open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Dragoljub Jovanović Ljube

**Dragoljub Jovanović - Ljube** (1924-2018), bio je osnivač i prvi direktor Spomen-parka Kragujevački oktobar, društveni radnik koji se bavio izgradnjom kulture sećanja na Kragujevački masakr, a u javnosti je ostao poznat kao poslednji Kragujevčanin koji je preživeo streljanje.

## Biografija

### Lični život
Dragoljub Jovanović rođen je u Mečkovcu (današnje Ilićevo) 6. februara 1924. godine, u seljačkoj porodici. Preživeo je streljanje 1941. godine, kada je pogođen sa 12 metaka. Nakon rata jedno vreme je bio učitelj, da bi se kasnije uključio u izgradnju Spomen parka Kragujevački oktobar i zatim postao njegov dugogodišnji direktor. Njegovo  iskustvo je tokom 2010ih , dobilo veliku medijsku pažnju, kada Dragoljub ostaje jedan od poslednjih preživelih svedoka Kragujevačkog masakra. Bio je aktivan član SUBNOR-a Srbije. Živeo je zajedno sa suprugom Radmilom Jovanović.

### Streljanje
Nemci su ga pokupili u nedelju 19. oktobra 1941. dok je ocu pomagao u seoskim poslovima. Zajedno sa oko 200 seljaka odveden je ispred seoske škole, gde su Nemci odvojili starije od 60 i mlađe od 16 godina, a ostale, uključujući Dragoljuba su streljali. Dragoljub je pogođen 12 puta u noge, nakon čega ga je među leševima pronašla njegova majka. U trenutku streljanja je imao svega 17 godina. Međutim, uspeo je uspeo da se oporavi uz angažovanje porodice i lokalnog lekara.

Dragoljub je svoje iskusvo izneo u dokumentarnom filmu Krvavo brojanje, koji daje svedočanstva živih svedoka streljanja u Kragujevcu i okolini tokom 19. 20. i 21. oktobra.

### Direktor Spomen parka Kragujevački oktobar
Bio je prvi direktor Spomen parka Kragujevački oktobar, i jedan od inicijatora njegovog osnivanja. Funkciju direktora je obavljao od 1971. do 1983. Tokom njegovog mandata izgrađen je Spomen-muzej „21. oktobar“, postavljen Spomenik „Sto za jednog“ i Spomen-obeležje naroda Hrvatske, kao i tri skulpture – „Srne“, „Suđaje“ i, „Čovek bez iluzija“.

### Odlikovanja
Dragoljub Jovanović je 2011. odlikovan Zlatnom medaljom za zasluge, zbog zasluga u očuvanju vrednosti i antifašističke borbe naroda Srbije.

## Povezano

* Spomen-park Kragujevački oktobar
* Masakr u Kragujevcu

## Izvori
Cicelj

**Cicelj** je planina u istočnom delu Bosne i Hercegovine, opština Čajniče, Republika Srpska. Najviši vrh planine Stražica se nalazi na 1.432m nadmorske visine, a najniža tačka je 768 m, gdje Janjina napušta područje planine. Ostali vrhovi su Trojan, Cicelj i Orlovica.

Najveći vodotok je riječica Janjina koja kroz prolazi dužinom od 1 km. Od ostalih hidroloških vrijednosti izdvajaju se vrela: Cicelj, Hladna voda i Trojan-voda. 

Osnovnu vrijednost čini floristički diverzitet i bogatstvo pejzaža razasutih na bogatoj mreži geomorfologije i hidrologije. Posebnu geološku vrijednost čine Orlovačke vulkanske stijene kao i sedrene formacije na tom prostoru. 
## Zaštićeno područje
Zaštićenim područjem Cicelj je prvi put proglašen 1969. god, u vrijeme Jugoslavije. Ponovo je proglašen 2018. god, slijedećih karakteristika:
* IUCN kategorija zaštićenog područja: V - Zaštićeni pejzaž 
* stepeni zažtite na cjelokupnoj teritoriji su: Ib (13,90 ha), II (19.40 ha), III (297,46 ha)
* površina: 330,76 ha
* upravljač: Šumsko gazdinstvo „Vučevica“ Čajniče
* mjesto: Čajniče

Stepen zaštite Ib znači da je zabranjeno:
* sječa ili uništavanje drveća, žbunja i ostale vegetacije, ugrožavanje ili uništavanje staništa
* uznemiravanje, hvatanje i lov svih vrsta faune,
* unošenje alohtonih vrsta biljaka, životinja i gljiva,
* deponovanje svih vrsta otpada,
* upotreba sredstava za zaštitu bilja, osim u slučaju suzbijanja karantinskih ili regulisanih nekarantinskih štetnih organizama,
* gradnja objekata infrastrukture,
* eksploatacija mineralnih sirovina,
* promjena namjene zemljištu,
* paljenje vatre,
* obavljanje djelatnosti i preduzimanje drugih radnji kojima se uništava priroda, odnosno ugrožavaju staništa
## Reference
Područje upravljanja resursima

**Područje upravljanja resursima** je prema Međunarodnoj uniji za zaštitu prirode i prirodnih resursa, zaštićeno područje - kategorija VI. Prema sadašnjem sistemu uvedenom 1978. i revidiranom 1994. godine, područje upravljanja resursima je:

:Zaštićena područja VI. kategorije čuvaju ekosisteme i staništa zajedno s pripadajućim kulturnim vrijednostima i tradicionalnim načinima upravljanja prirodnim resursima. Općenito su velike, s većinom područja u prirodnom stanju, gdje je dio pod održivim upravljanjem prirodnim resursima i gdje je neindustrijska upotreba prirodnih resursa niskog nivoa kompatibilna s očuvanjem prirode i smatra se jednim od glavnih ciljeva područje 

Ostali ciljevi:
* Promovisati održivo korištenje prirodnih resursa, uzimajući u obzir ekološke, ekonomske i socijalne dimenzije 
* Promovisati društvene i ekonomske koristi za lokalne zajednice gdje je to relevantno 
* Olakšati međugeneracijsku sigurnost za egzistenciju lokalnih zajednica, osiguravajući da takva sredstva za život budu održiva 
* Integrirati druge kulturne pristupe i sisteme vjerovanja unutar niza društvenih i ekonomskih pristupa očuvanju prirode  
* Pridonijeti razvoju i/ili održavanju uravnoteženijeg odnosa između ljudi i ostatka prirode 
* Pridonijeti održivom razvoju na nacionalnom, regionalnom i lokalnom nivoima (u posljednjem slučaju uglavnom lokalnim zajednicama i/ili autohtonim narodima ovisno o zaštićenim prirodnim resursima)
* Olakšati rekreaciju i odgovarajući mali turizam.
 
## Reference
Bernd Nickel

**Bernd Nickel** (Eisenroth, SR Njemačka * 15. ožujka 1949; † 27. listopada 2021.) bivši je njemački nogometaš koji je od 1968. do 1983. igrao za Eintracht Frankfurt u Bundesligi, a završnu sezonu (1983. do 1984.) svoje karijere odigrao je kod BSC Young Boysa. Kao vežnjak još uvijek drži rekord s najviše golova u Bundesligi i jedan posebni: Sa sva četiri kuta nogometskog terena Waldstadiona dao je gol s udarcem iz kuta. Pošto je imao snažan udarac s lijevom nogom golman Hans Tilkowski mu je dao nadimak *Dr. Hammer*. S Eintrachtom osvojio je 1974., 1975. i 1981. Njemački nogometni kup i 1980. Kup UEFA. 

## Izvori
Pećina Ljubačevo

**Pećina Ljubačevo** je udaljena 14 kilometara od centra Banje Luke, Republika Srpska, Bosna i Hercegovina. Otkrivena je u južnom dijelu kamenoloma tokom miniranja i dio je većeg podzemnog sistema koji je trajno uništen zbog radova. Dužina pećine je 338 metara. Pećinu čini nekoliko dvorana, povezanih kanalima. To su: Ulazni kanal, Visoka dvorana, Slijepi kanal, Dvorana stalagmita, Kalcitna dvorana, Kolaps i dvorana Posljednji horizont. Tokom speleoloških istraživanja od 2004. do 2006. godine pronađeni su izuzetno rijetki oblici ekscentričnog nakita po čemu je ovo jedinstven podzemni objekat u BiH. Zastupljeni su i ostali oblici pećinskog nakita: veliki salivi, stalagmiti, stalaktiti, pećinski stubovi i bigrene kade.
## Zaštićeno područje
Pećina Ljubačevo je proglašena zaštićenim područjem slijedećih karakteristika:
* datum proglašenja:2008
* IUCN kategorija zaštićenog područja: III - spomenik prirode 
* stepeni zažtite na cjelokupnoj teritoriji su: II, III 
* površina: 45 ha
* upravljač: Grad Banja Luka
* mjesto: Kotor Varoš

U vrijeme proglašenja, pećina se dijelom nalazila u eksploatacionom polju kamenoloma kamena krečnjaka “Nexe-agregati” d.o.o. Oštećena je zbog radova na kamenolomu i zatvorena za turističke posjete. Nema informativne table za oznaku zaštićenog područja.

## Reference
Jama Ledana

**Jama Ledana** (ili pećina) je podzemni oblik kraškog reljefa sa vertikalnim ulazom i velikim horizontalnim podzemnim galerijama. Smještena je u Ledanskoj uvali, u zaseoku Vučija Poljana, Opština Ribnik, Republika Srpska, Bosna i Hercegovina. Ispunjena masivnim atraktivnim ledenim naslagama formiranim od desetina slojeva leda, čiji su bregovi visine do 15 metara. U jami su i  klasične tvorevine koje sačinjavaju: stalagmiti, stalaktiti, povijeni stalaktiti i salivi.

Dubina jame je 72 metra, a dužina pećinskih kanala iznosi 180 metara. Iako je temperatura iznad nule, u pećini je konstantno led. Balvani koji se nalaze na ulazu jame služili su lokalnom stanovništvu za iznošenje leda prije pojave rashladnih uređaja. Nakon što bi izvuklo komade leda iz jame, stanovništvo je led stavljalo u prtene vreće u kojima se nalazila piljevina, kako bi ga sačuvali od topljenja, te ih u zaprežnim kolima vozili u obližnju varoš i prodavalo poslastičarima.

Ipak, posljednjih godina dolazi do smanjenja ledenih naslaga. U jamu se ulazi samo uz speleološku opremu, spuštanjem uz konopac. Okružena je bujnim četinarskim šumama.

## Zaštićeno područje
Jama Ledana je proglašena zaštićenim područjem slijedećih karakteristika:
* datum proglašenja:2012
* IUCN kategorija zaštićenog područja: III - spomenik prirode 
* stepeni zažtite na cjelokupnoj teritoriji su: II,  
* površina: 28,26 ha
* upravljač: Općina Ribnik
* mjesto: Ribnik

## Reference
Pećina Kuk

**Pećina Kuk** se nalazi na Sijeračkim stijenama, u kanjonu rijeke Bistrice, opština Kalinovik, Republika Srpska, Bosna i Hercegovina. Sastoji se od nekoliko kanala, razvijenih u dva nivoa, ukupne dužine 688 metara. Krase je razne forme pećinskog nakita: stalaktiti, stalagmiti, salivi, pećinski stubovi. Predstavlja izuzetno značajan paleontološki lokalitet. U njoj su pronađeni ostaci kostiju pećinskog medvjeda čija se starost procjenjuje između 36.000 i 40.000 godina. To su najstariji ostaci pećinskog medvjeda na prostoru Bosne i Hercegovine.
## Zaštićeno područje
Pećina Kuk je proglašena zaštićenim područjem slijedećih karakteristika:
* datum proglašenja:2018
* IUCN kategorija zaštićenog područja: III - spomenik prirode 
* stepeni zaštite na cjelokupnoj teritoriji su: II 
* površina: 27 ha
* upravljač: Opština Kalinovik, Šumsko gazdinstvo „Kalinovik“
* mjesto: Kalinovik

## Reference
Pavlova pećina

**Pavlova pećina** nalazi se na brdu Doli u naselju Bihovo, i udaljena je šest kilometara od grada Trebinja, Republika Srpska, Bosna i Hercegovina. Rašireno je vjerovanje da je u ovoj pećini boravio sveti Pavle po čemu je i dobila ime, pa su joj ljudi poklanjali izuzetnu pažnju, vodeći računa da ostane neoskrnavljena. Odlukom Zemaljskog zavoda za zaštitu spomenika kulture i prirodnih rijetkosti Sarajeva bila je zaštićena od 1957. godine pod imenom „Pećina u Dolama“. Sastoji se iz jednog prostranog kanala koji je na nekoliko mjesta ispresijecan masivnim pećinskim nakitom i završava se prostranom dvoranom. Posebno je značajna kao jedini speleološki objekat Republike Srpske koji se povremeno koristi kao podzemni sakralni objekat o kojem se brine sestrinstvo Petropavlovog manastira. Do nje se stiže samo kozjom stazom, kojom dolaze mnogi turisti i vjernici, naročito na dan svetog Petra i Pavla, a čak se u njoj i djeca krštavaju.
## Zaštićeno područje
Pavlova pećina je proglašena zaštićenim područjem slijedećih karakteristika:
* datum proglašenja: 2012
* IUCN kategorija zaštićenog područja: III - spomenik prirode
* stepeni zaštite na cjelokupnoj teritoriji su: II 
* površina: 13,4 ha
* upravljač: Opština Trebinje
* mjesto: Trebinje

## Reference
WDPA

**WDPA** (en. - *The World Database on Protected Areas*) je najopsežnija globalna baza podataka zaštićenih kopnenih i morskih područja. Predstavlja zajednički projekat između Međunarodne unije za zaštitu prirode i prirodnih resursa (IUCN) i Programa zaštite okoliša Ujedinjenih nacija (UNEP). Programom upravlja Svjetski monitoring centar za zaštitu (UNEP-WCMC), u saradnji sa vladama, nevladinim organizacijama, naučnim ustanovama i privrednim organizacijama. WDPA se ažurira na mjesečnoj bazi.

Zaštićeni planet (Protected Planet) razvijen je kao internetski portal baze podataka za WDPA s namjerom da bude lak za korištenje i omogući upoznavanje sa zaštićenim područjima. Koristeći alate za društveno umrežavanje (Wikipedija, Globalni informacijski fond za biološku raznolikost (GBIF) i foto servisa Panoramio) , Protected Planet omogućuje prikazivanje WDPA uz fotografije, tačke interesa i obližnja zaštićena područja. 

Ukupan broj zapisa o zaštićenim područjima u izdanju Svjetske baze podataka o zaštićenim područjima (WDPA) u oktobru 2021. iznosi 266.561, koji se sastoji od 254.423 područja i 12.138 obilježja i pokriva 245 zemalja i teritorija.
## Reference
Girska pećina

**Girska pećina** je smještena na sjeveroistočnim padinama planine Ozren, u selu Donje Gire, 27 km. od  Sokoca, Republika Srpska, Bosna i Hercegovina. Ulaz u pećinu je na 890 metara apsolutne visine. Iz pećine tokom cijele godine ističe potok koji se poslije stotinjak metara ulijeva u riječicu Rijeku, lijevu pritoku Bioštice. 

Predstavlja hidrološki aktivnu pećinu izvorskog tipa sa prostranim glavnim kanalom i tri sporedna kanala dužine 1.300 metara. Osnovna vrijednost pećine je u bogatom pećinskom nakitu koji je ostao očuvan u izvornom obliku. Kanal je ispunjen i: salivima, koraljnim nakitom, stalaktitima i draperjem. Sporedni kanali su također bogati pećinskim nakitom koji je na pojedinim mjestima toliko razvijen da pregrađuje kanale.
## Zaštićeno područje
Girska pećina je proglašena zaštićenim područjem slijedećih karakteristika:
* datum proglašenja: 2015
* IUCN kategorija zaštićenog područja: III - spomenik prirode
* stepen zaštite na cjelokupnoj teritoriji je: II 
* površina: 25,0 ha
* upravljač: Opština Sokolac
* mjesto: Sokolac

## Reference
Velika pećina

**Velika pećina** je smještena na jugozapadnom dijelu Fatničkog polja, 25 km. od  Bileće, Republika Srpska, Bosna i Hercegovina. Istraživana je prvi put pedesetih godina XX vijeka, a drugi put prije ratnih dešavanja i tada su urađena premjeravanja pećine.

Ukupnom dužinom 2.800 metara „Velika pećina“ je jedna od najdužih pećina. Nalazi se između Bileće i Berkovića. U istom speleološkom sistemu nalazi se i Jama „Zvonuša“. Pećina se sastoji od velikih prostranih kanala koje odvajaju dva suženja. Veća koncentracija pećinskog nakita zabilježena je u najvećoj i najvišoj dvorani „E“ gdje su formirane bigrene kade bizarnih formi i interesantnih oblika. „Velika pećina“ je hidrološki aktivna − ima dva jezera koja su staništa riba gaovica.

Velika pećina je 2015. god. drugi put proglašena zaštićenim područjem III kategorije - Spomenik prirode

## Reference
Banja Stijena

**Banja Stijena** je pretežno naziv u literaturi za pećinu na teritoriji opštine Rogatica, Republika Srpska, Bosna i Hercegovina. Naziv je dobila po obližnjem selu. Među mještanima se koristi naziv Mračna pećina. Smještena je u kanjonu Prače, dvadesetak metara iznad korita rijeke. Najlakši prilaz pećini je od stare željezničke stanice Banja Stijena makadamskim putem uzvodno oko 500 metara (bivša trasa uskotračne pruge). Na tom mjestu se mora pregaziti rijeka i nakon još 100 metara uzvodno stiže se do pećine. Na samo 400 metara udaljenosti od Mračne pećine nalazi se, sada već najduža pećina u BiH, Govještica ili – kako je neki nazivaju – Dugovještica.

## Geomorfologija
Pećina je izgrađena u stijenama srednjotrijaskih karbonatnih masa. Po dužini prijesek kanala ukazuje na relativno malu visinsku razliku nagiba i uspona kanala u odnosu na ulaz. Ulaz u pećinu je na početku vještački proširen i zaštićen metalnom kapijom. Od kapije do prve dvorane vodi uski kanal dužine 15 metara, koji je također na mjestima proširivan do profila od oko 1 m2. Za buduću turističku eksploataciju bi bilo neophodono proširiti ovaj dio za normalnu komunikaciju ili otkopati nekadašnji prirodni ulaz koji je vremenom zatrpan. Od kraja ulaznog kanala do prve dvorane treba se spustiti 8 metara naniže niz betonske stepenice. Odatle je glavni pećinski kanal uglavnom horizontalan, osim u posljednjem dijelu. Postoji i više sporednih kanala što omogućava izgradnju dvosmjernih turističkih staza. Ukupna dužina pećinskih kanala iznosi oko 1.200 metara. Poslednjim istraživanjima utvrđeno je da se dugi pećinski prolazi Banj stijene protežu do zidova Govještice.

Pećina je vrlo bogata svim vrstama pećinskog nakita: stalagmiti, stalaktiti, stubovi, veliki saljevi duž zidova hodnika, draperije i travertinske kade. Pećina također sadrži i „pećinsko mlijeko“, vrlo rijedak pećinski ukras. “. Mehanizam nastanka ove rijetke vrste akumulativne pojave još nije u potpunosti razjašnjen. Osim po pećinskom nakitu Mračna pećina je i bogato paleontološko nalazište pećinskih medvjeda i nekoliko endemičnih vrsta podzemne faune.
## Zaštićeno područje
Mračna pećina bila je među prvima koje su uređene za turističku posjetu. Koliki je nekada bio interes za ovu pećinu pokazuje prije svega broj potpisa koje su posjetioci ostavili na zidovima pećine, posebno u centralnoj dvorani, počevši još od austrougarskih vremena, preko prvih nastojanja da se ova pećina približi turistima između dva rata, do prvih teodolitskih mjerenja u jednoj pećini u Bosni i Hercegovini kao prethodnici jednog ozbiljnog pristupa turističkom uređenja šezdesetih godina 20. og stoljeća. Nakon rata u Bosni i Hercegovini dugo vremena bila je nepristupačna, budući da je kompletan prostor oko pećine miniran u ratu.

Zajedno sa pećinom Govješticom jedno je od dva glavna obilježja zaštićenog područja - Park prirode Prača.

## Reference
Pećina Ledenjača

**Ledenjača** je pećina na području opštine Foča, Bosni i Hercegovini. Nalazi se oko desetak minuta hoda od sela Budanj kod naselja Miljevine.

Sastoji se glavnog kanala dugog oko 200 metara i nekoliko manjih, sporednih kanala ukupne dužine 95 metara. Ulaz u pećinu je pregradjen kamenim zidom visokim do polovine otvora zbog vjerovanja lokalnog stanovništva da nezdrav vjetar duva iz pećine.

Proglašena je Spomenikom prirode.
## Arheologija
Na ulazu u pećinu, na obje strane, na dijelovima koji nisu nadsvođeni nalaze se crteži. Stijena na koju su urezani
ima površinu od oko 10 m2. Preovlađuju prikazi tačkastih polja uokvireni crtama i razni simboli (strelice, Sunce). Prema skromnim arheološkim ostacima nalazište je vremenski situirano u bronzano doba. Dio autora smatra da su na crtežima prikazane alatke, drugi dio u tim oblicima vidi *phaluse* dok treći prepoznaju ljudske likove. Ono što se sigurno može zaključiti jeste da je pećina Ledenjača kroz duže vremensko razdoblje služila kao obredno mjesto različitim skupinama ljudi u bronzanom i željeznom dobu. 
## Zaštićeno područje
Proglašena je 2015. god. spomenikom prirode odlukom Skupštine opština Foča. Ukupna površine zone zaštite je 7,4 hektara. Ustanovljeni režim zaštite je II stepena - aktivna zaštita, koji podrazumijeva slijedeće zabrane:
* industrijska zabrana eksploatacije sirovina
* primarna prerada sirovina
* deponovanje svih vrsta otpada
* izgradnja industrijskih, infrastrukturnih, hidrotehničkih i drugih objekata koji izazivaju promjene u okolini
* promjena namjene zemljišta i dr.

Info tabla o spomeniku prirode pričvršćena je nestručno na južnoj strani pećinskog ulaza na kojoj je skoncetrisana najveća grupa praistorijskih crteža.  

## Reference
Lijevčanski knez

**Lijevčanski knez** je naziv za stablo oraha kojr se nalazi u Novoj Topoli, grad Gradiška, Republika Srpska, Bosna i Hercegovina. Izdvaja se svojim dimenzijama, obimom od 637 cm, starošću i vitalnošću te se kao takvo ubraja u red jedinstvenih stabala u Republici Srpskoj. 
## Spomenik prirode
Zaštićeno je pod nazivom Spomenik prirode „Lijevčanski knez“. Nakon Žute bukve u Kotor Varoši orah je drugi dendrološki spomenik prirode koji je zaštićen u skladu sa odredbama Zakona o zaštiti prirode. Odluku je donijela skupština grada Gradiška na sjednici održanoj 01.08.2019. god.

Dozvoljeno je: 
* kontrolisanje i obilazak zaštićenog stabla,  
* mogućnost uklanjanje osušenih dijelova grana ili cijelih grana te saniranje postojeće truleži na mjestima orezanih grana, uz mišljenje Zavoda
* ograđivanje stabla ako se u budućnosti javi potreba za tim vidom zaštite, 
* izrada prilaznih staza od prirodnih materijala do ograđenog dijela, 
* košenje travnjaka, 
* postavljanje table o Odluci za proglašenje stabla oraha spomenikom prirode na način da ne ugrožava stablo

Zabranjeno je:
* posjeći zaštićeno stablo oraha, 
* lomiti i sjeći grane, kidati lišće, oštećivati koru te druge radnje koje bi izmijenile ili narušile njegov današnji izgled i dovele u pitanje opstanak stabla, 
* brati plodove, 
* ložiti vatru u neposrednoj blizini stabla, 
* ostavljati smeće i drugi otpad, 
* raskopavati zemlju u blizini 
## Reference
Park prirode Una

**Park prirode Una** prostire se na području opština: Novi Grad, Kozarska Dubica, Krupa na Uni i Kostajnica, Republika Srpska, Bosna i Hercegovina.

Osnovne karakteristike pejzaža ovog područja čine čista i smaragdna rijeka Una, nz hidroloških, geomorfoloških i drugih fenomena, među kojima se ističu mnogi sedreni oblici, brzaci, vodopadi, ade i riječna jezera i obalna vegetacija koja prati rijeku duž cijelog njenog toka. Sedreni fenomeni su unikatna prirodna pojava i u periodu niskog vodostaja  postaju staništa velikom broju ptica.

Park prirode Una osnovan je 03.10.2019. god. i proglašen zaštićenim područjem V - zaštićeni pejzaž  Površina parka je 2772,60 ha. Stepen zažtite na cjelokupnoj teritoriji je III 

## Reference
Zibido

**Zibido** ima više značenja:
* Zibido al Lambro, Pavia, naselje u Italiji u provinciji Pavia, u regiji Lombardija
* Zibido San Giacomo, Milano, naselje u Italiji u provinciji Milano, u regiji Lombardija
Biljana Marković

**Biljana Marković** ( **Savić**; Beograd, 1992) srpska je pop-folk i folk pevačica koja je sredinom 2010-ih postala popularna zahvaljujući Zvezdama Granda (ZG).

2019-2020 Biljana je se razvela od Miloša Markovića. Ubrzo nakon toga je se ponovo udala i postala majka. 

## Biografija
Rođena je 1992. godine u Beogradu, gde od tada živi i radi.

### Muzička karijera
Učestvovala je u Zvezdama Granda, IX sezona. U finalu ovog muzičkog takmičenja izgubila je od Harisa Berkovića.

Posle ovoga, 2015. izdala je prvi singl — *Opatica*. Muziku je uradio Šaban Šaulić.

Sledeće godine objavila je dve pesme sa spotovima, *Moj svet* i *Lažni prijatelji*; tekstopisac je bio Dragan Radonjić, a kompozitor Goran Ratković Rale. Kasnije iste godine snimila je pesmu *Tragovi prošlosti* (promovisana u emisiji „Grand koktel” i posvećena onima koji su je podržali tokom takmičenja); tekst i kompoziciju je radio Zoran Vlajić.

Godine 2017, sa Tifom je napravila duet *Opraštam*; muziku i aranžman je uradio opet Rale. Ove godine je objavila još jednu pesmu sa spotom, *Sunce moje* — koja je ubrzo postala narodni hit.

Godine 2018, objavljuje pesmu *Kolona*, a 2019. *Ako odem prva*.

#### Ostalo
Našla se na osam kolekcija hitova Granda do oktobra 2019. godine.

Muzički uzor joj je Snežana Đurišić. Ima glas i način pevanja sličan onom Aleksandre Bursać i Jece Krsmanović (obe takođe učesnice ZG).

## Privatni život
U Zvezdama Granda je nastupala pod devojačkim prezimenom *Savić*, nakon čega se udala za muzičara Miloša Markovića i uzela njegovo prezime.

2019-2020 Biljana je se razvela od Miloša Markovića. Ubrzo nakon toga je se ponovo udala i postala majka.

## Diskografija
### Singlovi
* *Opatica* (2015)
* Na srce se ljutim ( 2016 Festival LIRA )
* *Moj svet* (2016)
* *Lažni prijatelji* (2016)
* *Tragovi prošlosti* (2016)
* *Sve je to moglo ranije* &#91;duet sa Deluks bendom&#93; (2017)
* *Opraštam* &#91;duet sa Tifom&#93; (2017)
* *Sunce moje* (2017)
* *Kolona* (2018)
* *Ako odem prva* (2019)
* *Stisnem zube* &#91;duet sa Nenadom Manojlovićem&#93; (2020)

### Spotovi

## Povezano
* Aleksandra Bursać

## Reference

## Vanjske veze

* 
* 
* 
* Biljana Marković  na sajtu Zvezde Granda [tag, vesti]
** „Biljana Marković dobila porše” [arhivirani članak Granda]
*  [*Paparaco lov // DNK*]
* Tekstovi pjesama na sajtu *Tekstomanija* [odabrati tab/karticu „Tekstovi”]
Iznad Tatalije

**Iznad Tatalije** je dio šumskog kompleksa planine Jelova Gora, na lokalnom putu Jelova Gora – Varda, opština Bajina Bašta, Srbija.

Uredbom Vlade RS  proglašen je 2015. godine zaštićenim područjem II kategorije, regionalnog odnosno velikog značaja, kao Strogi rezervat prirode „Iznad Tatalije”. Ukupna površina zaštićenog područja je 0,80 ha i u državnoj je svojini. Strogi rezervat prirode „Iznad Tatalije” stavlјa se pod zaštitu radi očuvanja šumskog kompleksa Jelove Gore i staništa autohtone zajednice reliktne vrste zelenike (*Ilex aquifolium*) obraslog šumom brdske bukve (*Fagetum moesiace montanum ilicetosum*). 

Na području Strogog rezervata prirode uspostavlјa se režim zaštite I stepena. Na površinama na kojima je utvrđen režim zaštite I stepena sprovodi se stroga zaštita kojom se omogućavaju procesi prirodne sukcesije i očuvanje staništa i životnih zajednica u uslovima divlјine. 
Pored zabrane i ograničenja koje su regulisane propisima kojima se uređuje zaštita prirode, zabranjuje se i promena namjene zaštićenog područja.
## Reference
Nacionalni park Kornati

**Nacionalni park Kornati** čini veći dio grupe otoka Kornati u hrvatskom dijelu Jadrana u srednjoj Dalmaciji, zapadno od Šibenika, u Šibensko-kninskoj županiji.

## Opis

Nacionalnim parkom je proglašen 1980. i tada je stavljen pod zaštitu. Ukupna površina parka je oko 220 km² a sastoji se od 89 otoka, otočića i hridi. Od površine parka, samo oko 1/4 je kopno, dok je preostali dio morski ekosustav. Kopneni dio parka je u privatnom vlasništvu.

Obiluje prirodnim i kulturnim posebnostima. Okomite litice "krune" kornatskih otoka okrenute prema otvorenom moru najpopularniji su fenomen ovoga parka. One su i staništa rijetkih vrsta. Kornate je teško istraživati (floristički, a pogotovo faunistički). Kao razlozi se navode: relativno velika udaljenost od obale (izoliranost), veliki broj otoka i otočića, teška pristupačnost većini otoka u zimskim, proljetnim i jesenskim mjesecima a konfiguracija otoka zahtjeva koncentraciju, fizičku spremu i nošenje dodatne opreme (voda, hrana, šator, vreća za spavanje...)
## Historija
Prvi tragovi o prisutnosti čovjeka u području Kornatskog otočja datiraju još iz doba neolita. O tome svjedoči nalazak kamene sjekire pronađene podno brda Stranžica, pokraj polja Trtuša na otoku Kornatu. Originalni primjerak čuva se u Arheološkom muzeju u Zadru.

### Iliri
Prva potvrđena kolonizacija Kornatskog otočja bilježi se u vrijeme Ilira. Male četverougaone nastambe, pojedinačne ili u grupama (kao što su ispod Pedinke, iznad Željkovaca, Pod selo kod Trtuše i Grbe na Žutu), gradine (Ščikat, Stražišće, Tureta, Grba) i gomile (tumulusi; gotovo na svim uzvišenjima na otoku Kornatu i Žutu), svjedoče o značajnoj naseljenosti otočja u Ilirsko doba. Stočarstvo je bila glavna privredna djelatnost, ali je i ribarstvo igralo značajnu ulogu u ekonomiji tadašnjih stanovnika.

### Rimski period
Iz rimskog vremena pronađene su villae rusticae u Proversi i tragovi bazena za ribe na Svršati. Ostali tragovi antičke gradnje koji svjedoče o rimskoj kolonizaciji Kornata, danas su uglavnom pod morem: pristanište u Piškeri i Šipnatama, lučki uređaji u Veloj Proversi, solana u Šipnatama.
### Vrijeme Bizanta
Vrijeme Bizanta ostavilo je najmarkantniju građevinu koja se nalazi u Kornatima: tvrđavu Tureta na otoku Kornatu (graditeljstvo kasne antike i ranog srednjeg vijeka - vjerojatno iz 6. stoljeća). Pretpostavlja se da je imala vojnu namjenu sa svrhom osiguranja i kontrole plovidbe tada prilično nesigurnim Jadranskim morem.

Vrlo zanimljivo zdanje iz doba Bizanta jest i starokršćanska trobroda bazilika koja se nalazi u podnožju tvrđava Tureta, a kojoj je i danas vidljiv veći dio apside i dio nekadašnjih temelja. S obzirom na veličinu crkve (30 x 13), pretpostavlja se da je u to vrijeme na Kornatima boravio znatan broj stanovnika. Upravo po ovoj crkvi (crkva Svete Marije) Kornat se kroz cijeli srednji vijek nazivao imenima kao što su Insulae Sanctae Mariae, Stomorin otok i slično. U neposrednoj blizini crkve, nalaze se tragovi temelja nekadašnje zgrade za koju se predpostavlja da se radilo o samostanu templara ili o benediktinskom samostanu.

## Reference
Fabio Quagliarella

**Fabio Quagliarella** (Castellammare di Stabia, 31. januar 1983.) profesionalni je italijanski fudbaler koji trenutno nastupa za Sampdoriju. Igra na poziciji napadača.

Tokom karijere igrao je uglavnom za italijanske fudbalske klubove, među kojima su Torino, Fiorentina, Ascoli, Sampdoria, Udinese i Napoli. Sa torinskim Juventusom je osvojio tri uzastopne titule šampiona Serije A, igrao jedno finale kupa Italije i osvojio dva superkupa.

Igrao je za mlađe reprezentacije Italije od 18 do 21 godine, a za seniorski tim je debitovao 2007. godine. Nastupao je na dva velika takmičenja, prvo na Evropskom prvenstvu 2008, a kasnije i na Svetskom prvenstvu 2010. godine. U dresu fudbalske reprezentacije Italije postigao je ukupno devet golova.

Tokom sezone 2018/19. bio je strelac na 11 uzastopnih utakmica i tako izjednačio rekord Gabrijela Batistute, što mu je kasnije pomoglo da dobije priznanja za najboljeg strelca i najboljeg napadača Serije A te sezone.

## Reference

## Vanjske veze

* 
* 
*
FC Porto

**Futebol Clube do Porto** je portugalski fudbalski klub iz grada Porto. Jedan je od najpoznatijih i najuspešnijih portugalskih klubova pored Benfike i Sportinga.

## Trofeji
### Domaći
* **[[Primeira Liga]] (29)**: 1934/35, 1938/39, 1939/40, 1955/56, 1958/59, 1977/78, 1978/79, 1984/85, 1985/86, 1987/88, 1989/90, 1991/92, 1992/93, 1994/95, 1995/96, 1996/97, 1997/98, 1998/99, 2002/03, 2003/04, 2005/06, 2006/07, 2007/08, 2008/09, 2010/11, 2011/12, 2012/13, 2017/18, 2019/20.
* **[[Taça de Portugal]] (17)**: 1955/56, 1957/58, 1967/68, 1976/77, 1983/84, 1987/88, 1990/91, 1993/94, 1997/98, 1999/2000, 2000/01, 2002/03, 2005/06, 2008/09, 2009/10, 2010/11, 2019/20.
* **[[Supertaça Cândido de Oliveira]] (22)**: 1981, 1983, 1984, 1986, 1990, 1991, 1993, 1994, 1996, 1998, 1999, 2001, 2003, 2004, 2006, 2009, 2010, 2011, 2012, 2013, 2018, 2020.
### Međunarodni
* **[[UEFA Liga prvaka]] (2)**: 1986/87, 2003/04.
* **[[UEFA Liga Evrope]] (2)**: 2002/03, 2010/11.
* **[[UEFA Superkup]] (1)**: 1987.
* **[[Interkontinentalni kup]] (2)**: 1987, 2004.

## Trenutni sastav

 

## Reference

## Vanjske veze
*
Nacionalni park Risnjak

**Nacionalni park "Risnjak"** nalazi se u Gorskom kotaru, (Hrvatska). Osnovu parka čini masiv planine Risnjak, s vrhom na 1528 metara. Osnovan je 1953. godine, tada na površini od 3041 hektara. Proširenjem površine parka 1997. g. pod zaštitu su uključeni izvor rijeke Kupe s gornjim tokom te planinaski masiv Snježnika. Površina parka povećana je na 6400 hektara.

Jedan je od manje posjećenih nacionalnih parkova u Hrvatskoj. Ulaz u nacionalni park (i planinarenje) je moguće iz nekoliko smjerova:
* od zgrade Uprave nacionalnog parka u Bijeloj Vodici (Crni Lug) (od Zagreba - izlaz Delnice)
* od Gornjeg Jelenja preko Vilja
* od Platka
## Karakteristike
Park je primjer visinskog raščlanjenja u reljefnom, geološkom, hidrološkom i klimatskom pogledu, biljnom pokrovu i životinjskom svijetu. U pogledu nivoa zaštite park je podijeljen u dvije zone: zonu stroge i zonu usmjerene zaštite.

Pretežni dio Parka izgrađen je od krečnjak i dolomita s vrlo izraženim kraškim oblicima (škrape, točila, ponikve, ponori, jame itd.). Zato usprkos velikim količinama kiše i snijega što padnu na ovom području u masivu Risnjaka i Snježnika ima samo nekoliko slabih izvora, dok tri trajna izvora na području gorske livade Leska stvaraju mali potok koji kroz ponor otječe prema izvoru Kupe. Izvor se nalazi u sjeveroistočnom dijelu Parka i predstavlja hidrogeološku specifičnost ovog kraja.

Floristička posebnost parka je da se ovdje na maloj površini dodiruju suprotna vegetacijska prostiranje: s primorja, unutrašnjosti, te s |Dinarida i Alpa, pa je na tome nevelikom prostoru razvijeno tridesetak biljnih zajednica, od toga čak 14 šumskih zajednica. Registrovano je 1148 vrsta i podvrsta. Osim toga, šume Risnjaka, koje su uostalom i temeljni fenomen zaštite u Nacionalnom parku, bile su u prošlosti pošteđene od prekomjernog iskorištavanja pa je njihova vegetacijska slika u osnovi nepromijenjena.

Prostori parka predstavljaju dom za sva tri velika evropska predatora: vuk, medvjed i ris po kome je uostalom masiv Risnjaka i dobio ime. Ostale faunističke vrste poput ptica, gmazova, kukaca i dr. također su brojne i raznolike. U dolini rijeke Kupe vrlo značajno mijesto zauzimaju leptiri tako da je cijela dolina prozvana “Dolina leptira”.

## Reference
Šargan-Mokra gora

**Šargan–Mokra gora** je naziv zaštićenog područja u zapadnoj Srbiji, na području Zlatiborskog upravnog okruga, odnosno: 
* opštine Užice, na dijelovima teritorije katastarskih opština Mokra gora i Kremna,
* opštine Čajetina, na delu teritorije katastarske opštine Semegnjevo i
* opštine Bajina Bašta, na delu teritorije katastarske opštine Zaugline

Područje obuhvata jugoistočni dio planine Tare (1.544 m.), sjeverozapadne dijelove planine Zlatibor (1.359 m), sedlo Šargan (1.167 m.), koje leži između dvije planine, dolinu Mokre Gore  na njenim jugozapadnim podnožjima kao i dio kremanske doline. Čitav ovaj region građen je od magmatskih, metamorfnih i sedimentnih stijena. 

Područje Šargan-Mokra Gora uredbom Vlade RS stavlјeno je pod zaštitu kao Park prirode Šargan–Mokra. Cilj ove odluke je očuvanje i unapređenje raznovrsnosti i ljepote predjela, raznovrsnosti i bogatstva divlјeg bilјnog i životinjskog svijeta, a posebno očuvanja ugroženih, rijetkih i endemičnih vrsta bilјaka, životinja, njihovih zajednica i visokih starih šuma crnog i belog bora, očuvanje i održavanja kvaliteta glavnih činilaca životne sredine (voda, vazduha i zemlјišta), objekata narodnog graditelјstva, Šarganske osmice i etno-kompleksa Drvengrad i primjera i oblika tradicionalnog načina života, planskog uređenja prostora i održivog razvoja turizma, polјoprivrede i šumarstva, a u interesu nauke, obrazovanja, kulture i rekreacije.

Osnovne karakteristike:
* zaštićeno je područje od 2005. godine
* Ι kategorija zaštite - zaštićeno područje međunarodnog, nacionalnog, odnosno izuzetnog značaja.
* vrsta zaštite - Predio izuzetnih odlika, što odgovara IUCN-ovoj kategoriji zaštićenog područja: V - Zaštićeni pejzaž 
* režim zažtite: I, II i III stepen 
* površina: 10.813,73 ha, od čega je 4.433,33 ha u državnoj svojini, a 6.380,40 ha u privatnoj i drugim oblicima svojine. 
* upravljač: Park prirode Šargan-Mokra Gora
* mjesta: Užice, Čajetina, Bajina Bašta, a najbliže mjesto je Višegrad u susjednoj državi Bosni i Hercegovini
## Reference
Akoš Dončec

**Akoš Anton Dončec** mađ. **Doncsecz Ákos Antal** (rođen 1988) je slovenski filolog, istraživač, pisac, amaterski lingvist i prevodilac *Malog princa* na prekmurski slovenski jezik.

Rodio u Mađarskoj. Diplomirao je slavistiku u junu 2012. godine u Szombathelyu u Mađarskoj. Magistarski je studij savršio u oktobru 2021. godine u Mariboru u Sloveniji na pedagoškom smjeru.

2016. godine je objavio prvo naučno djelo na slovenskom jeziku *Neverjetna usoda medžimurskega »jezika«* o pitanju pripadnosti hrvatskog Međimurja u 19. i 20. vijeku i u vremenu Drugog svjetskog rata. Rasprava je kasnije napisana i na hrvatskom jeziku, a pod naslovom *Megyimurszki-szlovenszki – Nevjerojatna sudbina “međimurskoga jezikaˮ.*

Kao slavist se bavi istorijom, lingvistikom, istraživanjem te prevođenjem i pisanjem proze u Sloveniji, sjevernoj Hrvatskoj, Mađarskoj i Austriji.

2018. godine je izdao prekmurski prevod *[[Mali princ|Malog princa]]* pod naslovom *Mali kralič.* Također, 2018. godine je bio objavljen prevod na kajkavskom dijalektu pod naslovom *Mali kralevič.* Suprevoditelj ovog djela je prof. dr. Đuro Blažeka.

## Povezano
* Popis slovenskih pisaca i pjesnika iz Mađarske

## Vanjske veze
* 'Mali princ' dobio verziju na kajkavskom dijalektu, evo koji su mu simpatičan prijevod odabrali.  Hina 22. 5. 2019.
* The Little Prince (Slovene Prekmurian – Slowenisch Prekmurisch – Slovène prekmure)
CEEOL

**CEEOL** (engl. ***C'''entral and '''E'''astern '''E'''uropean '''O'''nline '''L'''ibrary***, *'dosl. *Onlajn biblioteka za srednju i istočnu Evropu'') predstavlja sistem arhiviranja akademskih i znanstvenih publikacija iz područja društvenih i humanističkih znanosti iz i o srednjoj, istočnoj i jugoistočnoj Evropi. Zbirka uključuje tekstove na izvornom jeziku iz časopisa i sive literature. Najveći broj pristupačnih cjelovitih tekstova pisan je na nekom od (južno)slavenskih jezika. CEEOL je dostupan ustanovama koje imaju pretplatu.

## Značajke
Tematska područja CEEOL-a uključuju antropologiju, kulturu i društvo, ekonomiju, rodne studije, povijest, judaistiku, likovnu umjetnost, književnost, lingvistiku, političke znanosti i društvene znanosti, filozofiju, religiju, pravo.
Aktualizira se svakodnevno i raste svakog mjeseca za otprilike 4000 novouključenih članaka iz časopisa. Značajan broj uključenih časopisa zastupljen je kompletnom arhivskom zbirkom. Razvoj zbirke e-knjiga CEEOL je započeo 2016. godine nudeći sve veći broj e-knjiga, kao i popise izdavača. Projekt "CEEOL Gray Literature Collection" pruža istraživačima pristup u više od 4000 predmeta Sive literature.

## Historija
CEEOL se može smatrati virtualnim nasljednikom Palais Jalta – Ost/West Europäisches Kulturzentrum eV (Istočno-zapadnoeuropski kulturni centar “Palais Jalta”), neprofitne organizacije, koja je organizirala značajan broj simpozija, političkih i kulturnih debata, i izložbi između 1989.-2003. s fokusom na kulturu i probleme u zemljama srednje, istočne i jugoistočne Europe.
CEEOL je nastao 1999., a do kraja 2015. vodio ga je "Questa.Soft GmbH" iz Frankfurta na Majni. Od početka 2016. vodi ga Central and Eastern European Online Library GmbH (CEEOL GmbH) u Frankfurtu na Majni.

## Povezano
* Servis za društveno umrežavanje
* Google Scholar
* Znanost
* Open Researcher and Contributor ID (ORCID)
* ResearchGate
* ResearcherID
* SSRN
* Hrvatska znanstvena bibliografija (CROSBI)
* Tko je tko u hrvatskoj znanosti
* Bibliografska baza podataka

## Literatura
* Robert Murray Davis, East Goes West. New Ventures in Eastern European Publishing, u: World Literature Today, god. 78, br. 2, (May–Aug. 2004), str. 53–55, 

## Vanjske veze
*  Službena stranica CEEOL-a
Poplave u Bosni i Hercegovini 2021.

Od četvrtka, 4. 11. 2021. godine, obilne kiše dovode do velikih poplava u mnogim mjestima u Bosni i Hercegovini . Federalni hidrometereološki zavod izdao je 5. 11. 2021. crveno upozorenje zbog poplava. Pričinjena je velika, za sada brojčano nepoznata materijalna šteta. Prvi val poplava počeo je u noći 4. – 5.11. i izazvao je bujanje mnogih rijeka ili povećanje njihovih vodostaja.. Stotine građevina je barem djelimično poplavljeno. Najteže je pogođen Otes, gdje se vatrogasna vozila koriste za evakuaciju desetina ljudi i vreće s pijeskom se postavljaju kako bi se spriječile poplave kuća. Predviđa se da kiša neće potpuno prestati sve do ponedjeljka, 8. 11. 2021.

## Kanton Sarajevo
Sarajevo je najviše pogođeno poplavama. 5. 11. 2021. glavne saobraćajnice u Sarajevu bile su pod vodom, što je izazvalo usporavanje saobraćaja. Poplave su najviše pogodile Otes. Mnoge kuće su bile poplavljene, a neki automobili zaglavljeni u vodi. Vatrogasci, policija, Agencija za civilnu zaštitu Kantona Sarajevo (kao i općinske agencije), te dobrovoljci uz pomoć građana se bore protiv poplava. Nema dovoljno vladinih ljudi da se istovremeno svim pogođenim građevinama pruža pomoć. Saobraćaj između Otesa i ostatka grada je onemogućen poplavama. Željeznica i Tilava poplavile su Butmir i Gornji Kotorac, gdje je zahvaćeno na desetine građevina, a potopljen je i most Most spasa koji povezuje Butmir i susjedno naselje Sokolović Kolonija.  Na pravcima koji povezuju Boljakov Potok, Pofaliće i Stup postoje prepreke saobraćaju. Poplave u Starom Gradu suzbijaju se zahvaljujući odazivu dužnosnika i čišćenju slivnika i odčepljavanjima. Zatvorile su se škole u Ilidži, gdje se dobrovoljci pomažu u postavljanju vreća s pijeskom. Trafostanica Reljevo je imala kvar, što je izazvalo nestanak struje u većem dijelu Sarajeva nekoliko sati. Popravljena je, ali je stanica isključena. U Otesu je u toku evakuacija nekih, dok se neki ljudi premještaju na više spratove zgrada.

Vilsonovo šetalište je zatvoreno. Rijeka Željeznica obrušava zemljište oko nje. Obližnje građevine su u opasnosti od urušavanja u rijeku zbog toga. U Butmiru se postavljaju vreće s pijeskom. Vlakovo je jako poplavljeno. Miljacka je blizu potapanja nekih mostova.

Kuće su ostala bez struje u Foči, a voda nije za piće. Voznica u Hadžićima je poplavljena, ali građevine za sada nisu pogođene. Izvor Krupe je, po sjećanju mještana, prvi put nepitak tokom padavina, zbog odrona zemlje. Stručnjaci su i ranije upozoravali da će biti ozbiljnih posljedica krčenja šuma. To je uticalo na razmjere poplava, kao i na pitkost. U Vojkovićima u Istočoj Ilidži poplave su ugrozile preko 150 kuća. 

## Srednjobosanski Kanton
Vodostaji Bosne i Fojnice su u porastu, no nastambe još uvijek nisu pogođene. 

## Hercegovačko-neretvanski Kanton
Vodostaj rijeke Neretve u Konjicu je u 04:00 sata po lokalnom vremenu dostigao rekordnu razinu gdje su poplave, a putevi su pod vodom. Građanima Mostara je vlada savjetovala da prokuhava vodu, zato jer je nepitka. 

## Zeničko-dobojski Kanton
Poplavljeni su putevi u Visokom i to otežava saobraćaj. 

## Reference
Nacionalni park Pelister

**Nacionalni park Pelister** je zaštićeno odručje na planini Babi sa alpskim karakteristikama i sa najvišim vrhom Pelisterom (2601 m.) i nalazi se u jugozapadnom dijelu Sjeverne Makedonije. Administrativno pripada opštinama Bitola (73%) i Resen (27%).

Ime Pelister vodi porijeklo iz prahistorijskog doba, od starohelenskih jezika, kada su ovo područje naseljavala plemena Pelagonci i Linkestidi. Jedna je varijanta da je ime kovanica od bel-ister = pelister. Riječ ister i danas u makedonskom jeziku se koristi za označavanje nečeg što je isterano, uzvišeno, bilo po visini, bilo u more i sl. Na sličan način je i naziv poluostrva Istra, a staro ime za Dunav je Ister. Postoji i mišljenje da ime potiče od petoigličastog bora (pet iglica - pet listova).

Nacionalni park Pelister proglašen je zakonom koji je donio Prezidijum Narodne Republike Makedonije 20.11.1948. god. U decembru 2007. proglašen je poseban zakon po kojem su dijelovi Babe proglašeni za nacionalni park. Javna ustanova nacionalni park Pelister je zadužen za zaštitu i upravljanje.

Najzaslužniji za dobivanje statusa je petoigličasti bor - molika (*Pinus peuce*) koji je otkrio austrijski botaničar Avgust Grizebah 1839. god. Molike ima i na drugim planinama Balkana, ali ovdje pravi najkompaktniju zajednicu. Na livadima su brojno prisutne i biljke: pelisterska nebeska rosa, čuvarkuća i pelisterski kaćun. 

U parku su i dva glacijalna jezera, Veliko i Malo jezero.
## Reference
Marinko Rokvić

**Marinko Rokvić** (Kolunić, 27. januar 1954 — 6. novembar 2021) bio je srpski pevač narodne muzike. Karijeru je započeo 1974. godine i snimio dvadeset jedan studijski album i nekoliko singl-ploča i veliki broj hitova: *Skitnica*, *Svađalice moja mala*, *Potražiću oči zelenije*, *Zanela me svetla velikog grada*, *Polomio vetar grane*, *Da volim drugu ne mogu*, *Jedina moja*, *Ti za ljubav nisi rođena*, *Ljubav stara srce para*, *Tri u jednoj*...

## Diskografija

### Singl ploče
* Kažite mi dobri ljudi (1974)
* Ti si moja boginja (1975)
* Živiš sa mnom u mislima, majko (1975)
* Zašto nisi žena bez prošlosti (1976)
* Momak veseljak (1977)
* U nekom gradu ko zna kom (1977)
* Para nemam da bih vino pio (1978)
* Ti nisi došla (1978)
* Kaži, zašto me ostavi (1979)
* Snegovi beli opet veju (1980)
* Prva ljubav (1983)

### Albumi
* Ruža (1981)
* Prva ljubav (1982)
* Da volim drugu ne mogu (1983)
* Kako da dođem na svadbu tvoju (1984)
* Samo me potraži (1985)
* U tebi ljubav buduću vidim (1986)
* Podeli sa mnom dobro i zlo (1986)
* Žena za sva vremena (1987)
* Ljubav stara srca para (1988)
* Sevdalinke (1988)
* Živela ti meni (1989)
* Posle tebe (1992)
* Nismo mi anđeli (1994)
* Zbogom ženo nevernice lepa (1995)
* Što nisi tuđa (1996)
* Sunce i zora (1998)
* Možda će ti ljubav zatrebati nekad (1998)
* Rođena si da bi bila moja (2000)
* Pravo na ljubav (2001)
* Marinko Rokvić (2003)
* Gatara (2008)

### Kompilacije
* Najveći hitovi (1986)
* Najveći hitovi (2002)
* Ovo je moja kuća (Zapisano u vremenu) - trostruki cd (2017)

### Singlovi
* 2010. Mašala
* 2010. Salaši
* 2013. K'o oluja
* 2015. Ponos
* 2016. Što si meni, tebi nisam ja
* 2016. Prsten
* 2019. Prava žena

## Reference
Nacionalni park Sjeverni Velebit

**Nacionalni park Sjeverni Velebit** je jedan od dva nacionalna parka na planini Velebit, Hrvatska. Drugi je Nacionalni park Paklenica. Za nacionalni park proglašen je 9.06.1999. godine.

Planina Velebit uvrštena je 1978. godine u mrežu svjetskih rezervata biosfere. Tri godine kasnije čitav Velebit postaje parkom prirode.

Raznovrsnost krških fenomena te biljnoga i životinjskoga svijeta samo su dio posebne slike ove prirodne cjeline. Zahvaljujući svom zemljopisnom položaju, krški reljef vapnenca i ponekih sedimentnih stijena pješčenjaka je pod direktnim uticajem tri klime: mediteranske, kontinentalne i alpske.
## Natura 2000
Zbog svojih je vrijednosti Nacionalni park Sjeverni Velebit dio ekološke mreže Natura 2000. Uz zaštitu živog svijeta i njegovih staništa, Natura 2000 podržava i načelo održivog razvoja, čiji je cilj omogućiti kvalitetan suživot čovjeka i prirode. U ekološku mrežu Natura 2000 uključeno je oko 27 500 područja na gotovo 20 % teritorija EU, što je čini najvećim sistemom očuvanih područja na svijetu. Temelji se na dvije EU direktive – Direktivi o pticama (Birds Directive) i Direktivi o staništima (Habitats Directive). 

Nacionalni park je i član mreže Europskih destinacija izvrsnosti (EDEN), kao nacionalni pobjednik na temu „Turizam i zaštićena područja“.

## UNESCO lista
Dana 17. jula 2017. godine NP Sjeverni Velebit je, uz Nacionalni park Paklenica i Rezervat prirode Hajdučki i Rožanski kukovi, upisan na UNESCO-v popis mjesta svjetske baštine u Europi kao dio zajedničke svjetske baštine 13 zemalja pod nazivom „Bukove prašume u Karpatima i drugim područjima Europe” sa 1289 hektara bukove šume. Osobenost iskonskih bukovih šuma u nacionalnim parkovima Sjevernom Velebitu i Paklenici temelji se na njihovoj izvornosti, geografskom položaju, starosti i veličini.

## Zaštićeno područje

Unutar parka nalaze se strogi rezervati prirode Hajdučki i Rožanski kukovi sa Lukinom jamom - jednom od najdubljih jama na svijetu. Otkrivena je 1999. godine. U parku je i botanički rezervat Visibaba s nalazištem endemične Hrvatska sibireje (*Sibiraea altaiensis ssp. croatica*), šumski rezervat Borov vrh, botanički rezervat Zavižan-Balinovac-Velika kosa te glasoviti Velebitski botanički vrt. Na krajnjem jugu se nalazi posebni rezervat šumske vegetacije Štirovača. 
Površina parka iznosi 109 km².

## Reference
Nacionalni park Galičica

**Nacionalni park Galičica** je zaštićeno područje od 1958. god, na planini Galičici koja je dio Šarsko-Pindskog planinskog lanca u jugozapadnom dijelu Sjeverne Makedonije. Ovaj park obuhvata prostor između Ohridskog jezera na zapadu sa nivoom od 695 m. i Prespanskog jezera sa nivoom od 695 m. na istoku parka. Na jugoistoku graniči sa Nacionalnim parkom Prespa u susjednoj Albaniji.Površina parka je 22.750 ha. To je impoznatna geografska sredina sa najvišim vrhom Magaro (2.254 m) i vrhovima Lako Signoj (1.984 m.), Goga (1.737 m.) i dr. Administrativno pripadaju opštinama Ohrid i Resan. 

Galičica je kraška planina, i zbog poroznosti svog terena, siromašna vodama. Ali zbog toga i vode iz Prespanskog jezera, daju vode Ohridskom jezeru. Oko polovina izvora kod Crkve svetog Nauma dobiva vodu ponornicama iz Prespanskog jezera.

Od velikog broja kulturno-istorijskih spomenika na teritoriji parka najznačajniji su: Manastir svetog Nauma, Crkva svete Bogorodice zahumske, arheološko nalazište na ostrvu Veliki grad i dr. Tokom Prvog svjetskog rata na području se nalazila linija Solunskog fronta.

Oko 2/3 površine parka nalazi se UNESCO-ovoj listi prirodne i kulturne svjetske baštine.
## Reference
Tom Fulp

**Thomas Charles Fulp** je američki flash programer, osnivač web-stranice Newgrounds sa sjedištem u Glenside, Pennsylvania i suosnivač tvrtke za videoigre The Behemoth, rođen 30. april 1978 godine u Perkasie, Pennsylvania.

## Igre
* *[[Pico's School]]* (1999),
* *[[Alien Hominid]]* (2004),
* *[[Castle Crashers]]* (2008),
* *[[BattleBlock Theater]]* (2013)

## Reference

## Vanjske veze
*
Grazzano

**Grazzano** ima više značenja:
* Grazzano Badoglio, Asti, naselje u Italiji u provinciji Asti, u regiji Piemonte
* Grazzano Visconti, Piacenza, naselje u Italiji u provinciji Pazienza, u regiji Lombardija
* Cascina Grazzano, Lodi, naselje u Italiji u provinciji Lodi, u regiji Lombardija