Ivan Gržetić

**Ivan Gržetić** (pseudonim Flajšer; 1896-1937) je bio hrvatski komunista, član CK KPJ, predstavnik KPJ u Kominterni.

U vreme velike čistke iz Moskve je izveštavao generalnog sekretara Gorkića o isključenjima i hapšenjima istaknutih jugoslovenskih komunista. Ubrzo je i sam streljan, zajedno sa mnogim jugoslovenskim komunistima žrtvama staljinističkih čistki.

Posthumno je rehabilitovan u SSSR.

## Biografija

Rođen je 1896. godine u Karlovcu. Radio je kao drvoseča. Tokom rada u Zagrebu pridružio se sindikalnom pokretu i Komunističkoj partiji Jugoslavije.

U partiji je od 1920. godine. Radio je u rukovodstvu jugoslovenskih sindikata. Organizirao je prvu partijsku organizaciju u Gospiću oko 1922. godine.

Na izborima 1927. godine izabran je za člana gradskog vijeća u Zagrebu. Gržetić je 1928. godine, dok je boravio u Jugoslaviji, navodno otvoreno zastupao "trockističke" pozicije.

### Emigraciju u SSSR

Nakon zavođenja diktature 1929. godine, Gržetić napušta Jugoslaviju i odlazi u emigraciju u SSSR. Kad je 1930. završio Moskovsku lenjinsku školu, bio je imenovan za instruktora zemaljskog komiteta KPJ za Dalmaciju u Splitu. Koristio je pseudonim Flajšer. 1932. godine je ušao u partijsko vođstvo KPJ.

1935. godine je imenovan za predstavnika KPJ u štabu Kominterne u Moskvi.

### Titova karakteristika

4. marta 1935. godine Josip Broz je kadrovskom odelu Kominterne o njemu dao sledeću ocenu:

Jula 1936. godine Josip Broz je nadležnim organima u Moskvi dao znatno oštriji sud o svom partijskom šefu, predstavniku KPJ u Kominterni, Ivanu Gržetiću Flajšeru. U svojoj izjavi Tito je naveo da je Flajšer "bezosećajan drug i ima birokratski odnos prema ljudima", da je "potpuno nemaran", da se "pretvorio u pravog pijanicu" i da "ne otvara nikakva politička pitanja u Predstavništvu (KPJ u Kominterni) i ne vodi nikakav posao među emigracijom".

Tito je nepovoljan sud o svom prvom pretpostavljenom poverio je bugarskom komunisti Ivanu Karaivanovu, NKVD-ovcu koji je radio kao kadrovik Kominterne za balkanske zemlje. O Titovoj izjavi Karaivanov je 10. jula 1936. pismeno obavestio nadležnog „druga Černomordika“, jednog od vodećih kadrovika Kominterne. Napomenuo je da mu je pažnju na Gržetića skrenuo „drug Valter“, kako su Tita konspirativno zvali u Kominterni. Karaivanov je pored Titove ocene izneo i svoj sud:

Na prijavu je ubrzo reagovao i Černomordik, koji je u desnom gornjem uglu ovog dokumenta svojeručno dodao:

Gržetić je februara 1937. godine, ništa ne sluteći, dao o svom pomoćniku Valteru (Brozu) veoma povoljan sud Kominterni, navodeći da je »drug Valter ugledan partijski radnik, dobar i proveren partijac«.

### Velika čistka i smrt

Ivan Gržetić "Fleischer" je radio kao predstavnik KPJ u Kominterni, kada je već bila u jeku Staljinova čistka u SSSR. On je prisustvovao svim isključenjima partijskih drugova i osuđivao ih. 27.VI 1937. Gržetić piše generalnom sekretaru KPJ Josipu Čižinskom u Pariz, o isključenjima iz KPJ i pritisku koji trpi od "griješnika i nezadovoljnika":

17. svibnja 1937. godine on ponovo piše Gorkiću o novim isključenjima jugoslovenskih komunista:

Gržetić dalje objašnjava da je spomenuti primjer »još cvijeće«, iako »*doduše još uvijek on ništa ne radi, ali se ipak šeta na svježem zraku, dok to za nekoliko drugih ne mogu da rečem. *'Prosto pojela ih magla**'.«  Nakon hapšenja Generalnog sekretara Milana Gorkića jula 1937. godine, Broz je kadrovskom odelu Kominterne izjavio da je Gržetić zastupao "trockističke" pozicije, da je stanovao u kući jednog istaknutog fašista i s njegovom kćerkom imao intiman odnos, i da su zahvaljujući njemu bili uhapšeni neki članovi partijske organizacije.

Malo potom, 14. avgusta 1937, Ivan Gržetić Flajšer je uhapšen u Moskvi. Na montiranom sudskom procesu, organizovanom 3. oktobra iste godine, osuđen je na smrt i istog dana streljan.

## Posthumna rehabilitacija

19. marta 1939. godine na prvom sastanku privremenog rukovodstva KPJ, održanom u Bohinjskoj Bistrici, Tito je Gržetića i ostale osuđene Jugoslovene posmrtno isključio iz partije, ponovivši optužbe protiv njih.

Petnaestak godina kasnije, 1957. godine u SSSR-u posle Staljinove smrti Gržetić je proglašen nevinom žrtvom i rehabilitovan, zajedno sa još nekima od streljanih Jugoslovena.

U Jugoslaviji, Izvršni komitet Centralnog komiteta SKJ je 20. septembra 1968. zaključio da „ne treba ići na rehabilitaciju ovih ličnosti, jer ih naša Partija nije ni osuđivala, ni kažnjavala“!

## Izvori

## Povezano
* Jugosloveni žrtve Velike čistke
* Komunistička partija Jugoslavije