open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Đani Maršan

**Đani Maršan** (Zadar, 23. lipnja 1944. -), hrvatski pjevač, skladatelj i diplomat.

## Biografija
Rođeni Zadranin, podrijetlom iz Arbanasa, snimio je desetak albuma, među njima i jedan od najuspješnijih *Prijatelju moj* iz 1989. godine. Najpoznatije su mu pjesme "Mandolina", "Bože čuvaj Hrvatsku", "Misto kraj mora", "Zadar je u srcu mome", "Adio", "Prozor prema zalazu", "Djevojka s juga", "Ja te volim", "Kad mendule procvitaju", "Prijatelju moj" te mnoge druge. 

Tijekom bogate glazbene karijere uspješno je nastupao na mnogim festivalima zabavne glazbe (Splitski festival, Melodije Istre i Kvarnera, Dora, Dalmatinska šansona). Njegova (polu)braća su također poznati hrvatski pjevači: Tomislav Ivčić i Vedran Ivčić.

Od 2010. godine je generalni konzul Republike Hrvatske u Milanu.
## Festivali
*
* 1970. Vaš šlager sezone, Sarajevo - Ovaj život
*1970. Zagreb - Život je lijep kad se živjeti zna
* 1970. Omladina, Subotica - Još nije svršeno sve
* 1970. Skoplje - Biljana
* 1971. Paris, International de la chanson - Sama si (Grand prix)
*1971. Vaš šlager sezone, Sarajevo - One stare pjesme
* 1971. Zagreb - Za tvoju ljubav
* 1972. Vaš šlager sezone, Sarajevo - Ja tvoju ljubav nikad zaboravit' neću
* 1973. Vaš šlager sezone, Sarajevo - Željela je život drugi
* 1974. Split - Bakalar (sa grupom More)
* 1974. Slavonija - Opanak i cipela
* 1975. Opatija - Šta sanjaš
* 1975. Vaš šlager sezone, Sarajevo - Ako želiš, idi
* 1975. Festival revolucionarne i rodoljubne pjesme - Ima jedna divna zemlja
* 1976. Split - Di su one stare pisme
* 1978. Karneval fest - Tvoje oko rani me duboko
* 1978. Split - Dico moja
* 1978. Karneval fest - Pogledaj me
* 1979. Split - Umrli su kapitani
* 1980. Split - Bepo Bagulin (sa Tomislavom i Vedranom Ivčićem)
* 1981. Split - Braćera (Veče Ustanak i more)
* 1981. Zagreb - Moj san
* 1984. Split - Pričaj mi, tata (Veče Ustank i more, duet sa Draganom Blašković)
* 1987. Split - Pjesma za tebe
* 1988. Zagreb - Adio
* 1989. Split - Prijatelju moj
* 1989. Split - Dalmacijo, volim te (Veče Ustanak i more)
* 1989. Zagreb - Djevojka s juga
* 1991. Festival Stepinčeva katedrala - Velebite, suzo moja
* 1992. Festival Stepinčeva katedrala - Herceg Bosno
* 1993. Opatija - Adio, ljubavi moja
* 1993. Melodije hrvatskog Jadrana - Prozor prema zalazju
* 1993. Melodija Istre i Kvarnera - Adio bionda
* 1994. Melodije hrvatskog Jadrana - Na obali
* 1994. Melodije Istre i Kvarnera - E la barca va (duet sa Darkom Štifanićem)
* 1995. Melodije hrvatskog Jadrana - Mendula
* 1995. Split - Kad mendule procvitaju
* 1995. Melodija Mostara - Probudi me
* 2001. Split - Vitar u provu
* 2004. Melodije Istre i Kvarnera - Kad grozje zori
* 2007. Melodije Istre i Kvarnera - Kamelija
* 2008. Melodija Istre i Kvarnera - Stari ribar
* 2014. Melodije Istre i Kvarnera - Lumin
* 2014. Melodije Istre i Kvarnera - Večeri boje naranče (duet sa Karin Kuljanić)
* 2015. Šibenik - U masliniku
* 2016. Split - Proli riči
* 2016. Šibenik - Nije čovik škoj

## Izvori
Nevenka Košutić Brozović

**Nevenka Košutić Brozović** (Zagreb, 13. siječnja 1929.  Zagreb, 2. listopada 2013.) je hrvatska povjesničarka književnosti, ugledna komparatistica, dugogodišnja profesorica svjetske književnosti na Filozofskom fakultetu u Zadru.

## Biografija
Rodila se je 1929. u Zagrebu. Iz poznate je obitelji: teta joj je bila hrvatska književnica Sida Košutić, sestra političara Augusta Košutića. Nevenka Košutić je polazila njemačku osnovnu školu u Zagrebu, zbog čega je njemački jezik u ranoj mladosti dobro svladala, a poslije i niz inih jezika. U rodnom Zagrebu maturirala je na klasičnoj gimnaziji 1947. godine. Na Filozofskom fakultetu u Zagrebu diplomirala je 1953. južnoslavenske jezike i
književnosti te francuski jezik i književnost. Apsolvirala je engleski jezik i književnost. Doktorirala je 1965. godine na matičnom fakultetu obranom dizertacije "*Francuske književne pobude u časopisima hrvatske moderne*".

Bila je zaposlenica Nacionalne i sveučilišne knjižnice u Zagrebu od 1953. do 1956. godine. Radila je kao knjižničarka. Kad je položila stručne ispite i završila JAZU-ove tečaje iz latinske i slavenske paleografije, radila je u NSK na rizničnom odjelu rukopisa.

Najviše je proučavala književnost hrvatske moderne s komparativnog aspekta. Proučavateljica je hrvatskoga književnog prevođenja u čemu je veliki autoritet u hrvatskoj znanosti. Istraživačica je rada hrvatskih književnih povjesničara. U znanstvenoj se literaturi pojavila u časopisu Krugovima 1954. godine gdje je pisala o pjesništvu Antuna Gustava Matoša i Baudelairea.

Ostvarila je i uzoran nastavnički rad. Gotovo je cijeli radni staž provela na Filozofskom fakultetu u Zadru, od 1956. do 1995. godine. Predavala je svjetsku književnost. Desetak godina predavala je teoriju književnosti.
U početku je bila asistentica pri katedri za francuski jezik i književnost, potom asistentica za svjetsku književnost na katedri za jugoslavenske književnosti. 1970-ih je neko vrijeme vodila katedru za komparativnu književnost te poslije još nekoliko stručnih komparatističkih kolegija.

Organizirala je fakultetsku knjižnicu u Zadru. Predavala je knjižničarstvo na Pedagoškoj akademiji. Skoro po pravilu redovno pohađala je sa suprugom Daliborom Brozovićem seminare slavenskih jezika: polonistike, bohemistike, slovacistike, bulgaristike i makedonistike.

Sa suprugom Daliborom Brozovićem dobila je troje djece: Ladu (1957.-2008.), Dunju (1960.) i Hrvoja (1965.).

## Izvori
*Josip Lisac: Profesorica Nevenka Košutić Brozović http://hrcak.srce.hr/file/75562 Croatica et Slavica Iadertina, Zadar, sv.5, br.5. (ožujak) 2010.;
*Helena Peričić: Rastanak od velike komparatistice /In Memoriam: Nevenka Košutić Brozović (1929-2013)/, Vijenac, Zagreb, br. 512, (17. listopada) 2013. http://www.matica.hr/vijenac/512/Rastanak%20od%20velike%20komparatistice/
Franjo Vranjanin

**Franjo Vranjanin (Francesco Laurana)**, (Zadar, oko 1430. - Marseille ili Avignon, 12. ožujka 1502.), jedan od najznačajnijih dalmatinskih renesansnih kipara.

## Biografija
Brat poznatog renesansnog graditelja Lucijana Vranjanina, rođen u Vrani kraj Pakoštana, koji je u vrijeme umjetnikovog rođenja bio pod  mletačkom upravom.

U Napulju sudjeluje u radu na Trijumfalnom luku Alfonsa I (1452.-1472.) Boravi na Siciliji, gdje mu se pripisuje kapela Mastrantomio crkve Sv. Franje Asiškog u Palermu. Posljednje arhitektonsko djelo radi u Marseillesu – u katedrali radi na kapeli Sv. Lazara (1475.-1481.) Poznat je po bistama u kojima je razvio vrlo osobit stil.

## Vanjske veze

* Francesco Laurana, Encyclopædia Britannica
Renato Švorinić

**Renato Švorinić** (Zadar, 1965.), glazbenik i ravnatelj Hrvatske kazališne kuće Zadar.

## Biografija

Poznati hrvatski basist, član jazz grupe Black coffee. Najpoznatiji po uspješnoj suradnji s nizom vrhunskih hrvatskih glazbenika te kao aranžer i producent mnogih projekata u hrvatskoj pop i jazz glazbi. Nastupao je i surađivao s velikim imenima poput Gibonnija, Vanne, Olivera Dragojevića i Meri Cetinić. Više puta nominiran za hrvatsku diskografsku nagradu Porin i dobitnik Porina 2004. za najbolju jazz izvedbu (za skladbu *"Oj more duboko"*, album *"Krijanca"*, izvođač Black coffee).

## Vanjske veze
*  Službene stranice BLACK COFFEE 
*  Diskografija
Giovanni Smirich

**Giovanni Smirich** [dʒoˈvanni ˈʒmirit͡ʃ] (Zadar, 1842. – Zadar, 1929.), Zadarski konzervator i slikar.

Osobito zaslužan za proučavanje i obnovu zadarskih povijesnih spomenika. Tijekom dugogodišnjeg konzervatorskog rada i djelovanja u *Komisiji za ukras grada*, njegov je akademski stav često bio odlučujući.

Sagradio je 1901. godine i prvu vilu u zadarskoj Uvali maestrala s engleskim perivojem u kojem je podigao eksedru i kip sfinge u tadašnjem historicističkom zanosu.

## Povezano

* zadarska sfinga
Zoran Primorac

**Zoran Primorac** (Zadar, 10. svibnja 1969.) je hrvatski stolnotenisač.

Odličan je strateg, a igra moderan i agresivan stolni tenis s razornim napadima s obje strane. Počeo je igrati stolni tenis s osam godina u STK "Bagat" u Zadru, a već kao junior osvaja sedam medalja na europskim prvenstvima. 1985. godine prelazi u zagrebački klub "Vjesnik" i igrao je još za Caja Granadu i UMMC Verkhnaya Pyshma. Dok je igrao za taj klub "Vjesnik" ostvaruje odlične rezultate na međunarodnoj sceni. Prvo je na Svjetskom prvenstvu 1987. godine u New Delhiju osvojio srebro u paru s Lupulescom, da bi godinu kasnije odličje istog sjaja osvojio na Olimpijskim igrama u Seulu 1988.  S Lupulescom osvaja u naslov europskih prvaka na EP u Göteborgu 1990. godine.

Zoran je nastupao i na prvim hrvatskim ljetnim Olimpijskim igrama, onima u Barceloni 1992. i osvojio 9. mjesto u pojedinačnoj konkurenciji i igri parova. Isti plasman ponavlja na sljedećim igrama, a na Igrama u Ateni 2004. ispada u trećem kolu.

Prvu medalju za samostalnu Hrvatsku u ekipnoj konkurenciji osvaja na EP u Beogradu 2007. godine kada su porazom od Njemačke u finalu, natjecanje u ekipnom dijelu završili kao srebrni.

1993. godine dobitnik je Državne nagrade za šport "Franjo Bučar".

## Vanjske veze
* Profil na stranici STK Industrogradnja 
* Stolnoteniski rezultati s EP, SP i OI
Articutius de Rivignano

**Articutius de Rivignano** (Artikucije, Articuzio, 14. - 15. stoljeće) bio je jedan od najpoznatijih zadarskih notara (bilježnika). Potječe iz Italije, iz gradića Rivignana kraj Akvileje; znamo da mu se otac zvao Dominik. Kao i svi tadašnji notari, Artikucije se školovao u Bologni.

## Notar u Zadru

Dužnost notara u Zadru Artikucije je obavljao od 1383. do 1416, u vrijeme najvećeg prosperiteta grada. Zato njegove notarske knjige predstavljaju izvanredno bogat izvor za proučavanje privredne, društvene i kulturne povijesti tadašnjega Zadra.

U svojoj je oporuci Artikucije odredio "da se od njegove ostavštine treba školovati pet dječaka za laičke službe, što je prvi zabilježeni slučaj stipendiranja budućih laičkih intelektualaca u Hrvatskoj".

## Sačuvani spisi

U Državnom arhivu u Zadru čuva se golem materijal Artikucijevih notarskih imbrevijatura (5 busti). U Znanstvenoj knjižnici u Zadru pod Artikucijevim se imenom se čuva jedan svezak dokumenata naslovljen "*Liber ordinarius privilegiorum ac paginarum in forma capituli civitatis Iadrae scriptorum manu mei Articutii filii olim dominici de Riguinano… iurati notarii comunis Iadre ac scribe ab ipso capitulo assumpti.*"  Stjecajem nepoznatih okolnosti i u arhivu samostana Sv. Marije sačuvao se neobično opsežan Artikucijev inventar iz 1385, *Inventarium bonorum Michovili drapparii condam Petri anno MCCCLXXXV confectum*, jedini njegov spis koji je objavljen u moderno doba.

## Napomene
Martin (zadarski graditelj)

**Martin** (Zadar, 12. stoljeće hrvatski graditelj).

Ubraja se među prve poznate zadarske graditelje. Spominje se u arhivskim dokumentima krajem 12. stoljeća. Radio je na uređenju solane u Bibinju.

## Literatura
* Cvito Fisković: Zadarski srednjovječni majstori, MH, Split, 1959.
Felix von Weingartner

**Felix von Weingartner, pl. Münzberg** (Zadar, 2. lipnja 1863. - Winterthur, 7. svibnja 1942.), austrijski dirigent, neoromantičarski skladatelj, pijanist i književnik.

Weingartner je studirao u Grazu, Leipzigu i naposlijetku u Weimaru kod Franza Liszta. Bio je također i učenik Carla Reineckea. Weingartner je prvenstveno poznat kao dirigent i kulturolog, no za života je bio i skladatelj i književnik.

Nakon što je glazbenim pozornicama ravnao već u Mannheimu i Berlinu, 1908. godine je naslijedio Gustava Mahlera i tri godine ravnao bečkom Dvorskom operom. Od 1908.-1927. Weingartner je vodio koncerte Bečke filharmonije, a istovremeno je od 1919.-1924. bio i ravnatelj bečke Narodne opere (*Volksoper*). Godine 1927. otišao je u Švicarsku. Od 1935.-1936. bio je ravnatelj bečke Državne opere (*Staatsoper*). Nadalje je djelovao u Hamburgu, Bostonu, Münchenu i Baselu.

Iako je Felix von Weingartner bio i skladatelj širokog opusa (skladao je opere, simfonije, pjesme, instrumentalnu komornu glazbu), njegova se djela danas rijetko izvode. Kao dirigent je nadahnuo mnoge generacije glazbenika svojom jasnom i skladnom tehnikom.

## Izvori
* W. Jacob:*Felix von Weingartner. Ein Brevier*.  Wiesbaden 1933.
Lovre (zadarski graditelj)

**Lovre** (Zadar, 13. stoljeće, hrvatski graditelj).

Lovre, zadarski protomajstor iz 13. stoljeća. Pretpostavlja se da je sudjelovao pri izgradnji zadarskih romaničkih objekata.

Utemeljitelj je ugledne zadarske graditeljske obitelji koju su činili njegovi sinovi: Anđeo, Juraj, Nikola  i Petar.

## Literatura

* Cvito Fisković: Prvi poznati dubrovački gtaditelji, JAZU, Dubrovnik, 1955.
* Cvito Fisković: Zadarski srednjovječni majstori, MH, Split, 1959.
Bundek

**Bundek** je jezero i park u gradu Zagrebu.

Nalazi se južno od Save, zapadno od Zapruđa, a sjeverno od Središća. Upravnom podjelom iz 1999. pripada gradskoj četvrti Novi Zagreb - istok. Godine 2005. su potpuno preuređeni park i jezero.
Petrus Perençanus

**Petrus Perençanus** (Perenzanus, Perincanus, Perinzanus, Petar Perencan), zadarski notar iz 14. stoljeća. Iz eshatokola isprava koje je sastavljao saznajemo da je bio podrijetlom iz talijanskog grada Padove, sin pokojnog gospodina Acona de Lemicetisa (*Petrus dictus Peren&#231;anus condam domini A&#231;onis de Lemicetis de Padua*).

### Djelovanje

O Petru Perencanu nema mnogo podataka. Imao je titulu profesionalnog notara (*notarius imperiale auctoritate*) iz čega proizlazi da se najvjerojatnije kao i većina notara s istočnojadranske obale, školovao u Bologni gdje je djelovalo veoma ugledno pravno sveučilište na koje su se slali notari na usavršavanje svog zanata. Naime, za obavljanje notarske službe osim pravilnog sastavljanja isprava prema određenim kancelarijskim pravilima, bilo je potrebno i poznavati zakone.

Iz sačuvanih notarskih spisa može se odrediti vrijeme njegovog djelovanja kao notara u razdoblju od 1361.
do 1391. godine. Upravo 60-tih godina 14. stoljeća kada je Perencan počeo svoje djelovanje kao javni notar, bilo je još djelatno osam notara što ukazuje na činjenicu da je privredni život u Zadru procvao nakon Zadarskog mira 1358. godine kad se Zadar za neko vrijeme otresao vrhovne mletačke vlasti i priznao vlast ugarskog kralja Ludovika I. Anžuvnica (1342.-1382.). No Petar Perencan je ostao jedan od rijetkih koji je djelovao dugi niz godina u svojoj službi, možda zbog toga što se uklapao u idealnu sliku o notaru, koju je upravo on sastavio prema diktatu Velikog vijeća grada Zadra prilikom izbora novog notara 1366. godine koja glasi ovako: "*Qui sit moderatus, sapiens, bonus scriptor, dictator litterarum, litteratus et bonus ratiocinator ac bone condicionis et fame.*"

### Sačuvani spisi

Iz dugogodišnje notarske službe Petra Perencana uspio se sačuvati njegov notarski registar ili knjiga imbrevijatura iz razdoblja od 1366. do 1391. godine koja se nalazi u Državnom arhivu u Zadru. Njegov notarski registar podijeljen je u četiri buste. No u potpunosti se može pročitati samo prva busta i dio druge. Sve ostalo je više ili manje oštećeno zbog vlage.

Osim ovog registara sačuvane su i neke njegove pojedinačne isprave na pergameni koje se također čuvaju u Državnom arhivu u Zadru u različitim fondovima (riječ je o fondovima samostana sv. Krševana, sv. Dominika, sv. Nikole, rogovskog samostana). Osim u Državnom arhivu u Zadru, neke njegove isprave se nalaze i u Znanstvenoj knjižnici u Zadru, u arhivu samostana sv. Marije u Zadru, u arhivu franjevačkog samostana u Zadru, u Arhivu HAZU u Zagrebu.

### Napomene
Hrvoje Ćustić

**Hrvoje Ćustić** (Zadar, 21. listopada 1983. - Zadar, 3. travnja 2008.), bivši hrvatski nogometaš, član NK Zadar. Umro je 3. travnja 2008. godine u zadarskoj bolnici, od teških ozljeda zadobivenih tijekom utakmice NK Zadar - HNK Cibalia koja se igrala 29. ožujka 2008.

## Karijera
Bio je talentirani nogometaš, igrao je na poziciji lijevog bočnog, ali u vremenu kada je Zadar vodio Stanko Mršić, igrao je u napadu zajedno sa Želimirom Terkešom. Prošao je i sve selekcije hrvatske mlade reprezentacije. Osim za Zadar, dvije godine je igrao i za NK Zagreb, a mjesec dana je proveo u Međimurju, da bi se nakon kratke avanture vratio u rodni Zadar.

## Smrt
Na prvenstvenoj utakmici protiv Cibalije, 29. ožujka 2008., Hrvoje je u dvoboju sa mladim Tomislavom Jurićem, zaradio udarcem u betonski zid nagnječenje mozga i frakturu lubanje. Hitno je operiran iste večeri u zadarskoj bolnici. Stanje se pogošalo 2. travnja navečer, praćeno povišenom temperaturom, te je nastupila moždana smrt. Ujutro je umro, te je smrt službeno proglašena 3. travnja u 11:51.

## Izvori

## Vanjske veze
Vittorio Gliubich

**Viktor Ljubić** (Zadar, 18. travnja 1902.), u službenim statistikama Međunarodnog olimpijskog odbora vodi se pod talijaniziranim imenom **Vittorio Gliubich**, hrvatski je veslač koji je za tadašnju Kraljevinu Italiju osvojio brončanu medalju u osmercu na Olimpijskim igrama u Parizu 1924. godine.

Posada koja je osvojila brončanu medalju uz Viktora Ljubića imala je u sastavu još pet Hrvata, tri brata Katalinić: Šimuna, Franu i Antu, te Petra Ivanova i Bruna Sorića, kao i tri Talijana: Carla Toniattija, Latina Galassa i Giuseppea Grivellija.

## Vanjske veze
* Osobni profil
* Posada
Senka Paleka-Martinović

**Senka Paleka-Martinović** (Zadar, 2. veljače 1948.) je hrvatska pjesnikinja.

## Biografija

Senka Paleka-Martinović, pjesnikinja, rođena je 2. veljače 1948. godine u Zadru, gdje je završila osnovnu školu i gimnaziju, dok je na Filozofskom fakultetu u Zadru diplomirala hrvatski jezik i književnost. Nakon studija kratko radi kao glumica u Kazalištu lutaka Zadar, a potom kao srednjoškolska profesorica hrvatskog jezika i književnosti u rodnom gradu. Pjesnikinja Senka Paleka-Martinović živi i radi u Zadru.

## Književni rad
 
Pjesme je počela pisati relativno rano, još kao gimnazijalka. Odmah se ispostavilo, s obzirom na način refleksivno-sugestivnog joj  pjevanja, da je zadarsko-mediteransko podneblje iznjedrilo još jedno nadasve darovito pjesničko ime, pa je, tako, već otada, počela sudjelovati na mnogim susretima poezije ....

Inače, bila je predsjednica Književnoga centra Zadar, koji je, u vrijeme svog trajanja bio zapaženim faktorom izdavaštva u nas uopće, a u okviru kojega je do početka Domovinskog rata (kad se gasi svaka mu djelatnost) ocijenila niz književnih djela. Pjesnikinja je nazočna u svim značajnijim kulturnim, napose književnim zbivanjima u Zadru i regiji, a često je voditelj Kulturnih susreta u atelijeru poznatog slikarskog para Nevenke i Duška Benini. Redovit je član prosudbenih povjerenstava na različnim smotrama, poput Lidrana, Zadarfesta, Zadarskog dječjeg glazbenog festivala i Hrvatskih lutkarskih susreta ...

Senka Paleka-Martinović pjesmama je zastupljena u Panorami mlade hrvatske književnosti, u antologiji Hrvatska poezija o moru, pomorcima i brodovima Luka Paljetka (Dubrovnik, 1990.) i u zborniku  Kroz moje oko Marka Vasilja o suvremenim piscima zadarskog književnog kruga (Zadar, 2005.). A svoju je poeziju i objavljivala u raznim novinama i časopisima: Vidik, Zadarska revija, Oko, Bagdala, Most, Forum, Republika, Slobodna Dalmacija, Narodni list i drugdje. O evidentnim pak vrednotama njene poezije afirmativno su, pored ostalih, pisali i hrvatski književnici Zlatan Jakšić, Anđelko Novaković, Momčilo Popadić, Roko Dobra ...

Članica je Društva književnika Hrvatske, ogranak u Zadru.

## Djela

* "Dišem da ne umreš" (Književni centar Zadar, Zadar, 1985.)
* Zbirka pjesama u rukopisu „Adresa ptica“.

Nagrade: Prva nagrada za poeziju na Susretu mladih pjesnika u Čakovcu.
Franulo Stravilo

**Franulo Stravilo** (15. stoljeće), hrvatski graditelj.

Franulo Stravilo, zadarski graditelj. 1408. godine potpisao je ugovor o pregradnji crkve sv. Marije na pašmanskom rtu. Prema ugovoru morao je sagraditi novi krov i vrata na bočnom zidu, srušiti staru apsidu i sagraditi novo presvođeno četvrtasto svetište i sagraditi zvonik u obliku preslice.

## Literatura
* Cvito Fisković: "Zadarski srednjovječni majstori" (MH, Split, 1959.), 
* Ivo Petricioli: "Srednjovjekovnim graditeljima u spomen" (Književni krug, Split, 1996.).
Mate (zadarski graditelj)

**Mate**,15. stoljeće, hrvatski graditelj iz Zadra.

Gradio je u Rabu samostan i crkvu sv. Antuna Opata.

## Literatura

Cvito Fisković: Zadarski srednjovječni majstori, MH, Split. 1959.
Miljenko Domijan: Rab, Barbat, Zagreb, 2007.
Tonči Valčić

**Tonči Valčić** (Zadar, 9. lipnja 1978.), hrvatski rukometaš i član hrvatske rukometne reprezentacije. Igra na poziciji lijevog vanjskog, a može igrati i srednjeg vanjskog. Član je rukometnog kluba Zagreb, u koji je došao iz španjolskog Ademar Leona.

Stariji je brat Josipa Valčića, također hrvatskog rukometnog reprezentativca. Oženjen je Anelom Filipović Valčić.
Šime Vrsaljko

**Šime Vrsaljko** (Zadar, 10. siječnja 1992.) je hrvatski nogometaš koji trenutačno nastupa za španjolski klub Atlético Madrid.

Igra na poziciji desnog braniča. Vrsaljko je mladi hrvatski reprezentativac i povremeni A reprezentativac. Vrsaljko se pridružio momčadi Dinama u sezoni 2009./10. te je odmah otišao na posudbu u Lokomotivu za koju je nastupio u svih sedamnaest utakmica u jesenskom dijelu prvenstva. Prvoj momčadi Dinama se pridružio u zimskoj stanci, a prvi nastup je imao u veljači 2010. protiv Croatije iz Sesveta.

Godine 2010. dobitnik je nagrade za najveću mladu nadu, koju dodjeljuje Klub navijača hrvatske nogometne reprezentacije "Uvijek vjerni".
Sandra Sterle

**Sandra Sterle** (Zadar, 1965.), hrvatska umjetnica.

## Biografija
Završila je Akademiju likovnih umjetnosti u Zagrebu 1989., a na akademiji u Düsseldorfu pohađala je studij Filma i videa u klasi Nan Hoover. Od 1991. do 2001. živi i radi u Amsterdamu gdje aktivno participira na umjetničkoj sceni. Dobitnica je Nagrade za najboljeg mladog video umjetnika na međunarodnom festivalu Video Medeja u Novom Sadu 1997. i Nagrade nizozemske zaklade "Werkburs" 1999. U svojstvu izvanredne profesorice predaje kolegije Performans i video te Umjetnost novih medija na Umjetničkoj akademiji u Splitu.

## Vanjske veze

* http://www.kgz.hr/default.aspx?id=4533
* http://www.kontejner.org/nausea
* http://www.galerijagalzenica.info/taxonomy/term/361 
* http://www.cee-art.com/croatia/sterle-sandra.html  „Here Tomorrow“, Roxana Marcoci
* http://www.obieg.pl/artmix/18317
Collegium pro musica sacra

**Collegium pro musica sacra** je ansambl crkvene glazbe iz Zagreba. Djeluje od 1972. godine.

Osnovan je o Božiću 1972. godine. 

Osnivačica je Imakultata Malinka, umjetnička voditeljica s. Naše Gospe. U tome joj je svesrdno pomogla Cecilija Pleše, umjetnička suradnica s. Naše Gospe.

Cecilija Pleše je 1999. postala umjetničkom voditeljicom zbora. 

Zbor Collegium pro musica sacra pjeva u zagrebačkoj katedrali, no osim u njoj, zbor pjeva u Hrvatskoj i inozemstvu. Ostvario je suradnju s poznatim hrvatskim glazbenim umjetnicima (Olga Šober i dr.).

## Izvori
* Crkvena glazba  IKA: Collegium pro musica sacra" proslavio 35 godina djelovanja, 6. siječnja 2007.
* IKA Koncert u povodu 40. obljetnice ansambla "Collegium pro musica sacra", najava za 20. svibnja 2012.
Ivan Santini

**Ivan Santini** (Zadar, 21. svibnja 1989.) je hrvatski nogometaš i reprezentativac koji trenutačno nastupa za belgijski Anderlecht. Igra na mjestu napadača.

## Klupska karijera
Ivan Santini počeo je trenirati nogomet u NK Zadru da bi 2006. godine otišao u NK Inter Zaprešić a od 2007. do 2008. godine je bio u austrijskome Reb Bull Salzburgu te godinu dana u njemačkome klubu Ingolstadt 04 i onda se 2009. godine vratio u NK Zadar. U NK Zadru igrao je do kraja jesenskog dijela sezone 2011./12. kada je bio i najbolji strijelac jesenskog dijela Prve HNL a krajem siječnja 2012. godine odlazi na posudbu u njemački klub SC Freiburg.
 
## Reprezentativna karijera
Odigrao je 2 utakmice za hrvatsku nogometnu do 17 reprezentaciju te 2 za reprezentaciju do 19 za koju je postigao jedan pogodak.

## Priznanja
### Individualna
* 2011.: Najbolji igrač Prve HNL, u izboru kapetana klubova Prve HNL.

## Izvori

## Vanjske veze
* Ivan Santini na hnl-statistika.com
Duško Modrinić

**Duško Modrinić** (Zadar, 1979.) je hrvatski kazališni, televizijski i filmski glumac.

## Filmografija
### Televizijske uloge
* "Ah, taj Ivo!" kao Ivo (2012.)
* "Jugoslavenske tajne službe" kao Milovan Đilas (2012.)
* "Larin izbor" kao Stipe (2011.-2012.)
* "Stipe u gostima" kao Kruno (2011.)
* "Dome slatki dome" kao dr. Šalić (2010.)
* "Uzmi ili ostavi" kao voditelj (2009.)
* "Zvijezde pjevaju" kao Duško Modrinić (2009.)
* "Sve će biti dobro" kao Dinko Matić (2008.-2009.)
* "Bitange i princeze" kao Beljo/spiker (2008.-2009.)
* "Zauvijek susjedi" kao Boško (2008.)
* "Cimmer fraj" kao poštar Šime (2006.)

### Filmske uloge
* "Za naivne dječake" kao fra Zrinko (2007.)
* "On the Square" (2007.)

## Vanjske veze
*
*Stranica na KAMO.hr
*Intervju s glumcem
Josip Plahuta

**Josip Plahuta** (*Josef Plachutta*) (Zadar, 13. svibnja 1827. - 22. srpnja 1883.)  je bio hrvatski šahist, podrijetlom Slovenac.

Bavio se problemskim šahom. Poznat je po svom šahovskom problemu:

Rješenje:'''

1. Qf3! (prijeti mat 2.d4 )

1...Nxc5 2. Rg7! (ovo je zapravo u stvarnoj Plahuti. Prijeti 3.Qg3 i 3.Bc7)

2...Rgxg7 3. Bc7+ Rxc7 4. Qg3#

2...Rhxg7 3. Qg3+ Rxg3 4. Bc7#

## Vanjske veze
* Plachuttini problemi  na PDB Serveru za rješavanje šahovskih problema
* Partije Josipa Plahute na Chessgames.com
Institut za turizam

**Institut za turizam** je javni znanstveno-istraživački i savjetodavni institut u Hrvatskoj sa sjedištem u Zagrebu, osnovana 1959. kao *Biro za investicije u turizmu*. Institut pripada akademskoj i istraživačkoj zajednici pod ingerencijom je Ministarstva znanosti i tehnologije, ali je i kvalificirani partner turističkim subjektima u rješenjima konkretnih, praktičnih zadataka. Institut svoje iskustvo temelji na znanstvenom radu, stalnim istraživanjima i trajnom usavršavanju multidisciplinarnih radnih timova.

## Zadaća
Glavne zadaće kojima se bavi Institut za turizam su:
* Istraživanje
* Planiranje i razvoj
* Informacije i dokumentiranje podataka
* Obrazovanje
* Bibliotekarstvo
* Izdavaštvo

U sklopu svake jedinice razvijene su specijalizirane grupe proizvoda. Institut za turizam je savjetnik u traženju odgovora na pitanja suvremenog turističkog razvoja i upravljanja postojećim resursima za turističko gospodarstvo i državne institucije. Jedna od glavnih zadaća Instituta za turizam je i istraživanje konkurentnosti hrvatskog turizma i davanje preporuka za njegovo povećanje.

## Organizacija
Institut za turizam se sastoji od:
* Ravnateljstva
* Znanstvenog vijeća
* Upravnog vijeća

## Povezano
* Zagrebačka škola za menadžment

## Izvori

## Vanjske veze
* Institut za turizam
* BIST - Sustav poslovne inteligencije za turističke destinacije
Purgeri

**Purger** je nadimak koji se prvenstveno koristi za stanovnika Zagreba čiji su preci nekoliko generacija unatrag rođeni u Zagrebu i koji su ondje živjeli. Svaki Zagrepčanin nije dakle Purger, iako se riječ koristi kao nadimak za građane Zagreba ili navijače Dinama. Riječ također može označavati stanovnike drugih gradova koji generacijama prebivaju tamo, ali se u tom slučaju koristi rjeđe. Riječ dolazi iz njemačkog jezika, iz riječi **Bürger**, a u prijevodu znači stanovnik grada''.
Pantovčak

**Pantovčak** je zagrebačka ulica te dio grada (sjeverno od Ilice). Ulica Pantovčak počinje kod Britanskog trga, vrlo blizu centra grada i Ilice, a završava na Prekrižju. Predio Pantovčaka poznat je kao elitni dio grada s mnogo luksuznih kuća i stanova.

Na Pantovčaku su smješteni Predsjednički dvori, službena rezidencija predsjednika Republike Hrvatske, prije poznata kao Vila Zagorje - rezidencijalni objekt sagrađenim za potrebe Josipa Broza Tita. Na Pantovčaku se nalaze i neke rezidencije stranih diplomatskih predstavništava u Republici Hrvatskoj. 

U kontekstu, *Pantovčak* može označavati politiku koju provodi predsjednik Republike Hrvatske.

Na Pantovčaku 85 je prije Drugog svjetskog rata izgrađena "željezna kuća" - na toj adresi danas je crkva sv. Kvirina, biskupa i mučenika (izgr. 2003).
Tromostovlje

**Tromostovlje** je zagrebačko naselje uz Savu, koje graniči s naseljima Kajzericom, Savskim Gajem, Trokutom i Laništem. 

Iako mu je ime slično kao i glavni trg u Ljubljani, Tromostovje, nije isto. Naselje se zove Tromostovlje jer se u njemu nalaze dva mosta - Jadranski i Savski, a treći, Jarunski, koji će voditi na jezero Jarun, još treba biti izgrađen. Danas se u tromostovlju nalaze Billa, Mc' Donalds i Turbo Limač, a Milan Bandić je 2007. propisao arhitektonski natječaj o GUP-u za to područje. Na proljeće 2008. tamo se trebalo sagraditi nekoliko stambenih (9-26 katova) i poslovnih (26-46 katova) nebodera, ali to nije izvršeno.

## Izvori

## Vanjske veze
* DAZ 
* Slika1 
* Slika2
Park Maksimir

Park-šuma **Maksimir**, prva u jugoistočnoj Europi, otvorena je 1794. godine na inicijativu biskupa Maksimilijana Vrhovca. Godine 1839. dao ju je urediti u engleskom pejzažnom stilu biskup Juraj Haulik. Arhitektonski objekti većinom su djela graditelja Franje Schüchta. U parku od 316 hektara je očuvana flora i fauna nizinskih šuma, a u njemu se nalazi i pet jezera (prirodnih i umjetnih).

Na južnom kraju park-šume nalazi se Zoološki vrt grada Zagreba.

Ime parka nose i gradska četvrt koja obuhvaća teritorij obližnjih gradskih naselja, i stadion NK Dinama.

## Istaknutiji objekti
* Švicarska kuća (sagrađena 1842., obnovljena 2005.),
* Vidikovac kiosk (najistaknutiji objekt perivoja), sagrađen 1843.,
* Paviljon Jeka (sagrađen 1840., obnovljen 2001.),
* Kapela sv. Jurja (sagrađena 1880.).

## Galerija

Datoteka:Maksimir 1007 1.JPG|Park-šuma Maksimir
Datoteka:Maksimir_Zoo.jpg|Zoološki vrt grada Zagreba
Datoteka:Maksimir Mogila 1007 1.JPG|Mogila
Datoteka:Turtles in Maksimir.jpg|Kornjače


## Napomene

## Literatura
* Lelja Dobronić: *Bartol Felbinger i zagrebački graditelji njegova doba*, Zagreb, 1971. 
* Olga Maruševski, Sonja Jurković: *Maksimir*, Zagreb, 1991. ()

## Vanjske veze

* park-maksimir.hr
Demografija Zagreba

**[[Grad Zagreb]]** ima 779.145 stanovnika, prema popisu stanovništva iz 2001. godine, i to 415.153 žene i 363.992 muškarca. Šire gradsko područje okuplja više od milijun stanovnika. Prosječna starost stanovnika je 39,7 godina. Prema narodnosti većinu stanovnika čine Hrvati (oko 92%), a od nacionalnih manjina najznačajnije skupine su: Srbi, Slovenci, Bošnjaci (bosanski muslimani), Albanci, te Nijemci, Austrijanci i Mađari. Prema vjeroispovijesti, većina Zagrepčana izjašnjava se katolicima (87%), a ostale vjerske zajednice su: pravoslavna zajednica, islamska zajednica, te Evangelička (luteranska) crkva i Reformirana kršćanska (kalvinska) Crkva kao povijesno priznate protestantske konfesije u Zagrebu. Nazočne su još Adventistička Crkva, Baptistička Crkva te židovska zajednica. Oko 4% izjašnjava se agnosticima, a 3,5% ateistima. Najveće gradske četvrti su: Trešnjevka (više od 120 000 stanovnika), Novi Zagreb (više od 110 000 stanovnika) i Dubrava (blizu 100 000 stanovnika). Po popisu stanovništva iz 1991. godine, naseljeno mjesto Zagreb imalo je 706.770 stanovnika.

### Razvoj površine i stanovništva

Podatci u 3. stupcu se odnose na upravno-teritorijalnu podjelu u vrijeme popisa. U 4. stupcu su podatci svedeni na današnju upravno-teritorijalnu podjelu (NN br.10, od 30. siječnja 1997.)

Ako nema dodatnih napomena, radi se od podatcima iz popisa stanovništva, provedenim prema u tom trenutku važećim pravilima.  

## Izvori i bilješke
* Stanovništvo Zagreba 
* Popis stanovništva 2001., Državni zavod za statistiku
Dolac (Zagreb)

**Dolac** je najveća, najpoznatija i najvažnija tržnica u Zagrebu.

## Historija
Tržnica je otvorena 1930. godine na mjestu starih zidina koje su srušene (o tome svjedoči ulica Pod zidom). Nakon što je odlučeno da se preseli stara tržnica Harmica na mjestu današnjeg Trga bana Josipa Jelačića, raspravljalo se o lokaciji nove gradske tržnice. Lokaciju između crkve sv. Marije i Kaptola predložio je arhitekt Viktor Kovačić koji je sudjelovao u regulaciji potoka Medveščaka. Osim zidina je porušeno nekoliko kuća u starom gradskom naselju Dolac.

## Položaj

Tržnica se nalazi u gradskoj četvrti Gornji grad - Medveščak između Trga bana Josipa Jelačića, Kaptola  i Gornjeg grada. Kombinacija je otvorene (za voće i povrće) i zatvorene (za meso, nalazi se ispod otvorene tržnice). Sjeverno od Dolca je Trg Petrice Kerempuha na kojem se nalazi prodaja cvijeća, a on se na sjeveru nastavlja na Opatovinu s prodajom odjevnih predmeta i raznih obrtničkih proizvoda. Trg Bana Jelačića i Dolac povezuje ulica Splavnica na kojoj se također prodaje cvijeće. Godine 2006. na tržnici je postavljen kip tradicionalne prodavačice "kumice". Kumice su žene iz okolice Zagreba koje uzgajaju vlastito voće i povrće ili rade domaći sir i vrhnje koje prodaju na tržnici.

## Izvori

## Vanjske veze
Ožujsko pivo

**Ožujsko pivo** je svijetlo pivo koje proizvodi Zagrebačka pivovara. Ožujsko pivo proizvodi se od vode, hmelja, ječma i kvasca i sadrži 5,2% alkohola. 

## Povijest i opis
Proizvodi se od 1892. godine, a ime je dobilo po mjesecu ožujku u kojem se je tradicionalno proizvodilo najbolje pivo. Trenutno je najprodavanije pivo u Hrvatskoj s tržišnim udjelom od 40%. Među potrošačima poznata je i pod nadimkom *Žuja*. Ožujsko pivo na tržištu možemo naći u staklenim bocama od 0,25, 0,33 i 0,5 litara, plastičnim bocama od 1 i 2 litre, limenkama od 0,33 i 0,5 litara i u bačvama od 30 i 50 litara.



Datoteka:Ozujsko EURO 2 lipanj 2008.JPG|Posebno izdanje Ožujskog piva povodom Europskog nogometnog prvenstva 2008. godine, Eduardo Alves da Silva
Datoteka:Ozujsko EURO 1 lipanj 2008.JPG|Mladen Petrić
|Ožujsko božićno pivo, autor etikete za 2008. godinu je akademski slikar Marko Tadić



## Izvori
* http://www.ozujsko.com/zagrebackapivovara/proizvodi_ozujsko 

## Vanjske veze

* Službene stranice Zagrebačke pivovare 
* Službene stranice Ožujskog piva
Gradska skupština Grada Zagreba

**Gradska skupština Grada Zagreba** je predstavničko tijelo građana Grada Zagreba koje donosi akte u okviru samoupravnog djelokruga Grada Zagreba te obavlja druge poslove u skladu sa zakonom i Statutom. Gradska skupština ima pedesetjednog zastupnika, a njen aktualni saziv izabran je na općim lokalnim izborima 15. svibnja 2009. godine.

U Zagrebu je na lokalnim izborima 2009. glasovalo 300 828 birača što je 41,69 posto od ukupno 721 522 birača na biračkim mjestima. To je 5,75 posto više građana koji su se odazvali na birališta nego 2005. godine. Koalicijska lista SDP, HSU osvojila je 33,34 posto glasova, koalicija HDZ, HSS, HSLS 18,43 posto, HNS 8,18 posto, nezavisna lista Velimira Sriće 7,98 posto i nezavisna lista Tatjane Holjevac 6,39 posto.

## Gradska skupština

## Zastupnici
* **[[SDP]]-[[HSU]]**: Zoran Milanović, Višnja Fortuna, Igor Rađenović, Josip Petrač, Jasmina Havranek, Jurica Meić, Boris Šprem, Mirando Mrsić, Mirela Holy, Iva Prpić, Vilina Šincek-Pećanić, Tomislav Saucha, Dan Špicer, Ivan Račan, Vesna Majher, Marin Knezović, Dragan Korolija- Marinić, Srđan Subotić, Ivana Mlinar- Horvat, Vesna Brezić, Miran Martinac, Goran Kutlić, Nura Ismailovski i Melita Mulić
* **[[HDZ]]-[[Hrvatska seljačka stranka|HSS]]-[[HSLS]]**: Jasen Mesić, Darko Vuletić, Darinko Kosor, Mario Zubović, Miroslav Blažević, Nenad Matić, Stjepan Fiolić, Danira Bilić, Stjepan Horvat, Milana Vlaović, Margareta Mađerić, Siniša Markulin i Alen Ostojić
* **[[Hrvatska narodna stranka - liberalni demokrati|HNS]]**: Radimir Čačić, Alenka Košiša Čičin-Šain, Mladen Belicza, Jozo Radoš i Andrea Violić
* **Nezavisna lista Velimira Sriće**: Velimir Srića, Josip Kregar, Josip Hren, Vera Petrinjak-Šimek i Zvonko Maković,
* **Nezavisna lista Tatjane Holjevac**: Tatjana Holjevac, Pavel Kobler, Željko Brebrić i Dinka Pavelić

## Reference

## Poveznice
* Zagrebačka kriza
* Stara gradska vijećnica u Zagrebu
HPD Željezničar (Zagreb)

**Hrvatsko planinarsko društvo »Željezničar«**, društvo iz Zagreba osnovano 1950. godine. 

Članovi društva obišli su sve hrvatske i brojne planine širom Europe, a popeli su se i na mnoge od najpoznatijih vrhova svijeta. 

Društvo je poznato u svjetskim razmjerima po svojim speleološkim uspjesima. Surađuju s planinarskim društvima širom Hrvatske, a posebno s PD Željezničar iz Gospića i PD Željezničar iz Moravica, kao i sa željezničarskim planinarskim društvima iz Ljubljane, Maribora i Celja u Sloveniji. 

Društvo održava tri godišnja planinarska pohoda u Samoborskom gorju: 
* Dragojlinom stazom na Okić
* Pohod na Oštrc
* Noćni pohod na Oštrc

Sekcije i odsjeci:
* Sekcija društvenih izleta
* Sekcija visokogorskog planinarenja
* Speleološki odsjek 
* Alpinistički odsjek
Manduševac

**Manduševac** je poznata fontana na Trgu bana Jelačića u Zagrebu. Ima veliko povijesno značenje, te je prema legendi Zagreb po njemu dobio ime. Manduševac je heraldičkim simbolima prikazan kao izvor na grbu Zagrebačke županije.

## Historija
Izvor vode Manduševac postoji od davnine na prostoru bivšeg sajmišta Harmice ispod zidina starog Zagreba (koji se sastojao od dva grada-današnjeg Kaptola i Griča). Stoljećima je služio Zagrepčanima kao izvor vode. Postoji legenda prema kojoj je na tom zdencu lijepa djevojka Manda srela viteza koji ju je zamolio vode. Rekao joj je "Mando, dušo, zagrabi vode". Prema toj izreci su i Zagreb i Manduševac dobili ime (Manduševac od "Mando, dušo", a Zagreb od "zagrabi").

Godine 1898. Trg bana Jelačića rekonstruiran je i popločan, te je pritom Manduševac zatrpan. S vremenom se zaboravilo na njegov položaj. Zbog toga je nastalo veliko iznenađenje kad je prilikom rekonstrukcije tadašnjeg Trga Republike (današnjeg Trga bana Jelačića) 1986. Manduševac ponovo pronađen. Manduševac nije bio u prvotnom planu uređenja trga, ali je na molbu javnosti nakon otkrića Manduševca plan promijenjen i od 1986. Manduševac ponovo postoji.

#### Predanje
Hrvatski povjesničar Krčelić  je zabilježio zanimljiv događaj iz života blaženog Augustina Kažotića.

1312. godine, u doba gradnje katedrale, bila je velika suša. Tada je po zagovoru blaženoga Augustina Kažotića – tadašnjeg zagrebačkog biskupa – provreo izvor vode, današnji Manduševac. Kasnije je bio Kažotić biskup u Luceri, gdje se nalaze i njegove relikvije. Dio njegovih relikvija čuva se u zagrebačkoj katedrali.
PLIVA

**PLIVA d.o.o.** (akronim u značenju "Proizvodnja lijekova i vakcina") hrvatska je farmaceutska tvrtka sa sjedištem u Zagrebu. Najveća je farmaceutska tvrtka u južnoj Europi i hrvatski treći najveći izvoznik.

## Historija
Tvrtka je utemeljena 1921. godine u mjestu Kaštel kraj Karlovca.

Za vrijeme Banovine Hrvatske Kaštel je pridružen Plibahu, što je kratica od početnih slova Proizvodnja lijekova Banovine Hrvatske. Postupnim proširenjem proizvodnje na bazne sirovine i vakcine, tvornica dobiva svoje trajno ime Pliva, složeno od početnih slova: Proizvodnja lijekova i vakcina.

Pliva razvija, proizvodi i prodaje gotove oblike generičkih lijekova i aktivne farmaceutske supstancije, a njezin portfelj obuhvaća generičke lijekove i generičke lijekove s dodanom vrijednošću, biogeneričke lijekove i citostatike.

Vladimir Prelog, dobitnik Nobelove nagrade za kemiju, jedan je od znanstvenika koji su radili u razvojnom timu Plive.

Godine 1980. sastav stručnjaka iz znanstvenog instituta ovog poduzeća, kojeg je predvodio Slobodan Đokić, Gorjana Radoboja-Lazarevski, Zrinka Tamburašev i Gabrijela Kobrehel, otkrio je formulu kemijskog spoja azitromicina, svjetski poznatog antibiotika sumameda, jednog od najprodavanijih antibiotika, koji je 1981. Pliva patentirala diljem svijeta, uključujući i u Sjedinjenim Državama. Patent je istekao 2005. godine.

Najveća Plivina tržišta su Hrvatska, SAD i Rusija. Slijede Poljska, Ukrajina, Bosna i Hercegovina, Češka Republika, Velika Britanija, Kazahstan i Mađarska, više od 80% proizvoda se izvozi.

25. listopada 2006. Pliva je prodana američkoj velikoj tvrtki Barr Pharmaceuticals, Inc., koja je preuzela 92% dionica Plive u skladu s uvjetima završne ponude od 2,5 milijardi dolara. Zajedno s Plivinim trezorskim dionicama, Barr sada posjeduje ili kontrolira više od 95% Plivinih dionica s pravom glasa.

23. prosinca 2008. Teva je preuzela Barr Pharmaceuticals za 7,5 milijardi dolara, tako su Barr i Pliva (koju je Barr kupio ranije) dio Teve.

## Izvori

## Vanjske veze
* PLIVA - Službene stranice 
* Intenet portal, PLIVAmed.net besplatan mrežni servis
* PLIVAzdravlje.hr
;Ostali projekti
Franck d.d.

**Franck d.d.** je hrvatska tvrtka za proizvodnju kave, čaja i snack proizvoda.

Tvrtka je utemeljena 1892. godine u Zagrebu, kao dio njemačkog multinacionalnog poduzeća "*Heinrich Franck Söhne*".  
S radom je započela 21. lipnja 1883. Do Drugog svjetskog rata Franck se bavio proizvodnjom kavovina, a zadnjih 50 godina u želji za unaprijeđenjem proizvodnje primjenjujući razne inovacije, Franck je proširio svoj asortiman kavom, čajevima, snackovima, začinima, praškastim proizvodima, proizvodima za kolače, šećerom i prilozima jelima.  Nakon privatizacije 1992. godine Franck je postao 100-postotno vlasništvo zaposlenika i započeo eru modernizacije.

## Izvori

## Vanjske veze
* Službena stranica
Novosti (Zagreb)

**Novosti** su bile hrvatske dnevne novine.

Izlazile su u Zagrebu.

Izlazile su od 24. srpnja 1907. do 10. travnja 1941. godine. Zanimljivost vezana uz ovaj list je ta što je list izlazio i za vrijeme Prvog svjetskog rata.

## Poznati suradnici
Od 1926. je u njima radio, a od 1936. do 1941., do gašenja lista ih je uređivao poznati hrvatski novinar, športaš i športski djelatnik Hrvoje Macanović.
Croatia film

**Croatia film** hrvatska je filmska tvrtka. Prvo hrvatsko filmsko poduzeće Croatia film k.d. osnovano je 1917. godine, i ukinuto sljedeće godine.

## Povijest današnjeg Croatia filma
Tvrtka se 1946. zvala "Poduzeće za raspodjelu filmova" u Zagrebu, potom "Film" pa "Sava film", ime "Croatia film" tvrtka nosi od 18. rujna 1954. godine. Od 1946. do 1970. godine tvrtka je bila jedini distributer i uvoznik filmova u Hrvatskoj. Krajem  šezdesetih godina 20. stoljeća Croatia film pokreće vlastitu filmsku proizvodnju. Neki od filmova ove tvrtke:

* Ljubav i poneka psovka 1969.
* Tko pjeva zlo ne misli 1970.
* Družba Pere Kvržice 1970.
* Živa istina 1972.
* Živjeti od ljubavi 1973.
* Pucanj 1977.

## Animirani filmovi
* Čudesna šuma 1986.
* Čarobnjakov šešir 1990.
* Čudnovate zgode šegrta Hlapića 1997.
* animirana crtana serija Laku noć, Hrvatska

## Reference

## Vanjske veze
* croatia-film.hr - službene stranice
* Popis filmova Croatia filma
PharmaS

**PharmaS** je hrvatska farmaceutska tvrtka sa sjedištem u Zagrebu. Ime je nastalo kombiniranjem engleske kratice uvriježene za farmaceutsko poslovanje (Pharma) te pridruženog joj slova S.

## Historija
* 2008. je utemeljena.
* 2009. službeno registrirana; počinje s gradnjom tvornice u Popovači (proizvodno-gospodarska zona Mišička)
* 2010. je preuzela srpske farmaceutske tvrtke *In Med* i *Ni Medic*.
* 2011. svečano je otvorena tvornica generičkih lijekova u Popovači.

## Izvori

## Vanjske veze

* Službene stranice
Granešina

**Granešina** je ranije bila selo sjeveroistočno od Zagreba, a danas je dio grada, odnosno dio zagrebačke gradske četvrti Gornja Dubrava.

## Znamenitosti
Naseljem dominira župna crkva Blažene Djevice Marije podignuta 1886. - 1887. prema projektima arhitekta Hermanna Bolléa. Riječ je o kvalitetnom primjeru neogotike u hrvatskoj arhitekturi historicizma s relativno dobro sačuvanom unutarnjom opremom. 

## Izvori
Glas hrvatske žrtve – Zid boli

**Spomenik ''Glas hrvatske žrtve – Zid boli**'' djelo je kipara Dušana Džamonje. Otvoren je 14. listopada 2004. i nalazi se na groblju Mirogoj. Spomenik je prvotno izgrađen u Selskoj ulici u Zagrebu ispred stožera UNPROFOR-a. 

U spomenik su urezana, u crni mramor, 13.500 imena hrvatskih boraca i civila koji su poginuli u ratu u Hrvatskoj. Na spomeniku nema križa, podataka o datumu rođenja ili smrti žrtava niti daljnjih objašnjenja za posjetitelje.

## Vanjske veze
* Croatianhistory
Spomenik palim hrvatskim vojnicima u Prvom svjetskom ratu

**Spomenik Palim hrvatskim vojnicima u Prvom svjetskom ratu 1914.-1918.** rad je dvojice kipara, Vanje Radauša i Joze Turkalja iz 1939. godine. Nalazi se na zagrebačkom groblju Mirogoju. Spomenik je prvotno postavljen 1919. godine, a skulptura dvojice kipara izrađena je 1939. godine. Natpis "*Palim Hrvatskim vojnicima...*" u srpnju 1945. izbrisale su vlasti KPH, a spomenik je ostao bez natpisa sve do 1995. godine, kada ga je obnovila Udruga ratnih veterana "Hrvatski domobran".

## Izvori
Filmske mutacije: Festival nevidljivog filma

**Festival nevidljivog filma** (*Filmske mutacije*) je godišnja filmska manifestacija koja se održava u Hrvatskoj, u Zagrebu, Rijeci, a dijelom programa i u susjednim državama, primjerice Sloveniji.

Festival je utemeljen 2007. godine. Utemeljitelji su bili filmolozi i filmski kustosi iz inozemstva (Jonathan Rosenbaum (Chicago), Nicole Brenez (Pariz), Alexander Horwath (Beč), Adrian Martin (Melbourne), Kent Jones (New York) i Raymond Bellour (Pariz)). Nadahnuće za ovaj festival su bili filmski eseji koji su izašli u časopisu Trafic. 

Održava se uz potporu Ministarstva kulture RH, Goethe Instituta Zagreba, Ureda za kulturu, obrazovanje i sport Grada Zagreba, Hrvatskog audiovizualnog centra, Hrvatskog društva filmskih redatelja, Ureda za kulturu Grada Rijeke.

Nakana zbog koje se pokrenuo ovaj festival bila je povezati "neke točke nestajanja i pojavljivanja filmskog sjećanja, kroz manje vidljive odrednice filmske povijesti i njihove mutacije."

Glavni urednici i kustosi ovog festivala nisu nužno iz Hrvatske, nego su i iz inozemstva; tako je 2011. tu dužnost obnašao francuski filmolog Raymond Bellour.

## Izvor
* Dnevno.hr (HINA) Festival nevidljivog filma od 1. do 4. prosinca u Zagrebu, 29. studenoga 2011.
Melinščak

**Melinščak** je bio umjetni pritok potoka Medveščaka. Nalazio se u Zagrebu u djelu Tkalčićeve i Kožarske ulice krajem 19.st i početkom 20.st. 

Služio je za potrebe mlinarima i kožarima da pomoću vodene energije pokreće strojeve za obradu brašna ili kože.
Ured za upravljanje u hitnim situacijama

**Ured za upravljanje u hitnim situacijama** je ured grada Zagreba koji planira, organizira, financira i provodi zaštitu i spašavanje, zaštitu od požara i elementarnih nepogoda sukladno obvezama i odgovornostima Gradske skupštine i gradonačelnika u području obrane, civilne zaštite, zaštite od požara i vatrogastva.

Ured je osnovan u travnju 2008. slijedom izmjena i dopuna Zakona o zaštiti i spašavanju (N.N. br. 79/07). Ustrojstveno je podijeljen na Sektor za poslove zaštite i spašavanja, Sektor za poslove zaštite od požara i vatrogastvo i Sektor za komunikacije i potporu operativnim snagama. Pročelnik Ureda je mr. sc. Pavle Kalinić.

Djelatnosti ureda:
* izrađuje procjene, planove i druge planske akte;
* izrađuje opće akte kojima se propisuju mjere, aktivnosti i način njihove provedbe;
* izrađuje pojedinačne akte;
* rukovodi, koordinira i zapovijeda operativnim snagama;
* provodi operativne mjere i aktivnosti;
* brine o tajnosti podataka i informacijskoj sigurnosti te provodi nadzor nad informacijskom sigurnošću;
* obavlja druge poslove koji su mu stavljeni u nadležnost.

## Vanjske veze
* Službena stranica ureda
Hrvatsko katoličko sveučilište

**Hrvatsko katoličko sveučilište** (akronim **HKS**) je privatno papinsko sveučilište osnovano 2006. od Katoličke crkve, sa sjedištem u Zagrebu. Prvo je katoličko sveučilište u povijesti Hrvatske. Nalazi se u prostorijama bivšeg vojnog učilišta u zagrebačkom predjelu Črnomercu. Latinsko ime ovog sveučilišta je *Universitas studiorum catholica croatica*.

## Historija
Dekret u kojem je odlučeno da se osnuje ovo sveučilište je *[[Luce vera illuminata]]* (*Istinskom svjetlošću obasjana*). Objavio ga je zagrebački nadbiskup Josip Bozanić 3. lipnja 2006. godine. Proradilo je akademske godine 2010./11., na dne 4. listopada 2010. godine. Danas na ovom sveučlištu su studiji povijesti, psihologije i sociologije.

## Reference

## Vanjske veze
* Hrvatsko katoličko sveučilište
Krugovi (časopis)

**Krug** je bio hrvatski  mjesečnik za književnost i kulturu.

Od 1953. ga je uređivao Josip Barković, a od 1957. Josip Pupačić. Odgovorni urednik bio je Vlatko Pavletić. 

List je izlazio u Zagrebu od 1952. do 1958. godine. Izdavač mu je bila izdavačka kuća Mladost.

Generacija hrvatskih književnika koja se okupila oko ovog lista dobila je naziv **krugovaši**. Bila je vrlo utjecajna na hrvatsku književnost; za nju se kaže da je "nadmoćno i radosno" rasporila socrealizam. U te književnike spadaju Milivoj Slaviček, Miroslav Slavko Mađer, Nikola Milićević, Irena Vrkljan, Dubravko Ivančan i drugi.

Na krugovaše je među ostalima, utjecala poezija Ive Kozarčanina.

## Izvori
Sedma gimnazija Zagreb

**Sedma gimnazija** u Zagrebu je srednjoškolska obrazovna ustanova koja se nalazi u centru grada, u Križanićevoj ulici broj 4. Zgradu dijeli s 2., 16. i Klasičnom gimnazijom. Ravnateljica Sedme gimnazije je Ljilja Vokić.