open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
971.

__NOTOC__
Godina **971.** (**[[rimske brojke|CMLXXI]]**) bila je redovna godina koja počinje u nedjelju u julijanskom kalendaru.

## Događaji
* 23. 1. &ndash; U južnom dijelu Kine trupe sjeverne dinastije Song, koristeći samostrijele, nanose poraz trupama države Južni Han koja je, prvi put u kineskoj historiji koristila bojnove slonove; na taj način je Južni Han, najmoćnija od svih južnih kineskih država, prisiljena pokoriti se dinastiji Song.
* Svjatoslavov pohod na Bugarsku: Bitka za Dorostoru u kojoj bizantska vojska cara Jovana I Cimiskija nanosi odlučujući poraz Kijevskoj Rusiji prisilivši kneza Svjatoslava Igoreviča da im pred sve teritorije južno od Dunava, čime Bizant nakon nekoliko decenija stiče vlast nad istočnim dijelom današnje Bugarske.
* Relikvije svetog Swithuna su sa otvorenog groblja prenesene u zatvoreno svetište; do ceremonije je, po predaji, došlo nakon 40 dana neprekidne kiše. 
* Bugarski car Boris II, koji je za vrijeme Svjatoslavovog pohoda pristao postati ruski vazal, je doveden u Carigrad gdje ga Bizantinci prisiljavaju na abdikaciju i preuzimanje niže titule bizantskog *magistrosa* čime, formalno, prestaje postojati Bugarsko Carstvo; bugarski velmože u zapadnom dijelu države to odbijaju prihvatiti čime započinje 50-godišnji sukob poznat kao ustanak Komitopula.

## Rođenja

* Kushyar ibn Labban, perzijski matematičar, astronom i geograf
* 2.11. - Mahmud od Ghaznija, osnivač Gaznavidske dinastije, prvi sultan u historiji islama
* Car Shengzong od Liaoa

## Smrti

* Abu Jafar Khazeni, perzijski astronom
* Culen od Škotske, kralj Albe
* Ziri ibn Manad, guverner Ifrikije i osnivač dinastije Zirida

## Reference
Cuilén

**Cuilén mac Ildulb** (moderni gelski: *Cailean*), ponekad angliciziran kao **Culen** ili **Colin**, također poznat po nadimku **An Fionn**, "Bijeli" (? - 971) je bio kralj Škotske (*Alba*) od 967. do 971. Bio je jedan od tri poznata sina kralja Indulfa (Ildulb mac Causantín), braća su mu bila Amlaíb i Eochaid.

Pretpostavlja se da je Cuilén bio uključen u ubistvo svog prethodnika Duba (Dub mac Maíl Coluim), koji je Cuiléna bio porazio u borbi 965.

Godine 971. Cuilén je zajedno sa bratom Eochaidom stradao u požaru dvorane u Lothianu, koji je podmetnuo Amdarch, princ Strathclydea. Tako okrutan i spektakularan način likvidacije je bila Amdarchova osveta za Cuilénovo silovanje Amdarchove klćeri. Pretpostavlja se da je sahranjen na Ioni.

Cuiléna je naslijedio Dubov brat Kenneth II (Cináed mac Maíl Coluim), koga je nedugo potom sa prijestioolja protjerao Cuilénov brat Amlaíb. Cuilénov sin Constantine III (Causantín mac Cuilén) je postao kasniji kralj.

## Reference

## Literatura
* Anderson, Alan Orr, *Early Sources of Scottish History A.D. 500&ndash;1286*, volume 1. Reprinted with corrections. Paul Watkins, Stamford, 1990. 
* Duncan, A.A.M., *The Kingship of the Scots 842–1292: Succession and Independence.* Edinburgh University Press, Edinburgh, 2002. 
* Smyth, Alfred P. *Warlords and Holy Men: Scotland AD 80-1000.* Reprinted, Edinburgh: Edinburgh UP, 1998. 

## Vanjske veze
* CELT: Corpus of Electronic Texts at University College Cork includes the *Annals of Ulster*, *Tigernach*, *the Four Masters* and *Innisfallen*, the *Chronicon Scotorum*, the *Lebor Bretnach* (which includes the *Duan Albanach*), Genealogies, and various Saints' Lives. Most are translated into English, or translations are in progress.
* (CKA) The Chronicle of the Kings of Alba
Svetište

**Svetište** je naziv za sveto mjesto, posvećeno određenom božanstvu, pretku, heroju, mučeniku, svecu, demonu ili sličnoj ličnosti ili biću koje izaziva strahopoštovanje, a gdje se ono iskazuje kroz ritualno štovanje. Svetišta obično sadrže idole, relikvije ili druge predmete vezane uz predmet štovanja. Svetište na kome se na simbolički ili neki drugi način prinose žrtve se tradicionalno naziva oltar. Pod svetištem u širem smislu može podrazumijevati hram ili kompleks hramova i pomoćnih građevina, npr. antičko svetište u Delfima.

Svetišta postoje u cijelom nizu religija kao što su kršćanstvo, islam, hinduizam, budizam, Wicca, kineska narodna religija i šintoizam, a mogu se podići i u sekularne ili ne-religijske svrhe, za što kao primjer mogu poslužiti memorijalni kompleksi posvećeni ratnim žrtvama.

## Reference

## Vanjske veze
* Shrines of British Saints by J. Charles Wall. Full Text + Illustrations.
* GigaCatholic
* Hari Parbat
Kušjar ibn Laban

**Abul-Hasan Kūshyār ibn Labbān ibn Bashahri Gilani** (971–1029), također poznat kao **Kūshyār Gīlānī** (), bio je perzijski matematičar, geograf i astronom rodom iz Gilana na južnoj obali Kaspijskog mora (današnji Iran). Uglavnom se bavio trigonometrijom te naslanjao na rad svog prethodnika Abul Vefe, čije je metode iskoristio za svoj zidž ili zbirku astronomskih tablica. Napisao je knjigu o astrologiji i aritmetički traktat pod naslovom *[[Principi hinduskog brojanja]]* (Kitab fi usul hisab al-hind), čiji je originalni primjerak danas sačuvan i predstavlja jedan od najstarijih tekstova koji su koristili arapske brojke. On je takođe znatno doprineo konačnom formiranju sinusne teoreme. Biruni tvrdi da je Kušjar u arapskom jeziku odabrao termin *aš-šakl al-mugni* da bi označio tu teoremu. Učenik mu je bio Ahmad Nasavi.

## Reference

## Vanjske veze
*  (PDF version)
* Laban's Bio from St Andrew's School of Mathematics website, Scotland.
Mahmud od Gaznija

**Mahmud Gaznevi** ( / *Maḥmūd-e Ġaznawī*; 2. 11. 971. – 30. 4. 1030.), pravim imenom ****, bio je najvažniji vladar Gaznavidske dinastije koji je od 997. do 1030. vladao istočnim dijelom Iranskih zemalja i sjeverozapadom Indijskog podkontinenta. Mahmud je nekadašnje pokrajinsko sjedište Gazni (u današnjem Afganistanu) pretvorio u bogato središte velike monarhije koja je obuhvaćala veće dijelove Iranske visoravni i sjeverozapad Indijskog potkontinenta. Bio je prvi vladar s titulom *[[sultan]]* ("autoritet"), s kojim je nastojao prikazati svoju vlast, a istovremeno očuvati ideološku vezu, odnosno nominalno sizerenstvo kalifa.

## Reference

## Literatura
* Firišta: ''History of the Rise of Mohammedan Power'' 
* Alexander Berzin, ''Berzin Archives: The Historical Interaction between the Buddhist and Islamic Cultures before the Mongol Empire'', 2001
* McLeod, John (2002). *History of India*. London: Greenwood Press. .

## Vanjske veze

* Mahmud Encyclopædia Britannica (Online Edition)
* Ghaznavid Dynasty Encyclopædia Britannica (Online Edition)
* History of Iran: Ghaznevid Dynasty
* H. M. Elliot, ed. John Dowson (1867.): ''History of India as Told by its own Historians''
Car Shengzong od Liaoa

**Car Shengzong od Liaoa** () (16. januar 972–25. jun 1031), rođen kao **Yelü Longxu** (), bio je car dinastije Liao koji je vladao od 14. oktobra 982. do smrti. Naslijedio je cara Jingzonga, ali je prvihg godina kao regent vladala njegova majka carica majka Xiao.

Prve godine vladavine su mu obilježili sukobi sa južnim susjedom - dinastijom Song - čiji je vladar car Taizong pokušao vratiti kontrolu nad Šesnaest prefektura, ali je pri tome 986. odlučno poražen. Godine 1004. je Shenzong vodio veliki pohod na teritoriju Songa i prisilio Kineze da potpišu Shanyuanski sporazum kojim su priznali nezavisnost Kitanskog Carstva te se obavezali plaćati ponižavajući danak. Shenzong je, međutim, imao manje uspjeha u Kitansko-Goryeo ratovima nakon kojih je korejska država Goryeo uspjela očuvati nezavisnost.

Shengzong je velike napore posvetio unutrašnjim reformama, pri čemu je izuzetno poticao širenje budizma (pa su, prema nekim izvorima, čak 10 posto sveg stanovništva činili budistički redovnici i redovnice), kao i sistema carskih ispita nalik na kineski. Također je nastojao promicati sjedilački način života među svojim tradicionalno nomadskim sunarodnjancima.

## Izvori

## Literatura
*
Ustanak Komitopula

**Ustanak Komitopula** (, **Bizantsko osvajanje Bugarske** ili **Pedesetogodišnji rat** su naziv za dugotrajni oružani sukob koji je od 971. do 1018. trajao između Bizantskog Carstva na jednoj i pobunjenih Bugara na drugoj strani. Do njega je došlo nakon što je 971. Bizant bio iskoristio Svjatoslavov pohod na Bugarsku kako bi okupirao istočni dio tadašnjeg Bugarskog Carstva i prisilio cara Borisa II na abdikaciju. U zapadnom dijelu bugarske države su velmože iz dinastije Komitopula to odbile priznati te su nastavili pružati otpor. Od 976. su ustanici pod vodstvom Samuila bili u ofenzivi i uspjeli zauzeti veliki dio bizantskih teritorija, sve do 1014. kada nisu odlučno poraženi u bitci na Belasici. Bizantinci su godine 1018. uspjeli konačno slomiti njihov otpor te je tako prestalo postojati Bugarsko Carstvo, a Bizant ponovno uspostavio hegemoniju nad Balkanskim poluotokom.

## Literatura
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
*  
* 
*
Jeremy Renner

**Jeremy Renner** (, 14. studenog 1971.), američki glumac, najpoznatiji po ulozi američkog vojnog pirotehničara u filmu *[[The Hurt Locker]]*, a za koga je bio nominiran za Oscara. Prije toga se istakao ulogom serijskog ubice Jeffreya Dahmera u nezavisnom filmu Dahmer, a odnedavno je poznat po ulozi Hawkeyea u filmu ''The Avengers''.

## Vanjske veze
*
Konvencija protiv diskriminacije u obrazovanju

**Konvencija protiv diskriminacije u obrazovanju** je UNESCO-va konvencija usvojena 1960. godine sa ciljem prevazilaženja segregacije i diskriminacije na polju obrazovanja. Na snagu je stupila 1962. godine. Uz konvenciju postoji i dodatni protokol koji je nastao 1962., a na snagu je stupio 1968.. Do jula 2011. ukupno je 97 zemalja prihvatilo konvenciju, te 34 zemlje koje su prihvatile dodatni protokol.

## Vanjske veze
* Tekst konvekcije
Spartak (razvrstavanje)

**Spartak** () je originalno bilo ime rimskog gladijatora i vođe robovskog ustanka poznatog kao Spartakov ustanak (73 - 71. pne.). Također može označavati:

* Spartak (balet), čiji je autor Aram Hačaturjan
* Spartacus (Howard Fast), historijski roman iz 1951. čiji je autor Howard Fast, ekraniziran dva puta:
** Spartak (film iz 1960), istorijski film iz 1960. koji je režirao Stenli Kjubrik;
** Spartacus (miniserija), mini-serija iz 2004. gde je naslovnu ulogu igrao Goran Višnjić;

* ''Spartak'' (film, 1926), sovjetski nijemi film

* Spartak (TV serija), američko-novozelandska serija koja se od 2010. emitira na kablovskom kanalu Starz;
** , prva sezona, emitirana 2010.
** , mini-serija emitirana 2011. koja predstavlja prednastavak prve sezone;
** , druga sezona, emitirana 2012.
** , treća sezona, emitirana 2013.

* 2579 Spartak, asteroid glavnog asteroidnog pojasa.
* Jovan Mikić Spartak, jugoslovenski reprezentativac i rekorder u atletici.

## Sportski klubovi

* FK Spartak Zlatibor voda, srpski fudbalski klub iz Subotice
* FK Spartak Moskva, ruski fudbalski klub iz Moskve
* FK Spartak Debeljača, fudbalski klub iz Debeljače
* FK Spartak Chinvali, gruzijski fudbalski klub iz Gorija
* FK Njiređhaza, mađarski fudbalski klub iz Njiređhaza
* HK Spartak Subotica, hokejaški klub iz Subotice
1413.

Godina **1413** (**[[rimski brojevi|MCDXIII]]**) bila je redovna godina koja počinje u nedjelju (1. 1. po julijanskom kalendaru).

## Događaji
* 18. 1. - Ugarsko-mletački rat: kralj Žigmund (Sigismund) napušta Udine i pokušava u mletačkoj Istri. 
* 24 - 25. 1. - Žigmund neuspešno napada Kopar (u Istri će osvojiti samo Vodnjan i Valle, pre povratka u Furlaniju krajem veljače). 
* 30. 1. - Balša III Balšić izdao povelju kojom je ratifikovan mir sa Venecijom (u ovo vrijeme se oženio Boljom, kćerkom Koje Zakarije, gospodara Danja).
* zima-proleće - Musa Čelebi na pohodu: od pobunjenog bega Hamze uzima Svrljig i Sokolnicu; zatim upada u Srbiju despota Stefana i osvaja Bolvan, Lipovac, Stalać (smrt Vojvode Prijezde/Todora od Stalaća), Petrus, Kruševac, do Koprijana (raseljava srpsko stanovništvo iz mesta koje je zauzeo).
* veljača - Mletački vojvoda Pandolfo Malatesta privremeno zauzeo Feltriju (današnji Feltre) u Furlaniji. 
* februar? - Balša III se pridružio Sandaljevom ratu protiv Kotora (tokom godine Kotorani napadaju i dubrovačke brodove koji prevoze Balšine ljude i robu).
* 20. 3. - Umro Henry IV, kralj Engleske, nasleđuje ga sin Henry V.
* 17. 4. - Uz posredovanje (protu)pape Ivana XXIII. sklopljeno primirje na pet godina između Žigmunda i Mletačke Republike. 
* 27. 4. - Građanski rat Armanjaka i Burginjona: tokom Pobune Kabošijanaca zauzeta pariska Bastilja i ubijen pariski provost.
* april-maj - Pomoć despotu Stefanu protiv Muse: Ivan Morović, Sandalj Hranić i Mehmed; Hrvoje Vukčić za to vreme upada u Sandaljeve posede.
* ca. 4. 6. - Split se odmetnuo od hercega Hrvoja Vukčića. 
* 16. 6. - Kralj Žigmund daje župu Sanu braći Blagaj, oduzevši je od Hrvoja Vukčića koji je optužen za odmetništvo (navodno pronađeno pismo kojim je pozivao Turke) - susedi ga napadaju.
* 5. 7. - Bitka kod Čamurlua, blizu Sofije: Mehmed I uz pomoć Đurđa Brankovića porazio Musu, koji je posle bitke zadavljen - kraj Osmanskog interegnuma. 
* srpanj - Dubrovčani u ime kralja Žigmunda posjeli otoke Brač, Korčula i Hvar, koji su pripadali Hrvoju (ugarski velikaši mu uzeli slavonske posjede) - stanovnici otoka se protive ovome a pretenzije imaju i Sandalj i Balša.
* 2. 10. - Srebrenica se prvi put pominje u posedu despota Stefana (verovatno predata 1412). 
:+ Horodelska unija - trima zakonima dopunjen savez Poljske i Litvanije.

### Tokom/tijekom godine

* 1407-13 - Podignut i živopisan manastir Kalenić, zadužbina protovestijara Bogdana, žene Milice i brata Petra. 
* Despot Stefan dobio od Mehmeda Znepolje i Koprijan (početak osmogodišnjeg perioda mira). 
* približno - Umro skopski namesnik Paša Jigit-beg, nasleđuje ga Ishak-beg (zadužen i za Bosansko Krajište). 
* Balša III izgradio crkvu sv. Nikole u manastiru Praskvica u Paštrovićima (kod Miločera). 
* U Koreji započeti Anali dinastije Čoson.

## Rođenja

## Smrti

## Reference

* Sveta loza kneza Lazara Željko Fajfrić, rastko.rs
* Svezak drugi: dio drugi. Treće doba: Vladanje kraljeva iz raznih porodica (1301-1526). Druga knjiga: Od gubitka Dalmacije do Matije Korvina (1409-1457), Vjekoslav Klaić (archive.org)
Spartacus (Howard Fast)

***Spartacus*** je historijski roman američkog književnika Howarda Fasta objavljen 1951. godine. Njegov naslovni junak je Spartak, znameniti vođa velikog robovskog ustanka protiv drevnog Rima, a radnja opisuje te događaje. 

Fast je roman napisao u zatvoru, gdje je izdržavao kaznu zbog nepoštovanja Kongresa, odnosno odbijanja da odgovori na pitanja kongresnog Odbora za antiameričke aktivnosti o financijskim pomagačima sirotišta veterana španskog građanskog rata. Fast je bio član KP SAD i na roman su značajan uticaj imala njegova komunistička uvjerenja; Spartak je u romanu prikazan kao proto-komunistički revolucionar, odnosno simbol borbe protiv ugnjetavanja.

Fast se nakon izlaska iz zatvora nalazio na crnoj listi kao svojevrsni državni neprijatelj nijedan od etabliranih američkih izdavača u atmosferi Druge crvene panike mu nije htio objaviti roman. Usprkos toga, uspio ga je, uz pomoć prijatelja, objaviti sam. 

Fastov roman je danas najpoznatiji kao predložak za znameniti igrani film Stanleya Kubricka iz 1960. godine. Godine 2004. je ponovno ekraniziran u obliku televizijske miniserije gdje je naslovnog junaka tumačio Goran Višnjić.
Spartacus (miniserija)

***Spartak*** (u originalu ***Spartacus***) je američka historijska televizijska miniserija, temeljena na istoimenom romanu Howarda Fasta i originalno emitirana na programu USA Network godine 2004. Naslovni protagonist je Spartak (čiji lik tumači Goran Višnjić), znameniti gladijator i vođa pobunjenih robova, a radnja prikazuje njegov ustanak protiv rimske vlasti. Miniserija je snimljena u Bugarskoj. Za nju je karakteristično da se, za razliku od mnogo poznatijeg igranog filma iz 1960. godine, daleko više držala Fastovog književnog predloška.

## Uloge ...
* Goran Višnjić ... Spartacus
* Alan Bates ... Antonius Agrippa
* Angus Macfadyen ... Marcus Crassus
* Rhona Mitra ... Varinia
* Ian McNeice ... Lentulus Batiatus
* Paul Kynman ... Crixus
* Paul Telfer ... Gannicus
* James Frain ... David
* Henry Simmons ... Draba
* Ross Kemp ... Cinna
* Ben Cross ... Titus Glabrus, lik temeljen na Gaju Klaudiju Glaberu
* Niall Refoy ... Publius Maximus, lik temeljen na Publiju Variniju
* George Calil ... Pompeius Magnus
* Richard Dillane ... Julius Caesar

## Vanjske veze
*
Spartacus (TV serija)

***Spartacus*** (ili ***Spartak***) je američko-novozelandska dramska serija koja se od 2010. do 2013. godine emitira na programu američkog kablovskog kanala Starz. Naslovni protagonist serije je znameniti trački gladijator Spartak, a radnja, uz određena odstupanja od historijskih činjenica, prati događaje pred i za vrijeme velikog ustanka robova protiv rimske vlasti 73 - 71. pne. čiji je Spartak bio vođa. Serija je izazvala pažnju zbog manirističkog stila akcijskih scena inspiriranih filmom ''300'', ali i ogromnom količinom eksplicitnih prizora nasilja, golotinje i seksa.

Serija je originalno bila prikazivana pod naslovom **', ali se pod time danas podrazumijeva isključivo prva sezona emitirana 2010. godine. Zbog bolesti glavnog glumca [[Andy Whitfield|Andyja Whitfielda]] je umjesto druge sezone snimljen i 2011. godine prikazana šestodijelna mini-serija **' koja predstavlja prednastavak prve sezone. Druga sezona, emitirana 2012. godine, je poznata pod imenom **'. U njoj je Whitfieldovu ulogu preuzeo [[Liam McIntyre]]. Treća i posljednja sezona, pod naslovom **' je emitirana 2013. godine.

## Reference

## Vanjske veze
* 
*
Liam McIntyre

**Liam McIntyre** (8. februar 1982. – ) je australijski filmski i televizijski glumac, najpoznatiji po ulozi Spartaka u istoimenoj TV-seriji, koju je preuzeo od svog umrlog prethodnika Andyja Whitfielda.

## Filmografija

## Vanjske veze
*
Lentul Bacijat

**Lentul Bacijat** ili **Batijat** (; 1. vijek pne.) bio je vlasnik rimske gladijatorske škole u Kapui, poznat po tome što su se njegovi gladijatori na čelu sa Spartakom pobunili i pobjegli, započevši time Spartakov ustanak. 

Bacijat se pojavljuje kao lik u nekoliko historijskih romana, ali i filmova i TV-serija posvećenim tim događajima. Glumili su ga:
* Peter Ustinov u igranom filmu ''Spartak'' iz 1960. godine;
* Ian McNiece u mini-seriji Spartak iz 2004. godine;
* John Hannah u TV-seriji ''Spartak'' -  i  sezona (2010 - 2011).
Letícia Sabatella

**Letícia Sabatella** (Belo Horizonte, 8. 3. 1972) je brazilska glumica.

## Televizijski nastupi
* 1991 - Os Homens Querem Paz 
* 1991 - O Dono do Mundo - Thaís 
* 1993 - Agosto - Salete
* 1994 - 74.5 - Uma Onda no Ar - Luiza 
* 1995 - Irmãos Coragem - Maria de Lara, Diana e Márcia
* 1996 - Caça Talentos - Flora
* 1996 - Você Decide - Bárbara
* 1998 - Torre de Babel - Celeste
* 1999 - A Turma do Pererê
* 1999 - Você Decide 
* 2000 - A Muralha - Ana Cardoso
* 2001 - Os Maias 
* 2001 - Porto dos Milagres - Arlete
* 2001 - O Clone - Latiffa Rachid
* 2004 - Um Só Coração - Maria Luísa Sousa Borba
* 2005 - Hoje É Dia de Maria - Maria
* 2005 - Hoje É Dia de Maria 2 - Alonsa / Rosicler / Asmodeia
* 2006 - JK - Marisa Soares
* 2006 - Páginas da Vida - Irmã Lavínia
* 2007 - Desejo Proibido - Ana Fernandes
* 2008 - Som Brasil - Se
* 2009 - Caminho das Índias - Yvone Magalhães 
* 2009 - Episódio Especial - Se
* 2010 - Afinal, o Que Querem as Mulheres? - Flanneur
* 2011 - Chico Xavier - Maria
* 2012 - As Brasileiras - Monique
* 2012 - Guerra dos Sexos - Angelina
* 2013 - Sangue Bom - Verônica Vasquez / Palmira Valente
* 2017 - Tempo de Amar - Delfina Leitão	

## Vanjske veze

*
Socijaldemokratska unija Bosne i Hercegovine

Socijaldemokratska unija Bosne i Hercegovine je politička bivša stranka nastala 2002. godine istupanjem dijela članstva iz Socijaldemokratske partije Bosne i Hercegovine. Trenutno je predsjednik stranke Nermin Pećanac. Utopljena je 2018. godine s Nezavisnom bosanskohercegovačkom listom.

## Povezano
* Spisak političkih stranaka u Bosni i Hercegovini

## Vanjske veze
* http://sdu.ba/
Miro Lazović

**Miro Lazović** (Ljubuški, 1954.) je sociolog i političar iz Sarajeva, zastupnik Doma naroda Federacije Bosne i Hercegovine i dopredsjednik Socijaldemokratske unije BiH.

Bio je predsjednik Skupštine Republike Bosne i Hercegovine od 1992. do 1996. godine. Početkom 1990-ih je bio protivnik politike SDS-a, zalažući se za gradjansku  Bosnu i Hercegovinu: 

19. septembra 1992. godine je izabran da bude član delegacije Bosne i Hercegovine na mirovnim pregovorima u Ženevi. Bio je prvi predsjednik Socijaldemokratske unije BiH od 2003. do 2005. godine.

## Izvori
Snajper

**Snajper** (), rjeđe **oštrostrijelac**, je policajac, vojnik, ili član druge oružane skupine obučen za precizno gađanje na velike udaljenosti, promatranja i maskiranja.

Oštrostrijelac izvršava zadaće selektivnom uporabom posebno namijenjenim vatrenim oružjem uglavnom na udaljenosti u rasponu iznad 600 do 2.500 metara.

Naoružanje je posebno odabrano oružje opremljeno optičkim pomagalom koje omogućuje preciznost na velikim udaljenostima. Oštrostrijelac na bojištu ima zadatak elimininacije važnih ciljeva kao primjerice neprijateljske **snajperiste**, položaje s teškim naoružanjem (mitraljeze, topove, minobacače) ili posade oklopnih vozila na bojnom polju.

Pored sposobnosti za precizno gađanje **snajper**om oštrostrijelci moraju imati odgovarajuće psihofizičke osobine, kao primjerice sposobnost na dugo čekanje odgovarajućeg trenutka za izvršavanje zadaće.

## Primjeri za uporabu:
# Zaštita od neprijatelja na pristupnim cestama
# Usporavanje napada neprijatelja
# Pokrivanje pri povlačenju vlastitih snaga
# Izvidnica (za topništvo, itd.)
# Ušutkavanje ključnih ciljeva
# Izolirati neprijateljske jedinice
# Čišćenje od terorista
# Prozuterorističko djelovanje
# Postavljanje zasjeda
# Osiguranje
# Spašavanje taoca

## Reference

## Literatura

*
* 
* - Total pages: 192 
*
*
* - Total pages: 352 
* 
* - Total pages: 352 
* - Total pages: 261 
* - Total pages: 453 
* - Total pages: 584 
* - Total pages: 704 
* - Total pages: 143 
* - Total pages: 64 
* - Total pages: 445 
* - Total pages: 280 
* - Total pages: 351 
*
* - Total pages: 431 
* - Total pages: 192 
* - Total pages: 352 

## Vanjske veze

* Sniper History during World War II
* Snipers of WWII
* Sniping in France, by Major H. Hesketh-Prichard
* 
* Sniperworld.com – Sniper portal 
* Snipercentral.com
972.

__NOTOC__
Godina **972.** (**[[rimske brojke|CMLXXII]]**) bila je prijestupna godina koja počinje u ponedjeljak u julijanskom kalendaru.

## Događaji
* Rimsko-njemački car Otto II se ženi za bizantsku princezu Teofanu.
* 24. 6. &ndash; Bitka kod Cedyinije u kojoj poljski knez Mješko I nanosi poraz njemačkim vitezovima.
* Jaropolk nasljeđuje Svjatoslava I kao knez Kijeva.
* Boleslav II nasljeđuje Boleslava I kao knez Češke.
* Fatimidi imenuju Buluggin ibn Zirija kao guvernera/potkralja Ifrikije, čime započinje vladavina Ziridske dinastije.
* Benedikt VI nasljeđuje Ivana XIII na mjestu pape.
* Kanonizirana Sveta Eadburga.
* Osnovan grad Satu Mare u današnjoj Rumunjskoj.
* Obnovljen samostan na mjestu današnje Katedrale u Peterboroughu.
* Velika bitka estonskih i islandskih Vikinga na Saaremi (prema navodima Njals sage).

## Rođenja

* 27. 3. &ndash; Kralj Robert II od Francuske (u. 1031)
* Al-Mawardi, muslimanski šafijski pravnik
* Ermesinde of Carcassonnea, grofica i regentica Barcelone (u. 1057)
* Fujiwara no Yukinari, japanski kaligraf
* Fulk III od Anjoua, francuski grof
* Papa Grgur V
* Heinrich II, sveti rimski car
* Renaud I od Neversa, francuski grof

## Smrti

* 15. 7. &ndash; Boleslav I od Češke
* 6. 9. &ndash; Papa Ivan XIII
* Liutprand, biskup Cremone i historičar
* Svjatoslav Igorevič, knez kijevske Rusije

## Reference
Peterboroughska katedrala

**Peterboroughska katedrala** (, službeno **Katedralna crkva sv. Petra, sv. Pavla i sv. Andrije**  &ndash; također poznata i kao Katedrala svetog Petra je crkva koja predstavlja sjedište engleskog (anglikanskog) biskupa Peterborougha. Prvi put je podignuta u anglosaksonskom periodu, ali je značajno dograđena u 13. stoljeću (završena 1237.) postavši jednom od najznačajnijih primjera normanske arhitekture. Uz katedrale u Durhamu i Elyju se smatra jednom od najznačajnijih engleskih crkava sagrađenih u 13. stoljeću.

## Reference

## Literatura
* *Peterborough Cathedral, 2001- 2006 : from devastation to restoration*, (2006), 
* *Peterborough Abbey*, (2001), 

## Vanjske veze

* Peterborough Cathedral The cathedral's website
* The Cathedral Church of Peterborough, by W.D. Sweeting, at Project Gutenberg
* The New Guide to Peterborough Cathedral, by George S. Phillips, at Project Gutenberg
* Peterborough Cathedral - The Complete Geometry 1100-1500 
* Bill Thayer's site
* Peterborough Cathedral on Skyscrapernews.com 
* 
* Adrian Fletcher’s Paradoxplace Peterborough Cathedral Pages – Photos 
* Flickr images tagged Peterborough Cathedral
Satu Mare

**Satu Mare** (njemački: *Sathmar*, mađarski: *Szatmárnémeti*) je grad u sjeverozapadnoj Rumunjskoj, i administrativni centar Okruga Satu Mare.

## Geografija
Satu Mare se nalazi na krajnjem sjeverozapadu Rumunjske. Zajedno sa obližnjim Baia Marom je centar tog dijela zemlje.

Grad se razvio na mjestu gdje rijeka Samoš izlazi iz pobrđa Karpata na istoku i ulazi u Panonsku nizinu na zapadu. Zapadno od grada pružaju se plodna polja, a istočno voćnjaci, vinogradi i šume.

Od ukrajinske granice udaljen je 13&nbsp;km, a od mađarske 27&nbsp;km.

## Historija
Na Hitlerov pritisak sklopljena je Druga bečka arbtraža1940., nakon tog je sjeverna Transilvanija , uključujući i Satu Mare pripojena Mađarskoj, što je dovelo do dramatične promjene u društveno-političkom i ekonomskom životu grada, pa je tokom Drogog svjetskog rata židovska zajednica potpuno likvidirana. 
Nakon što su jedinice Crvene Armije generala Georgij Žukov u oktobru 1944. zauzele Transilvaniju, grad je vraćen Rumunjskoj. Ubrzo nakon toga, komunistički režim došao na vlast i trajao sve do do Revolucije 1989.

## Stanovništvo
Po popisu stanovništva iz 2002. godine grad broji 115.142 stanovnika, dok je prosječna gustoća naseljenosti 437 stan/km² 
* Rumunji 57,87%
* Mađari 39,34%
* Nijemci 1,18%
* Romi 0,96

## Gradovi prijatelji
*  Uzhhorod, Ukrajina
*  Rzeszów, Poljska
*  Wolfenbüttel, Njemačka
*  Zutphen, Nizozemska
*  Schwaz, Austrija
*  Nyíregyháza, Mađarska
*  Berehove, Ukrajina

## Reference

## Vanjske veze
* Službena stranica grada

### Ostali projekti
Spartacus: Blood and Sand

**Spartacus: Blood and Sand** (preveden kao **Spartak: Krv i pijesak**) je naziv za prvu sezonu američko-novezelandske TV-serije *[[Spartacus (TV serija)|Spartacus]]*, emitiranu 2010. godine. Pod istim nazivom se podrazumijevala i sama serija, sve dok 2012. nije emitirana druga sezona pod nazivom **. Sastoji se od 13 epizoda, a radnja prati glavnog junaka Spartaka (čiji lik tumači Andy Whitfield) od trenutka kada je kao trački poglavica pristao voditi rimske pomoćne trupe u Trećem mitridatskom ratu 73. pne. preko njegove pobune, zarobljavanja i karijere gladijatora u Kapui koja će završiti velikim bijegom i početkom ustanka.

## Glumačka postava i likovi

* Andy Whitfield ... Spartacus (Spartacus) – trački rob koji postaje gladijator u *ludusu* Lentula Bacijata.
* Erin Cummings ... Sura – supruga Spartaka.
* John Hannah ... Kvint (Quintus) Lentul Bacijat (Lentulus Batiatus) – *lanista* u Spartakov gospodar.
* Lucy Lawless ... Lukrecija (Lucretia) – Bacijatova supruga.
* Manu Bennett ... Kriks (Crixus) – Gal i Bacijatov glavni gladijator; u njega je zaljubljena Naevia.
* Peter Mensah ... Doctore Enomaj (Oenomaus) – Bacijatov trener gladijator.
* Jai Courtney ... Varon (Varro) – rimski građanin koji je sam sebe prodao u *[[ludus (Rim)|ludus]]* kako bi uzdržavao porodicu.
* Nick E. Tarabay ... Ašur (Ashur) – bivši sirijski gladijator čiju je nogu u areni obogaljio Kriks; sada služi Bacijatu kao knjigovođa i doglavnik.
* Dan Feuerriegel ... Agron - novi gladijator koji pomaže Spartaku osmisliti njegovu osvetu.
* Antonio Te Maioha ... Barka (Barca) – poznat i kao "Zvijer Kartage", jedan od Bacijatovih najuspješnijih gladijatora, služi kao tjelohranitelj svom gospodaru.
* Craig Walsh Wrightson ... Solonije (Solonius) – lanista i glavni suparnik Kuće Bacijata.
* Lesley-Ann Brandt ... Nevija (Naevia) – Lukrecijina lična i odana robinja; u nju je zaljubljen Krisk
* Viva Bianca ... Ilitija (Ilithyia) – kćer seantora Albinija (Albinius) i supruga Glabera.
* Katrina Law ... Mira – robinja koja je pod prijetnjom smrti poslana Spartaku da ga zavede i postane mu ljubavnica.
* Craig Parker ... Gaj Klaudije Glaber (Gaius Claudius Glaber) – rimski vojni *[[legatus|legat]]* odgovoran za Spartakovo porobljavanje.

## Epizode




## Vanjske veze
* 

*
Robert Badinter

**Robert Badinter** (Pariz, Francuska, 30. ožujka 1928. – Pariz, Francuska, 9. veljače 2024.), istaknuti francuski pravnik, sveučilišni profesor i političar, borac protiv smrtne kazne. 

Kao član Socijalističke stranke, bio je ministar pravosuđa te predsjednik Ustavnog vijeća (francuski ustavni sud) za vrijeme mandata Françoisa Mitterranda. Poznat je po tome što je predsjedavao Arbitražnom komisijom u okviru Mirovne konferencije za bivšu Jugoslaviju, koja se često naziva *[[Badinterova komisija|Badinterovom komisijom]]*. 

Danas obnaša dužnost senatora u francuskom Senatu.
Njáls saga

***Njáls saga*** () (također ***Njála*** (), ***Brennu-Njáls saga*** () ili ***"Priča o Spaljenom Njalu"***) je jedna od najpoznatijih islandskih saga. is one of the sagas of Icelanders. Vjeruje se da je sastavljena u 13. vijeku, a radnja joj je smještena u Island između 960. i 1020. kada su tamo živjeli potomci nordijskih doseljenika organizirani u vlastitu državu. Među protagonistima se ističu Njáll Þorgeirsson, ugledni pravnik, i njegov prijatelj Gunnarr Hámundaorson, moćni ratnik. Obojica će, usprkos svih svojih umnih i fizičkih sposobnosti, te ugleda koji uživaju među zemljacima, biti upetljani u trivijalne sporove koji, uslijed potrebe da se po svaku cijenu očuva čast, eskaliraju u višegodišnji ciklus krvne osvete i obojica padaju kao njegove žrtve, uključujući Njálla koji je živ spaljen zajedno sa muškim članovima svoje porodice.

Većina historičara vjeruje da su ličnosti opisane u sage historijske, iako je autor (čiji je identitet predmet dugotrajnih špekulacija) vjerojatno "uljepšao" neke od događaje iz umjetničkih/stilskih razloga. Saga se svejedno smatra korisnim izvorom o najranijoj historiji Islanda i tadašnjem načinu života. Iako saga, između ostalog, prikazuje i pokrštavanje Islanda 1000. godine, dio teoretičara smatra da je zbog čestog korištenja znamenja i proročanskih snova prožeta fatalizmom karakterističnim za nordijski paganizam. Tekst se često smatra najboljom od svih islandskih saga svog vremena.

## Izvori

## Literatura
* Ármann Jakobsson. 2007. "Masculinity and politics in ''Njáls saga''", *Viator* 38, pp. 191–215.
* Einar Ól. Sveinsson. 2010 [1954]. *Brennu-Njáls saga*. Hið íslenzka fornritafélag. .
* Halldór Laxness. 1997 [1945]. "Eftirmáli", *Brennunjáls saga*. Vaka-Helgafell. .
* Lethbridge, Emily. 2014. "‘‘Hvorki glansar gull á mér / né glæstir stafir í línum“: A Survey of Medieval Icelandic Íslendingasögur Manuscripts and the Case of Njáls saga". *Arkiv för nordisk filologi*, 129, 53-89.
* Lethbridge, Emily, and Svanhildur Óskarsdóttir. 2018. *New Studies in the Manuscript Tradition of Njáls saga: The historia mutila of Njála.* New edition ed., Kalamazoo: Medieval Institute Publications.
* Magnusson, Magnus. 1987 [1960]. "Introduction", *Njal's Saga*. Penguin Classics. .
* Miller, William Ian. 2014. "''Why Is Your Axe Bloody?” A Reading of'' Njáls Saga. Oxford i New York: Oxford University Press. ISBN 9780191789441
* Thorsteinn Gylfason. 1998. "Introduction", *Njál's Saga*. Wordsworth Classics. .
* Tirosh, Yoav. 2014. "Víga-Njáll: A New Approach Toward Njáls saga ," *Scandinavian Studies* 86/2, 208–26. 
* Vésteinn Ólason. 1998. *Dialogues with the Viking Age: Narration and Representation in the Sagas of the Icelanders*. Heimskringla. .
* Vésteinn Ólason. 2006. "Íslendingasögur og þættir", *Íslensk bókmenntasaga* I. .
Bitka kod Cedynije

**Bitka kod Cedinje** ( ili **Bitka kod Zehdena** () se odigrala 24. juna 972. u blizini ušća rijeke Odre između vojske poljskog kneza Mješka I na jednoj, i njemačkih feudalaca na čelu sa saksonskim markgrofom Odom I na drugoj strani. Povod za sukob je bila teritorija koju je Mješko - koji je prije toga sklopio mir sa rimsko-njemačkim carem Otonom I, Odovim sizerenom - osvojio od strane lokalnih slavenskih plemena, a koje je Odo htio osvojiti za svoj račun, koristeći, između ostalog, Otonovu zauzetost ženidbom svog sina Otona II u Rimu. O bitci postoje oskudni podaci, ali one govore kako su Mješkovi Poljaci izvojevali veliku pobjedu. Sukobi Poljaka s njemačkim feudalcima su se, međutim, nastavili sve do Mješkove smrti.

Bitka je bila uglavnom zaboravljena i ignorirana sve do završetka drugog svjetskog rata, odnosno uspostave nove poljsko-njemačke granice na liniji Odra-Nisa. Poljski historičari su je tada prigrlili kako historijsko opravdanje teritorijalnih promjena i s njim povezane promjene stanovništva; otada se slavi kao jedan od najvažnijih događaja u poljskoj historiji.

## Izvori

## Vanjske veze
* Cedynia, Poland website (till 1945 Zehden), showing earlier spellings of town 
* Battle of Cidini by Thietmar on Cedynia website
Poljani (zapadnoslavensko pleme)

**Poljani** () su zapadnoslovensko pleme koje je živelo na prostorima današnje Poljske, pre nastanka poljske države. Pretpostavlja se da je Poljska i dobila ime po ovom plemenu. Postoje hipoteze o njihovoj migraciji na terene između Odre i Visle, ali ne postoje dokazi koji bi ih potvrdili. Takođe se tvrdi da su oni potomci plemena Srba od kojih je većina u VII veku napustila Velikopoljsku da bi se naselila na terenu današnje Srbije.

Po najnovijim istraživanjima najstarije naselje kojim su vladali Pjastovići bio je Gieč odakle su i zavladali ostalim grupama Poljana. Smatra se da je najveći grad polovinom X veka bio grad Poznanj. Važno naselje je bilo i Gnjezno. Poljani su pokazivali jake državotvorne osobine. Takođe su uspeli da potčine susedna plemena (npr. Vislani).

## Povezano
* Poljaci

## Vanjske veze
* Poljani na srpska.ru
Boleslav II od Češke

**Boleslav II Pobožni** () (cca. 932 - 7. februar 999) bio je knez Češke iz dinastije Pšemislovića koji je vladao od 972. do smrti.

Bio je sin Boleslauva I i Biagote. Nakon što je naslijedio oca, podržao je njemačkog kralja Otona II u građanskom ratu protiv bavarske vojvoda Heinricha II. Ratovao je protiv Poljske i svojoj državi pripojio Šlesku.

Za vrijeme njegove vladavine je 973. uspostavljena Praška biskupija.

Naslijedio ga je Boleslauv III, njegov sin sa prvom suprugom Adivom. Drugi sin Vjenceslav je umro u djetinjstvu; druga dva sina - Jaromír i Oldřich - su također postali knezovi. Druga supruga mu je bila Emma od Mělníka.

## Izvori
Jaropolk I Kijevski

**Jaropolk I Kijevski** ili **Jaropolk Svjatoslavovič** () (oko 958 – 11. jun 978) je bio veliki knez kijevski od 972. do 978., sin kneza Svjatoslava Igoroviča.

## Etimologija imena

Kao i ostala slovenska imena ruskih kneževa ime ima dva značenja, prvi deo Jaro () znači žarko (sijanje), a -polk znači na staroslovenskom jeziku narod. Celo ime znači nešto u smislu *Svetlo u narodu*. Slična značenja imaju Vladimir, Svjatoslav, itd.

## Biografija

Datum rođenja i ime majke je nepoznat. Prvi put se pominje u hronici Povest minulih leta 968. godine, u vreme najezde Pečenega na Kijev, opsadu u gradu dočekala kneginja Olga sa troje unučadi, od kojih je jedan bio Jaropolk. Pre pohoda njegovom oca Svjatoslava na Carigrad 970. godine vlast u Kijevu je preneo na Jaropolka. Godine 972. u Kijev se vrate ostaci ruske vojske sa Svendeljom na čelu, sa porukom da je Svjatoslav pao u bici sa Pečenezima kod Dnjepra, tada sin Jaropolk postaje kijevski knez a mlađa sinova Vladimir i Oleg su dobili vlast nad ostalim delovima Kijevske Rusije.

Jaropolk je kovao i svoj novac, prvi u Kijevskoj Rusiji, koji su bili slični arapskim dirhamima.

Po Nikonovom letopisu, Jaropolku je na Vaskrs 973. stiglo poslanstvo pape iz Rima. Veruje se da nije bio kršten u hrišćanstvo, ali je do hrišćanstva gojio simpatije i narodu to nije zabranio, šta je dovelo do toga da ga pagansko ljudstvo u tom pogledu nije odobravalo.
Branislav Ivanović

**Branislav "Bane" Ivanović** (srpski: ** Бранислав Ивановић**; Sremska Mitrovica, 22. veljače 1984.) je srpski nogometaš i reprezentativac koji trenutno igra za Zenit kao branič. 

Karijeru je započeo u Srbiji igrajući za Srem i OFK Beograd, što mu je donijelo i reprezentativni debi 2005. godine. Godine 2006. prelazi u Lokomotiv Moskvu. Nakon dvije godine, prelazi u londonski Chelsea. Ivanović je svestran obrambeni igrač, a može igrati i kao zadni vezni. Za reprezentaciju je nastupio na Svjetskom prvenstvu 2010.

Godine 2010. izabran je za najboljeg desnog beka engleske lige, a s Chelseajem je osvojio i FA Kup.
Al-Mawardi

**Abu al-Hasan Ali Ibn Muhammad Ibn Habib al-Mawardi** ( أبو الحسن علي بن محمد بن حبيب البصري الماوردي ), poznat i pod latinskim imenom **Alboacen** (972-1058), bio je islamski pravnik iz šafijskog mezheba poznat kao autor brojnih djela religijske, pravne i političke prirode koja su se bavile prirodom kalifata u izuzetno turbulentnom periodu. Imenovan je kao glavni sudac u nekoliko horasanskih okruga kraj Nishapura, a potom i Bagdadu. Također je služio i kao diplomat za abasidske kalife al-Qa'ima i al-Qadira te sudjelovao u pregovorima s bujidskim emirima. Njegovo najpoznatije djelo je "Pravilnici vladavine", koje je kasnije služilo kao priručnik mnogim muslimanskim vladarima.

## Reference

## Vanjske veze
* ABU AL-HASAN AL-MAWARDI
* Review of al-Ahkam as-Sultanniyah
Fujiwara no Yukinari

bio je japanski kaligraf (*shodoka*) iz Heian perioda. Zbog svoje vještine su ga suvremenici proglasili jednim od Tri traga kistom (Sanseki 三跡), zajedno sa Ono no Michikazeom i Fujiwara no Sukemasom. Njegovo najpoznatije djelo je rukopis osam pjesama Bai Juyija, koji se danas čuva u Tokijskom nacionalnom muzeju.

## Vanjske veze
* Artnet Artist's biographies: Fujiwara no Kozei
Ermesinde od Carcassonnea

**Ermesinde od Carcassonnea** (972–1057) bila je francuska plemkinja, koja se rodila kao kćer grofa Roger I od Carcassonnea. Udala se za grofa Ramon Borrella od Barcelone.

Bila je poznata po političkoj aktivnosti neuobičajenoj za žene svog vremena, pa je predsjedala saborima i sudovima. Nakon muževe smrti 1018. je postala regent svom sinu Berengueru Ramonu I i na tom mjestu ostala do 1023. Za razliku od sina se zalagala za rat s muslimanskim susjedima na jugi. Nakon njegove smrti 1035. je ponovno postala regent, ovaj put unuku i na tom mjestu ostala do 1044.

## Izvori
* "Women in power 1000-1100" from Guide2womenleaders.com, last accessed January 15, 2007

## Vanjske veze
*
Benedikt VI

**Benedikt VI.** je bio papa od 19. siječnja 973. do lipnja 974. godine. Bio je sin Rimljana po imenu Hildebrand, a za papu je izabran pod pokroviteljstvom rimsko-njemačkog cara Otona Velikog. Njegovom izboru se protivila rimska aristokracija. Kada je Oton umro, organiziran je puč u kome je Benedikt svrgnut i smješten u Anđeosku tvrđavu. Čuvši da Otonov sin Oton II želi ishoditi njegovo puštanje, lokalni aristokrat Crescencio I i kardinal-đakon Franco Ferucci, kasnije poznat kao antipapa Bonifacije VII, su ga dali pogubiti. Ferucci je potom preuzeo papsku vlast.
Foulques III od Anjoua

**Fulk III** (; 972 &ndash; 21. jun 1040), poslije smrti zvan **Nerra** (*le Noir*, "Crni"), bio je grof od Anjoua od 21. jula 987 od smrti. Bio je sin Geoffreya Sivog plašta i Adelaide od Vermandoisa. 

Fulk se tradicionalno smatra jednim od arhitekata buduće anžuvinske moći. Kronike su ga opisale kao izuzetno nasilnog i svadljivog vladara, koji je istovremeno bio izuzetno pobožan te svoja nasilna djela nastojao iskupiti čestim hodočašćima i osnivanjima samostana. Svoju prvu suprugu je navodno 999. dao živu spaliti nakon što je uhvatio kako ga vara sa jednim seljakom. 

Sa drugom suprugom je imao dvoje djece - sina Geofreya Martela koji ga je naslijedio, te kćer Ermengarde od koje potiče Dinastija Plantagenet.

## Izvori


## Literatura
* Bachrach, Bernard S. *Fulk Nerra, the Neo-Roman Consul, 987-1040: a Political Biography of the Angevin Count*. University of California Press, 1993.
* Erdoes, Richard. *AD 1000: Living on the Brink of Apocalypse*, 1988
* Fichtenau, Henry. *Living in the Tenth Century*, 1991.
Renaud I od Neversa

**Renauld I** (c. 1000 – 29. maj 1040) bio je grof od Neversa od 1028. do smrti. 25. januara 1016. se oženio za Hedwig (ili Advisu) od Francuske, kćer francuskog kralja Roberta II i Constance od Arlesa. S njom je imao šestoro djece, među kojima i sina Guillaumea koji ga je naslijedio.

## Vanjske veze
* Stoyan
* Medieval Lands Project
Grgur V

**Grgur V.** znan i kao **Brun iz Saske**, sin hercega Otona iz Koruške i pranećak cara Otona Velikog, bio je papa od 996. do 999. godine. Bio je prvi papa Nijemac; postavio ga je Oton III. kojega je Grgur 996. okrunio za cara Svetog Rimsog Carstva.

Do koncila u Paviji (997.) Grgur V. je imao rivala u obliku protupape Ivana XVI. (997.–998.), kojega su rimski plemići postavili za papu, kao vid otpora mladom caru Otonu III., papinom rođaku. Carske trupe su 998. godine umarširale u Rim i okrutno se obračunale s provokatorima; javno su osakatile i ponizile protupapu, te objesile rimske urotnike s gradskih zidina.

Zbog toga se iznenadna smrt Grgura V. slijedeće godine smatra djelom osvete.
Costa Verde

**Costa Verde** (*Zelena obala* ili , *Zelena Španjolska* ili *Zelena Španija*) je dio obale na atlantiku na sjeverozapadu Španjolske. Zbog blage okeanske klime i dosta padalina, čitavo je područje pod relativno bujnom i zelenom vegetacijom, pa se ova regija često naziva i *Costa Verde* (*Zelena obala*).

## Galerija

Datoteka:Turieno.jpg|Picos de Europa.
Datoteka:TraditionalHorreo.jpg|Hórreo u Asturijasu.
Datoteka:Gaztelugatxe_Connected.jpg|Baskijska obala.
Datoteka:Playa de Berria.JPG|Obala Kantabrije.
Datoteka:Galiciacoast.jpg|Obala Galicije.
Datoteka:PlayaDeBallota.jpg|Obala Asturijasa.


## Vanjske veze
* Green Spain  Web-stranica područja.
* Visit Asturias  Turističke informacije.
Boško Janković

**Boško "Bole" Janković** (Бошко Јанковић; Beograd, 1. 3. 1984) je bivši srpski nogometaš i reprezentativac koji je igrao na poziciji napadača ili na krilu. Karijeru je započeo u Crvenoj zvezdi i kasnije još igrao u Mallorci, Palermu, Genoi i Veroni. Za reprezentaciju je igrao od 2006. do 2012. godine.
1414.

Godina **1414** (**[[rimski brojevi|MCDXIV]]**) bila je redovna godina koja počinje u ponedjeljak (1. 1. po julijanskom kalendaru).

## Događaji
* 7. 1. - Tommaso Mocenigo izabran za venecijanskog dužda. 
* 10. 1. - Engleska: rasturene lolardske snage u mestu St Giles in the Fields.
* 23. 5. - Ugovor iz Arrasa: tajni savez engleskog kralja Henry-ja V i burgundskog vojvode Žana Neustrašivog.
* jun - Ishak-beg okupio vojsku u Skoplju i krenuo na Bosnu; Sandalj Hranić je ne može zaustaviti (pomoć Hrvoju Vukčiću koji od prošle godine ratuje sa susedima). 
* 26. 6. - Pismo kralja Žigmunda: Brač, Korčula i Hvar ostaju Dubrovniku dok se drugačije ne odluči.
* 5. 7. - Turska vojska na gornjem Vrbasu, kod Hrvoja; delovi vojske zatim haraju istočnom Slavonijom (oblast Ivana Morovića) i do Zagreba (o čemu Dubrovčani izveštavaju 14. 8.) - "prva turska provala u srce hrvatskih zemalja" (vidi i jesen 1396).
* 23. 7. - Dubrovčani dozvoljavaju sklonište izbeglicama u Stonu.
* 6. 8. - Umro Ladislav Napuljski, nasleđuje ga sestra Ivana II (rođena u Zadru 1373). 
* avgust - Sa Turcima se u Bosnu vraća Tvrtko II (zbačen 1408-09, presto preuzima tek 1421); Vlasi sa dubrovačkog zemljišta se izjašnjavaju za njega i napadaju ljude Sandalja Hranića (opšta nesigurnost u zemlji).
* oktobar - Umro Mrkša Žarković, vladar Valone, Berata, Kanine i Himara - nastavlja udovica Ruđina (kćerka Balše II), koja uzaludno nudi te gradove Mlečanima.
* 8. 11. - Ugarsko-hrvatski kralj Žigmund Luksemburški krunisan u Aachenu za svetog rimskog cara (izabran 1411). 
* 16. 11. - Zapadna šizma: počinje Koncil u Konstanzu - trajaće do 1418. i rešiće problem trojice papa (trenutno Gregorije XII i antipape Benedikt XIII i Ivan XXIII, koji je i sazvao koncil); u sviti cara Sigismunda je i despot Stefan.
* 8. 12. - Jan Hus zatočen u Konstanzu, uprkos garancijama sigurnosti. 
* decembar - Zadranin Đorđe Cadulin izabran za kneza Kotora (ostaje do 1417). 
* 26. 12. - Đurađ Branković se oženio Irinom Kantakuzinom (poznatija kao "prokleta Jerina"); Dubrovčani se izvinjavaju zbog kašnjenja na venčanje jer Turci prezimljavaju u Bosni.

### Tokom/tijekom godine
* Ishak-beg namesnik u Skoplju i Bosni nakon Pašaitove smrti (pominje se i 1413). 
* prva polovina godine - Kotor pregovara o miru sa Sandaljem Hranićem, ovaj zahteva 12.000 dukata pologa (četvorica kotorskih vlastelina-pregovarača ostaju preko devet godina u tamnici), daju mu prihode od prodaje soli. 
* Habzburški vojvoda Ernest Železni je poslednji tradicionalno ustoličeni kao koruški vojvoda na Gosposvetskom polju.
* Zheng He plovi do Hormuškog tjesnaca i obale istočne Afrike. 
* 1414-19 - Titulu bana Dalmacije i Hrvatske drži Ivan Alben od Medvedgrada.

## Rođenja

## Smrti

## Reference

* Svezak drugi: dio drugi. Treće doba: Vladanje kraljeva iz raznih porodica (1301-1526). Druga knjiga: Od gubitka Dalmacije do Matije Korvina (1409-1457), Vjekoslav Klaić (archive.org)
973.

__NOTOC__
Godina **973.** (**[[rimske brojke|CMLXXIII]]**) bila je redovna godina koja počinje u srijedu u julijanskom kalendaru.

## Događaji
* 19. 1. &ndash; Benedikt VI nasljeđuje Ivana XIII kao 134. papa (moguće i 972).
* proljeće/ljeto &ndash; Otto II postaje sveti rimski car i kralj Njemačke.
* Fatimidi premještaju prijestolnicu svog Kalifata u Kairo.
* Sveti Dunstan kruni Edgara od Engleske za kralja.

## Rođenja

* 15. 9. &ndash; Al-Biruni, matematičar (u. 1048)
* 26. 12. &ndash; Abu al-Ala al-Ma'ar;ri, pjesnik

## Smrti

* 7. 5. &ndash; Otto I, sveti rimski car (r. 912)
* 4. 7. &ndash; Sveti Ulrich od Augsburga (r. 890)

## Reference
Al-Ma'arri

**Abul ʿAla Al-Maʿarri** (arapski  **', full name  **', 973 - 1058 bio je slijepi arapski filozof, pjesnik i pisac. Za života je izazivao kontroverze racionalizmom neuobičajenim za njegovo doba, napadom na religijske dogme i tvrdnjama da islam ne posjeduje monopol na istinu.

## Reference

* P. Smoor, "Al-Maʿarri" in: H. A. R. Gibb (ed.), *The Encyclopaedia of Islam*, Volume 3, Part 1, Brill, 1984, 927-935.

## Vanjske veze
* Al-Ma'arri's poems  (in English).
* Encyclopædia Britannica.