open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Peščenica – Žitnjak

**Peščenica – Žitnjak** je četvrt u jugoistočnom dijelu Zagreba, glavnog grada Hrvatske. Čine je tradicionalna četvrt Peščenica te Žitnjak, industrijska zona na rubu grada. Četvrt ima 58.283 stanovnika.

Manja naselja koja čine jezgru stare Peščenice su:
* Stara Peščenica
* Donje Svetice
* Volovčica
* Ferenščica

Na sjeveroistoku, prema Donjoj Dubravi, se nalaze:
* Borongaj Lugovi
* Vukomerec

Na jugozapadu, prema Trnju, se nalaze:
* Borovje
* Folnegovićevo naselje

Na vanjskom rubu, oko i van Žitnjaka, se nalaze:
* Kozari Bok
* Kozari putevi
* Savica-Šanci
* Resnik
* Ivanja Reka

## Historija
Stara Peščenica i Volovčica su planirana za izgradnju godine 1913. te sagrađeni nakon prvog svjetskog rata. Donje Svetice, Ferenščica, Borongaj, Folnegovićevo naselje and Vukomerec su započeti i sagrađeni nakon drugog svjetskog rata.

Resnik i Ivanja Reka su u ranijim periodima bili sela, a prvi put se spominju 1217. Urbanizirana su nakon drugog svjetskog rata, pogotovo nakon 1980-e.

## Zanimljivosti
Peščenica je poznata širom Hrvatske i šire najviše zahvaljujući svom građaninu i samoproglašenom predsjedniku Željku Malnaru, živopisnom svjetskom putniku, piscu i voditelju noćnog talk showa *[[Nightmare Stage]]* na hrvatskim lokalnim televizijama.

## Vanjske veze

* neslužbena stranica Volovčice
* Ribiolov u Peščenici - Jezero Savica (ŠRD Peščenica)
Dubrava (Zagreb)

**Dubrava** je dio grada Zagreba, smješten istočno od Maksimirske šume, a zapadno od Sesveta.
Kroz Dubravu prolazi istoimena avenija.

Po ustrojstvu grada Zagreba iz 1999. dijeli se na Gornju Dubravu i Donju Dubravu.

## Osnovni podaci

#### Zemljopisni smještaj i položaj, geografske značajke
Dubrava se nalazi na krajnjem istočnom dijelu grada Zagreba.

Donja Dubrava se nalazi na krajnjem istočnom dijelu grada Zagreba, na dodiru s područjem naselja Sesvete. Na sjeveru je ulica Dubrava dijeli od Gornje Dubrave, a na jugu Slavonska avenija od Peščenice – Žitnjak s kojom graniči i na jugozapadu. Na zapadu graniči s područjem  Maksimira.

Za razliku od Gornje Dubrave, Donja je gotovo u potpunosti ravničarska i nizinska. Znatan je udio neizgrađenih područja i šuma, pogotovo na južnom dijelu Čulinečke ceste i oko Retkovčine. Na istoku četvrt omeđuje potok Trnava a na zapadu je nadsvođeni Štefanovec. Jugoistočni dio je uglavnom prazan, dok je sjeverni, između Branimirove i Avenije, gusto izgrađena cjelina.

Gornja Dubrava obuhvaća sjeveroistočni dio grada Zagreba i dio naselja gradskog karaktera Sesvete (nekadašnje samostalno naselje Dubec). Smještena je između Donje Dubrave na jugu, Maksimira na zapadu, Podsljemena na sjeverozapadu te Sesveta na sjeveroistoku i istoku.

Većim dijelom površine Gornje Dubrave dominiraju pobrđa i obronci Medvednice, a granica između ravnijeg južnog dijela i brdovitijeg sjevernog čine potok Trnava i Oporovečka cesta. Južni dio je ujedno gušće izgrađen i naseljen i čini jezgru Dubrave, dok sjeverna podsljemenska naselja i istočni dio ( Dubec ) čine periferiju četvrti.

#### Površina
* **Donja Dubrava** - 1.082,3 ha (10,823&nbsp;km2)
* **Gornja Dubrava** - 40.027,7 ha (40,277&nbsp;km2)

S ukupnom površinom od 50.1&nbsp;km2 ( Donja i Gornja Dubrava ), Dubrava je peti po površini ( poslije Sesveta, Brezovice, Novog Zagreba i Podsljemena ) zagrebački kvart.

#### Institucije
* Sveučilište
* Dječje kazalište Dubrava

## Nastanak imena
Naselje Dubrava nastaje na prostoru njegova današnjeg šireg središnjeg dijela (sjeverno i južno od ulice Dubrava) koji je bio nenastanjen i obrastao šumom – a kako se hrast nazivalo i dub, odatle kasnijem naselju i ime.

## Historija

### Donja Dubrava
U blizini današnje Donje Dubrave, na mjestu današnjeg Šćitarjeva, već je u rimsko doba postojalo naselje, Andautonija.
Grad je bio samoupravna gradska jedinica, municipij. Poznati hrvatski državnik i arheolog Ivan Kukuljević Sakcinski je za vrijeme prvih arheoloških iskapanja u Zagrebu 1873. našao na ostatke Andautonije. Tu su nađeni i ostaci tumula te brončano poprsje mladića iz 3. stoljeća. Pri izgradnji Remize u Dubravi su nađeni i ostaci stare rimske ceste, a na mjestu auto-kuće baotić je iskopan grob iz ranog razdoblja Carstva.

U sedmom stoljeću Andautonija propada dolaskom Slavena i kasnije Hrvata.

Do 13. st. Dubrava spada pod vlast Gradeca, a tada se počinju spominjati neka današnja naselja
Nollendorfplatz

**Nollendorfplatz** (neformalno se često naziva *Nolli* ili *Nolle*) je trg u Berlinu, na Schönebergu. Ime je dobio 1864. godine po nemačkom nazivu češkog sela Nakléřov (nemački: Nollendorf), kod koga se odigrala bitaka u ratu za oslobođenje od Napoleona.

Direktno na Nollendorfplatzu se nalazi zgrada nekadašnjeg teatra *Metropol*, izgrađena 1906. godine. U posleratnom periodu ovo je bila diskoteka Metropol, a od 2005. klub *Goya*, koji je zatvoren već 2006. zbog bankrota usled nedovoljne posećenosti.

## Stanica U-Bahna
Nollendorfplatz je stanica kroz koju prolaze četiri linije berlinskog U-Bahna: U1, U2, U3 i U4. Stanica se sastoji od jedne nadzemne stanice, sa velikom kupolom, ispod koje prolazi U2, i dvospratne podzemne stanice za linije U1, U3 i U4.

Stanica je otvorena još 1902. godine, kao stanica prve U-Bahn linije. Projektovali su je arhitekti Wilhelm Albert Cremer i Richard Wolffenstein. Ovo je poslednja nadzemna stanica na liniji U2 u pravcu zapada. Između 1908. i 1910. izgrađena je nova linija, *Schöneberger U-Bahn* (danas U4).

## Gej kvart

Deo oko Nollendorfplaza do susednog Winterfeldtplatza i ulice između ulica Motzstraße, Maaßenstraße, Nollendorfstraße smatraju se centrom LGBT scene u zapadnom delu Berlina. Nollendorfplatz i deo oko njega je važio za gej kvart i pre Drugog svetskog rata, u vreme kada je Berlin bio grad sa najrazvijenijom LGBT scenom. Tu je sniman Hirschfeldov film *[[Anders als die Anderen]]* i poslužio je kao inspiracija Isherwoodu za romane *Mr. Norris Changes Trains* i *Goodbye to Berlin*, čija radnja je smeštena ovde i na osnovu kojih je kasnije napravljen mjuzikl *[[Cabaret (mjuzikl)|Cabaret]]*. Jdan od najpoznatijih noćnih klubova, *Eldorado*, koji opisuju Isherwood, kao i Eirka i Klaus Mann, okupljao je LGBT osobe, među kojima su bili i Marlene Dietrich, Claire Waldorff, Wilhelm Bendow i drugi. *Eldorado* je bio prvi gej klub koji su nacisti zatvorili u toku progona LGBT osoba. Na stanici U-Bahna nalazi se spomen ploča ispod ružičastog trougla, posvećena gej žrtvama Holokausta.

Danas se ovde nalazi veliki broj gej klubova, barova i dark roomova. Ovo je i centar gej leather scene.
Na Nollendorfplatzu se nalazi Mann-O-Meter, LGBT informativni centar.

## Izvori


## Povezano
* Wittenbergplatz
* Prenzlauer Berg
* Lista berlinskih U-voz i S-voz stanica

## Vanjske veze

* Berlin for Gays and Lesbians, The gay districts
Gornji Grad – Medveščak

**Gornji Grad - Medveščak** je jedna od četvrti Zagreba, glavnog grada Hrvatske. Smještena je u centralnom dijelu grada i prema popisu iz 2001. godine ima 36.384 stanovnika. 

U njoj se nalaze najstariji dijelovi Zagreba, kao i najvažnije turističke atrakcije. U njemu se nalazi zgrada Hrvatskog Sabora kao i gradska katedrala, te popularne kavane u Tkalčićevoj.

## Popis naselja u četvrti Gornji Grad-Medveščak
* "August Cesarec"
* Gornji grad (Gradec)
* Gupčeva zvijezda 
* "Ivan Kukuljević Sakcinski" 
* Kraljevac
* Medveščak 
* Nova Ves 
* Petrova
* Ribnjak
* "Stjepan Radić"
* Šalata
* Tuškanac
* Voćarska
Donji Grad

**Donji Grad** je jedna od četvrti Zagreba, glavnog grada Hrvatske. Nalazi se u središnjem dijelu grada i, prema popisu iz 2001. godine, ima 45,108 stanovnika.

## Galerija

Datoteka:DonjiGrad.jpg|Donji Grad - noćna panorama
Datoteka:DonjiGrad2.jpg|Donji Grad - panorama
Datoteka:DonjiGrad3.jpg|Donji Grad - panorama
Datoteka:DonjiGrad4.jpg|Donji Grad - panorama
Datoteka:DonjiGrad5.jpg|Donji Grad - panorama
Datoteka:DonjiGrad6.jpg|Donji Grad - panorama
Trešnjevka – jug

**Trešnjevka – jug** je jedna od četvrti Zagreba, glavnog grada Hrvatske. Smještena je u zapadnom dijelu grada te zajedno s četvrti Trešnjevka - sjever čini dio veće, tradicioanlne četvrti Trešnjevka. i ima 67.162 stanovnika (prema popisu iz 2001. godine).

## Popis naselja u četvrti Trešnjevka – jug
* Horvati - Srednjaci
* Gajevo
* Jarun
* Knežija
* Prečko
* Vrbani

## Vanjske veze

* Neslužbena web-stranica Prečkog
Trešnjevka – sjever

**Trešnjevka – sjever** je jedna od četvrti Zagreba, glavnog grada Hrvatske. Zajedno s četvrti Trešnjevka - jug čini veću, tradicionalnu četvrt Trešnjevka. Smještena je u zapadnom dijelu grada te ima 55.358 stanovnika (po popisu iz 2001. godine).

## Popis naselja u četvrti Trešnjevka – sjever
* "Antun Mihanović"
* Ciglenica
* "Dr. Ante Starčević"
* Ljubljanica
* "Nikola Tesla"
* Pongračevo
* Rudeš
* Samoborček
* "Silvije Strahimir Kranjčević"
* Stara Trešnjevka
Novi Zagreb – zapad

**Novi Zagreb – zapad** je dio Novog Zagreba koji ima status četvrti Zagreba, glavnog grada Hrvatske.

Prema popisu iz 2001. godine Novi Zagreb – zapad je imao 48.981 stanovnika.

## Popis naselja u četvrti Novi Zagreb - zapad
* Kajzerica - uključuje i naselje kineskih imigranata
* Lučko
* Hrašće
* Hrvatski Leskovac
* Remetinečki gaj
* Savski gaj
* Lanište
* Siget - naselje poznato po velikim zgradama u socrealističkom stilu uz koje postoje manje obiteljske kuće
* Sveta Klara
* Trnsko

## Vanjske veze

* Laniste.net 
* Centar za Kulturu Novi Zagreb
Novi Zagreb – istok

**Novi Zagreb – istok** je četvrt Zagreba, glavnog grada Hrvatske, koja pokriva istočni dio tradicionalne gradske četvrti Novi Zagreb.

Novi Zagreb – istok je prema popisu iz 2001. godine imao 65,301 stanovnika.

Četvrt je poznata po Mamutici, najvećoj stambenoj zgradi na području jugoistočne Evrope, kao i po Bundeku, jednom od najpopularnijih zagrebačkih parkova.

## Popis naselja u četvrti Novi Zagreb - istok
* Dugave - 
* Hrelić
* Jakuševec
* Sloboština
* Sopot - 
* Središće
* Travno
* Utrine 
* Zapruđe
* Buzin
* Veliko Polje

## Vanjske veze

* Novi Zagreb 
* Neslužbena stranica Sloboštine 
* Neslužbena stranica Travnog 
* Neslužbena stranica Dugava
Podsljeme

**Podsljeme** je četvrt u Zagrebu, glavnom gradu Hrvatske. Smještena je na južnim obroncima Medvednice, planine sjeverno od grada čiji je vrh Sljeme i po kome je dobila ime.

Prema popisu stanovništva iz 2001. godine Podsljeme je imalo 17.744 stanovnika. Veliki dio stanovnika pripada bolje i srednje stojećim dijelovima zagrebačkog stanovništva. Podsljeme je najelitniji dio grada Zagreba s jako viskom cijenom kvadratnog metra, otprilike 3500 eura po kvadratnom metru.

## Popis naselja u Podsljemenu
* Šestine
* Gračani
* Markuševec
Vojska Sjedinjenih Američkih Država

**Vojska Sjedinjenih Država** (engleski: *United States Army*) je najveća komponenta američkih oružanih snaga koji ima glavnu zadaću voditi kopnene vojne operacije. Godine 2005. se sastojala od 488.579 aktivnih vojnika, 333.177 vojnika u Vojne nacionalne garde (ARNG) i 189.005 u Vojne rezerve (USAR). 	

Moderna Vojska SAD vuče korijene od Kontinentalne vojske koje je formirana 14. 6. 1775, prije osnivanja samih SAD, kako bi se borila u američkom ratu za nezavisnost. Kongres je stvorio Vojsku SAD 3.6. 1784. nakon završetka rata za nezavisnost, kako bi zamijenio raspuštenu Kontinentalnu vojsku. Usprkos toga, Vojska SAD službeno smatra da postoji kontinuitet s Kontinentalnom vojskom, te kao svoj datum nastanka navodi upravo datum nastanka Kontinentalne vojske. 	

Vojskom SAD upravlja Ministarstvo vojske na čijem je čelu sekretar za vojsku koji vodi administrativna pitanja. Najviši vojni oficir u ministarstvu je načelnik štaba.

## Napomene

## Vanjske veze

* ARMY.MIL - Official Homepage of the United States Army
* GoArmy.com Official recruiting site
* America's Army  Official Army Game Project site
* US Army fact file 
* US Army organization page
* Army Formations
* US Army modular forces page 
* Fiscal Year 2004 US Army report (PDF document)
* Archive of photos taken by soldiers and military contractors serving in active duty 
* US Army ranks and rank insignia
* US Army Mottos
* US Army Insignia website 
* US Army Institute of Heraldry insignia list 
* Images of Women In U.S. Army History
Proklo

**Proklo Likej**, poznat i kao **Proklo Naslednik** ili **Dijadoh** (grč. Πρόκλος ὁ Διάδοχος, 412–485. god. n. e.), bio je kasnoantički odnosno ranovizantijski neoplatonski filozof, jedan od poslednjih velikih grčkih filozofa. On je postavio jedan od najkompleksnijih i najrazvijenijih neoplatonovskih sistema, koji je izvršio je znatan uticaj na kasniju zapadnu i istočnu hrišćansku te islamsku misao.

Proklo je bio upravnik neoplatonovske škole u Atini. Pisao je komentare na Euklida, Platona, Ptolemeja. Stepen njegove originalnosti se ne može utvrditi, pošto je on dalje razvijao filozofiju svojih neposrednih prethodnika, pruživši sistematski oblik neoplatonovskom učenju. Po njemu, božansko otkrovenje predato je ljudima kroz čitav niz proročanstava (Haldejska proročanstva koja su fragmentarno sačuvana, nastala krajem 2. veka). Prema ovim proročanstvima, vrhunski se bog javlja u trojnom obliku – roditeljski um, intelekt na nižem stupnju (koji je sam po sebi dvojan jer već u sebi sadrži i fizički svet koji je stvorio) i kosmička duša – "Hekata". Delo je bilo popularno kod neoplatoničara. Cilj ovog otkrovenja, prema Proklu, bio je spasenje čovečanstva, ali u smislu samosaznanja i vraćanja čoveka njegovom božanskom poreklu kroz filozofiju. Nauka o božanstvu data je u Proklovim *Elementima teologije* prema strogim standardima Aristotelove naučne metodologije. Karakteristična je za Prokla ravnoteža između misticizma i logičko-dijalektičkih konstrukcija. Proklovo vrhovno božanstvo je Jedno, koje je nedostupno i nije predmet misli već ekstatičnog posmatranja. Proklovo učenje uticalo je na anonimnog pisca koji je dostigao vrhunac spoja hrišćanstva i neoplatonizma u delu *[[Areopagitika]]*. Proklov filozofski jezik je veoma lep, tu je razrađena terminologija; piše svečano-hijeratičkim tonom. Njegov stil je ravnomerno uzvišen, bez promena u intonaciji. Proklov krug je jedan zatvoren kru a njegova verovanja su bila u manjini.

## Vanjske veze

* Article by Encyclopædia Britannica
* Article at "The Encyclopedia of Goddess Athena"http://www.goddess-athena.org/Encyclopedia/index.htm
* Proclus's Life and Teachings 
* Index page  of the Proclus section for the "Plato Transformed " project at the University Leuven, Belgium.
* ''On the Signs of Divine Possession'' - (partial translation of Proclus' work)
* ''On the Sacred Art'' - (translation and discussion of this surviving extract from a larger work by Proclus)
* ''On the Sacred Art (greek text) ''
* Proclus in English and Greek, Select Online Resources
Nikifor Vrijenije

**Nikifor Vrijenije** ili **Nikifor Brijenije** (grč. Νικηφόρος Βρυέννιος, 1062–1137) bio je vizantijski vojskovođa, državnik i književnik, rođen u Hadrijanopolju.

Nikifor Vrijenije, zet cara Aleksija I Komnina nastavio je istorijsko delo Mihaila Atalijata. Na podstrek svoje tašte, carice Irine, napisao je istorijsko delo Ὕλη ἱστορίας (doslovno = *Građa za istoriju*). Vrijenije je pisao u vreme velikog procvata vizantijske književnosti. I za njega je karakterističan, mada u umerenijem obliku, onaj klasicizam čiji su veliki predstavnici bili Mihailo Psel, Mihailo Atalijat i sama Ana Komnina, koji, vaspitani u klasičnom duhu, pišu pomalo izveštačenim arhaičnim jezikom. Vrijenijev prikaz počinje sa Isakom I Komninom (1057–1059). Veličajući porodicu Komnina, on ni jednog trenutka ne zaboravlja ni rod Vrijenija, posebno svog dedu Nikifora (koji je 1078. digao ustanak protiv Mihaila VII Duke težeći za carskom krunom). Njegovim akcijama posvećuje naročitu pažnju, zapostavljajući događaje u kojima ovaj nije učestvovao. Njegovo delo iznenada se prekida na događajima oko 1079. godine. Njegov odličan, strog, uzdržljiv atički stil karakteriše izuzetna izražajnost i osećajnost. U ritmu rečenice prepoznaje se uticaj Ksenofontove *[[Anabaza|Anabaze]]*. Za pisanje svog dela Vrijenije se služio usmenim obaveštenjima, pri tom se oslanjajući na svoje intimno poznavanje ljudi i izbivanja.
Gene C. McKinney

**Gene McKinney** je bio 10. po redu Vrhovni narednik (SMA) Vojske SAD, koji je na svom mjestu služio od jula 1995. do oktobra 1997. Za vrijeme svoje službe je bio predmetom optužbi za seksualno uznemiravanje bivših i tadašnjih potčinjenih ženskog spola. Vojska ga je udaljila s dužnosti SMA dok je trajao proces na vojnom sudu; u to vrijeme su dva komandna viša narednika– od kojih je jedan bio njegov brat-blizanac James McKinney – preuzela njegove dužnosti.

Narednik McKinney je bio oslobođen svih optužbi za seksualno uznemiravanje, ali je proglašen krivim za ometanja pravde te degradiran u čin glavnog narednika (E-8) i ukoren.

Gene C. McKinney je jedan od petorice braće McKinney koji su rođeni u gradu Monticello na Floridi, te koji su svi služili u Vojsci. Jedan je služio kao oficir, drugi se umirovio kao glavni narednik, drugi je služio u vijetnamskom ratu, a brat blizanac je dobio čin komandnog vrhovnog narednika.

Gene C. McKinney je pristupio u Vojsku SAD u augustu 1968. te dovršio osnovnu obuku i naprednu pojedinačnu obuku za pripadnike oklopne konjice u Fort Knoxu u Kentuckyju. Od 1969. do 1970, McKinney je sudjelovao u borbama u Vijetnamu kao pripadnik 173. zračnodesantne brigade.

Tokom više od 28 godina službe, služio je na svim vodećim mjestima rezerviranim za podoficire u SAD te napredovao do čine višeg komandnog narednika. Diplomirao je na Akademiji za narednike u 31. klasi.

Kada je postao 10. po redu Vrhovni narednik Vojske SAD, bio je prvi Afroamerikanac na tom položaju. Prije nego što je postao Vrhovni narednik Vojske SAD, bio je viši komandni narednik u američkim snagama u Evropi; 8. pješadijskoj diviziji u Bad Kreuznachu u Njemačkoj; 1. brigadi 1. oklopne divizije u Vilsecku u Njemačkoj; 612. pozadinskoj u Fort Bragu; 1. bataljunu 58. mehaniziranog pješadijskog puka 197. pješadijske brigade u Fort Benningu; 3. eskadronu 12. konjičkog puka u Budingenu; 3. i 4. eskadronu 3. oklopnog konjičkog puka u Fort Blissu; i 2. eskadronu 2. oklopnom konjičkom puku u Bambergu.

## Vanjske veze
* CNN Story on McKinney's acquittal
* Army Names Acting Sergeant Major 
* U.S. Army site listing SMA McKinney's medals
Afera Sandline

**Afera Sandline** je naziv za politički skandal i krizu koja je izbila u Papui Novoj Gvineji početkom 1997. godine.

Njegovo izbijanje je posljedica odluke premijera Sir Juliusa Chana da dugogodišnji sukob sa separatističkim gerilcima na Otoku Bugenvil umjesto pregovorima završi vojnom akcijom. Međutim, vlade Australije i Novog Zelanda su odbile pružiti papuanskoj vladi i vojsci pružiti logističku pomoć.

Premijer Chan i njegovi suradnici su se zbog toga krajem 1996. obratili za pomoć Timu Spiceru, bivšem potpukovniku Britanske vojske i vlasniku Sandline International, privatne tvrtke za pružanje vojnih usluga. Vlada se dogovorila da Sandline u Papuu Novu Gvineju pošalje 40 specijalaca koji će sudjelovati u invaziji Bougainvillea, a da bi cijena cijelog pothvata trebala biti 36 miliona dolara.

Dva dana nakon što su prvi od najamnika stigli u Port Moresby, Chan je australskog ministra vanjskih poslova Alexandera Downera izvijestio o tome da je njegova vlada unajmila Sandlineove ljude radi obuke vlastite vojske. Downer je prema tome izrazio žestoko protivljenje, a dan kasnije - 10.2. - je cijela priča "procurila" u dnevnom listu *[[The Australian]]*.

Objavljivanje plana je izazvalo bijes u međunarodnoj javnosti, ali još veći kod generala Jerryja Siginroka, komandanta Obrambenih snaga Papue Nove Gvineje (PNGDF), koji je za cijeli plan saznao tek za vrijeme službene posjete Filipinima. On je stoga zajedno sa svojim potčinjenim majorom Enumom sastavio plan za *[[Operacija Rausim Kwik|Operaciju Rausim Kwik]]* čiji je cilj bio neutralizacija najamnika.

Plan je izveden noću 16.3. kada su snage PNGDF uhapsile Spicera i njegove ljude. Siginrok je potom zauzeo zgradu radio-stanice i preko nje optužio premijera Chana za korupciju, te vladi dao 48 sati da podnese ostavku. Chan je to odbio te smijenio Siginroka, koji je, prihvatio to naređenje, nastojeći izbjeći oružani sukob s policijom, koja je još uvijek bila vjerna premijeru.

Zahtjevima vojnih pobunjenika za Chanovom smjenom su se, međutim, priključili studenti na Univerzitetu Port Moresbyja, kao i niz uglednih političara. Nakon što je širom Papue Nove Gvineje došlo do štrajkova i blokada cesta, a zgrada Parlamenta bila opkoljena bijesnim demonstrantima, Chan je 26.3. podnio ostavku.

Chana je zamijenio Bill Skate, guverner Port Moresbyja koji se prvi založio za njegovu smjenu. Premijer Skate je iste godine, uz posredovanje novozelandske vlade, s pobunjenim Bugenvilcima potpisao privremeni mirovni sporazum koji je dan-danas na snazi.
Lista drag queensica

Ovo je lista/spisak poznatijih drag queensica.

## A
* Courtney Act
* Enza "Supermodel" Anderson
* Joey Arias
* Alexis Arquette

## B
* Shirley Temple Bar
* Barbette
* Jackie Beat
* Milton Berle
* Joan Jett Blakk
* Justin Bond
* Leigh Bowery
* Cookie Buffet
* The Lady Bunny
* Charles Busch

## C
* Carlotta
* Candis Cayne
* The Lady Chablis
* Peaches Christ
* Jackie Curtis

## D
* Dada (Velvet Eden)
* Vaginal Davis
* Flotilla DeBarge
* House of Diabolique
* Divine
* Dreuxilla Divine
* Luciana Duvall
* Daniel Pinter

## E
* Ethyl Eichelberger
* Julian Eltinge
* Rickard Engfors
* Dame Edna Everage

## F
* Harvey Fierstein
* Regina Fong

## G
* Sky Gilbert

## H
* Evie Harris
* Clover Honey

## J
* Jimmy James
* Jazzmun
* Gemma Jones

## L
* Chi Chi LaRue
* Danny La Rue
* Mado Lamotte
* Francis Leon 
* Leonid the Magnificent
* Hedda Lettuce
* Christer Lindarw
* Miss Shangay Lily
* Shirley Q Liquor
* Catia Lee Love
* Charles Ludlam
* Dave Lynn
* Lypsinka

## M
* Mana
* Christine Mancini
* Frank Marino
* Brini Maxwell
* Glen Meadmore
* Varla Jean Merman
* Akihiro Miwa

## P
* Pauline Pantsdown
* John Paulk
* Tyler Perry
* Miss Coco Peru
* Charles Pierce
* Pollyfilla
* Panti

## R
* RuPaul
* Craig Russell

## S
* José Sarria
* Lily Savage
* Alex Serpa
* Sestre
* Richard Skipper
* Sister Boom-Boom
* Jolene Sugarbaker

## T
* Toxice
* Pussy Tourette

## W
* Holly Woodlawn
Ministarstvo pravde Sjedinjenih Država

**Ministarstvo pravde Sjedinjenih Država** (engleski: *United States Department of Justice*, *DOJ*) je kabinetsko ministarstvo (*executive department*) američke vlade čiji je zadatak sprovođenje zakona te obrana interesa Sjedinjenih Država u skladu sa zakonom kako bi se osiguralo pošteno i nepristrano primjenjivanje prava za sve Amerikance (v. ). DOJ-em rukovodi Vrhovni advokat SAD (v. ), funkcionar koji je bio članom Kabineta od samog početka. 

## Vanjske veze

* United States Department of Justice website
* Department Of Justice Meeting Notices and Rule Changes  from The Federal Register RSS Feed
Kanadski dolar

**Kanadski dolar** (kod valute **CAD**) je zvanična valuta države Kanade još od 1858. Obično se označava sa oznakom dolara - **$**, ili alternativno - **C$** kako bi se razikovalo od ostalih valuta dominitani dolarom. Kanadski dolar je podeljen u u 100 centi.

Kovanice: 50 cent, 1, 2 dolar.

Novčanice: 5, 10, 20, 50 100 dolar.

## Povezano
* Spisak valuta

## Vanjske veze

* Kanadski dolar (Novčanice)
Willy Puchner

**Willy Puchner** (rodjen 15. Marta 1952 u Mistelbachu, Donja Austria,
Austrijski Fotograf, Umjetnik, Crtač i Autor

## Zivot
 
Rodjen 1952 u Donjeautrijskom Mistelbachu na Zaja, kao sin fotografskog para.
Od 1967 do 1974 pohadjao je „Viši grafičko učeničko, pokusni zavod“ u Beču, smijer fotografija, posle toga bio je učitelj dvije godine u istoj školi.
Od 1978 je slobodni fotograf, crtač, umjetnik i autor.

Od 1983 do 1988 studirao je filozofiju, publicistiku, istoriju i sociologiju.
1988 pozitivno zavrsava studije sa diplomskim radom o socijalnoj-filozofiji sa naslom „O privatnoj Fotografiji“. 
Od 1988 držao je brojnavo predavania o „Privatnoj Fotografiji“ na univerzitetima, u muzejima i galerijama.
Od 1989 redovni je saradnik „Bečkih Novina“, svietski poznatih, dnevnih novina.
Slavan postaje W.P. sa projektom „ Čežnja Pinguina“.
4 godine putuje on sa polijester-pingunskim figurama Joe & Sally, kroz mjesta negovih i nasih čežni i uspijeva da izradi najljepćši fotoalbum sa putovanja 
20. stoljeća (FAZ od 08.03.2001).

Willy Puchner saradjuje rado sa straijim osabama.
Pritom su nastali sljedeći projekti:
”90-godišniaci”, “Razgovor sa Starosti”, “100-godišnjaci”, “Životne Priče I Fotografije”, ”Ljubav u starosti”

## Izložbe

* Museum Moderner Kunst, Beč
* Künstlerhaus Wien| Künstlerhaus, N.Ö. Galerie, Beč
* Museum des 20. Jahrhundert, Beč
* Österreichisches Fotomuseum, Bad Ischl (Austrija)
* Steirischer Herbst, Graz
* Berlin, Braunschweig, Bremen, München (Nemačka)
* Norfolk, Washington, (Sjedinjene Američke Države), 
* Bombay (Indija), Beirut (Liban)
* Tokyo, Osaka, Oita, Nagoya i Sapporo (Japan)

## Djela

* *Bäume*, 1980, (tekst Henry David Thoreau), 
* *Zum Abschied, zur Wiederkehr*, 1981 (tekst Hermann Hesse), 
* *Gestaltung mit Licht, Form und Farbe*, 1981, 
* *Bilder österreichischer Städte*, (tekst Harald Sterk), 1982, 
* *Strahlender Untergang*, (tekst Christoph Ransmayr), 1982, 
* *Andalusien*, (tekst Haubrich), 1983, 
* *Bilder österreichischer Landschaft*, (tekst Harald Sterk), 1983, 
* *Die Wolken der Wüste*, 1983 (tekst Manfred Pichler), 
* *Dorf-Bilder*, 1983, 
* *Zugvögel seit jeher*, 1983, (tekst Erich Hackl), 
* *Das Herz des Himmels,* 1985, (tekst Erich Hackl), 
* *Die Sehnsucht der Pinguine,* 1992, 
* *Ich bin ...,* 1997, 
* *Tagebuch der Natur,* 2001, 
* *Flughafen. Eine eigene Welt,* 2003, 
* *Illustriertes Fernweh. Vom Reisen und nach Hause kommen*, 2006,.
* *Wien. Vergnügen und Melancholie*, 2008, 

## Vanjske veze

Website Willy Puchner
STS-82

**STS-82** je bila misija američkog Space Shuttlea.

## Posada
* Kenneth D. Bowersox (4), - zapovjednik 
* Scott J. Horowitz (2), Pilot 
* Mark C. Lee (4), specijalist misije
* Steven A. Hawley (4), specijalist misije
* Gregory J. Harbaugh (4), specijalist misije
* Steven L. Smith (2), Mission Specialist 
* Joseph R. Tanner (2), specijalist misije

## Parametri misije
* **[[masa]]:** 83,122&nbsp;kg
* **[[perigej]]:** 475&nbsp;km
* **[[apogej]]:** 574&nbsp;km
* **[[inklinacija]]:** 28.4698° 
* **[[orbitalni period|oeriod]]:** 95.2 min

### Svemirske šetnje
* *** Lee i Smith *** - EVA 1
* **EVA 1 početak**: 14.2. 1997. - 04:34 UTC
* **EVA 1 kraj**: 14.2. - 11:16 UTC
* **trajanje**: 6 sati, 42 minuta
* *** Harbaugh i Tanner *** - EVA 2
* **EVA 2 Početak**: 15.2. 1997. - 03:25 UTC
* **EVA 2 Kraj**: 15.2. - 10:52 UTC
* **Trajanje**: 7 sati, 27 minuta
* *** Lee i Smith *** - EVA 3
* **EVA 3 Početak**: 16.2. 1997. - 02:53 UTC
* **EVA 3 Kraj**: 16.2. - 10:04 UTC
* **Trajanje**: 7 sati, 11 minuta
* *** Harbaugh i Tanner *** - EVA 4
* **EVA 4 Start**: 17.2. 1997. - 03:45 UTC
* **EVA 4 End**: 17.2. - 10:19 UTC
* **Duration**: 6 sati, 34 minuta
* *** Lee i Smith *** - EVA 5
* **EVA 5 Početak**: 18.2. 1997. - 03:15 UTC
* **EVA 5 Kraj**: 18.2. - 18:32 UTC
* **Trajanje**: 5 sati, 17 minuta

## Povezano
* Svemirska nauka
* Space shuttle
* Popis misija space shuttlea
* Kronološki popis svemirskih letova s ljudskom posadom

## Vanjske veze
* NASA mission summary 
* ESA-Hubble mission summary
Discovery

**Discovery** se može odnositi na:
* Discovery Program, NASA-in svemirski program
* ''Discovery'' (album grupe Electric Light Orchestra)
* ''Discovery'' (album Mikea Oldfielda)
* ''Discovery'' (album grupe Daft Punk)
* ''Discovery'' (britanska TV series)
* ''Discovery'' (irska TV serija)
* Discovery Channel
* Discovery (vozilo), automobil proizvedn od Land Rovera
* Discovery (magazin), magazin distribuiran na letovima avio-komopanije Cathay Pacific Airways
* Discovery (Shanice album)
* Discovery Channel Pro Cycling Team, profesionalni biciklistički tim

## Brodovi
* ''Discovery'' (1602 brod)
* RRS ''Discovery''
* HMS ''Discovery''
* Space Shuttle ''Discovery''
* *[[Discovery One]]*, fiktivna svemirska letjelica iz filma *2001: Odiseja u svemiru*
* ''Discovery'' (kruzer)

## Povezano
* Discover
Međaši u završnim dnevnim vrijednostima Dow Jones Industrial Averagea

## Međaši u završnim dnevnim vrijednostima
Slijedi popis međaša u završnim dnevnim vrijendostima Dow Jones Industrial Averagea, poredanim po vrijednostima od 100 bodova.

### Prvi bull market (1896-1929)

### Bum poslije drugog svjetskog rata (1949-1966)

1Ovo je bila završna denvna vrijednost Dowa na vrhuncu bull marketa 1929. godine, razina koju Dow nije vidio slijedećih 25 godina.

### Bear market 1970-ih

### Bull market 1980-ih (1982-1987)

### Superbull 1990-ih (1990-200)

### [[dot-com kolaps|dot-com]] kolaps 2000-ih (2002-danas)
Deng Xiaoping

**Deng Xiaoping**  (; 22. 8. 1904. – 19. 2. 1997) je bio vođa Komunističke partije Kine (KPK). Deng nikada nije vršio dužnost državnog poglavara ili šefa vlade, ali je bio *[[de facto]]* vođa Narodne Republike Kine od kasnih 1970ih do ranih 1990ih. Uveo je "socijalizam s kineskim karakteristikama" i kinesku ekonomsku reformu, također poznatu kao "socijalistička tržišna ekonomija".

Deng tvorio jezgro "druge generacije" vodstva KPK. Pod njegovih vodstvom se Kina razvila u jednu od najbrže razvijajućih ekonomija u svijetu dok je Komunistička partija Kina čvrsto zadržala vlast u svojim rukama.

## Vanjske veze

* Obituary, NY Times, February 20, 1997
* Selected Works of Deng Xiaoping 
* Life of Deng Xiaoping 
* China's former 'first family' (from CNN)
* China officially mourns Deng Xiaoping  (from CNN)
* Deng's Free Market Nightmare  (Maoist criticism)
* China 2002: Building socialism with Chinese characteristics  (Communist Party USA)
* China Daily Biography
* Caricature of Deng Xiaoping  (Chinese-Tools.com)
;Video
* Documentary 52': China on the Catwalk
Kontroverza oko financiranja kampanje u Sjedinjenim Američkim Državama 1996.

**Kontroverza oko financiranja kampanje u SAD 1996. godine** je naziv za navodni pokušaj NR Kine da utječe na američku politiku prije i za vrijeme Clintonove administracije, odnosno način prikupljanja sredstava za izbornu kampanju od strane same Clintonove administracije.

Dok su prve sumnje u način na koji Demokratska stranka prikuplja novac za kampanju izrečene u članku *[[Los Angeles Times]]a* od 21.9. 1996. navodna uloga NR Kine u cijeoj aferi je došla do oka javnosti kada su Bob Woodward i Brian Duffy objavili članak u *[[The Washington Post]]u* ustvrdivši kako je istraga Ministarstva pravde oko financiranja kampanje otkrila dokaze da su agenti NR Kine nastojali usmjeravati direktne donacije iz stranih izvora prema Demokratskom nacionalnom komitetu (DNC) prije predsjedničkih izbora 1996. godine. Novinari su pisali kako je ambasada NR Kine u Washingtonu korištena za koordinaciju donacija prema DNC čime su se kršili američki zakoni koji zabranjuju neameričkim državljanima da daju financijske donacije američkim političarima i političkim strankama. Republikanski istražitelj je ustvrdio da je plan NR Kine uključivao i predsjedničke i kongresne izbore, dok su demokratski senatori tvrdili da dokazi ukazuju da je NR Kina na meti imala jedino kongresne izbore. Kineska vlada je odbacila sve optužbe.

Na kraju je dvadesetdvoje ljudi osuđeno za prevaru kao i ilegalno slanje azijskih fondova u američke izbore. Dobar dio osuđenih su bili dugogodišnji prijatelji i politički saveznici Clintona i Ala Gorea.

## Napomene

## Vanjske veze
* 1997 (U.S. Senate) Special Investigation in Connection with 1996 Federal Election Campaigns: Final Report (PDF files) 
* Central Intelligence Agency (CIA)
* Clinton Presidential Materials Project  Archive of press releases and transcripts of speeches from the administration.
* Copy of official Charles La Bella memo to Janet Reno 
* Copy of official Louis Freeh memo to Janet Reno 
* Democratic National Committee (DNC)
* Federal Bureau of Investigation (FBI)
* Federal Election Commission (FEC)
* Federation of American Scientists Archive of articles, government reports and transcripts of speeches from members of Congress.
* Open Secrets Website archives lists from the FEC of who donated how much to whom in United States political campaigns.
* U. S. Department of Justice
* U.S. House Committee on Government Reform 
* U.S. Senate Committee on Homeland Security and Governmental Affairs
* Washington Post Special Report: Campaign Finance Archive of articles, editorials, and op-eds related to the controversy.
Lakadivi

**Lakadivi** su ostrva u Arapskom moru, koja predstavljaju najmanju saveznu teritoriju Indije. Sastoje se od 12 koralnih atola, 5 morskih uzdignuća i brojnih malih ostrva, koji se nalaze na 200–300&nbsp;km od indijske države Kerale. Ukupna površina je 32&nbsp;km² . Jedanaest osrvra je nastanjeno. Naseljena ostrva su: Agati, Amini, Androt, Bangaram, Bitra, Četlat, Kadmat, Kalpeni, Kavarati, Kiltan i Minikoj. Glavna ostrva su Kavarati, Minikoj, Agati i Amini. Ukupno sva ostrva imaju 60.595 stanovnika. Aerodrom se nalazi na Agatiju. Turistima je potrebna dozvola da bi posetili Lakadive, a strancima je zabranjena poseta nekim ostrvima.

## Historija
Vasko da Gama je bio prvi Evropljanin, koji je posetio Lakadive, a Englezi su bili prvi, koji su ih istražili. Pre njih arapski putopisac Ibn Batuta opisao je Lakadive. Portugalci su uspostavili tvrđavu 1498. , ali stanovništvo se pobunilo i proteralo ih. Tigar od Majsora je 1787. zauzeo grupu ostrva Amindivi (Amini, Kadmat,Kiltan,Četlat i Bitra). Posle Trećeg anglo-majsorskog rata Englezi zauzimaju Amindive i priključuju ih južnokanarskom distriktu. Ostatak Lakadiva ostaje u vazalnom položaju pod Čirakalima. Posle nekog vremena Britanci potpuno preuzimaju kontrolu Lakadiva. Ostrva su postala 1956. savezna teritorija Indije. Lakadivima upravlja administrator, koga postavlja indijska vlada

## Demografija
Na ostrvima se govori malajalam jezik . Narodno je predanje da su njihovi preci bili trgovci, koje su oluja i brodolom bacili na Lakadive.
Ljudi su etnički slični narodu Kerale i predstavljaju mešavinu Indijaca i Arapa. Izuzetak je najjužnije ostrvo Minikoj, gde su ljudi slični narodu Maldiva i govore jezik sličan jeziku na Maldivima. Na Minikoju je 93% stanovništva muslimansko.

## Ekonomija
Zbog izolovanosti i lepote Lakadivi postaju velika turistička atrakcija. Turizam postaje značajan izvor prihoda.

## Vanjske veze

* Indian Reef Region – Lakadivi 
* službeni sajt Lakadivija
* Prelepe fotografije Lakadiva
Kerala

**Kerala** (malajalam: കേരളം, *Kēraḷam*, eng. *Kerala*) je savezna država Indije sa površinom od 38.863&nbsp;km² i 32.802.812 stanovnika (stanje: 1. jan. 2006). Gustina stanovništva je 844 stan./km², što čini Keralu jednim od najgušće naseljenih krajeva Indije. Glavni grad je Tiruvanantapuram (nekada se zvao Trivandrum).

Savezna država *Kerala* nastala je 1956. ujedinjenjem triju nekadašnjih kneževina: Kočina, Malabara i Travankorea. Ime *Kerala* znači „Zemlja kokosovih palmi“. Na jeziku malajalam *kera* znači kokosova palma, koja je veoma česta u ovom regionu, dok *alam* znači zemlja.

## Vanjske veze

* Zvanični veb-sajt vlade Kerale  
* Turizam u Kerali  (eng, nem, fra)
* Fotografije Kerale 
* Fotografije Kerale
Vojislav Luković

**Vojislav Luković** (Beograd, 1960 - ) je srpski slikar, čija je specijalnost ikonopis i restauracija slika na platnu i drvetu. Diplomirao je na Fakultetu likovnih umetnosti u Beogradu.

## Vanjske veze
* Oficijalni sajt Vojislava Lukovića: SRPSKE PREVOSLAVNE IKONE
* interwiev sa Vojislavom Lukovićem za "Glas"- Radio Eparhije Niške
Mandžurija

**Mandžurija** (kineski 满洲/滿洲, Mănzhōu) je regija na sjeveroistoku Narodne Republike Kine. Graniči na zapadu sa Mongolijom, na sjeveru i sjeveroistoku sa Ruskom Federacijom, na jugoistoku sa Sjevernom Korejom te na moru graniči s Japanom.

Postoji nekoliko definicija o geografskom smještaju i veličini Mandžurije, no jedna od prihvaćenijih jest ta da se prostire od Pekinga pa sjeverno i sjeveroistočno do granice sa susjednim državama.

## Ekonomija

Početkom 1980-ih sjeveroistok Kine je sa samo osam posto stanovništva davao 16% industrijskog proizvoda zemlje i time postao jedna od najbogatijih regija u društvu prividne jednakosti. Međutim, u samo dva desetljeća Mandžurija je znatno nazadovala, te od bogate regije postala sinonim za nerazvijenost i podsjetnik na komunističko ustrojstvo u Kini za vrijeme Mao Ce Tunga, dok su se južniji obalni gradovi veoma uspješno uglavili u globalno gospodarstvo.

## Veze
* Mandžurci
* Mandžukuo

## Vanjske veze

* Članak o Mandžuriji
Tamilski Elam

**Tamilski Elam** i **Tamil Ilam** (engleski: *Tamil Eelam*, tamilski: தமிழ் ஈழம் [*tamiḻ īḻam*]) je naziv koji Oslobodilački tigrovi Tamilskog Elama (LTTE) koriste kako bi opisali nezavisnu državu koju nastoje stvoriti u sjevernom i istočnom dijelu otoka Šri Lanka. LTTE pod kontrolom drže između 40 i 50% otoka koji bi trebao predstavljati Tamilski Elam. Prema njihovim navodima to uključuje kompletne okruge Kilinochchi i Mullaiththeevu, većinu okrug Mannar, Batticaloa i Vavuniya te dijelove okruga Trincomalee i Amparai.

Dijelovi Sjeverne i Istočne Šri Lanke pod kontrolom LTTE funkcioniraju kao de facto kvazi-nezavisna država, s vlastitim vrhovnim sudom, policijom, vojskom, mornaricom (Morski Tigrovi), zrakoplovstvom, obavještajnom službom i centralnom bankom, iako te institucije nisu formalno priznate od vlade Šri Lanke. Opskrba električnom energijom i namirnicama ovisi o oblastima pod kontrolom vlade, s kojima je spojena auto-cestom A9. Ne posjeduje vlastitu valutu te se kao sredstvo plaćanja koristi šrilankanska rupija. LTTE je optužio vladu da je uvela embargo na osnovne namirnice te tako izazvala patnje civila. Nema vlastiti aerodrom te strani putnici moraju koristiti aerodrom u Colombu.

## Povezano
* Zastava Tamilskog Elama
* Eelam
* Crni jul
* Građanski rat u Šri Lanku
* Tamilske militantne grupe u Šri Lanki

## Reference

## Vanjske veze

* Tamil Eelam Homepage 
* Official news site of the LTTE
* Tamil Eelam - a De Facto State
* Origin of 'Tamil Eelam'
Pudučeri

**Puducherry** (tamilski: புதுச்சேரி / புதுவை)  (nekada **Pondicherry**) je Unijska teritorija Indije. To je bivša francuska kolonija, koja se sastoji od četiri razdvojene enklave illi okruga, koja su zajedno nazvana pod najvećem, Puducherryju.

Septembra 2006. teritorija je službeno promijenila ime iz **Pondicherryja** u domaći naziv, **Puducherry**, što znači "Nova kolonija" na tamilskom jeziku. Teritorija je nazvana புதுச்சேரி (**') ili பாண்டிச்சேரி (**') na tamilskom ili "Pondichéry" na francuskom, పుదుచ్చేరి (**') na [[telugu]]u, i പോത്തുച്ചേരി (**') ili പോണ്ടിച്ചേരി (**') na [[malajamski jezik|malajamskom]]. Također je poznata i kao **Francuska rivijera Istoka*' (*La Côte d'Azur de l'Est*).

== Geografija ==
Puducherry se sastoji od četiri mala razdvojena okruga: [[Puducherry (grad)|Puducherry]], [[Karaikal]] i [[Yanam (Indija)|Yanam]] na obali [[Bengalski zaljev|Bengalskog zaljeva]] i [[Mahé]] na obali [[Arapsko more|Arapskog mora]]. Puducherry i Karaikal su najveći, i oba enklave u [[Tamil Nadu]]u. Yanam i Mahé su enklave u [[Andhra Pradesh]]u i [[Kerala|Kerali]]. Teritorija ima ukupnu površinu od 492 [[km²]]: *Puducherry (grad)* 293&nbsp;km², *Karaikal* 160&nbsp;km², *Mahé* 9&nbsp;km² i *Yanam* 30&nbsp;km². Ima 900.000 stanovnika (2001).

== Napomene ==
<references/>

== Literatura ==
* *The Periplus of the Erythraean Sea'', transl. G.W.B. Huntingford (Hakluyt Society, 1980), p.&nbsp;119.

## Vanjske veze

* [Future of French India, by Russel H. Fifield (Associate Professor of Political Science at University of Michigan](http://www.links.jstor.org/sici?sici=0362-8949(19500322)19%3A6%3C62%3ATFOFI%3E2.0.CO%3B2-%23)
* Official website of the Government of the Union Territory of Pondicherry 
* Two youngsters from Pondicherry on World Tour for Global Peace
* Pondicherry and its Photos
* About Pondicherry History
* Pondicherry - its Early Origins 
* Freedom struggle in Pondicherry
* Indian Ministry for External Affaires - 1956 Treaty of Cession
* India visa information
* http://www.mayiladuthuraionline.com 
* Amazing pictures of Pondicherry
* Poduke or Arikamedu the most ancient Tamil city 
* Arikamedu is the ancient International Trade Centre in Ariyankuppam, Pondicherry 
* Exploration Off Arikamedu by Archaeological Survey of India
* Arikamedu Archaeological Site in India - A Brief Note by Discover India Site 
* Excavations at Arikamedu 
* A Complete Guide to Pondicherry 
* Pondicherry Flowers
* Karaikal Struggle Group (KSG)
Židovska autonomna oblast

**Jevrejska autonomna oblast** (ili **Židovska autonomna oblast**), je oblast u Rusiji, u Dalekoistočnom saveznom okrugu.

Osnovana za vrijeme Staljina i trebala je poslužiti kao nova država za sve Jevreje (ili Židove) iz SSSR-a. Zbog oštre klime, ali i politike Staljina u 30-tima od prvotnog oduševljenja novom državom malo je naseljeno Jevreja u ovoj oblasti.

Danas ima oko 1,2 % stanovnika Židova u ovoj oblasti.
Korjački autonomni okrug

**Korjački autonomni okrug** (, *Koryaksky avtonomny okrug*) ili **Korjakija** je federalni subjekt Rusije (autonomni okrug u Kamčatskoj oblasti). Sa 25.157 stanovnika (prema popisu iz 2002. godine), od kojih su četvrtina Korjaci, ima najmanji broj stanovnika od svih ruskih federalnih subjekata, iako je 17. po površini, s 301.500&nbsp;km².

Administrativni centar Korjakije je naselje gradskog tipa Palana.
Čukotski autonomni okrug

**Čukotski autonomni okrug** je autonomni okrug u Rusiji.Nalazi se na krajnjem sjeveroistoku Ruske Federacije.

Uspostavljen je 10.12. 1930. godine.

Iz sastava Magadanske oblasti je izašao 1991. godine.

Potvrđeno im je pravo na to odlukom najviših vlastiju 1993. godine.

## Upravna podjela

# Anadyrski rajon (Анадырский)
# Beringovski rajon (Беринговский)
# Bilibinski rajon (Билибинский)
# Iuljtinski rajon (Иультинский)
# Provideneski rajon (Провиденский)
# Čaunski rajon (Чаунский)
# Šmidtovski rajon (Шмидтовский)
# Čukotski rajon (Чукотский)

## Veći gradovi

*Egvekinot
* Bilibino
* Anadyr
*provideniya
Ust-ordinski burjatski autonomni okrug

**Ust-ordinski burjatski autonomni okrug** ili **Ust-Orda Burjatija** bio je autonomni okrug u Irkutskoj oblasti u Rusiji. Ustordinski a.o. spojio se u Irkutsku oblast 1. siječnja 2008.

## Povezano
* 

## Vanjske veze
Evenčki autonomni okrug

**Evenčki autonomni okrug** je autonomni okrug u Rusiji. Nalazi se u Istočnom Sibiru. Sastavni je dijel Krasnojarskog kraja, a jednako se javlja i kao samostalni subjekt Ruske Federacije.

U upravnoj organizaciji, na vrhu je gubernator, ispod njega su prvi zamjenici gubernatora (*Первый заместитель губернатора*), dogubernatori (*Вице-губернатор *) i zamjenici gubernatora (*Заместитель губернатора*)

## Vanjske veze

* http://www.evenkya.ru/ 
* http://www.evenkiya.ru/ 
* ЭВЕНКИЙСКИЙ АВТОНОМНЫЙ ОКРУГ.Справочник административно-территориального деления на 1.01.2005 г. — каталог
Burjatija

**Burjatija** ili **Burjatska** je republika u Ruskoj Federaciji smještana u Istočnom Sibiru i Zabajkalju.
Karakalpakstan

**Karakalpakstan** (uzbečki: **Qoraqalpog'iston Respublikasi** ili Қорақалпоғистон Республикаси; karakalpački: **Қарақалпақстан Республикасы** ili Qaraqalpaqstan Respublikası) je autonomna republika u Uzbekistanu. Pokriva cijeli zapadni dio Uzbekistana. Glavni grad je Nukus (karakalpački: Nökis ili Нөкис). Republika Karakalpakstan ima površinu od 160.000&nbsp;km2. Površina joj pokriva područje drevne države Horezm, iako se u klasičnoj perzijskoj književnosti za nju koristio naziv "Kāth".

## Demografija
Stanovništvo Karakalpakstana se procjenjuje na 1,200.000, od čega su 400.000 Uzbeci, a 300.000 Kazasi. Karakalpaci su bivši nomadski pastiri i ribari koji se prvi put spominju u 16. vijeku. Ime im znači "Crna kapa" (Crni šešir), ali je karalpačka kultura toliko transformirana sovjetizacijom da se izgubilo prvotno značenje izraza "crna kapa". Karakalpački jezik se smatra bližim kazaškom nego uzbečkom. Postoje tvrdnje da je ethnička grupa ništa drugo do izmišljotina sovjetskih vlasti u cilju da se podijele Kazasi. Jezik kao pismo u sovjetsko doba koristio modificiranu ćirilicu da bi se od 1993. godine počela koristiti latinica.

Osim glavnog grada Nukusa, važniji gradovi su Hojeli (uzbečki: Hujayli; ruski Hodžejli), mjesto na kome se nalaze brojne horezmske ruševine i Moynaq, (uzbečki: Maynoq; ruski Mujnak), bivša luka Aralskog mora koja se sada nalazi kilometrima u unutrašnjosti.

## Ekonomija
Ekonomija regije, koja je nekada ovisila o ribarstvu, se sada temelji na uzgoju pamuka, riže i lubenica. Hidroelektrična energija koju daju velike elektrane na Amu Darji sagrađene u sovjetsko doba je također važan izvor prihoda.

Delta Amu Darje je nekada bila gusto naseljena, i u njoj je zahvaljujući široko rasprostanjenom navodnjavanju tisućama godina postojala razvijena poljoprivreda. Pod Horezmom je to područje steklo značajan utjecaj i prosperitet. Međutim, postupne klimatske promjene kroz vijekove, koje je ubrzala ekološka katastrofa Aralskog mora krajem 20. vijeka je stvorila teške probleme za Karakalpakstan. Drevna oaza rijeka, jezera, močvara, šuma i farmi se isušuje, te je otroveana solju i kemikalijama koje vjetar donosi sa isušenog dna Aralskog mora. Prema nekim podacima ljetne temperature su porasle 10, a zimske temperature pale za 10 stupnjeva Celzija, što je stvorilo porast zdravstvenih i respiratornih problema za stanovništvo.

## Povezano
* Karakalpačka autonomna oblast
* Karakalpaci
* Provincije Uzbekistana

## Reference

## Vanjske veze

* About Karakalpaks - http://www.karakalpak.com
* Karakalpakstan - http://www.karakalpak.com/stan.html
* Karakalpakstan - http://karakalpak.homestead.com
* Karakalpak music - http://berdakb.narod.ru
Xinjiang

*Za okrug u provinciji [[Shanxi]] vidi [[Okrug Xinjiang]]*

**Autonomna regija Ujgurskog naroda - Xinjiang** čita se **Sinđjang** (kineski: 新疆维吾尔自治区, ujgurski: شىنجاڭ, Shinjang) - je jedna od 5 kineskih autonomnih regija, na krajnjem sjeverozapadu zemlje. Xinjiang je autonomna regija ujgurskog naroda, jedne od 56 službeno priznatih Nacionalnih manjina Kine.

## Geografija
Xinjiang sa istoka graniči sa kineskim provincijama Qinghai i Gansu, sa juga sa Autonomnom regijom Tibet.
Sa jugozapada sa Afganistanom i pakistansko - indijskim dijelovima Kašmira, sa zapada sa Kirgizstanom i Tadžikistanom. Sa sjeverozapada graniči sa Kazahstanom, a sa sjevera sa Rusijom, te sa Mongolijom na sjeveroistoku.

'Xinjiang su Kinezi vijekovima zvali Xiyu (Zapadne teritorije) tek od 18. vijeka i dinastije Qing, kad su stekli kontrolu nad tom regijom zovu je *Xinjiang* što na kineskom znači Nova granica. Evropljani su s druge strane isti taj kraj zvali **Kineski Turkestan**, da naprave razliku od **[[Rusija|Ruskog]] [[Turkestan]]a**. Xinjiang je historijska domovina mnogih turkijskih naroda, od kojih su najbrojniji Ujguri.

Xinjiang ima površinu od 1 646 900 km², pa je po tom kriteriju najveća kineska administrativna jedinica, ali je sa 21,813.334 stanovnika (procjena iz 2010.) relativno rijetko naseljena regija. Xinjiang je suh planinski polupustinjski kraj, sa rijetkim oazama, u kojim je moguć uzgoj poljoprivrednih kultura, tako da se većina njegovih autohtonih stanovnika bavila nomadskim stočarstvom, lutajući sa svojim stadima po planinskim obroncima u potrazi za pašnjacima.

Glavni grad *Xinjianga* je Ürümqi, on je ujedno i jedini veći grad.

## Reference

## Vanjske veze

* Službene stranice ''Autonomne regije Sikjang''  
* ''Xinjiang'' na portalu Encyclopædia Britannica