podsjetnikom na prevladanu mračnu prošlosti. Neki Afrikaneri, pak, među afrikanerski etnički korpus nastoje uklopiti Južnoafričke Mulate s kojima dijele jezik, kulturu.

## Vanjske veze

* Afrikaner Nationalism Captures The State.  
* The Afrikaners of South Africa. 
* Afrique du Sud 
* http://fr.encarta.msn.com/text_761557321___83/Afrique_du_Sud.html  (in French)
* Boer soldiers
* British Policies and Afrikaner Discontent
* The genetic heritage of one Afrikaner family
Staterij

**Staterij** (od grčke riječi *statheros*, "čvrst") je završni geološki period paleoproterozojske ere koji je trajao do prije 1800 Ma do prije 1600 Ma (miliona godina). Umjesto da se temelje na stratigrafiji, ovi datumi su određeni kronometrijski.

Tokom ovog perioda su se pojavili prvi složeni višestanični organizmi.

Period je na većini kontinenata karakteriziralo stvaranje novih ploha ili završna kratonizacija.

Superkontinent poznat pod nazivom Columbia se stvorio početkom ovog perioda.

## Vanjske veze
* GeoWhen Database - Statherian
Bor (element)

**Bor** (**B**, latinski- *borum*) je element 13. grupe periodnog sistema elemenata. Ima izražene nemetalne osobine, a po prirodi je metaloid.

Stabilni izotopi su mu 10B i 11B.

### Zastupljenost
Zastupljenost u gornjim slojevima Zemlje iznosi 0,0009%. Najznačajnija ruda bora je: boraks (Na2B4O7•10H2O). 

Bogatim izvorom bora u ishrani je i povrće i voće (najviše bora ima u orasima).

Bor može postoji u dva stanja - kao kristal, kada je izuzetno tvrd, i u amorfnom obliku, kada je mnogo reaktivniji. Elementarni bor je crne boje. U prirodi se ne može naći u elementarnom stanju.

### Jedinjenja
Jedinjenja bora su: natrijum bor-hidrid NaBH4, borna kiselina H3BO3, bor(III)-oksid (B2O3) i različiti hidridi bora (B2H6
). Poznata jedinjenja bora su i borati. Borati se iskopavaju iz ležišta kod jezera Sirles u Kaliforniji i drugim mestima u pustinjama. Ukupna vrednost supstanci proizvedenih iz jezera Sirles prelazi vrednost od 1 milijarde američkih dolara($).

### Biološki značaj
Bor je neophodan za pravilan razvoj biljaka. Potpomaže transport organskih jedinjenja kroz biljku (najviše šećera), utiče na stvaranje elemenata za razmnožavanje kod biljaka.

Bor ima uticaj i na čovekov organizam, pre svega na skelet. Pretpostavlja se da je neophodan za ravnomerno raspoređivanje kalcijuma u organizmu. Zajedno sa kalcijumom, magnezijumom i vitaminom D reguliše metabolizam, rast i razvoj koštanog tkiva. Njegov nedostatak izaziva gubitak kalcijuma i demineralizaciju kostiju.

## Primena
Bor je bitan je sastojak u proizvodnji stakla, keramike, glazura, poljoprivrednih hemikalija, omekšivača vode, u farmaciji u proizvodnji lekova. 

## Dobijanje
Bor se može dobiti iz boraksa i isparavanjem borata,
Vredefort krater

**Vredefort krater** (afrikaans: *Vredefort-koepel*) je najveći potvrđeni udarni krater (*astrobleme*) na svijetu. Ime je dobio po gradiću Vredefortu koji se nalazi u njegovom središtu, u Južnoafričkoj pokrajini Free State, oko 120&nbsp;km jugozapadno od Johannesburga. 

Kupola Vredeforta, tj. brdoviti ostaci udara meteorita prije oko 2,023 milijuna godina (paleoproterozoik), su najstariji takve vrste (osim kratera jezera Suavjärvi u Kareliji (Rusija), koji je procijenjen na prije oko 2,4 milijuna godina), a promjerom od 190–270&nbsp;km oni su ujedno i najveći i erozijom najprodubljeniji na svijetu. Veći od bazena Sudburyja u Kanadi (200&nbsp;km) i kratera Chicxulub u Meksiku (180&nbsp;km). Ovo područje je u trenutku udara bilo svjedokom najvećeg otpuštanja energije ikada, a koje je imalo strašne globalne posljedice, te prema nekim znanstvenicima i utjecaj na evoluciju. Naime, ovim udarom pokrenute su vulkanske aktivnosti u okolici koje su dovele do stvaranja obližnjeg Bushveld kompleksa (u kojemu se nalazi najveća svjetska koncentracija platinama) i Witwatersrand bazena (koji je poznat po bogatstvu zlatom).

Vredefort krater je također i veliki izvor za proučavanje geološke povijesti Zemlje, koji su presudni za razumijevanje njezine evolucije. Geološka aktivnost nakon udara meteorita je uvelike uništila dokaze samog udara svugdje na svijetu, osobito u slučaju višeprstenastih kratera kao što je Vredefortski, te je Vredefort krater jedini koji pruža puni geološki profil astrobleme ispod dna kratera, te je zbog toga njegovih 300&nbsp;km² upisano na UNESCO-v popis mjesta svjetske baštine u Africi 2005. godine.

Najprije se držalo kako je ovaj krater nastao erupcijom vulkana, ali je sredinom 1990-ih pronalaskom krhotina meteorita u dnu kratera, točnije u koritu obližnje rijeke Vaal, dokazano kako se radi o udarnom krateru.
 
## Izvori

## Vanjske veze
*  Impact Cratering Research Group- University of the Witwatersrand  
* Earth Impact Database 
* Deep Impact - The Vredefort Dome 
;Ostali projekti