open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Naša pjesma

**Naša pjesma**, poznata po uvodnim stihovima kao "***Legla orla***", je partizanska pesma koju je napisao Ivan Goran Kovačić 1943 godine.

Pesmu je komponovao Nikola Hercigonja, a tokom narodnooslobodilačke borbe su je izvodili članovi Kazališta narodnog oslobođenja.

## Nastanak

Nikola Hercigonja je komponovao »Našu pjesmu« Gorana Kovačića u Gackom 1943. godine, i tu su je ("čini mi se, baš na Uskrs, 25. aprila") sa Kazalištem narodnog oslobođenja pevali prvi put.

## Tekst pesme

Legla orla, vučje staze,
Silna brda, uske klance,
Partizanske čete gaze
Fašističke lomeć lance.

Idu dani, idu noći
Preko šuma, polja, rijeka:
“Kad će doći, kad će doći?”
Kliče narod iz daleka.

Tutnje bombe, tutnje mine,
Dušmana dok grom ne satre;
Onda đerdan zvijezda sine:
To su partizanske vatre.

I kad rujno jutro grane
Iznad naših tihih sela,
Gosti narod partizane
Jelom svojih skromnih zdjela.

I široka pjesma ori,
Dok kroz narod vojska kreće:
Kako pada dok se bori,
A sve su joj čete veće;

Kako ide drug do druga;
Kako ide brat do brata,
Što tuđincu nije sluga,
Već ga bije, mrzi, hvata;

Kako stiže smrt fašista,
Kada gora munjom plane;
Kako šuma cvjeta, lista,
Da zagrli partizane.

Legla orla, vučje staze,
Silna brda, uske klance,
Partizanske čete gaze
Fašističke lomeć lance.


## Izvođenje

Kompozitor pesme, Nikola Hercigonja, opisuje zgodu iz 1944. godine vezanu za ovu pesmu:

## Izvori

## Povezano
* Partizanske pesme
Sa Ovčara i Kablara

**Sa Ovčara i Kablara** je narodna pesma iz Srbije. Nastala je na osnovu starije narodne pesme čačansko-užičkog kraja, odnosno planina Ovčar i Kablar, za koju se veruje da pesma potiče iz 19. veka.

Posebnu verziju je dobila početkom Prvog svetskog rata, kada su ispevani stihovi "Sa Ovčara i Kablara, teram švabu i mađara".

## Tekst pesme


Sa Ovčara i Kablara
čobanica progovara

Druže Tito bela lica
kad ćeš doći do Užica

Kad ćeš doći u Užice
i dovesti jedinice

Da ja vidim moga mila
kako s četom paradira

Druže Tito primi naske
u redove partizanske 


## Izvori

## Povezano
* Partizanske pesme
Zlatibore širi svoje grane

**Zlatibore širi svoje grane** je narodna partizanska pesma iz Srbije. Pesma je bila posebno popularna u periodu Užičke republike.

Pesma je usmenom predajom sačuvana u više verzija.

## Tekst pesme


Zlatibore siri svoje grane
i prihvati mlade partizane.

Zlatibore širi svoje jele
i prihvati mlade proletere.

Mila majko ti ne roni suza
lepo stoji partizanska bluza.

Svakoj majci treba da je dika
koja ima kod Tita vojnika! 


## Izvori

## Povezano
* Partizanske pesme
Razgovor s četom

**Razgovor s četom** je pjesma Branka Ćopića, sa tematikom narodnooslobodilačke borbe.

Bila je veoma popularna među partizanima u drugom svetskom ratu i recitovana je na priredbama širom Jugoslavije.

## Povezano
* Poezija NOB
Čapajevka

**Čapajevka** ili **Pesma o [[Vasilij Čapajev|Čapajevu]]** (rus. Песня о Чапаеве) je sovjetka pesma iz 1937. godine. Posvećena je junaku Crvene armije Vasiliju Čapajevu iz ruskog građanskog rata.

Pesma je bila popularna među komunistima u Kraljevini Jugoslaviji, kao i među partizanima u narodno-oslobodilačkom ratu. Srpskohrvatski prepev je počinjao rečima "*Nad Uralom hridima surim*..."

U toku u narodnooslobodilačke borbe, na popularnu melodiju Čapajevke pjevale su se razne pjesme, poput: *Oj Moravo, rijeko naša*, *[[Kraj Sutjeske hladne vode]]* i »*Oj Kosove, oj nëna e jonë*« (Oj Kosovo, majko naša), Fadila Hodže.

## Tekst pesme


По Уралу свинцовые хлещут дожди,
Закипает отчаянный бой,
И дерется Чапай, партизанский начдив,
За свободный народ трудовой.

А враги наступают на каждую пядь,
С каждой вышки орудье глядит.
Но Чапаев в бою не привык отступать,
Но Чапаев всегда впереди.

И летит ли Чапай, словно ветер степной,
Иль взойдет на крутой бережок,—
Он в упорном бою и в беседе ночной
Все одну лишь мечту бережет.

Расцветет, словно сад, отвоеванный край,
Будет он и богат и силен.
Будет жизнь хороша... Эх, дожить бы, Чапай,
До счастливых, желанных времен!

Туча черная ночью крадется в степи,
Еле слышно подковы стучат...
Ой, не спите, бойцы! Ой, Чапаев, не спи!
Это смерть посылает Колчак.

Весь в крови выплывал через реку Чапай,
Вражьей пулей пробита рука...
Не шуми ты, река, не топи, не качай!
Эх, зачем ты, река, широка!

Волны стонут в тоске и бегут все вперед…
Никого… Только ветер гудит…
Но Чапаев не умер… Чапаев живет!
Он, как знамя, всегда впереди! 


## Izvori

## Povezano
* Revolucionarne pesme
* Partizanske pjesme
Slobodarka

**"Slobodarka"** je bila borbena himna Hrvatske demokratske stranke (iz doba Austro-Ugarske) nadahnuta Hvarskim ustankom. Nastala je 1908. godine a autor pjesme je dr. Josip Smodlaka. Pjesma je prvi put izašla u Splitu 7. svibnja 1908. godine u prilogu lista *Pučka sloboda*. Nakon pojavljivanja uglazbio ju je u koračnicu istaknuti splitski skladatelj Josip Hatze. Na njezinim je osnovama nastala hrvatska revolucionarna pjesma *"[[Padaj silo i nepravdo]]"*.

## Sadržaj
1.
:Padaj silo i nepravdo,
:Narod ti je sudit zvan.
:Bjež'te od nas noćne tmine,
:Svanuo je i naš dan.
2. 
:Što smo bili sužnji n'jemi
:Vični trpit svaki jad,
:Naprednjaci sad smo smjeli,
:Slobode smo žedni sad.
3.
:Naše pravo ugrabljeno
:Amo, natrag dajte nam!
:Ne ćete li, ne molimo
:Dobit će ga narod sam.
4.
:Gospodari svog života,
:Svoje duše ćemo bit,
:Za slobodu doma, roda
:Krvcu ćemo svoju lit.
5.
:Naša je ovo domovina,
:Hrvatski smo narod mi!
:Naša snaga i uzdanje
:Srbi i Hrvati svi.
6.
:Od Dunava sve do mora
:Jedna miso, jedan dom,
:Kape, fesi i klobuci,
:Jedna vojska kano grom.
7.
:Napred složno vojsko pučka
:Nek silnici tresu se!
:Što je nekad bilo naše
:Bit će opet naše sve! 

## Izvori
Nabrusimo kose

**Nabrusimo kose** je jugoslovenska revolucionarna pesma, koju je spjevao slovenski komunist Milan Apih, tokom zatočeništva u kaznioni za političke zatvorenike u Sremskoj Mitrovici 1936. godine.

Sam autor tvrdi da je napisao tekst na napjev neke stare burske pjesme koju je našao u esperantskoj zbirci revolucionarnih pjesama. Neki autori, pak, smatraju da je muzika preuzeta od stare poljske ustaničke pesme, iz vremena borbe protiv ruskog carizma.

Za vreme drugog svetskog rata pesma se pevala među slovenskim partizanima, kao i među slovenskim internircima koncentracionih logora po Italiji.

## Nastanak

1936. godine politički zatvorenici, komunisti, u Sremskoj Mitrovici su organizirali Prvi festival originalnih revolucionarnih pjesama, na kojem su učestvovali svi sobni kolektivi. Tada su nastale pjesme *[[Mitrovčanka]]*, *Nabrusimo kose* i *[[Pjesma o Matiji Gupcu]]*. Ove pjesme nastajale su spontano i najčešće im se ne može odrediti autor, jer je u pisanju teksta učestvovalo više zatvorenika, a katkada cijela ćelija ili paviljon. Od većeg broja konkurenata pobijedila je slovenačka grupa sa pjesmom *Žetelice* (kasnije preimenovana u *Nabrusimo kose*).

Nekoliko jugoslovenskih pjesama iz kaznionica je nastalo na melodije iz pesmarice *Proletaria kantaro*, objavljene na esperantu 1924. godine. Tako je na melodiju pjesme *Katenmazuro* (poljska *Mazur kajdaniarski*) nastala *[[Mitrovčanka]]*, a na melodiju pjesme *Maja marŝo*, koju su poljski ustanici pjevali protiv carskog apsolutizma, nastala je *Nabrusimo kose*.

## Izvorni slovenski tekst


Nabrusimo kose, že klas dozoreva,
že žetve bogate napočil je čas!
Naj jeklo zapoje, naj pesem odmeva,
nabrusimo kose, zrel je klas!
«V boj za svobodno življenje!»
gre klic od vasi do vasi,
ker sicer nas čakata sužnost, trpljenje,
za nas več izbire druge ni!

Na gruntih nam banke že davno sedijo,
obresti in davki nam pijejo kri,
od žuljev se naših pijavke redijo,
zaman kmet znoji se in trpi.
Oj, čujte nas mi smo prodani,
oj kmet spametuj se, spreglej;
zdaj plug naj počiva, le v kup vsi tlačani,
nabrusimo kose, hajd naprej!

Nekje je dežela, kjer vlada svoboda,
kjer srečo uživata delavec, kmet,
tam kmeta ne žuli nobena gospoda,
kdor dela, ta uživa truda cvet.
Mi bratje smo vaši po rodu,
oj kmetje, le urno na plan!
Naš čas je napočil, dani se na vzhodu,
že žetev je zrela, puške v dlan!


## Srpskohrvatska verzija


Nabrusimo kose već klas nam sazrijeva,
I bogate žetve došo je čas,
Nek pjesma odjekne i čelik zapjeva,
Nabrusimo kose, zreo je klas.

U boj za slobodu i pravdu,
Seljaci sad dižu svoj glas,
I pjesma se ori od sela do sela,
Ne čekajte više sad je čas.

Odavno već banke imanja nam broje,
I porezi, kamate piju nam krv,
Od žuljeva naših se trutovi goje,
Uzalud ti radiš kao crv.

Progledajmo dakle seljaci,
Već davno smo prodani mi,
Sad plug nek počiva sve drugo odbaci,
Sad kose prihvatit ćemo svi.


## Izvori

## Povezano
* Partizanske pjesme
Posmrtni marš proletera

**Posmrtni marš proletera** (poznat i kao ***Lenjinov posmrtni marš***, ***Lenjinov pogrebni marš***, ***Posmrtni marš*** ili ***Posmrtna koračnica***) je srpskohrvatski prepev ruskog revolucionarnog posmrtnog marša *Vy žertvoju pali* (Вы жертвою пали) iz 1878. godine.

Ovo je bila najpoznatija pjesma među političkim zatvorenicima u kaznionicama Kraljevine Jugoslavije.

Tokom narodnooslobodilačke borbe pevala se prilikom sahrana partizana, posebno proletera. Zabeleženo je da je *Lenjinov pogrebni marš* izvođen na sahrani narodnog heroja Ive Lole Ribara u Jajcu.

Slovenska pjesma *Žrtvam* takođe je nastala kao prepev ove ruske pesme.

## Ruski tekst


Вы жертвою пали в борьбе роковой
Любви беззаветной к народу.
Вы отдали все, что могли за него,
За жизнь его, честь, и свободу.

Порой изнывали по тюрьмам сырым,
Свой суд беспощадный над вами
Враги-палачи уж давно изрекли,
И шли вы, гремя кандалами.

А деспот пирует в роскошном дворце,
Тревогу вином заливая,
Но грозные буквы давно на стене
Уж чертит рука роковая.

Настала пора, и проснулся народ,
Великий, могучий, свободный.
Прощайте-же братья,вы честно прошли
Свой доблестный путь благородный.


## Srpskohrvatska verzija


Sa tugom vas pratimo u hladan grob
jer svaki je od vas pobunjeni rob
vi padoste žrtvom i dadoste sve
krv, život, mladost radi slobode

U tamnici mračnoj tog krvnika zlog
i na barikadama drug do druga svog
s tog' počivajte mirno u grobnici toj
pod stjegom crvenim svi ćemo u boj

Kad skršimo ropstvo tu krvavu moć
s pjesmom na usnama svi ćemo vam doć'
i pjevat će pjesmu tad drugovi svi
do končasmo ono što započeste vi 


## Izvori

## Povezano
* Partizanske pjesme
Zeki Çelik

**Zeki Çelik** (Yıldırım, 17. februara 1997.), turski fudbaler i reprezentativac koji igra na poziciji braniča. 

## Biografija
Rođen je 1997. u Yıldırımu, blizu Burse i odrastao je u omladinskom pogonu Bursaspora. Sezonu 2015/16. proveo je na posudbi u Karacabey Belediyesporu, zatim je prešao u İstanbulspor, s kojim je postigao tri gola u ukupno 64 nastupa u dvije sezone.

U ljeto 2018. prešao je u Lille, igrajući u francuskoj prvoj ligi. Odmah se nametnuo kao starter na desnom krilu, a 28. aprila 2019. postigao je svoj prvi pogodak sa Francuzima, u 5:0 pobjedi protiv Nîmesa. Dana 23. svibnja 2021., zahvaljujući i njegovom doprinosu sa tri pogotka i tri asistencije u sezoni, Lille je postao prvak Francuske.

Dana 5. jula 2022. prešao je u AS Romu. S rimskim klubom je debitirao 22. augusta, tijekom utakmice Serie A sa pobjedom 1:0 nad Cremoneseom.

20. marta 2018. je prvi put pozvan u seniorsku reprezentaciju. Debitirao je sljedećeg 5. juna u prijateljskoj utakmici 1:1 protiv Rusije. Od tada je postao početni desni bek za tursku reprezentaciju, s kojom je postigao svoja prva dva pogotka 2. juna 2019., postigavši ​​oba pogotka u prijateljskoj pobjedi protiv Uzbekistana od 2:0. Dana 14. maja 2021. pozvan je na Europsko prvenstvo.

## Karakteristike
Igra na poziciji desnog beka, tehnički je potkovan, može također igrati kao lijevi bek ili središnji branič u obrani od tri igrača. Njegova jača strana su snažni i precizni ubačaji koji savršeno služe napadačima.
Pavao Markovac

**Pavao Markovac** (Zagreb, 5. april 1903 — Zagreb, 17. jul 1941), muzikolog, muzički publicista, kritičar i reditelj.

## Biografija

Rođen je 5. aprila 1903. godine u Zagrebu. Njegovo pravo prezime je bilo Ebenspanger, ali ga je 1923. godine promenio u Markovac. 

Muzičko školovanje je započeo u Zagrebu, a studije je od 1921. do 1926. godine pohađao u Beču. Studirao je muzikologiju i kompoziciju, ali je doktorirao muzikologiju sa disertacijom o harmonijskim problemima u muzici Modesta Musorgskog. 

### Profesionalni rad

Godine 1927. se vratio u Zagreb, gde je radio na Radiju Zagreb i u fabrici gramofonskih ploča „Edison Bel Penkala“. Uređivao je list „Glazbeni vjesnik”, tokom 1927. i 1928. godine, kao i „Muzičku reviju“, tokom 1932. godine sa Zlatkom Grgoševićem.

U periodu od 1927. do 1941. godine objavio je nekoliko stotina članaka, studija, eseja, rasprava i kritika u listovima „Hrvatska revija“, „Jutarnji list“, „Izraz“, „Književnik“, „Muzički glasnik“, „Nova riječ“, „Slobodi glas“ i dr. Neki od njegovih poznatijih kritika i članak su bili - „Impresionizam u muzici“, „Idejni svijet Ričarda Vagnera“, „Muzika i društvo“, „Radnička muzika“, „Socijalni smer u muzici“, „Umetničko stvaralaštvo žene“ i dr. Bio je prvi jugoslovenski mzikolog, koji je pisao o muzici sa marksističkog ugla.

### Revolucionarni rad

Bio je marksisitički opredeljen i kato takav je bio simpatizer Komunističke partije Jugoslavije (KPJ), sa čijim je članovima aktivno sarađivao. Bio je član Sindikalne komisije pri Centralnom komitetu Komunističke partije Hrvatske (KPH), gde je bio zadužen za kulturno-prosvetni rad sa radnicima. Bio je organizator Radničke kulturno-prosvetne zajednice i dirigent Radničkog pevačkog društva „Sloboda“. 

### Hapšenje i smrt

Zbog svoje društvene i političke aktivnosti, zajedno sa grupom poznatih zagrebačkih komunista i levičara, bio je uhapšen od strane policije Banovine Hrvatske, 30. marta 1941. godine i sporoveden u logor Kerestinec, kod Zagreba. Posle okupacije Jugoslavije i proglašenja ustaške Nezavisne Države Hrvatske (NDH), ustaše su preuzele kontrolu nad ovim logorom. Bio je učesnik masovnog neuspelog bega iz logora, u noći 13/14. jul, ali je već sutradan 14. jula bio zarobljen u šumi, u blizini Rakovog Potoka, kod Samobora. 

U znak odmazde za bekstvo iz logora, streljan je 17. jula 1941. godine u parku Dotršćina, U Zagrebu, zajedno sa grupom od 30 uhvaćenih zatvorenika, među kojima su bili - Divko Budak, Ivan Krndelj i August Cesarec.

## Djela

Markovac je napisao oko 170 muzičkih kompozicija, pretežno vokalnih. Njegovim likom i delom, bavio se muzikolog Andrija Tomašek, koji je njegove izabrane članke i eseje objavio je 1957. godine. Potom je 1983. godine objavio knjigu „Pavao Markovac - čovjek i delo“, a 2007. godine je objavio pregled njegovih malo poznatih muzičkih dela pod nazivom „Pavao Markovac - Sačuvana glazba“.

## Reference

## Literatura
* *[[Enciklopedija Jugoslavije]]* (šesti tom). JLZ Zagreb 1962. godina.
* *Hronologija Radničkog pokreta i SKJ 1919-1979* (knjiga druga). „Institut za savremenu istoriju“ Beograd i „Narodna knjiga“ Beograd, 1980. godina.
No pasaran (pesma)

***No pasaran*** (Neće proći), poznata po stihovima "*Ovdje je bila interbrigada*", je pesma koju su pevali Jugoslovenski borci interbrigada u španskom građanskom ratu. Pesma je nastala 1936. godine, autor teksta i glazbe je Vuk Stambolović.

Jugoslovenski dobrovoljci su po povratku iz Španije doneli više verzija ove pesme u Jugoslaviju. Zabeleženo je da su je jugoslovenski partizani pevali tokom narodnooslobodilačkog rata.

## Tekst pesme

Ovde je bila Interbrigada
I čekala mirno sutrašnji dan,
Svima je njihova zakletva znana:
¡No pasaran! ¡No pasaran!

Ovde su bili borci s Balkana
I kad su im pucnji odneli san,
Misli na kuću je odgnala želja:
¡No pasaran! ¡No pasaran!

Ovde je bitka protutnjala strašna,
A smrt je krvava kosila tad.
Hrabro je pala Interbrigada
S pesmom u srcu: ¡No pasaran!

Mnogo će godina proći od tada
I zaborav prekriće taj tužan dan,
Ali Harama će šumeti večno:
¡No pasaran! ¡No pasaran! 


## Reference

## Povezano
* Ay Carmela
* Partizanske pjesme
* Revolucionarne pesme

## Vanjske veze
* No Pasarán! (Yugoslav International Brigade Song)
* Poezija španske revolucije
Pesma ujedinjenog fronta

**Pesma ujedinjenog fronta** (poznata i kao ***Pjesma jedinstvu*** i ***Pesma ujedinjenog radničkog fronta***), je nemačka antifašistička pesma koju je napisao Bertolt Brecht. Nastala je nakon Hitlerovog preuzimanja vlasti, kada je među levičarima u Nemačkoj zavladalo uverenje da mu se samo ujedinjeni komunisti i socijaldemokrati (do tada nepomirljivi neprijatelji) te drugi antifašisti mogu uspešno suprotstaviti (vidi narodni front).

Pesma se pevala tokom španskog građanskog rata i tokom narodnooslobodilačke borbe u Jugoslaviji.

## Tekst pesme

Und weil der Mensch ein Mensch ist,
drum braucht er was zum Essen, bitte sehr!
Es macht ihn kein Geschwätz nicht satt,
das schafft kein Essen her.
::*Refrain:*
::Drum links, zwei, drei!
::Drum links, zwei, drei!
::Wo dein Platz, Genosse, ist!
::Reih dich ein in die Arbeitereinheitsfront,
::weil du auch ein Arbeiter bist.

Und weil der Mensch ein Mensch ist,
drum braucht er auch noch Kleider und Schuh!
Es macht ihn kein Geschwätz nicht warm
und auch kein Trommeln dazu.
::*Refrain*

Und weil der Mensch ein Mensch ist,
drum hat er Stiefel im Gesicht nicht gern!
Er will unter sich keinen Sklaven seh'n
und über sich keinen Herr'n.
::*Refrain*

Und weil der Prolet ein Prolet ist,
drum wird ihn kein anderer befrei'n.
Es kann die Befreiung der Arbeiter nur
das Werk der Arbeiter sein.
::*Refrain* 


## Srpskohrvatski prepev

I jer je čovek - čovek
Udarcima on ne stiče čast,
Da bude rob ne želi on,
Nit' biti tuđa vlast!

Hej, raz, dva, tri,
Hej, raz, dva, tri,
Sa nama stupaj sad!
Sjedinjen bori se radnički front,
Goni bedu, mržnju i glad! 


## Muzika


\header { tagline = ##f }
\layout { indent = 0 \context { \Score \remove "Bar_number_engraver" } }
>
\midi { \tempo 4 = 128 \context { \ChordNames midiMinimumVolume = #0.3 midiMaximumVolume = #0.3 } }


## Izvori

## Povezano
* Revolucionarne pesme
* Partizanske pjesme
Svojstvene vrijednosti i svojstveni vektori

U linearnoj algebri često je važno znati koji vektori imaju nepromijenjen smjer u datoj linearnoj transformaciji . **Svojstveni vektor** ili **karakteristični vektor**, eng. **Eigenvector (  EYE -gən- )** je takav vektor. Preciznije, svojstveni vektor \mathbf v, linearne transformacije T skalira se konstantnim faktorom \lambda kada se linearna transformacija primjenjuje na njega: T\mathbf v=\lambda \mathbf v . Odgovarajuća **svojstvena vrijednost** , **karakteristična vrijednost** ili **karakteristični korijen** je faktor množenja \lambda . Na engleskom se svojstvena vrijednost još i naziva **Eigenvalue**

Geometrijski gledano, vektori su višedimenzionalni elementi koji imaju veličinu i smer, i često se vizuelno prikazuju kao strelice. Linearna transformacija rotira, rasteže ili smiče vektore na koje djeluje. Sopstveni vektori su oni vektori koji su samo rastegnuti, na njih ne utiče rotacija ni smicanje. Odgovarajuća svojstvena vrijednost je faktor kojim se svojstveni vektor rasteže ili stisne. Ako je svojstvena vrijednost negativna, smjer svojstvenog vektora je obrnut. 

Svojstveni vektori i svojstvene vrijednosti linearne transformacije služe da opišu tu linearnu transformaciju, te stoga igraju važnu ulogu u svim područjima gdje se primjenjuje linearna algebra, od geologije do kvantne mehanike . Konkretno, čest je slučaj da je neki sistem predstavljen određenom linearnom transformacijom ( sistem povratne informacije ). U tom slučaju je izlaz takvog sistema, i ulaz u istu linearnu transformaciju u sledećoj iteraciji. U takvoj aplikaciji najveća svojstvena vrijednost je od posebne važnosti, jer ona upravlja dugotrajnim ponašanjem sistema, nakon mnogih primjena linearne transformacije, a pripadajući svojstveni vektor je stabilno stanje sistema.

## Definicija
Razmotrimo matricu  i vektor različit od nule \mathbb{v} . Ako se primenjivanjem  na \mathbb{v} (označeno sa A\mathbb{v} ), skalira \mathbb{v} sa faktorom , gdje je  skalar, tada \mathbb{v} je svojstveni vektor od , a  je odgovarajuća svojstvena vrijednost. Ovaj odnos se može izraziti kao: A\mathbb{v} = \lambda \mathbb{v} . 

Postoji direktna korespondencija između *n* x *n* kvadratnih matrica i linearnih transformacija iz ''n'' -dimenzionalnog vektorskog prostora, s obzirom na bilo koju bazu vektorskog prostora. Dakle, u konačnodimenzionalnom vektorskom prostoru, ekvivalentno je definirati svojstvene vrijednosti i svojstvene vektore koristeći ili jezik matrica, ili jezik linearnih transformacija.  

Ako  ima konačnu dimenzionalnost, gornja jednadžba je ekvivalentna A\mathbf{u} = \lambda \mathbf{u},

gdje je  matrična reprezentacija  i  je koordinatni vektor od  .

## Izvori
Mikel Merino

**Mikel Merino Zazón** (; Pamplona, 22. lipnja 1996.), španjolski nogometaš i reprezentativac koji igra kao vezni igrač. Trenutno igra za Arsenal. 

Njegov otac, Ángel Merino, također je bio profesionalni nogometaš koji je većinu svoje karijere proveo kao igrač Osasune i Celte, a sam Merino profesionalnu karijeru započeo je upravo u Osasuni, gdje je ranije igrao i njegov otac. Kasnije je igrao za Borussiju Dortmund i Newcastle United prije nego je 2018. godine prešao u Real Sociedad. Tamo je igrao sve do 2024. godine, kada prelazi u Arsenal.

Za seniorsku reprezentaciju Španjolske debitirao je 2020. godine, a sljedeće je godine bio dio olimpijskog tima koji je osvojio srebrnu medalju. S reprezentacijom je osvojio Ligu nacija, a prvi veliki turnir bio mu je UEFA Euro 2024., na kojem je postigao pobjednički pogodak u 119. minuti utakmice protiv Njemačke, koji je Španjolsku odveo u polufinale turnira. Te je godine s reprezentacijom postao europski prvak.
Nuno Mendes (fudbaler, rođen 2002.)

**Nuno Alexandre Tavares Mendes** (; Sintra, 19. lipnja 2002.), portugalski nogometaš i reprezentativac angolskog porijekla koji igra kao lijevi bek. Od 2022. godine igra za Paris Saint-Germain u francuskoj Ligue 1.

Prolazeći kroz omladinsku akademiju Sportinga iz Lisabona, svoj debi za prvu momčad ima 2020. godine, a već je sljedeće sezone osvojio naslov prvaka i kup, dok je istovremeno bio imenovan u tim godine u Primeira ligi. U kolovozu 2021. preselio je u Paris Saint-Germain na posudbu da bi u lipnju 2022. godine za €30 milijuna trajno prešao u pariški klub.

Mendes je predstavljao svoju zemlju u mlađim uzrastima prije nego je pozvan u seniorsku reprezentaciju. Svoj debi imao je 2021. godine, a kasnije je bio dio reprezentacije na nekoliko međunarodnih natjecanja.
Konstancija Kastiljska

**Konstancija Kastiljska** (francuski: *Constance*) (umrla 4. oktobra 1160.) bila je kastiljska infanta i francuska kraljica supruga. Njen je otac bio Alfonso VII, a majka Berenguela od Barcelone.

Nakon šta je njegov brak sa Eleonorom Akvitanskom poništen, kralj Louis VII oženio se Konstancijom, premda su bili rođaci. Louis i Konstancija dobili su dvije kćeri, Marguerite i Alisu.

Konstancija je umrla 1160. godine.
## Izvori
*
Junus Međedović

**Junus Međedović** je bio crnogorski pjesnik, glumac i kulturni radnik, poznat po filmovima Partizanske priče (1960), Lelejska gora (1968) i Lažni car (1955). 

Autor je više partizanskih pesama, uključujući *[[Teče Tara]]* i *Skriveni grob*.

## Biografija

Junuz Međedović je rođen 14. jula 1912. godine u Bijelom Polju, Crna Gora. Veliku medresu završio u Skoplju. Apsolvirao jugoslovensku književnost u Beogradu na Filozofskom fakultetu. U istom gradu završio glumačku školu. Pripadao je međuratnom revolucionarnom pokretu.

### Drugi svetski rat

Učesnik je NOB od ustanka 1941. godine. Član KPJ je od iste godine.

Tokom drugog svetskog rata bio je član Kazališta narodnog oslobođenja, najznačajnije pozorišne trupe u partizanima.

### Period SFRJ

Nakon rata, Upravnik Cetinjskog pozorišta, te Direktor Narodnog pozorišta u Titogradu (Podgorici) od 1955. do 1958.

Takođe je bio urednik kulture u listu “Narodna armija”, član redakcije časopisa za književnost “Stvaranje”, poslanik u Skupštini NR Crne Gore i član Savjeta Republike Crne Gore od 1978.

Preminuo je 11. septembra 1993. godine u Beogradu, Srbija, Jugoslavija.

## Dela

Osim u pozorištu igrao je i na filmu (između ostalih filmova: Slavica, Šćepan Mali, Lelejska gora i dr.). 

Objavio je šest knjiga poezije, a bavio se i publicistikom.

## Izvori
Teče Tara

**Teče Tara** je crnogorska narodna partizanska pesma, čiji je autor Junuz Međedović. Pjesma je usmenom predajom sačuvana u više verzija.

Melodija je nastala prema ruskoj pjesmi *Dolja* (Доля), koja se još veže uz napjev pjesme *[[Zamučen tjaželoj nevolej]]* (Замучен тяжёлой неволей).

## Tekst pesme

Teče Tara, teče Tara
kroz taj crnogorski kraj
i raznosi sve do kraja
partizanske borbe žar

Dok se Tarom glas prolama
tu se bije teški boj
krv se lije dolinama
i lije znoj – za narod svoj


## Izvori

## Povezano
* Partizanske pjesme
Youssouf Fofana (francuski fudbaler)

**Youssouf Fofana** (Pariz, 10. siječnja 1999.), francuski nogometaš i reprezentativac malijskog porijekla koji igra kao vezni igrač. Od 2024. godine član je Milana. 

Fofana je produkt omladinskog pogona Strasbourga, za čiju je prvu momčad debitirao 2018. godine. Za klub je igrao dvije sezone prije nego je 2020. godine potpisao za Monaco, gdje je bio standardni prvotimac. Nakon UEFA Eura 2024. godine prelazi u Milan.

Fofana je nastupao za Francusku u omladinskim kategorijama, a 2022. godine debitirao je i za seniorsku reprezentaciju. Na Svjetskom prvenstvu 2022. godine osvojio je srebro, a nastupio je i na UEFA Euru 2024. godine.
Jules Koundé

**Jules Olivier Koundé** (Pariz, 12. studenog 1998.), francuski nogometaš i reprezentativac beninskog podrijetla koji igra na poziciji braniča. Trenutačno igra za Barcelonu.

## Klupska karijera

### Bordeaux
Za Bordeaux je debitirao 7. siječnja 2018. u utakmici Coupe de Francea u kojoj je Bordeaux u produžetcima izgubio 2:1 od Granvillea. Šest dana kasnije debitirao je u ligi protiv Troyesa koji je izgubio susret s minimalnih 0:1. Svoj prvi gol za klub postigao je 10. veljače kada je Bordeaux u ligaškoj utakmici pobijedio Amiens 3:2. U UEFA Europskoj ligi debitirao je 20. rujna 2018. protiv Slavije Prag koja je dobila Bordeaux 1:0. Koundé je protiv iste momčadi postigao svoj jedini gol u UEFA Europskoj ligi za Bordeaux i to u utakmici odigranoj 29. studenog koja je završila 2:0. Svoj debi u natjecanju Coupe de la Ligue ostvario je 19. prosinca protiv Dijona koji je poražen s minimalnih 0:1.

### Sevilla
Dana 3. srpnja 2019. potpisao je za Sevillu. Bordeaux je za taj transfer navodno dobio 25 milijuna eura. Za novi je klub debitirao 18. kolovoza u utakmici La Lige u kojoj je Espanyol poražen 0:2. U UEFA Europskoj ligi debitirao je 19. rujna kada je azerbajdžanski klub Qarabağ izgubio 0:3. U Copa del Reyu debitirao je 18. prosinca protiv Bergantiñosa te je pritom postigao svoj prvi gol za klub, ujedno i jedini na utakmici. Svoj prvi ligaški gol za Sevillu postigao je 23. veljače 2020. u utakmici protiv Getafea koja je završila 0:3. Koundé je sa Sevillom osvojio UEFA Europsku ligu 2019./20. te je bio uvršten u najbolju momčad sezone tog natjecanja. Odigrao je cijelu utakmicu UEFA Superkupa 2020. u kojoj je Bayern München pobijedio Sevillu 2:1 u produžetcima. U UEFA Ligi prvaka debitirao je 28. listopada kada je Sevilla s minimalnih 1:0 pobijedila Rennes. Protiv istog je protivnika postigao svoj prvi pogodak u tom natjecanju i to 8. prosinca kada je Rennes poražen 1:3.

### Barcelona
Dana 28. srpnja 2022. Barcelona je objavila da je postigla dogovor sa Sevillom oko transfera Koundéa.

## Reprezentativna karijera
Tijekom svoje omladinske karijere nastupao je za selekcije Francuske do 20 i 21 godine.

Dana 18. svibnja 2021. Didier Deschamps, izbornik A selekcije francuske nogometne reprezentacije, objavio je popis koji sadrži imena 26 igrača među kojima je bio i Koundé, za odgođeno Europsko prvenstvo 2020. Za A selekciju Francuske debitirao je 2. lipnja kada je Wales u prijateljskoj utakmici poražen 3:0. Jedinu utakmicu na Europskom prvenstvu 2020. odigrao je 23. lipnja kada je Francuska u posljednjem susretu grupne faze igrala 2:2 s Portugalom. S Francuskom je osvojio UEFA Ligu nacija 2020./21.

## Priznanja
### Individualna
* Član momčadi sezone UEFA Europske lige: 2019./20.

### Klupska
;Sevilla
* UEFA Europska liga: 2019./20.

### Reprezentativna
;Francuska
* UEFA Liga nacija: 2020./21.

## Reference

## Vanjske veze

* Profil, Francuski nogometni savez
* Profil, Transfermarkt
Crveni makovi

**Crveni makovi** je pesma Mihovila Pavleka Miškine, koja je bila veoma popularna tokom narodnooslobodilačke borbe i perioda SFRJ.

Muziku na Mihovilov tekst je komponovao Nikola Hercigonja. Pored toga, pjesmu je interpretiralo nekoliko izvođača, među kojima i Six Pack, Alfi Kabiljo i Bolero.

## Tekst pesme


Opet su jutros procvali
u žitu makovi sneni,
sve su nam njive ovili
cvjetovi njihovi crveni!

“Znaš li majko, majčice,
kakvi su ono cvjetovi”,
što rastu po našim njivama
takovi divni, crveni?

Gorki su, sinko, plodovi,
čemer je ono procvao.
Umjesto zlatne pšenice
korov je tamo niknuo!

Seljak polje stvarao,
hajduk svijetom harao:
Oteo kmetu zemljicu,
zgazio njegovu pravicu!

Baruni, grofi, vladali,
španovi pravdu krojili,
rabotat kmeta gonili,
krvcu mu poljem sijali!

Mnogo je kapi kanulo,
njegove krvi i znoja,
ljeta ga duga mučila
ljetine teške bez broja!

Prokleo seljak zemljicu
vražjih gospodara,
niknuli crven-cvjetovi
umjesto božjeg dara!

Krvlju su kmetskom sijani,
kletvama, bunom miješani
suzama, znojem pojeni
zato su tako crveni…


## Izvori

## Povezano
* Revolucionarne pesme
* Partizanske pesme
Ousmane Dembélé

**Masour Ousmane Dembélé** (; Vernon, 15. svibnja 1997.), francuski nogometaš i reprezentativac koji igra na poziciji krila. Trenutno igra za Paris Saint-Germain.

Dembélé je započeo svoju karijeru u Rennesu prije nego je 2016. godine prešao u Borussiju Dortmund. Iste sezone osvaja DFB-Pokal s Borussijom i postiže gol u finalnoj utakmici. Samo godinu dana kasnije prelazi u Barcelonu za inicijalni iznos od €105,000,000, čime je postao tada drugi najskuplji igrač svih vremena, zajedno sa sunarodnjakom Paulom Pogbom. S Barcelonom je osvojio tri La Lige, dva Copa del Rey i dva superkupa prije nego je 2023. godine prešao u Paris Saint-Germain.

Nakon 20 nastupa u omladinskim kategorijama, Dembélé je 2016. godine debitirao za seniorsku reprezentaciju Francuske. S reprezentacijom je 2018. godine postao svjetski prvak, a igrao je i na još nekoliko međunarodnih natjecanja s Francuskom.

## Reference

## Vanjske veze

* Ousmane Dembélé at the Paris Saint-Germain F.C. website
Hej, tovariši

**Hej, tovariši** je partizanska pesma slovenskih partizana koju je napisao Marjan Kozina.

Pesma je tokom rata masovno pevana, pa se često smatra narodnom pesmom.

## Nastanak

Anica Čepe, članica Slovenskog partizanskog gledališča, se priseća nastanka ove pesme:

Sam autor se ovako priseća nastanka pesme:

## Tekst pjesme


Hej tovariši, pod orožje vsi!
Tujec mora iz naše zemlje!
Čaka Štajerska, čaka Korotan,
čaka sinje Jadransko morje.

Zdaj v roke puške,
zdaj naj zapoje mitraljez,
sovrag bo čutil,
kako gorak je z nami ples.

Hej tovariši, ni nam žal krvi
za svobodno Slovenijo.


## Hej tovariši kao narodna pesma

Bojan Adamič u svojim sećanjima govori o tome kako su borci i narod "prisvojili" ovu pesmu još u toku oslobodilačkog rata:

## Izvori

## Povezano
* Partizanske pesme
Marjan Kozina

**Marjan Kozina** (Novo Mesto, 4. lipnja 1907. – Novo Mesto, 19. lipnja 1966.), slovenski skladatelj. Autor je poznate slovenske partizanske pesme *[[Hej, tovariši]]*. 

Bio je profesor na Akademiji za glasbo u Ljubljani. Skladao je operu "Ekvinocij", balet "Diptihon", zborska djela, te filmsku glazbu, a pisao je glazbene kritike i članke.

Po stilu je neoromantični realist, sklon dramatskoj ekspresiji i recitativnoj melodici, a gradio je i na elementima slovenskoga glazbenog folklora. 

## Biografija

Rođen je u Novom Mestu 4. lipnja 1907. Nakon studija u Ljubljani, Beču i Pragu, revolucionarno je djelovao u Mariboru i Beogradu. 

Iz Beograda se 4. juna 1943. vratio u Ljubljanu, odmah se povezao s Osvobodilnom frontom i neposredno nakon kapitulacije Italije otišao u partizane. Raspoređen je u Osamnaestu brigadu i u njenom sastavu učestvovao u teškim borbama koje su 1943. vođene oko Ilove gore blizu Grosuplja. Kasnije je neko vrijeme boravio u Gorskom Kotaru, a kad je pri Glavnom štabu Slovenije osnovana škola za partizanske muzičare, postavljen je za njena upravnika. 

Po oslobođenju Slovenskoga primorja imenovan je direktorom Tršćanskog radija, potom neko vrijeme bio ravnatelj Slovenske filharmonije, a onda postao profesor kompozicije na Akademiji za glasbo u Ljubljani i izabran za redovnog člana Slovenske akademije znanosti i umjetnosti.

## Partizanske pesme

Za vrijeme narodnooslobodilačke borbe komponirao je u prvom redu vokalnu muziku:

Uz komponiranje zborskih pjesama, posebno ga je privlačilo stvaranje solo-pjesama na stihove Mateja Bora, koji su, prema njegovom mišljenju, "najljepše što je za vrijeme rata stvoreno u partizanskoj lirici". Na Borove tekstove komponirao je tri pjesme koje su postale prilično poznate: 
* »Težak grenak« 
* »Naša baraka«  
* »Sjećanje«

Pored toga, Kozina je komponovao pesmu »Obroč«, na "jedan od najepskijih i najdramatičnijih tekstova naše literature", na tekst Marije Dernovšek.

## Izvori
Bradley Barcola

**Bradley Barcola** (Villeurbanne, 2. rujna 2002.), francuski nogometaš i reprezentativac togoanskog porijekla koji igra kao krilo ili napadač. Trenutno igra za Paris Saint-Germain. 

Produkt Lyonove omladinske škole, Barcola je 2021. godine debitirao za svoj matični klub, u kojemu će provesti naredne dvije sezone; u drugoj je sezoni izborio startno mjesto u momčadi te je bio vodeći asistent kluba te sezone. To mu je donijelo €45,000,000 vrijedan transfer u Paris Saint-Germain u srpnju 2023. godine, gdje je u debitantskoj sezoni proglašen ulaznim transferom sezone. 

Barcola je predstavljao Francusku u omladinskim kategorijama, a za seniorsku reprezentaciju debitirao je 2024. godine. Prvo veliko natjecanje bio mu je UEFA Euro 2024. godine.
Izmučen robijom teškom

***Zamučen tjaželoj nevolej*** (), prepevana na srpskohrvatski kao ***Izmučen robijom teškom***, je ruska robijaška pesma iz 1876. godine.

Pesma govori o političkim zatvorenicima u zatvorima carske Rusije 19. veka. Posvećena je Pavlu Černišovu, studentu iz Samare koji je zatvoren zbog "pohođenja u narod" (rus. "*hoždenija v narod*"), tj. agitacije i prosvjećenja seoskog stanovništva, a nakon dvije godine na robiji obolio od tuberkuloze i umro. Njegova sahrana u Peterburgu 1876. godine prerasla je u velike demonstracije protiv vlasti.

Često se navodi kao Lenjinova omiljena pesma.

Pesma je stekla veliku popularnost u međunarodnom radničkom pokretu. Pevala se u vreme Kraljevine Jugoslavije, i kasnije u NOB-u. Njena melodija je donekle poslužila kao osnova pevanja partizanske pesme Teče Tara.

## Tekst pesme (1876)


Замученный тяжкой неволей,
Ты славною смертью почил...
В борьбе за народное дело
Ты буйные кости сложил...

Служил ты немного, но честно
Для блага родимой земли...
И мы, твои братья по духу,
Тебя на кладбище снесли...

Наш враг над тобой не глумился...
Кругом тебя были свои...
Мы сами, родимый, закрыли
Орлиные очи твои...

Не горе нам душу давило,
Не слезы блистали в очах,
Когда мы, прощаясь с тобою,
Землей засыпали твой прах, -

Нет, злоба нас только душила!
Мы к битве с врагами рвались
И мстить за тебя беспощадно
Над прахом твоим поклялись!..

С тобою одна нам дорога:
Как ты - мы в острогах сгнием...
Как ты - для народного дела
Мы головы наши снесем;

Как ты - мы, быть может, послужим
Лишь почвой для новых людей,
Лишь грозным пророчеством новых,
Грядущих и доблестных дней...

Но знаем, как знал ты, родимый,
Что скоро из наших костей
Подымется мститель суровый
И будет он нас посильней!..


## Srpskohrvatski prepev

Izmučen robijom teškom,
Slavnom si smrću umro
U borbi za narodnu stvar
Časno si glavu dao.


## Izvori

## Povezano
* Revolucionarne pesme
* Partizanske pjesme
Zeki Amdouni

**Mohamed Zeki Amdouni** (Ženeva, 4. prosinca 2000.), švicarski nogometaš i reprezentativac koji igra kao napadač ili kao ofenzivni vezni. Od 2023. godine igra za Burnley. Prije odlaska u Burnley, Amdouni je igrao u nekoliko švicarskih klubova. 

Za reprezentaciju Švicarske debitirao je 2022. godine, a prvo veliko natjecanje bio mu je UEFA Euro 2024. godine.
Cole Palmer

**Cole Jermaine Palmer** (Manchester, 6. svibnja 2002.), engleski profesionalni nogometaš koji igra na poziciji veznog igrača. Trenutno igra za Manchester City. Predstavljao je Englesku na omladinskom nivou. 

## Klubska karijera
Rođen u Wythenshaweu u Manchesteru, Palmer se pridružio Manchester Cityju u selekciji do 8 godina i napredovao kroz akademiju prije nego što je postao kapetan tima do 18 godina u sezoni 2019–20.

Dana 30. rujna 2020., Palmer je debitirao za prvi tim Manchester Cityja u gostujućoj pobjedi nad Burnleyjem rezultatom 3:0 u četvrtom kolu EFL kupa. Dana 21. rujna 2021., Palmer je postigao svoj prvi seniorski gol u pobjedi od 6:1 na domaćem terenu nad Wycombe Wanderersom u EFL kupu. Dana 16. listopada, Palmer je nastupio za prvi tim Cityja u Premijer ligi protiv Burnleyja, a te je iste večeri postigao hat-trick za ekipu Citya do 23 godine. Dana 19. listopada, Palmer je postigao svoj prvi gol u UEFA Ligi prvaka u gostujućoj pobjedi nad Club Bruggeom rezultatom 5:1. Dana 7. siječnja 2022., Palmer je postigao gol na svom debiju u FA kupu u gostujućoj pobjedi 4:1 nad Swindon Townom.

## Reprezentacija
Palmer je 2019. godine igrao za reprezentaciju Engleske do 17 godina na UEFA Europskom prvenstvu do 17 godina. Dana 27. kolovoza 2021. godine, Palmer je dobio svoj prvi poziv za selekciju Engleske do 21 godine.  Postigao je gol na svom debiju u pobjedi 2:0 u kvalifikacijama za U-21 Euro nad Kosovom. Za seniorsku reprezentaciju debitirao je 2023. godine.

## Reference

## Vanjske veze

*Profile at the Chelsea F.C. website
Ivan Toney

**Ivan Benjamin Elijah Toney** (Northampton, 16. ožujka 1996.), engleski nogometaš i reprezentativac jamajčanskog porijekla koji igra na poziciji napadača. Trenutno igra za Al-Ahli.

Toney je postao najmlađi igrač koji je predstavljao Northampton Town kada je debitirao za prvu momčad 2012. godine. Postigao je 13 golova u 60 utakmica u svim natjecanjima prije nego što se pridružio Newcastle Unitedu 2015. godine. U svojoj prvoj sezoni u Newcastleu, imao je dvije uzastopne posudbe u Barnsleyju, osvojivši Football League Trophy i *play-off* za plasman u višu ligu 2016. godine. Sljedeće dvije godine proveo je na posudbi u League One u Shrewsbury Townu, Scunthorpe Unitedu i Wigan Athleticu.

Godine 2018. Toney se trajno pridružio Peterborough Unitedu, gdje je proglašen i najboljim strijelcem League One i igračem sezone 2019./2020. Zatim je potpisao za Brentford, gdje je s rekordnim 31 postignutim golom tijekom sezone 2020./2021. pomogao klubu da izbori promaknuće u Premier ligu. Godine 2024. potpisao je za saudijski Al-Ahli. Toney je dobio svoj prvi poziv za englesku reprezentaciju 2022. prije nego što je debitirao 2023. godine. 

U svibnju 2023., nakon što je njegovih 20 golova pomoglo Brentfordu da stigne do gornjeg dijela tablice, proglašen je krivim za 232 kršenja pravila klađenja Nogometnog saveza i suspendiran iz nogometa na osam mjeseci, do 17. siječnja 2024. godine.
Spomenik Prijepoljskoj bici

**Spomenik Prijepoljskoj bici** je spomen-kompleks u pomen Prijepoljske bitke koja se vodila u Prijepolju između partizana i Nemaca 4. decembra 1943. 

Nalazi se na levoj obali Lima u podnožju brda Koševine. Obuhvata ruševine partizanske bolnice, spomen ploče, bronzane reljefe i monumentalni spomenik NOB. Autor spomenika je slovenački skulptor Lojze Dolinar. 

**Partizanska bolnica u Prijepolju** predstavlja nepokretno kulturno dobro kao spomenik kulture od izuzetnog značaja.

## Prijepoljska bitka

4. decembra 1943. samo u toku jednog dana poginulo je ili nestalo u nabujalom Limu nekoliko stotina boraca Prve šumadijske i Druge proleterske brigade, ne dozvolivši Nemcima da pređu preko mosta u pravcu Pljevalja. To je najveći gubitak i poraz koji je pretrpela partizanska vojska na tako malom prostoru i u jednoj bici. 

## Dizanje spomenika

Mesto je obeleženo monumentalnim spomenikom (skulpturom) 1954. godine i pratećim obeležjima (spomen-ploče sa tekstom i bareljefne bronzane ploče sa scenama iz rata). U zajedničkoj spomen-kosturnici su sahranjeni pali borci. 

Ruševine partizanske bolnice su konzervirane šezdesetih godina dvadesetog veka.

## Memorijalni kompleks

### Ruševine partizanske bolnice


File:Grafit na poprištu bitke u Prijepolju neposredno nakon rata.jpg
File:Partizanska bolnica u Prijepolju 11.jpg
File:Partizanska bolnica u Prijepolju 12.jpg
File:Partizanska bolnica u Prijepolju 17.jpg
File:Partizanska bolnica u Prijepolju 4.jpg
File:Partizanska bolnica u Prijepolju 5.jpg
File:Partizanska bolnica u Prijepolju 8.jpg


### Spomen-ploče


File:Palim borcima I šumadijske i II proleterske brigade.jpg
File:Palim borcima mileševskog sreza 1941-1945.jpg
File:Partizanska bolnica u Prijepolju 15.jpg
File:Prijepoljska bitka spomen ploča.jpg
File:Prijepoljska bitka spisak poginulih (2).jpg
File:Prijepoljska bitka spisak poginulih (4).jpg


### Reljefi


File:Spomenik Prijepoljskoj bici (reljef) (1).jpg
File:Spomenik Prijepoljskoj bici (reljef) (2).jpg
File:Spomenik Prijepoljskoj bici (reljef) (3).jpg
File:Spomenik Prijepoljskoj bici (reljef) (4).jpg
File:Spomenik Prijepoljskoj bici (reljef) (5).jpg


### Spomenik


File:Spomenik prijepoljskoj bici.jpg
File:Spomenik Prijepoljskoj bici (1).jpg
File:Spomenik Prijepoljskoj bici (5).jpg
File:Spomenik Prijepoljskoj bici (8).jpg
File:Spomenik Prijepoljskoj bici (9).jpg
File:Partizanska bolnica u Prijepolju 7.jpg


## Povezano
* Prijepoljska bitka
* Spomenici NOB
* Spisak spomenika kulture u Zlatiborskom okrugu

## Reference

## Vanjske veze

* Spomenik Prijepoljskoj bici, Prijepolje
* 
* Republički zavod za zaštitu spomenika kulture - Beograd
* Lista spomenika
Miroslav Jovanović

**Miroslav Jovanović Cerovac** (Požarevac, 10. avgust 1915 – Prijepolje, 4. decembar 1943) bio je učesnik Narodnooslobodilačke borbe i narodni heroj Jugoslavije.

Među partizanima je bio poznat i pod nadimkom **Trulež**. 

## Biografija

Rođen 10. avgusta 1915. godine u Požarevcu. Osnovnu školu i gimnaziju je završio u rodnom mestu, a potom je prešao u Beograd gde je studirao na Pravnom fakultetu.

Kao student je došao u dodir sa marksističkom literaturom, a kasnije se pridružio revolucionarnom studentskom pokretu. U članstvo Komunističke partije Jugoslavije primljen je 1939. godine. Po partijskom zadatku radio je u Udruženju poštanskih radnika u Beogradu i bio sekretar partijske ćelije u Pošti broj 1. Bio je i član Rejonskog komiteta KPJ za Beograd. Zbog opasnosti od hapšenja, od 1940. godine je bio u ilegalnosti.

### Drugi svetski rat

Jula 1941. godine kao član Sreskog komiteta KPJ za Grocku, aktivno je radio na dizanju ustanka u tom kraju. Od avgusta 1942. godine bio je član Okružnog komiteta za Mladenovac. Učestvovao je i u akcijama Kosmajskog partizanskog odreda. Posle Prve neprijateljske ofanzive i povlačenja glavnine partizanskih snaga u Sandžak, krajem 1941. godine, po partijskom zadatku je ostao na terenu, delujući kao politički radnik.

Od kraja 1941. pa do proleća 1943. godine bio je član Okružnog komiteta KPJ za Beograd. U proleće 1943. godine postao je sekretar Mesnog komiteta KPJ za Kragujevac i član Sreskog komiteta KPJ za Kragujevac. Sredinom 1943. godine postao je politički komesar novoformiranog Prvog šumadijskog bataljona. Kada je 5. oktobra 1943. godine formirana Prva šumadijska brigada, u njen sastav ušao je i Prvi šumadijski bataljon, a Miroslav je postavljen za političkog komesara Trećeg bataljona.

Od 2. decembra 1943. godine Miroslav je zamenjivao odsutnog komandanta Trećeg bataljona. Poginuo je 4. decembra 1943. godine u toku Prijepoljske bitke. Kada su delovi nemačke Prve brtske divizije i delovi nemačke legije „Kremper“ nastupajući glavnim snagama iz Sjenice, napali na delove Druge proleterske divizije kod Prijepolja, uspeli su da se provuku u Prijepolje i zauzmu most na Limu, stvorivši tako mostobran na levoj obali Lima. Miroslav je predvodio borce svog bataljona, u nameri da zauzmu most, ali je u jurišu pao smrtno pogođen.

## Priznanja

Ukazom Predsedništva AVNOJ-a posthumno je 6. jula 1945. odlikovan Ordenom zasluga za narod prvog reda. Ukazom predsednika Federativne Narodne Republike Jugoslavije Josipa Broza Tita, 6. decembra 1953. godine, proglašen je za narodnog heroja.

## Literatura
* 
*
Stojanka, majka Knežopoljka

**Stojanka majka Knežopoljka** je poema Skendera Kulenovića nastala 1942. godine. Nastala je kao pesničko svedočanstvo užasa ustaškog klanja nad srpskim civilima na Kozari.

Poema je jezički oblikovana po formi narodne tužbalice. Ali ona je više poziv na osvetu, slavljenje slobode i života, nego jadikovka majke što je izgubila tri sina (Srđana, Mrđana i Mlađena), u neprijateljskoj ofanzivi.

U potkozarskom selu Knežici po pesmi je imenovana Osnovna škola „Majka Knežopoljka“.

## Izvođenje

19. 8. 1942. godine na Paležu kod Prijedora održano je savetovanje i smotra svih jedinica 2. krajiškog partizanskog odreda. Na smotri je književnik Skender Kulenović prvi put recitovao svoju, tim povodom napisanu, poemu "Stojanka, majka Knežpoljka".

Još u toku rata, partizani su scenski izvodili ovo delo:

## Povezano

* Knešpolje
* Na Kordunu grob do groba
* Majka pravoslavna
* Partizanske pesme

## Vanjske veze
*
Haluk Bilginer

**Nihat Haluk Bilginer** (Izmir, 5. juna 1970.), turski kazališni, filmski i televizijski glumac. Pored svoje glumačke karijere u Turskoj, radio je iu Ujedinjenom Kraljevstvu i ostao je najpoznatiji po ulozi Mehmeta Osmana u televizijskoj sapunici *[[EastEnders]]* tokom 1980-ih. Takođe je glumio u Hollywoodskim filmovima kao manji glumac. Igrao je zlikovca gerilskog vođu u komediji *[[Ištar (film)|Ištar]]* iz 1987. i turskog mafijaša u mračnoj komediji iz 2001. godine *[[Buffalo Soldiers]]*.

Za svoju ulogu u mini-seriji *[[Ličnost]]*, dobio je međunarodni Emmy za najboljeg glumca (2019.).

## Biografija
Bilginer je rođen u Izmiru, Turska. Diplomirao je na Državnom konzervatorijumu u Ankari 1977. pre nego što je otišao u Englesku gde je diplomirao na Londonskoj akademiji za muziku i dramsku umetnost. Prvu ulogu dobio je u *EastEnders* (1985.). Bilginer se prvi put pojavljuje u *EastEnders*-u (1985.) kao Mehmet Osman na ekranu u junu 1985., četiri meseca nakon što je serija prvobitno emitovana. Mehmet je prikazan kao šarmer, nevaljalac i ženskaroš.

Bilginer je otišao u muzičko pozorište nakon što je napustio *EastEnders* (1985.). Tokom emisije, došao je u Tursku da glumi u TV seriji *Gecenin Öteki Yüzü* (1987.) iz 1987. godine, gde je upoznao svoju eventualnu prvu suprugu Zuhal Olcay, poznatu tursku glumicu i pevačicu. Nakon što je šest godina proveo vreme u Londonu i Istanbulu, napustio je šou da bi zauvek ostao u Turskoj i oženio se sa Zuhal 1992. Gostovao je u epizodi *[[The Young Indiana Jones Chronicles]]* (1992.) kao Ismet Inönü, i nastavio da glumi u filmu Yavuza Özkana *İki Kadın* (1992.). Zatim je glumio u raznim filmovima, uključujući kontroverzni *[[Istanbul Beneath My Wings]]* (1996.) i *[[Sawdust Tales]]* (1997.). Posle priznanja kritike za ove uloge, dobio je svoju prvu nagradu kao sporedni glumac u filmu Innocence (1997.).

Veliko internacionalno priznanje dobio je po svojim ulogama u filmu *[[Zimsko svetlo]]* (2014.) i u mini-seriji *Ličnost* (2018.).

## Izvori

## Vanjske veze

*
Barış Alper Yılmaz

**Barış Alper Yılmaz** (Rize, 23. maja 2000.), turski fudbaler i reprezentativac koji igra na poziciji krila. 

## Biografija
Rođen je 2000. u Rizeu u istočnosjevernoj Turskoj. Počeo je igrati 2012. u klubu Rize İl Özel İdaresporu. Godine 2017. prešao je Ankara Demirspor, gdje će odigrati tri sezone, da bi zatim prešao u Ankaru Keçiörengücü, s kojom je promaknuo u prvu ligu. 9. jula 2021. prešao u Galatasaray, gdje će pokazati sve svoje kvalitete. S stambolćanima će postati prvak Süper lige u sezoni 2022/23., porazivši Ankaragücü 4:1 u gostima 30. maja 2023.
Međunarodna karijera

Yılmaz je odigrao tri utakmice s turskom nogometnom reprezentacijom U-21 i postigao jedan gol. Debitirao je sa seniorskom reprezentacijom Turske u 6:0 pobjedi nad Gibraltarom 12. novembra 2021. 12. oktobra 2023. postigao je svoj prvi pogodak za Tursku u pobjedi 1:0 nad Hrvatskom u kvalifikacijama za Europsko prvenstvo 2024.. Pozvan je u tursku momčad od 26 igrača za UEFA Euro 2024.

## Karakteristike
Igra na poziciji veznog igrača, po mogućnosti desnog krila, eksplozivan u sprintu, vješt u driblingu, šutira i desnom i lijevom, tehnički je potkovan i zna lako stvoriti opasne ofenzivne situacije, kako sugerirati asistencije tako i završavati izravno. Također je dobar u obrambenoj fazi i u hvatanju.