Les Cinq cents millions de la Bégum

***Begumino bogatstvo*** (fr. ***Les Cinq cents millions de la Bégum***, doslovno "500 miliona beguminih"), također objavljen kao ***Begumini milioni***, je roman Julesa Vernea iz 1879. godine, s nekim utopijskim elementima i drugim elementima koji djeluju očigledno distopijski.

## Sažetak radnje

Dva muškarca nasljeđuju ogromno bogatstvo kao potomci francuskog vojnika koji se naselio u Indiji i oženio izuzetno bogatom udovicom domaćeg princa, titularnom begumom. Jedan je francuski ljekar, doktor Sarrasin. Drugi je njemački naučnik, profesor Schultze. Svaki čovjek odlučuje da osnuje utopijski model grada. Vlada Sjedinjenih Država ustupa svakom nasljedniku svoj suverenitet nad dijelom zemlje za izgradnju njihovog grada.

Sarrasin gradi Ville-France na zapadnoj strani Kaskadnog gorja, s javnim zdravljem kao primarnom brigom vlade. Schultze, militarista i rasista, gradi Stahlstadt na istočnoj strani, ogroman industrijski i rudarski kompleks posvećen proizvodnji sve moćnijeg i razornijeg oružja - i zaklinje se da će uništiti Sarrasinov grad.

Većina radnje odvija se u Stahlstadtu, koji za nekoliko godina postaje najveći svjetski proizvođač oružja. Schultze je Stahlstadtov diktator, čija je sama riječ zakon i koji lično donosi sve značajne odluke.

Alzašanin po imenu Marcel Bruckmann seli se u Stahlstadt i brzo se uspinje visoko u hijerarhiji, stiče Schultzeovo lično povjerenje, otkriva neke dobro čuvane tajne i šalje upozorenje svojim francuskim prijateljima. Ispostavilo se da Schultze nije zadovoljan proizvodnjom oružja, već ga namjerava prvo upotrijebiti protiv Ville-Francea, a zatim uspostaviti njemačku vlast širom svijeta.

Proizvode se dva oružja - supertop sposoban da ispaljuje masivne zapaljive projektile na Ville-France i granate punjene plinom. Schultzeov plin je dizajniran ne samo da uguši svoje žrtve, već da ih istovremeno i zamrzne. Nažalost po Schultzea, zapaljivi projektil kojeg je supertop ispalio na Ville-France ne samo da čini top neupotrebljivim, već i promašuje cilj. Projektil leti iznad grada i u svemir. Dok Schultze priprema naređenja za konačni napad, plinski projektil u uredu slučajno eksplodira i ubije ga.

Stahlstadt propada jer je Schultze sve držao u svojim rukama i nikada nije imenovao nijednog zamjenika. Grad bankrotira i postaje grad duhova. Preuzimaju ga Bruckmann i njegov prijatelj, sin dr. Sarrasina. Schultze će zauvijek ostati u svojoj grobnici, izložen kao što je planirao učiniti svojim neprijateljima. Dobri Francuzi preuzimaju upravu nad Stahlstadtom kako bi ga omogućili da "od sada služi dobroj stvari", a njegova proizvodnja oružja koristi se za odbranu Ville-Francea.

## Uticaj, komentari i procjene
Knjiga je viđena kao rana slutnja uspona nacističke Njemačke, a kritičari su njenog glavnog zlikovca opisali kao "proto-Hitlera". Knjiga odražava način razmišljanja koji je prevladavao u Francuskoj nakon njenog poraza u francusko-njemačkom ratu 1870-1871, pokazujući ogorčenu antinjemačku pristranost koja je potpuno odsutna iz Verneovih djela prije 1871. godine, poput *[[Putovanje u središte Zemlje|Putovanja u središte Zemlje]]*, gdje su svi protagonisti (osim jednog Islanđanina) Nijemci, i to prilično simpatični. U svojoj opsežnoj recenziji Verneovih djela, Walter A. McDougall je u vezi s *Beguminim milionima* prokomentarisao: "Nakon francusko-pruskog rata, Verne je počeo izmišljati lude naučnike i zle genije".

Kroz cijelu knjigu, Verne više puta ismijava Schultzeove rasističke ideje i njihovog autora (riječ "Vaterland" na njemačkom jeziku se stalno pojavljuje u francuskom prijevodu Schultzeovih tirada). Kao što ističe recenzent Paul Kincaid, Verneovo ismijavanje etničkih stereotipa Nijemaca može se smatrati dijelom etničkih stereotipa u suprotnom smjeru.

U vrijeme pisanja ovog teksta, javno mnijenje u Francuskoj bilo je dirnuto liberalnim donacijama građana San Francisca u fond za pomoć bolesnim i ranjenim vojnicima Francuske tokom Francusko-pruskog rata. U znak zahvalnosti, francuska vlada je novoosnovanom Umjetničkom udruženju San Francisca donirala kolekciju kopija originalnih mramornih skulptura u Louvreu, uključujući dvadeset pet komada Partenonskog friza.

Istraživač George Klein je primijetio da "*Begumino blago* dijeli svoju glavnu temu s Verneovim djelom *[[Pred zastavom]]* (originalni francuski naslov: *Face au drapeau*), objavljenim 1896. godine: Francuski patriotizam suočen s prijetnjom futurističkog superoružja (ono što bi se danas nazivalo oružjem za masovno uništenje) i izlazi kao pobjednik".

## Filmske adaptacije
* *Tajemství Ocelového města* (*Tajna čeličnog grada*), film iz 1979. snimljen u bivšoj Čehoslovačkoj, u režiji Ludvika Ráže.

## Povezano
* *[[Memories (film, 1995)|Sjećanja]]* (film iz 1995.); treći dio, "Topovsko meso", ima određene sličnosti
* "Sultanin san", utopijska feministička bengalska naučnofantastična kratka priča iz 1905. godine, autorice Begum Rokeye Sakhawat Hussain

## Reference

## Vanjske poveznice

*  (na francuskom)
; Verzije
* ''Begumino blago'', skenirana knjiga putem Internet Archive, ilustrirano. Preveo W. H. G. Kingston. Smatra se lošim prijevodom.

; Resursi
* Recenzija Michaela Dirda u *[[The Washington Post]]*
* Recenzija Cheryl Morgan u *Emerald City*
* Recenzija Paula Kincaida  u *[[SF Site]]*
* Reklama za novi prijevod Stanforda Lucea