open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Život i priča

***Život i priča*** je jugoslovenska TV drama u produkciji RTV Beograd i RTV Zagreb emitovana 1982. godine. Predstavlja adaptaciju istoimene knjige memoara srpsko-češke književnice i komunističke aktivistkinje Jare Ribnikara. Radnja se dešava za vreme Drugog svetskog rata i prikazuje kako Jara Ribnikar, čiji lik tumači Milena Dravić, u okupiranom Beogradu pomaže organizovanje ustanka uz Jugoslaviji. Režirao ju je Berislav Makarović.

## Uloge

## Vanjske veze
*
Teià

**Teià** (španjolski: *Teyá*) je naselje i općina od 6,333 stanovnika na sjeveroistoku Španjolske, koji administrativno podpada pod 
autonomnu zajednicu Kataloniju i Provinciju Barcelonu.

## Geografija

Teià leži u brdima nešto podalje od mediteranske obale, udaljena petnaestak kilometara sjeveroistočno od centra Barcelone.

Ona je jedno od 36 satelitskih naselja koji formiraju Metropolitansku Barcelonu - konurbaciju u kojoj živi 4.840,000 stanovnika

## Gradovi pobratimi

*  Massarosa, Italija

## Reference
 
## Vanjske veze

* ''Ajuntament de Teià''
Karneval, anđeo i prah

***Karneval, anđeo i prah*** je jugoslavenski igrani film snimljen 1990. godine u režiji Antuna Vrdoljak. Temelji se na zbirci priča *[[Ruke (zbirka priča)|Ruke]]*, i po strukturi je omnibus koji se sastoji od tri priče, radnjom smještene na dalmatinski otok u međuratnom razdoblju. prva priča je o dvije političke stranke koje u malomištanskom maniru organiziraju dvije povorke za karneval te se pri susretu te povorke i potuku, druga je o majstoru klesaru koji je na samrti dok njegov šegrt preuzima posao u radionici a i gazdaricu, treća je o čovjeku kojeg bivša žena zove da joj bude kršteni kum djetetu.(napomena: tko je pisao sadržaj prije mene nije ni pogledao film)  *Karneval, anđeo i prah* je predstavljao posljednji film koji je Antun Vrdoljak snimio u Jugoslaviji, odnosno prije početka svoje političke karijere i osamostaljenja Hrvatske.

## Uloge

## Reference

## Vanjske veze
* 
*Profil filma na portalu mojtv.hr
Le Dernier Jour

***Le Dernier Jour*** () je francuski igrani film snimljen 2004. godine u režiji i po scenariju Rodolphea Marconija. Po žanru je drama, a protagonist, koga tumači Gaspard Ulliel, je mladi umjetnik koji za Božić posjećuje porodicu. Radnja prikazuje kako je sa sobom doveo neobičnu djevojku (čiji lik tumači Melanie Laurent) koju je bio upoznao u vlaku, ali i kako ga susret sa porodicom i njenim mračnim tajnama natjera da preispita vlastitu seksualnu orijentaciju.

## Uloge
* Nicole Garcia : Marie
* Gaspard Ulliel : Simon
* Mélanie Laurent : Louise
* Bruno Todeschini : Marc
* Alysson Paradis: Alice
* Christophe Malavoy : Jean-Louis
* Thibault Vinçon : Mathieu
* Daniel Berlioux : Pierre

## Vanjske veze
*
Moncada

**Moncada** je grad (i općina) od 21.623 stanovnika na istoku Španjolske, koja administrativno podpada pod 
autonomnu zajednicu Valenciju i Provinciju Valenciju.

## Geografija

Moncada leži podalje od Valencijskog zaljeva, udaljena desetak kilometara sjeverno od centra Valencije.

On je jedno od 45 satelitskih naselja koji formiraju Metropolitansku Valenciju - konurbaciju u kojoj živi 1.595,000 stanovnika

## Reference
 
## Vanjske veze

* ''Ajuntament de Moncada''
Katunska nahija

**Katunska nahija** bila je jedna od četiri istorijske nahije Crne Gore (uz Riječku, Lješansku i Crmničku). Obuhvatala je planinska naselja oko Lovćena i sjeverno od njega, uključujući Cetinje, Njeguše i druga lokalna plemena.

## Historija
U vrijeme vladike Petra II Petrovića Njegoša, Katunska nahija imala je, prema nekim procjenama, oko dvadeset hiljada stanovnika. Nahija nije imala razvijen gradski i administrativni centar, a naselja su bila raštrkana i odvojena prema linijama lokalnih plemenskih podjela. Prema predanju, u njegovo vreme izgrađen je put od Cetinja do Rijeke Crnojevića, kao i krčma na mjestu zvanom Krstac. Strani putopisci opisali su ove krajeve u 19. vijeku.

U narodnoj tradiciji smatra se da je Njeguško pleme, jedno od plemena Katunske nahije, odbijalo plaćati osmanski harač. Njegoševa književnost (npr. ''Gorski vijenac'') imala je značajnu ulogu u oblikovanju srpskog nacionalnog identiteta u 19. vijeku; u pjesmi "Nahije" Njegoš opisuje rodnu Katunsku nahiju kao "mati srpske Crne Gore". Većina narodnih pjesama koje je Njegoš sabrao u zbirci *Ogledalo srbsko* potiče iz Katunske nahije.

Nakon Podgoričke skupštine 1918. godine, dio stanovništva Katunske nahije pružio je otpor ujedinjenju Kraljevine Crne Gore sa Kraljevinom Srbijom, ostajući lojalan dinastiji Petrović-Njegoš.

## Plemena
* Cetinje
* Njeguši
* Ćeklići
* Bjelice
* Cuce (Velje i Male)
* Ozrinići (Čevljani)
* Pješivci (Gornji i Donji)
* Zagarač (Gornji i Donji)
* Komani (u užem smislu i Bandići)
Hotelsko naselje Haludovo

**Hotelsko naselje Haludovo** izgrađeno je 1970. godine u Malinskoj na otoku Krku, Hrvatska, po projektu arhitekte Borisa Magaša, u vrijeme kada je modernom arhitekturom prevladavao pravac brutalističke arhitekture

Bob Gučone, izdavač i urednik magazina Penthaus uložio je 45 mil. (današnjih 250 mil.) dolara u izgradnju luksuznog resorta sa pet zvjezdica i zvanično otvorio Penthaus Adriatik klub kockarnicu  u hotelu 1972. godine. U hotelu bilo je stalno 400 zaposlenih i još toliko je radilo prema potrebi.

Prve godine rada 1972. godine, jedan avion nedeljno je dovozio oko 150 imućnijih gostiju iz inozemstva. Domaći turisti nisu imali pravo pristupa. Srazmjerno svom luksuznom izgledu i usluzi, ovaj hotel je imao za goste najbogatije i najuglednije ljude svijeta. 

Suradnja sa Bob Gucionom je ubrzo prekinuta nakon njegovog bankrota. Hotel je nastavio poslovanje do privatizacije 1990. god. Tokom rata od 1992. do 1995. godine korišten je za smještaj izbjeglica. Od 1997. godine izložen je propadanju.

Resort Haludovo u svojoj ponudi imao je: najmoderniji namještaj, svjetlucave lustere, bazen sa koktel barom, teniske terene, kuglanu, sportski bar, viseće bašte, plaže, bazen u obliku djeteline sa četiri lista punjenog slanom vodom, saune, salon za masažu, salon ljepote, vlastiti medicinski centar, ribarsko naselje i ostale pogodnosti koji su gostima pružali potpunu ugodnost i zadovoljavali sve njihove potrebe u samom hotelu.

## Izvori
Gandía

**Gandia** je grad i općina od 74,121 stanovnika na istoku Španjolske, koja administrativno podpada pod 
autonomnu zajednicu Valenciju i Provinciju Valenciju.

## Geografija

Gandia leži na ušću rijeke Serpis u Valencijski zaljev, udaljena sedamdesetak kilometara južno od Valencije.

## Historija

Gandia je nastala kao Grčka kolonija, od 8. vijeka je maursko naselje. Od 1252. je ponovno u španjolskim rukama, kad ju je zauzeo aragonski kralj Jaime I.

Tokom srednjeg vijeka postao je feud (vojvodstvo) poznate dinastije Borgia. Grad još uvijek ima njihovu palaču iz 14. vijeka. 
Jedan od njenih članova *Francisco Borgia*, General jezuitskog reda - osnovao je 1546. jezuitski koledž (nukleus današnjeg univerziteta).

## Privreda
Gandia je odavno poznata luka sa brodogradilištem, od industrije ima štavionicu kože, predionicu svile i tvornicu ambalaže.
U novije vrijeme za ekonomiju grada važan je turizam.

## Pobratimski gradovi

*  Laval, Mayenne, Francuska
*  Reus, Španjolska

## Reference
 
## Vanjske veze

* ''Ajuntament de Gandia''
Serpis

**Serpis** je rijeka istoku Španjolske duga 74,5 km, jedna od većih rijeka u Valencijskoj Zajednici.

## Karakteristike

Serpis se formira na obroncima masiva Carrasqueta u Provinciji Alicante sutokom  potoka Barrancos de Polop i Troncal. Od izvora teče prema sjeveroistoku do ušća u Valencijski zaljev, kod grada Gandije.

Sliv rijeke velik je 752,8 km² i proteže se u cjelini preko Valencijske Zajednice.

Vodotok Serpisa je vrlo različit, tokom ljeta gotovo presuši ali u proljeće i jesen toliko nabuja da plavi, posljednji put se izlio u novembru 1987.

## Reference

## Vanjske veze

* ''El río Serpis''
Dječak i zec

***Dječak i zec*** je jugoslavenski televizijski film snimljen 1983. godine u produkciji RTV Zagreb i režiji Željka Bileca po scenariju Sunčane Škrinjarić.

## Uloge

## Vanjske veze
*
Čovjek od riječi

***Čovjek od riječi*** je jugoslavenska TV drama u produkciji RTV Zagreb emitirana 1983. godine. Režirao ju je Vanča Kljaković po motivima djela Slavka Kolara.

## Uloge

## Vanjske veze
*
Katja Zubčić

**Katja Zubčić** (Ražanac, 15. prosinca 1952.), hrvatska je kazališna, televizijska i filmska glumica.

## Filmografija
### Televizijske uloge
* "Počivali u miru" kao Ružićina mama (2013.)
* "Obični ljudi" kao Marija (2007.)
* "Zabranjena ljubav" kao Lidija Bauer (2004.-2007.)
* "Nepokoreni grad" (1982.)

### Filmske uloge
* "Posebna vožnja" (1995.)
* "Od petka do petka" (1985.)
* "Hildegard" kao Ankica Vidaković (1983.)
* "Čovjek od riječi" (1983.)

### Sinkronizacija

* "Scooby-Doo: Otok Zombija" (1998.)

## Vanjske veze
*
*Stranica na HNK.hr
Sunčana Škrinjarić

**Sunčana Škrinjarić** (Zagreb, 11. prosinca 1931. – Zagreb, 21. travnja 2004.), hrvatska književnica.

## Biografija
Sunčana Škrinjarić bila je književnica istančana senzibiliteta i bujne mašte. Dječja proza nije joj tendenciozna ni didaktički nametljiva, a gotovo jedina je u hrvatskoj književnosti nakon Ivane Brlić-Mažuranić prihvatila bajku kao oblik  iznošenja svoje vizije djetinjstva.

Proza spisateljice odlikuje se maštom i sugestivnim jezikom. Svoje djetinjstvo u metafori spominje u mnogim svojim djelima bez obzira na to što ono nije bilo lijepo. Napisala je više djela, a među njima su najpoznatije “Kaktus bajke”, “Pisac i vrijeme”, “Slikar u šumi”, “Pisac i princeza”, “Ulica predaka” i “Kazališna kavana”.Pisala je i igrokaze. Njene priče, uvijek zanimljive i maštovite, često su služile kao scenarističke podloge za filmove i televizijske serije. Autorica je scenarija za prvi hrvatski dugometražni crtani film Čudesna šuma.

Svijet Sunčane Škrinjarić mogli bismo označiti poetskom bajkom, u kojoj slobodno djeluju ljudi, stvari i pojave. Svijet je to kojemu je granice (ili bezgraničnost) odredila pjesnička mašta, a pokrenula drevna mudrost bajki.

Dobitnica je nagrade za književnost Grigor Vitez 1970., 1978. i 1983. godine, a 1981. dobila je nagradu “Ivana Brlić-Mažuranić”. Njezina knjiga “Ulica predaka” predstavljala je Hrvatsku na Međunarodnoj izložbi “Mir, sloboda i tolerancija” u Münchenu.

Djela Sunčane Škrinjarić prevedena su na litavski, mađarski, slovenski i druge jezike. Godine 1999. bila je nominirana za najprestižniju svjetsku nagradu za književnost za djecu i mlade “Hans Christian Andersen”, poznatu i kao "Mali Nobel".

Umrla je 2004. godine u 73. godini života.

11. prosinca 2015. Google Doodle je ilustracijom na Google tražilici obilježio 84. godišnjicu njezina rođenja.

## Izvori

## Vanjske veze
*LZMK / Hrvatska enciklopedija: Škrinjarić, Suzana (životopis)
*Matica.hr / Vijenac – Sjećanje: Sunčana Škrinjarić  
*
Gospodsko dijete

***Gospodsko dijete*** je komedija hrvatskog književnika Kalmana Mesarića premijerno izvedena u Zagrebu 1936. godine. Protagonisti su Trpoteci, članovi siromašne seljačke obitelji iz Šestina, tadašnjeg sela u neposrednoj okolici Zagreba (današnje gradko naselje u općini Podsljeme) koji, nastojeći ishoditi miraz za mladu djevojku, odluče da je Majurima, bogatoj plemićkoj obitelji iz Zagreba, podmetnu kao vanbračnu plemićku kći umjesto njenog lijenog bratića. Komedija, koja je prikazivala razlike između gradskog i seoskog mentaliteta, odnosno tadašnju klasnu diferencijaciju, se odlikovala korištenjem autentičnog kajkavskog dijalekta te je bila jedna od najpopularnijih kazališnih predstava u međuratnom Zagrebu. 

Godine 1983. je u produkciji RTV Zagreb adaptirana u istoimenu TV-dramu. 

## Vanjske veze
*Profil na portalu teatar.hr
Gospodsko dijete (TV drama)

***Gospodsko dijete*** je jugoslavenska TV komedija u produkciji RTV Zagreb emitirana 1983. godine. Predstavlja snimku predstave istoimenog kazališnog komada Kalmana Mesarića u izvođenju tadašnjeg Satiričkog kazališta Jazavac.

## Uloge

## Vanjske veze
* 
* Profil na portalu mojtv.hr
Grgo gre u Pazin

***Grgo gre u Pazin*** je jugoslavenska televizijska filmska komedija snimljena 1983. godine u produkciji RTV Zagreb i režiji Vladmira Fulgosija po scenariju Milana Rakovca.

## Uloge

## Vanjske veze
*
Physical Evidence

***Physical Evidence*** () je američki kriminalistički film snimljen u režiji Michaela Crichtona i premijerno prikazan početkom 1989. godine. Radnja prikazuje kako je bivši policajac (čiji lik tumači Burt Reynolds) optužen za ubistvo vlasnika noćnog kluba, te kako ga nastoji obraniti privlačna advokatkinja (čiji lik tumači Theresa Russell). Originalno zamišljen kao nastavak uspješnog trilera *[[Jagged Edge (film)|Jagged Edge]]*, film je doživio komercijalni neuspjeh i mlake kritike, te je predstavljao posljednje režijsko ostvarenje u karijeri Michaela Crichtona.

## Uloge
* Burt Reynolds ... Joe Paris
* Theresa Russell ... Jenny Hudson
* Ned Beatty ... James Nicks
* Kay Lenz ... Deborah Quinn
* Ted McGinley ... Kyle
* Tom O'Brien ... Matt Farley
* Kenneth Welsh ... Harry Norton

## Izvori
<

## Vanjske veze
* 
* 
*
Jurassic Park (roman)

***Jurassic Park*** () je science fiction roman američkog književnika Michaela Crichtona, poznat kao njegovo najuspješniji i najuticajnije djelo, odnosno predložak za istoimeni film začetak istoimene franšize.

*Jurassic Park*, koji je po strukturi i stilu sličan brojnim ranijim tehno-trilerima iz Crichtonovog opusa, prikazuje kako je korporacija InGen genetskim inženjeringom, odnosno rekonstrukcijom DNK iz drevnih prahistorijskih fosila uspjela proizvesti žive primjerke davno iščezlih dinosaura, a koje nastoji komercijalno iskoristiti u tematskom zabavnom parku na otoku ispred kostarikanske obale. Radnja prikazuje kako je uprava pred otvaranje na otok dovela grupu naučnika, advokata i drugih gostiju radi demonstracije, ali kako industrijska sabotaža i druge okolnosti dovedu do oslobađanja prahistorijskih zvijeri koje će početi loviti goste i osoblje parka, tjerajući ih da se bore za goli život.

Roman, koji je publici na relativno pristupačan način objašnjavao koncepte DNK, ali se također bavio i filozofskim i bioetičkim pitanjima se odlikovao i eksplicitnim prikazom nasilja i izuzetno mračnim tonom, a što je uključivalo smrt velikog broja likova. *Jurassic Park* je nakon objavljivanja doživio izuzetan uspjeh, kako kod čitatelja, tako i kod publike. To se odrazilo i na Hollywood, te je samo tri godine kasnije ekraniziran kao film u režiji Stevena Spielberga koji je postigao još veći uspjeh te potakao zanimanje publike za filmove, TV-serije na temu dinosaura. Crichton je, potaknut tim uspjehom, godine 1996. objavio njegov nastavak pod naslovom *[[Lost World (roman, Crichton)|Lost World]]*.

## Reference

## Vanjske veze
*''Isla Nublar novel map'' 
*
*''Jurassic Park''  at the official Michael Crichton website
Mein Gott! Naporna ali slatka služba Adolphine Froman

***Mein Gott! Naporna ali slatka služba Adolphine Froman*** je jugoslavenska TV drama u produkciji RTV Beograd i RTV Zagreb emitirana 1984. godine. Nastala je po scenariju Mladena Markova, a po strukturi je monodrama. Naslovna protagonistica, čiji lik tumači Đurđija Cvetić je Njemica koja radi kao sekretarica u Gestapou za vrijeme njemačke okupacije Banata u Drugom svjetskom ratu i komentira svoja iskustva prilikom "obrade" lokalnog stanovništva. TV-dramu je režirao Slavenko Saletović.
 
## Uloge

## Vanjske veze
*
Jedan cijeli ljudski vijek

***Jedan cijeli ljudski vijek*** je jugoslavenski televizijski film snimljen 1984. godine u produkciji RTV Zagreb i režiji Ljiljane Jojić. Radnja se temelji na scenariju Zdenke Novotni i smještena je u Zagreb u prvim desetljećima 20. vijeka koje prikazuje iz perspektive jedne češke obitelji čiji će se najmlađi pripadnik, kojeg tumači Dino Dvornik, godine 1942. za vrijeme Drugog svjetskog rata opredijeliti za antifašistički pokret. Samo je snimanje filma izazvalo određenu pažnju u tadašnjoj jugoslavenskoj javnosti, s obzirom da je Dinu Dvorniku, koji je dotada uglavnom glumio male dječje uloge u filmovima i TV-serijama svog mnogo poznatijeg oca Borisa, to bio prvi značajniji nastup te se vjerovalo da će se okrenuti glumi umjesto glazbene karijere.

## Uloge

## Vanjske veze
* 
*
Rising Sun (roman)

***Rising Sun*** () je kriminalistički roman američkog književnika Michaela Crichtona objavljen 1992. godine, poznat po tome što je zbog političkih konotacija postao najkontroverznije djelo njegovog opusa.

Radnja počinje u središtu Los Angelesu, gdje je za vrijeme zabave povodom otvaranja novog poslovnog nebodera u vlasništvu pronađena japanske korporacije Nakatomo pronađena zadavljena američka manekenka. Protagonist je poručnik Peter J. Smith, službenik za vezu losanđeleske policije kome je povjerena istraga, ali i savjetnik u liku umirovljenog policijskog kapetana Connora, koji je dugo vremena proveo u Japanu i dobro zna jezik i kulturu; te vještine Smithu dobro dođu, s obzirom na stalne opstrukcije od japanskih vlasnika zgrade, kao i to da je sve izglednije da je ubistvo bilo dio mnogo šire i opasnije zavjere vezane uz japansko preuzimanje ključnih američkih informatičkih kompanija u Silikonskoj dolini.

Slično kao i mnogi drugi Crichtonovi romani, *Rising Sun* je po strukturi tehno-triler, odnosno u njemu važnu ulogu igra ima najsuvremenija tehnologija, konkretno video nadzor, ali i kompjuterski efekti kojim se na video-snimke mogu ubaciti i izbrisati različite ličnosti i kompromitirajući detalji. Javnost je, međutim, daleko više zaintrigirala politička pozadina romana, odnosno teza da je Japan, a ne SAD bio stvarni pobjednik Hladnog rata, odnosno da je koristio svoje "podmukle" poslovne strategije da bi potkopao i "de facto" preuzeo vlast nad svojim današnjim saveznikomi  nekadašnjim protivnikom iz Drugog svjetskog rata. Iako su takvi stavovi, s obzirom da ekonomske trendove, bili široko uvriježeni i popularni širom Amerike, *Rising Sun* je iz dijela javnosti optužen za promoviranje ksenofobije i rasizma.

Usprkos svemu tome, sljedeće je godine snimljen istoimeni igrani film u režiji Phila Kauffmana, a u kome je glavni protagonist, u nastojanju da se djelomično otklone optužbe za rasizam od bijelca pretvoren u crnca.

## Reference

## Vanjske veze
*
Gia Carangi

**Džija Meri Karandži** (; 29. januar 1960 – 18. novembar 1986) je bila američka manekenka tokom kasnih sedamdesetih i početkom osamdesetih godina 20. veka. Mnogi je smatraju prvim supermodelom, premda je ta titula pripisivana i drugima, uključujući Dženis Dikinson, Dorijan Li i Džin Šrimpton.

Karandžijeva se pojavljivala na naslovnicama modnih magazina, uključujući i Voug (Vogue), kao i nekoliko izdanja Kosmopolitana između 1979. i 1982.

Karijera je počela naglo da opada kada je postala zavisnik od heroina. Kasnije se zarazila HIV virusom i umrla u 26. godini. Njena smrt nije bila objavljena i mali broj ljudi u modnoj industriji je znao za to. Karandži se smatra jednom od prvih poznatih žena koja je umrla od side. *[[Džija (film)|Džija]]*, biografski film u kome je glume Andželina Žoli i Mila Kunis, premijerno je prikazan na HBO tokom 1998.

## Vanjske veze
* 
* 
* 
* Gia Carangi Foundation 
*
Hildegard (TV drama)

***Hildegard*** je jugoslavenska TV drama u produkciji RTV Zagreb emitirana 1983. godine u režiji i po scenariju Branka Šmita. Protagonistica je mlada gastarbajterica koja je u Zapadnoj Njemačkoj dobila vanbračno dijete, i koje, u nastojanju da sebi osigura novog muškarca i novi posao, odlazi ostaviti kod roditelja u rodnoj Slavoniji. Radnja prikazuje probleme koji nastanu kada se ustanovi da roditelja tamo nema. *Hildegard* je nakon premijere dobila brojne pohvale od strane kritike te je proglašena jednom od najboljih TV-drama u tadašnjoj Jugoslaviji.

## Uloge

## Vanjske veze
* 
* Profil na mojtv.hr
Disclosure (roman)

***Disclosure*** () je roman američkog književnika Michaela Crichtona objavljen početkom 1994. godine. Po žanru je triler, a protagonist je Tom Sanders, visoko rangirani službenik DigiComa, fiktivne kompanije za proizvodnju informatičke opreme, koji postaje metom seksualnog uznemiravanja od strane svoje bivše djevojke, koja je također jedan od direktora korporacije. Radnja pokazuje kako Sanders, nakon što je odbio njene seksualne ponude, ostaje bez obećanog unaprijeđenja u firmi, te stoga, kako bi pokušao ishoditi promjenu odluke, protiv svoje djevojke pokreće tužbu za seksualno zlostavljanje. Crichton je, prema vlastitim riječima, inspiraciju za zaplet pronašao u iskustvima jednog svog poznanika, a tema je velikim dijelom koresponidrala sa raspravama o seksualnom nasilju i položaju žena u tadašnjoj Americi. Crichton je, pak, roman nastojao napisati poput tehno-trilera tipičnog za svoj opus, pa je njegov veliki dio umjesto pravnim i drugim temama posvećen modernoj informatičkoj tehnologiji, a ključnu ulogu u završnici igra virtualna stvarnost, futuristički koncept koji je 1990-ih fascinirao tadašnju javnost. Iako je roman iz dijela feminističkih krugova bio žestoko napadnut kao antifeministički, postigao je izuzetan uspjeh kod publike.

Iste je godine postao predložak za istoimeni igrani film.

## Izvori

## Vanjske veze
* Author's official site
Kako preživjeti do prvog

***Kako preživjeti do prvog*** je jugoslavenski televizijski film u produkciji RTV Zagreb i režiji Snježane Tribuson, koja je napisala scenarij zajedno s Dubravkom Ugrešić. Protagonisti su dvije studentice (koje tumače Vanja Matujec i Ksenija Pajić) i mladi mesar (koga timači Bogdan Diklić) koji su iz provincije došli živjeti u Zagreb. Radnja prikazuje kako se suočavaju s problemima financijske prirode, odnosno jedva preživljavaju, ali i kako će im se sudbine ispreplesti.

## Uloge

Ostale uloge &nbsp;▼




## Vanjske veze
* 
* Profil na mojtv.hr
Montserrat Caballé

**Montserrat Caballé** (punim imenom **Maria de Montserrat Viviana Concepció Caballé i Folch**; Barcelona, 12. travnja 1933. — Barcelona, 6. listopada 2018.) bila je katalonska operna pjevačica. Proslavila se ulogama u operama Rossinija, Bellinija i Donizettija.

## Biografija
Montserrat Caballé rođena je u Barceloni, gdje se školovala na *Conservatori Superior de Música del Liceu* usavršavajući tehniku *bel canta* (lijepog pjevanja) pod mentorstvom Eugenia Kemmenyja. Godine 1956. pridružuje se operi u Baselu, gdje je godinu dana poslije debitirala ulogom Mimi u Puccinievoj operi *[[La Bohème]]*. U sezoni 1960./1961. bila je angažirana u operi u Bremenu, gdje proširuje svoj repertoar. Vratila se u Barcelonu 1962. godine, gdje je prvi put nastupila u *Gran Teatre del Liceu* u *[[Arabella|Arabelli]]* Richarda Straussa.

## Karijera

Uspon njene karijere započinje 1965. kada je u njujorškom Carnegie Hallu zamijenila privremeno spriječenu Marilyn Horne u Donizettijevoj operi *Lucrezia Borgia*: za taj ju je nastup oduševljena publika nagradila 25-minutnim ovacijama.

Nakon tog neočekivanog uspjeha, uslijedili su mnogobrojni nastupi na najpoznatijim svjetskim opernim pozornicama, primjerice operi Metropolitan, Veronskoj areni, milanskoj Scali, Covent Gardenu i moskovskom Boljšoj teatru.

U rujnu 1974. zbog zdravstvenih problema i operacije benignog tumora u abdomenu, nakratko je prekinula karijeru, ali se već 1975. vratila nastupom u Bellinijevoj *Normi*.

1988. u duetu s Freddiem Mercuryjem snimila je hit *Barcelona*, koji se iste godine našao i na istoimenom albumu grupe Queen. Ta je pjesma 1992. postala i službenom himnom ljetnih Olimpijskih igara u Barceloni, a Montserrat Caballé učinila popularnom i među publikom koja ne posjećuje kazalište.

Danas je intenzivno angažirana kao UNESCO-ova ambasadorica dobre volje, a u Barceloni je utemeljila i zakladu za pomoć djeci. Udala se 1964. za tenora Bernabéa Martíja, s kojim ima kćer Monserrat Martí, koja je također sopranistica.

Godine 1966. je u Španjolskoj proglašena Damom Kraljevskog reda Izabele Katoličke. U Njemačkoj je 2003. godine odlikovana *Saveznim križem za osobite zasluge* (njem. *Bundesverdienstkreuz*)  Nositeljica je i brojnih drugih visokih državnih odlikovanja, stručnih priznanja i nagrada.

## Izvori

## Vanjske veze

* Službene mrežne stranice Montserrat Caballé 
* Diskografija Montserrat Caballé 
* YouTube – recital Montserrat Caballé, Palau de la Música Catalana (Barcelona, 1988.) 
* YuoTube - izvedba pjesme ''Barcelona'' (2012.): Freddie Mercury i Montserrat Caballé
Eter (TV drama)

***Eter*** je jugoslavenska kriminalistička TV drama u produkciji RTV Zagreb emitirana 1985. godine. Predstavlja adaptaciju istoimenog romana Pavla Pavličića. Protagonisti su dvojica novinara koji dolaze u gradić istražiti slučaj tajanstvene piratske radio-stanice koja emitira vijesti koje nisu po volji lokalnim moćnicima.  Režirao ju je Mario Fanelli. U njoj se kao dio soundtracka koristi pjesma *Neprilagođen* grupe *[[Film (grupa)|Film]]*.

## Uloge

## Vanjske veze
*
Zadatak (TV drama)

***Zadatak*** je jugoslavenska TV drama u produkciji RTV Zagreb emitirana 1975. godine po scenariju i u režiji Saše Vojkovića.

## Uloge

## Vanjske veze
*
The Lost World (roman, Crichton)

***The Lost World*** () je science fiction roman američkog književnika Michaela Crichtona. Predstavlja nastavak njegovog romana *[[Jurski park (roman)|Jurassic Park]]*. Radnja prikazuje, kako nakon katastrofalnog bijega dinosaura iz zabavnog parka na kostarikanskom otoku Nubar, matematičar Ian Malcolm vodi ekspediciju na susjedni otok Sorna, gdje je korporacija InGen vodila eksperimente sa njihovim stvaranjem, a na kojem preživjeli dinosauri sada žive slobodno. Crichton, koji je naslovom htio odati počast istoimenom klasičnom SF-romanu Arthura Conana Doylea o suvremenim dinosaurima, je poticaj za snimanje dobio nakon izuzetnog uspjeha ekranizacije prethodnog romana, te mu je *The Lost World* predstavljao jedini književni nastavak u karijeri. Crichton je u romanu nastojao biti vjerniji svom književnom predlošku nego filmu, iako je u njemu glavni protagonist Malcolm, koji je prethodni roman završio na samrti. *The Lost World* je, kao i original, postigao izuzetan uspjeh, te je također ekraniziran kao istoimeni film, iako uz mnoga odstupanja od predloška.

## Reference

## Vanjske veze
*''The Lost World'' official website 
*Isla Nublar location map on the Pacific Ocean
Polovnjak

***Polovnjak*** je jugoslavenska TV drama u produkciji RTV Zagreb emitirana 1987. godine. Predstavlja adaptaciju istoimenog romana Dalibora Cvitana. Režirao ju je Ladislav Vindakijević.

## Uloge

## Vanjske veze
*
Picanya

**Picanya** (španjolski: *Picaña*) je grad i općina od 11,278 stanovnika na istoku Španjolske, koja administrativno podpada pod 
autonomnu zajednicu Valenciju i Provinciju Valenciju.

## Geografija

Picanya leži pored Torrenta, udaljena oko šest kilometara jugozapadno od Valencije.

Ona je jedna od 45 satelitskih naselja koji formiraju Metropolitansku Valenciju - konurbaciju u kojoj živi 1.595,000 stanovnika

## Pobratimski gradovi

*  Panazol, Francuska

## Reference
 
## Vanjske veze

* ''Ajuntament de Picanya''
Dječak sa Sutle (TV film)

***Dječak sa Sutle*** je jugoslavenski biografski igrano-dokumentarni televizijski film za djecu snimljen u produkciji RTV Zagreb i režiji Joška Marušića. Predstavlja adaptaciju istoimene knjige Milivoja Matošeca koja je opisivala djetinjstvo jugoslavenskog vođe Josipa Broza Tita.

## Uloge

## Vanjske veze
* 
*
Jerez de la Frontera

**Jerez de la Frontera** ili samo **Jerez** je grad od 212,915 stanovnika na jugu Španjolske, koji administrativno podpada pod
Autonomnu zajednicu Andaluziju i Provinciju Cádiz.

## Geografija

Jerez leži nedaleko od sjeverne obale rijeke Guadalete, udaljen tridesetak kilometara sjeveroistočno od Cádiza.

## Historija

Ni danas se ne zna kad je točno nastao, ali se po svemu sudeći radi se o rimskom gradu - *Asido Caesariana*, kog su zauzeli Mauri 711. i vladali njime sve do 1264. kad ga je preoteo kralj Kastilje i Leona - Alfonso X. Kako je u to vrijeme taj kraj bio granica  (frontiera) prema Maurima i Jerez je dobio sufiks sa granice (*de la Frontera*), kao uostalom još nekoliko gradova iz tog kraja.

## Znamenitosti i atrakcije
Najvrednije građevine su maurski Alcázar (zamak) iz 11. vijeka, i barokna crkva iz 17. vijeka, uz dvije gotičke srednjovjekovne crkve; Santiago i San Miguel.

Jerez je grad šerija, i sama engleska riječ za to desertno vino - **sherry**, transkripcija je od *jerez*, nastala u 16. vijeku kad su Englezi počeli 
uvoziti to vino.

Jerez je također poznat po uzgoju konja, mješanaca arapskih, španjolskih i engleskih pasmina, i po Andaluzijskoj kraljevskoj školi jahanja (*Real Escuela Andaluza 
del Arte Ecuestre*).

Svojevremeno je bio poznat i po utrkama Formule 1 (preseljene u Barcelonu, koje su se održavale na autodromu udaljenom 11 km istočno od centra grada.

## Privreda i obrazovanje i transport
Jerez je i danas prijestolnica šerija i poznat vinogradarski kraj brojnih vinarija, pored tog ima razvijenu prehrambenu industriju (konzerviranje voća), a proizvodi se i nešto tekstila i stakla.

Univerzitet Cádiz ima ekspozituru (kampus) u Jerezu.

Grad ima i internacionalni aerodrom (IATA: XRY, ICAO: LEJR) udaljen osam km od centra.

## Pobratimski gradovi

## Reference
 
## Vanjske veze

* ''Ayuntamiento de Jerez'' 
* ''Jerez de la Frontera''
Alaquàs

**Alaquàs** je grad (i općina) od 29,474 stanovnika na istoku Španjolske, koja administrativno podpada pod 
autonomnu zajednicu Valenciju i Provinciju Valenciju.

## Geografija

Alaquàs leži između Mislate i Torrenta, zapadno od centra Valencije.

On je jedno od 45 satelitskih naselja koji formiraju Metropolitansku Valenciju - konurbaciju u kojoj živi 1.595,000 stanovnika

## Pobratimski gradovi

*  Cremona, Italija
*  Lanjarón, Španjolska

## Reference
 
## Vanjske veze

* ''Ajuntament de Alaquàs''
Dalibor Cvitan

**Dalibor Cvitan** (Vodice, 20. prosinca 1934. - Zagreb, 23. srpnja 1993.), hrvatski je prozaist, pjesnik, dramatičar, esejist i književni kritičar.

Djelovao je kao profesionalni književnik, bio urednik mnogih časopisa: Republika, Telegram, Termini, Žena...

Iako je pisao i poeziju i drame za kazalište, radio i TV, svoj je književni vrhunac dao u esejima i romanima.

Napisao je nekoliko knjiga eseja kojima se potpuno afirmirao na hrvatskoj književnoj sceni: *Ironični narcis* (1971.), *Pravo na nesreću* (1978.),  *Zgranut pred Zlom* (1978.), te posmrtno objavljen *Demos i demon *(1994.). Ponajviše se njegovih eseja bavi problemima svakodnevice.

Romaneskni mu je opis mali, ali važan jer se njime suprotstavlja dominantnim književnim strujanjima (prozi u trapericama, fantastici, žanrovskoj prozi...) i svojevrsni je recidiv egzistencijalizma u hrvatskoj književnosti. Radi se o romanima, *Polovnjak* (1984.) i *Ervin i luđaci * (1992.), često nazivanima duologijom o suvremenoj zagrebačkoj egzistenciji, te posthumno objavljenom, iako napisanom prije spomenutih, romanu 'Privatna stvar' (2000.).

Neka njegova djela je u njenoj antologiji *Zywe zradla* iz 1996. sa hrvatskog na poljski prevela poljska književnica i prevoditeljica Łucja Danielewska.

## Vanjske veze
*
Guadalete

**Guadalete** je rijeka jugu Španjolske, ona je svojom dužinom od 169 km, i slivom od 3.677 km² jedna od najznačajnijih rijeka 
Andaluzije, ali je isto tako poznata kao jedna od najzagađenijih.

## Karakteristike

Guadalete se formira na obroncima masiva Grazalema (dio Betičkih Kordiljera) kod sela Grazalema u Provinciji Cádiz.
Od izvora teče od sjeveroistoka prema jugozapadu do ušća u Atlanski ocean, kod grada Puerto de Santa María.

U slivu rijeke živi 742.085 stanovnika, od tog čak 52% uz obalu.
Guadalete je subtropski vodotok koji tokom ljeta gotovo presuši ali u decembru i februaru toliko nabuja da se izljeva iz korita, naročito kod ušća gdje ima močvare *Bornos* i *Arcos*.

Duž njenog toka podignuta su tri velika akumulaciona jezera Zahara, Bornos i Arcos.

Nekad je rijeka (kad su brodovi bili puno manji) bila plovna do Jereza, a danas je samo do Puerta de Santa María.

Na rijeci se 19. jula 711. odigrala Bitka u kojoj je maurska vojska pobjedila vizigotsku.

## Reference

## Vanjske veze

* ''El río Guadalete''
Dječak sa Sutle

***Dječak sa Sutle*** je knjiga za djecu hrvatskog autora Milivoja Matošeca objavljena 1977. godine, poznata kao najpopularnije i najutjecajnije od svih djela koje su se bavile najranijim životom jugoslavenskog vođe Josipa Broza Tita. Knjiga je nastojala najmlađim generacijama tadašnje Jugoslavije na pristupačan način približiti karakter i odrastanje njenog vođe. Kasnije je, pogotovo zbog čestog citiranja anegdote o svinjskoj glavi, postala predmetom kritike za promoviranje kulta ličnosti i ismijavanja.

Godine 1987. je ekranizirana kao istoimeni televizijski igrano-dokumentarni film.

## Vanjske veze
* Profil na portalu Goodreads
El Puerto de Santa María

**El Puerto de Santa María** ili samo **El Puerto** (kako ga vlastiti stanovnici zovu) je lučki grad od 88.430 stanovnika na jugu Španjolske, koji administrativno podpada pod autonomnu zajednicu Andaluziju i provinciju Cádiz.

## Geografija
El Puerto leži na ušću rijeke Guadalete u Atlanski ocean, udaljen desetak km jugozapadno od Jerez de la Frontere i isto toliko od Cádiza koji leži na suprotnoj strani.

## Historija
Za  antike je bio znan pod imenom **Menesthei portus** (grčki: ὁ Μενεσθέως λιμήν), o njemu je Ptolomej pisao kao luci između Gadesa i Gadesa i Aste.

Tokom historije bio je arsenal i brodogradilište ratne flote, a i štab za oceansku flotu. Iz njegove luke je isplovio pomorac Alonso de Ojeda, istraživač Kariba.

## Privreda
Glavna privredna aktivnost u Puertu je proizvodnja šerija po brojnim vinarijama, uz to u novije doba je turizam sve važniji, od kad su izgrađeni brojni hoteli i rekreacioni centri duž obale.

El Puerto je poznat po koridama i areni u kojoj se održavaju koridama  
## Pobratimski gradovi
*  La Güera, Saharska Arapska Demokratska Republika
*  Coral Gables, Sjedinjene Američke Države
*  Texcoco de Mora, Morelos, Meksiko
*  Brighton, Ujedinjeno Kraljevstvo
*  Calpe, Španjolska

## Reference

## Vanjske veze

* ''Ayuntamiento de El Puerto de Santa María''
Habib Nurmagomedov

**Kahib Abdulmanapovič Nurmagomedov** (rođen 20. septembra 1988) je ruski neporaženi MMA borac avarskog porijekla. Višestruki svjetski šampion u sambo borbama i nosilac crnog pojasa u džudou. Trenutno se takmiči u lakoj kategoriji u UFC-u. Drži najduži niz mečeva bez poraza u MMA, sa 27 pobjedom. Od maja 2013. nalazi se na 9. mjestu rang liste boraca u lakoj kategoriji, prema izboru MMAviklija.

## Biografija
Nurmagomedov je rođen u Sovjetskom Savezu, u selu Silde u današnjem Dagestanu, u Rusiji. Još u djetinjstvu je počeo da se bavi rvanjem pod uticajem oca. Njegov otac je imao crni pojas u džudou i takođe je bio prvak Ukrajine u sambu.

Nakon srednje škole, upisao je studije ekonomije na Državnom univerzitetu Ministarstva finansija u Mahačkali. Oženio se u maju 2013. godine, a po vjeroispovjesti je musliman.

## MMA karijera
Profesionalnu MMA  borbu je imao septembra 2008. i do danas je neporažen. Trenira u Američkoj kikboks akademiji u San Hozeu.

Nurmagomedov je sa UFC-om potpisao ugovor na jedanest borbi. U dosadašnjih šest borbi nije izgubio ni jedan meč.

## Vanjske veze
* profil na sajtu šerdog
Socijaldemokratska partija Harmonija

**Socijaldemokratska partija "Harmonija"** (; ) je latvijska politička stranka lijevog centra koja pretežno okuplja rusofone građane Latvije. Nastala je 2010. godine spajanjem nekoliko manjih stranaka prethodno udruženih u koaliciju Centar harmonije. Iako se smatra nominalno lijevom strankom, te iako je na razini EU povezana sa Partijom evropskih socijalista, u socijalnim pitanjima promovira konzervativnu ideologiju, te se ponekad navodi kao univerzalna stranka. Na vanjskopolitičkom planu se zalaže za bliske odnose Latvije sa susjednom Rusijom, a zbog suradnje sa ruskom vladajućom strankom Jedinstvena Rusija bila je predmetom kritika. Smatra se najjačom od svih političkih stranaka u Latviji, iako zbog otpora latvijskih nacionalista i desničara do 2018. godine nije uspjela sastaviti vladajuću parlamentarnu većinu.

## Izvori

## Vanjske veze
* Official website
Beseda o vatri

**Beseda o vatri** ili **propovijed o požaru** (pali: *Ādittapariyāya Sutta*) je jedna o najpoznatijih Budinih beseda.

To je treći govor koji je Buda održao posle probu­đenja. Hiljadu asketa kojima se obraća jesu askete koji su do tada obožavali vatru, te je nju Buda i odabrao kao glavnu temu, jer im je ona bliska. Prema Pali kanonu, još dok je Buda govorio, umovi okupljenih hiljadu asketa postadoše oslobođeni nečistoća.

T. S. Eliot smatra da Budina propoved o vatri "po važnosti odgovara Isusovoj propovedi na gori".

## Sadržaj

U Besedi o vatri Buda upozorava okupljenje askete da ”sve gori”, odnosno šest čula, njihovi predmeti i utisci koji na osnovu njih nastaju. Sve gori vatrom pohlepe, mržnje i zablude.

Oni koji to uvide, odvraćaju se od pet gomila koje čini sopstvo:

## Izvori

## Literatura
* 
* 

## Vanjske veze
* Propoved o vatri
Portugal (razvrstavanje)

**Portugal** se može odnositi na:
* Portugal, država
* Portugal, Jiquipilas, naselje u opštini Jiquipilas, Meksiko
* Portugal, Villaflores, naselje u opštini Villaflores, Meksiko
Ljupko Ćurčić

**Ljupko Ćurčić** (Beograd, 10. maja 1941. – ) je srpski i jugoslavenski arhitekt.

Radni vijek je proveo u firmi Modul. Sredinom XX vijeka inspiracija većini arhitekata bio je Le Corbusier. Prva Ćurčićeva i većina projekata su rađena u duhu moderne arhitekture, u stilu brutalizma. Primjena natur-betona nije bila posljedica neke filozofije, već iz krajnje praktične potrebe da bi se gradilo brzo i ekonomično. U to vrijeme godišnje se podizalo na desetine hiljada stanova, uz minimalnu cijenu koštanja.

Uvijek je nastojao da istakne funkciju objekta. Kasnije je projektovao i u stilu postmoderne uz upotrebu opeke.

## Ostvarenja
* Autobuska stanica (Kikinda), 1973. god.
* Okružni sud (Požarevac), 1974.
* Hotel Dunav (Požarevac) (1974–1975), 
* Zgrada Saveznog izvršnog vijeća SIV III na Novom Beogradu, 1975.
* Remont šinskih vozila Metind u Zrenjaninu, 1978.
* Poslovna zgrada Agrobanat (Plandište), 1985.
* Rekonstrukcija hotela Drina u Bajinoj bašti, 1989.
* Tržno-poslovni centar u Plandištu, realizovano 1991.
* Hotel Breg u Vršcu, koautor Marija Ćurčić, realizovano 1992.
* Hotel Norcev na Iriškom vencu na Fruškoj gori, koautor Marija Ćurčić, 2000.
* Rekonstrukcija hotela Vojvodina u Zrenjaninu, koautor Marija Ćurčić, o 2007. 

## Reference

## Vanjske veze

* Slobodan Maldini: Beogradska moderna , 29. maja 2009.
Brett Kavanaugh

**Brett Michael Kavanaugh** (; 12. februar 1965. -) je američki pravnik koji od 2018. godine vrši dužnost člana Vrhovnog suda SAD. Kavanaugh je prije toga od 2006. godine služio kao sudac federalnog Žalbenog suda za Okrug Distrikta Columbia, a na što ga je imenovao predsjednik George W. Bush, kome je od 2003. godine služio u Bijeloj kući i prije toga u kampanji za predsjedničke izbore 2000. godine. Kavanaugha, koji je za vrijeme sudačke službe stekao reputaciju konzervativca je u proljeće 2018. godine za suca Vrhovnog suda nominirao Donald Trump, pri čemu je Kavanaugh trebao zamijeniti Anthonyja Kenendyja, umjerenog suca koji je dotada održavao ravnotežu konzervativaca i liberala u sudu. Nedugo pred proces nominaciju u Senatu su u javnost izbile optužbe da je Kavanaugh kao tinejdžer seksualno napao psihologinju Christine Blasey Ford, a o čemu je Ford svjedočila u samom Senatu, izazvavši žestoku raspravu i oštre podjele u američkoj javnosti. Kavanaugh je optužbe javno opovrgao te je tijesnom većinom potvrđen za novog suca i stupio na dužnost.

## Izvori

## Vanjske veze

* 
* Selected Resources on Brett M. Kavanaugh from the Law Library of Congress
* Biography from the Bush White House
* Resumé from the Justice Department's Office of Legal Policy
* Contributor profile from the Federalist Society
* Brett Kavanaugh Attorney Work Files for Independent Counsel Kenneth W. Starr from the National Archives and Records Administration
* Records on Brett M. Kavanaugh  from the George W. Bush Presidential Center
* Nomination documents from the United States Senate Committee on the Judiciary
*
Kadiški zaljev

**Kadiški zaljev** (španjolski i portugalski *Golfo de Cádiz*) je široki zaljev Atlanskog oceana na jugozapadu Iberijskog poluotoka, koji se proteže u dužinu od nekih 320 km od Rta São Vicente u Portugalu do Gibraltara.

## Karakteristike
Obala se u krajnjem dijelu zaljeva u Portugalu, južno od regije Algarve, sastoji od masivnih rtova i visokih klifova mjestimice isprekidana uvalama sa plažama, malim riječnim ušćima i brojnim naseljima. Dalje prema jugu duž španjolske obale, najzastupljenije su velike močvarne lagune, poneke se pružaju u kopno u dužinu do 50 km iza obalnih dina.

Taj pojas isprekidan je plimnim estuarijima rijeka Guadiane, Tinta, Odiela, Guadalquivira i  Guadalete. Uz to tu se nalaze i brojne solane i sezonska naselja. U samom centru je grad Cádiz, na ulazu u manju uvalu (Bahía de Cádiz).

Dalje prema jugu, od rta Trafalgar do Gibraltara, obala je uglavnom stjenovite, ali je i ona isprekidana zonama pješčanih plaža.

## Reference

## Vanjske veze

* ''Gulf of Cádiz''
Xirivella

**Xirivella** (španjolski: *Chirivella*, čita se *Čirivela*) je grad i općina od 28,950 stanovnika na istoku Španjolske, koja administrativno podpada pod 
autonomnu zajednicu Valenciju i Provinciju Valenciju.

## Geografija

Xirivella leži između Mislate i Torrenta, udaljena oko šest kilometara jugozapadno od Valencije.

Ona je jedno od 45 satelitskih naselja koji formiraju Metropolitansku Valenciju - konurbaciju u kojoj živi 1.595,000 stanovnika

## Pobratimski gradovi

*  Stara Havana, Kuba

## Reference
 
## Vanjske veze

* ''Ajuntament de Xirivella''
Llocnou de la Corona

**Llocnou de la Corona** (španjolski: *Lugar Nuevo de la Corona*) je naselje (i općina) od 116 stanovnika na istoku Španjolske, koja administrativno podpada pod 
autonomnu zajednicu Valenciju i Provinciju Valenciju.

## Geografija

Llocnou leži pored Alfafara, udaljen 6 km južno od centra Valencije.

On je jedno od 45 satelitskih naselja koji formiraju Metropolitansku Valenciju - konurbaciju u kojoj živi 1.595,000 stanovnika

## Reference
 
## Vanjske veze

* ''Ayuntamiento de Llocnou de la Corona''
Šefik Džaferović

**Šefik Džaferović** (Zavidovići, 9. rujna 1957.), bošnjački bosanskohercegovački političar, predsjedatelj Zastupničkog doma PS BiH i potpredsjednik SDA. 2018. godine je izabran za bošnjačkog člana Predsjedništva BiH.

## Mladost i rat

Šefik Džaferović rođen je u obitelji Saliha i Hatke u Zavidovićima. Osnovnu školu i gimnaziju završio je u rodnom gradu, maturiravši 1975. Nakon toga upisao se na Pravni fakultet u Sarajevu gdje je diplomirao 1979. Nakon što je diplomirao radio je u pravosudnim i policijskim institucijama. Od 1979. do 1986. radio je u Općinskom sudu, a od 1986. do 1992. bio je sudac Okružnog suda u Zenici. Nakon toga bavio se odvjetništvom do  1993. Te godine učlanio se u SDA. U vrijeme rata u BiH bio je načelnik u Centra službe sigurnosti (CSB) u Zenici od 1994., a iste godine imenovan je članom Izvršnog odbora SDA u općinskoj organizaciji u Zenici. Nakon rata, 1996., postao je tajnik Agencije za informiranje i dokumentaciju (AID).

## Politička karijera

Iste godine imenovan je savjetnikom župana Zeničko-dobojske županije, a nakon općih izbora 1996. bio je izabran za predsjedatelja županijske skupštine. Skupština ga je također izabrala za izaslanika u Dom naroda PFBiH. Iduće godine imenovan je članom Izvršnog odbora SDA. Tri godine poslije, 2000., imenovan je glasnogovornikom stranke. Na općim izborima održanim te godine, bio je nositelj liste SDA za županijsku skupštinu, međutim, nije dobio dovoljan broj glasova. No, Dom naroda PFBiH ga je izabrao za izaslanika u Dom naroda PS BiH. Iduće godine imenovan je glavnim tajnikom SDA.

Na općim izborima 2002. bio je nositelj liste SDA za Zastupnički dom PS BiH, gdje je dobio 27 643 glasa i zastupnički mandat. Džaferovića je Zastupnički dom PS BiH na konstituirajućoj sjednici 9. prosinca 2002. izabrao za bošnjačkog člana Kolegija Doma kada je izabran za predsjedatelja. S njim su u Kolegij izabrani Borislav Paravac kao srpski i Bariša Čolak kao hrvatski član. Za potpredsjednika SDA izabran je 2005. Na narednim općim izborima 2006. ponovno je bio nositelj liste SDA za Zastupnički dom PS BiH te je ponovno uspio dobiti mandat s 23 091 glasom. Na općim izborima 2010. Džaferović je također bio kandidat za Zastupnički dom PS BiH, gdje je dobio 19 092 glasa i zastupnički mandat. Za potpredsjednika SDA Džaferović je izabran 2013. Na općim izborima 2014. Džaferović je bio nositelj liste SDA za Zastupnički dom PS BiH, te je dobio 30 007 glasova čime je ponovno osigurao zastupnički mandat. Džaferović je po drugi put na konstituirajućoj sjednici Zastupničkog doma PS BiH održanoj 9. prosinca 2014. izabran za bošnjačkog člana Kolegija Doma, odnosno za predsjedatelja, uz Borjanu Krišto kao hrvatsku članicu i Mladena Bosića kao srpskog člana Kolegija.

## Izvori
Chiclana de la Frontera

**Chiclana de la Frontera** ili samo **Chiclana** (kako ga vlastiti stanovnici zovu) je grad od 83.148 stanovnika na jugu Španjolske, koji administrativno podpada pod autonomnu zajednicu Andaluziju i provinciju Cádiz.

## Geografija
Chiclana leži na obali Kadiškog zaljeva (dio Atlantika), udaljena dvadesetak km južno od Cádiza. Ona je centar poljpoljoprivrednog kraja, idilično mjesto okruženo vinogradima i borovim šumarcima pa je i popularno odmaralište zbog dugih pješčanih plaža: Sancti Petri, La Barrosa i El Puerco.

## Historija

Grad je osnovao 1303. Alonso Pérez de Guzmán kapetan kastiljskog kralja Fernanda IV
Kod grada se na plažai La Barrosa 5. mart 1811 u vrijeme Rata za nezavisnost odigrala jedna od bitaka toga rata u kojoj su 
udružene britansko - španjolske snage pobjedile francusku vojsku.

Kako je tokom 13. vijeka taj kraj bio granica  (frontiera) prema Maurima,  i Chiclana je kao i puno veći Jerez dobila sufiks sa granice (*de la Frontera*), 
kao i čitav niz naselja iz tog kraja.

## Znamenitosti
Na plažai Sancti Petri (točnije na istoimenom otočiću) nalaze se ruševine Heraklovog hrama, a tu se nalazi i
maurski zamak iz 13. vijeka.

## Privreda
Glavna privredna aktivnost je proizvodnja soli i vina, uz to je i turizam važan, od kad su izgrađeni brojni hoteli.

## Pobratimski gradovi
*  Chiclana de Segura, Španjolska
*  Úbeda, Španjolska
*  El Astillero, Španjolska
*  Béziers, Francuska
*  Alcácer do Sal, Portugal

## Reference

## Vanjske veze

* ''Ayuntamiento de Chiclana''
Žanirci dolaze

***Žanirci dolaze*** je jugoslavenski televizijski film za djecu snimljen 1988. godineu produkciji RTV Zagreb i režiji Miroslava Mikuljana.

## Uloge

## Vanjske veze
*
Piove (Ciao, ciao bambina)

***Piove (Ciao, ciao bambina)*** () je zabavna pjesma koju su napisali italijanski pjevač Domenico Modugno i Eduardo Verde, a koja je objavljena 1959. godine, kada je sa njom Modugno osvojio glavnu nagradu na Festivalu ui Sanremu. Pjesma je balada čiji tekst govori o spoznaji mladića da je njegova veza sa djevojkom završena. *Piove* je iste godine odabrana da predstavlja Italiju na natjecanju za Pjesmu Eurovizije gdje je završila na trećem mjestu.

Uspjeh pjesme je potakao i snimanje istoimenog filma sa Elsom Martinelli u glavnoj ulozi.
Ciao, ciao bambina!

***Ciao, ciao bambina! (Piove)***  () je italijanska crno-bijela filmska komedija snimljena 1959. godine u režiji Sergija Griecoa. Velikim je dijelom inspirirana istoimenom pjesmom Domenica Modugna koja je iste godine bila postigla veliki uspjeh. Protagonisti su dva brata od kojih je jedan stidljiv, a drugi neodgovoran, a radnja prikazuje kako otac, koji jednog od nih namjerava oženiti za kći industrijalca, šalje svoju sekretaricu (čiji lik tumači Elsa Martinelli) da ih nadgleda.

## Vanjske veze
*
Ciao, ciao bambina (TV film)

***Ciao, ciao bambina*** je jugoslavenski televizijski film snimljen 1988. godine u produkciji RTV Zagreb i režiji Vedrana Mihletića. Radnja se događa u Zagrebu gdje mladom službeniku život promijeni dolazak neobičnog Bosanca.

## Uloge

Ostale uloge &nbsp;▼




## Vanjske veze
*
Fernando IV od Kastilje

**Fernando IV od Kastilje** (Sevilla, 1285. - Jaén, 1312.) zvan **Opozvani** (španjolski: *Emplazado*) bio je kralj Krune Kastilje od 1295. kad mu je umro otac do svoje smrti 1312.

## Biografija

Sve do 1303. (kad je postao punoljetan) umjesto njega vladala je njegova majka kao regent. Taj period obilježila je plemićka samovolja, ali je Fernando IV nakon što je preuzeo tron ponovno zaveo red.

Nakon tog se okrenuo protiv Maura pa je zajedno sa Portugalom i Krunom Aragona 1308. napao Emirat Granada, ali nije uspio bog zna što zauzeti osim  Gibraltara 1309., jer ga je dio plemića napustio.

## Reference

## Vanjske veze

* ''Fernando IV de Castilla''