Muzej

**Muzej** (od starogrčkog . **μουσείο**[**ν**], *musío* - sjedište Muza) je naziv za ustanovu i zgradu, u kojoj se čuvaju, proučavaju i izlažu - kronološki ili tematski - zbirke starina i umjetnina, te prirodoslovnih, tehničkih i sl. predmeta.

Dijele se na:
* **znanstvene** (arheološki, povijesni, etnografski, prirodoslovni, tehnički, vojni, kriminalistički, higijenski, školski, pomorski i dr.)
* **umjetničke** (koji sadrže zbirke slika, skulptura, grafika i objekata primijenjene umjetnosti).

Po karakteru, strukturi i teritorijalnoj kompetenciji na državne, zemaljske, pokrajinske, gradske i zavičajne. Često se upotrebljavaju i nazivi galerija (za veće zbirke slika i skulptura) i kabinet (za zbirke grafika, novaca i medalja .

Osim izložbenih prostorija, suvremeni muzej ima spremišta (čitav se inventar rijetko izlaže), prostorije za restauriranje i prepariranje muzejskih predmeta, fotografski laboratorij, prostorije za stručno osoblje, s inventarima i bibliotekom.

U Hrvatskoj djeluje 146 muzeja, galeriji, muzejskih zbirki te sedamdesetak crkvenih zbirki. O muzejskoj građi brinu se stručno muzejsko osoblje, kustosi, preparatori i restauratori.

## Povijest muzeja

Prvi zapis o umjetničkoj zbirci dragocjenosti sakupljenoj u ratnim pohodima potječe iz grada Suze (oko 1176. pne.). U Perzopolisu se spominju palače s riznicama i kipovima grčke umjetnosti, u svečanim zgodama otvorene javnosti.

U 5. st. pne. na atenskoj akropoli nalaze se arhetipski oblici budućih galerija i muzeja (*Pinakoteka uz propileje*, *Chalkoteka* sa izloženim kipovima ispod Partenona, *Stoa poikile* - trijem ispod akropole urešen slikama s motivima bitke kraj Maratona). Također, riznice u svetištima uz hramove u Ateni, Korintu, Olimpiji, Delfima i dr. sa zavjetnim darovima o kojima su se brinuli *hieropoei*, čuvari i svećenici. Oni su izrađivali popise s posjetiteljima. U helenizmu nastaju prvi muzeji uz knjižnice, kao središta znanstvene, kulturne i umjetničke djelatnosti (Aleksandrija u 3. st. pne., Pergamon u 2. st. pne.).

Antički Rim ne poznaje muzeje kao instituciju, ali prikuplja i javno, u knjižnicama, dvoranama termi, hramovima ili na otvorenom, izlaže brojna djela likovne umjetnosti.

Današnji tip muzeja javlja se u doba renesanse u Italiji. Zbirka *Lorenca Veličanstvenog* u Firenci naziva se *Musei dei codici e cimeli artistici* (Muzej kodeksa i umjetničkim gemama). Od 16. st. zanimanje za prikupljanje kulturno-povijesno-znanstvene građe (*curiosa naturalia*) raste i javljaju se galerije u kojima se čuvaju umjetnička djela.

U 18. st. grade se prve muzejske zgrade prilagođene muzejskoj građi i otvorene javnosti: *Asmolean Museum* u Oxfordu, s tiskanim pravilima iz 1714., naplaćuje ulaz pod vodstvom kustosa; *[[Naturhistorisches Museum]]* u Beču (1748.); *[[British Museum]]* u Londonu (1753.) i dr.

Francuska revolucija dovodi do stvaranja mnogih javnih muzeja. U 19. st. dolazi do prvih specijalističkih razvrstavanja muzeja. S jedne strane pokušavaju se stvoriti enciklopedijski muzeji s edukativnim pristupom (*Metropolitan Museum of Art* u New Yorku i *Museum of Fine Arts* u Bostonu), a s druge strane, slijedom pojave novih znanstvenih disciplina, muzejske zbirke prerastaju u specijalizirane muzeje: 
* **arheološke** (1802. osnovan je lapidarij u *Augustovu hramu* u Puli; *Arheološki muzej* u Splitu osnovan je 1820., a u Zadru 1830.), 
* **umjetnički muzeje i galerije** (*National Gallery* u Londonu iz 1842., *[[Ermitaž]]* u Petrogradu iz 1852., *Strosmajerova galerija starih majstora* u Zagrebu iz 1868. i dr.), 
* **tehničke muzeje** (*[[Musée des Arts et Métiers|Conservatoire National des Arts et Métiers]]* u Parizu iz 1794.; *Deutches Museum von Meisterwercken der Neturwissenschaft und Technik* u Münchenu iz 1903.), 
* **povijesne muzeje** (*Muzej Napoleona* u Parizu; *Heeresmuseum* u Beču), 
* **etnografske muzeje** (1837. u Leidenu; *Museum fur Völkerkunde* u Beču iz 1876.; *Etnografski muzej* u Splitu iz 1910. i u Zagrebu 1919.), 
* **prirodoslovne muzeje** (*Narodni prirodoslovni muzej* u Parizu iz 1793.; *National Museum of Natural History* u okviru *Smithsonian Institution* u Washingtonu iz 1846.; *American Museum of Natural History* u New Yorku iz 1869.), 
* **nacionalne muzeje** (*Narodni muzej* u Zadru iz 1832. i Zagrebu 1846.) koji kod malih naroda afirmiraju nacionalni identitet.

U 20. st. muzeji definiraju različite oblike izlaganja, metodološki oblikovanih kako bi komunicirali s javnošću. Objavljuju se popratni katalozi izložbi i druge publikacije, izrađuju se i prodaju suveniri, organiziraju se predavanja i pedagoške radionice za djecu. U Drugom svjetskom ratu mnoštvo muzeja je uništeno. Poslije rata grade se velike, nove muzejske zgrade: 1959. *[[Muzej Guggenheim u New Yorku|Guggenheim]] Museum* u New Yorku; 1964. *Muzej antropologije* u Ciudad de Méxicu; 1973. *Muzej van Gogha* u Amsterdamu; 1977. *Nacionalni muzej moderne umjetnosti u centru Georges Pompidou* (tzv. *Beaubourg*) u Parizu; 1982.; *Neue Staatsgalerie* u Stuttgartu; ili se izvode sadržajne adaptacije (u Parizu kolodvorska zgrada u *Musée [[d'Orsay]]*, zgrada *Hôtel Sallé* u *Musée Picasso* i dr.); otvaraju se eko-muzeji i muzeji na otvorenom.

Potkraj 20. i početkom 21. st. dolazi do razvoja virtualnih muzeja, kao i tematskog okupljanja digitalnih zbirki dostupnih internetom. *MOWA* (engl. *Museum of Web Art*) ne postoji kao zgrada, ali ima postav, nudi mogućnost razgledavanja i edukativne programe.

## Najvažniji muzeji i galerije
### Europa
* Firenca: Pitti i Galerija Uffizi, Bargello, 
* Milano: Galerija Brera, 
* Venecija: Galerija Akademije u Veneciji, 
* Rim: Vatikanski muzeji, Moderna galerija, 
* Pariz: Muzej povijesti i umjetnosti Louvre, muzej umjetnosti d'Orsay, Centar Georges Pompidou
* London: British Museum i National Gallery, Muzej Viktorije i Alberta, Natural History Museum,
* Madrid: Muzej umjetnosti Prado, 
* Bilbao: Muzej moderne umjetnosti Guggenheim Bilbao.
* Petrograd: Muzej umjetnosti Ermitaž, 
* Moskva: Tretjakovska galerija, 
* München: Stara pinakoteka, Nova pinakoteka, Njemački muzej, 
* Dresden: Galerija u Dresdenu, 
* Beč: Umjetničko-povijesni muzej u Beču.
* Krakov: Muzej Czartoryski.
* Zagreb: Arheološki muzej.

### Amerika
* Washington: National Gallery i 
* New York: Metropolitan muzej umjetnosti, Guggenheim muzej u New Yorku, Muzej moderne umjetnosti u New Yorku.
* Sao Paolo: Muzej umjetnosti São Paulo.
* Guayaquil: IMAX muzej.
* Lima: Muzej Larco.

### Azija
* Muzej povijesti Shaanxi u Xi'anu, Kina.

## Galerija

Datoteka:Firenze.PalVecchio.Uffizi02.JPG|Usko dvorište ispred galerije Uffizi s pogledom na toranj gradske vijećnice Pallazo Vecchio koja je prije služila kao umjetnička galerija.
Datoteka:British Museum from NE 2.JPG
Datoteka:Nationalgallery.jpg
Datoteka:Natural History Museum hall.jpg
Datoteka:VaticanMuseumStaircase.jpg
Datoteka:Hemitage-exterior.jpg
Datoteka:Rock and Roll Hall of Fame.jpg
Datoteka:Tretyakovgallery.jpg


## Poveznice
* Popis muzeja u Hrvatskoj
* Virtualni muzej

## Vanjske veze

* Definicija muzeja prema ICOM