Nistagmus

**Nistagmus** ( grč.: *nystázein* = klimati, spavati) predstavlja nekontrolisano trzanje, poigravanje, odnosno treperenje očiju u određenim pravcima. Ovi se pokreti očiju odvijaju neovisno o volji individue. Nistagmus je tipičan kao simptom vrtoglavice. Obično oko ide u jednom pravcu brzo, pa se vraća sporo, a ponekad su ta dva pokreta jednakog trajanja. Pravac nistagmusa se određuje prema pravcu brze faze. Nistagmus ima svoju amplitudu i frekvenciju. Amplituda predstavlja širinu otklona oka, a frekvencija je broj titraja u minuti. Po pravilu što je veća frekvencija, manja je amplituda, i obratno. U osnovi nistagmus može biti fiziološki i patološki. 
 
## Fiziološki nistagmus

*Fiziološki nistagmus* se refleksno pojavljuje kod gledanja predmeta koji se brzo kreću, a cilj je da oko projiciranu sliku drži konstantno na mrežnjači, tako da je moguć jasan vid. Pokreti oka, ili gledanog tijela, kao i glave i tijela gledatelja u prostoru, dovode do pomijeranja svjetlosnog zraka koji upada na mrežnjaču. Kada ugaona brzina svjetlosne refleksije prelazi 5°/s, ljudsko oko gledani predmet ne može više čisto vidjeti.

Jedan primjer fiziološkog nistagmusa je takozvani *optokinetički nistagmus*. Pri vožnji vozom i gledanju jednog te istog predmeta u daljini, oči čine brze horizontalne kretnje, kojih onaj koji gleda nije svjestan. Do ovog tipa nistagmusa dolazi, zato sto se gledani objekti kontinuirano pokreću nasuprot mrežnjači.

## Patološki nistagmus
Nistagmus moze biti uzročen nekom bolesti i tako ulazi u kategoriju *supranukluernih smetnji pokreta očiju*.
U ovom slučaju nistagmus se događa pri mirovanju tijela i očiju. Kao uzrok ovog treperenja mogu biti uzročni provokantni pokreti prije stanja mirovanja.
Pogotovo neka oboljenja u malom mozgu i na samom korijenu mozga ili u vestibularnom sistemu (*sistem ravnoteže*) ali i upotreba nekih droga kao sto je naprimjer Extasy, mogu prouzrokovati nistagmus. U ovom slučaju je to nekoordinacija između dva važna fiziološka sistema kao sto su gledanje i osjećaj ravnoteže.

Nistagmus uzrokovan bolešću se može podijeliti na periferni i centralni. Do perifernog dolazi pri oštećenju organa zaduženih za ravnotežu ili pri oštećenjima osmog moždanog nerva (*nervus vestibulocochlearis*).Jedna forma ovog perifernog nistagmusa je paroksizmalna vrtoglavica (*vrtoglavica usljed pokretanja*). Ona se javlja kada se, naprimjer, brzo vrtimo u krug.

Centralni nistagmus je najčešće posljedica oštećenja mozga. Patološke forme nistagmusa se nalaze često kod male djece. Pregled kod očnog doktora, po mogućnosti specijaliziranog u strabološkom ili ortooptičkom smjeru je u ovom slučaju neophodan, zato što nistagmus može biti posljedica nedostatka pigmenta u očima albinizam, ili nekih drugih oboljenja očiju kojima je neophodna terapija.

### Forme
Uglavnom se nistagmus klasifikuje po pravcu pokreta, frekvenciji i amplitudi treperenja očiju.
Razlikuje se trzajni nistagmus (′′ čiji se pravac određuje na osnovu pravca takozvane brze faze pokreta*) i manje čest naizmjenični nistagmus (*pri kojem je frekvencija pokreta uvijek ista i kod koga ne postoji brza i spora faza′′). U najvećem broju slučajeva dolazi do nistagmusa u horizontalnom smijeru, iako postoji i vertikalna i rotaciona (kružna) forma nistagmusa, ili kombinacija smjerova. Ovi trzaji se u nekim slučajevima mogu kompenzirati sa fiksiranjem pogleda u neki vrlo blizak objekat ili sa pronalaženjem takvog položaja glave gdje se pokreti oka smanjuju ili prestaju. Pravac pogleda u kojem nistagmus prestaje se zove neutralna zona. Nistagmus se ne smije pomiješati sa *Mikrosakadama*, *lokalnom adapcijom* ili *okularnim tremorom*.

#### Nemogućnost držanja pravca pogleda
Poznate su forme nistagmusa ovisne o pravcu pogleda. Ovaj se nistagmus javlja samo pri određenoj devijaciji pravca pogleda. Po uzroku i jačini razlikujemo:
* *Nistagmus krajne tačke pogleda* (vrlo slab i do njega dolazi tek kod pravca pogleda preko 35° i jos nije klasificiran kao bolest) 
* *Nistagmus ugla pogleda* (srednje jak i do njega dolazi pri devitacijama ispod 35°)
* *Nistagmus paretičkog pogleda* (veoma jak i trzaji vraćaju oko do sredine)

Nemogućnost držanja pogleda se ne smije pomiješati sa paralizom pogleda, kod koje je poremećen inervacioni impuls potreban za pomijeranj oka. Uzroci mogu biti razni a prostiru se od lijekova (*antiepileptički lijekovi ili lijekovi za smirenje*) do oštećenja moždanog korijena i moždanih živaca koji inerviraju očne mišiće.
 
#### Nistagmus fiksiranog pogleda
Nasuprot spontanom vestibularnom nistagmusu, nistagmus fiksiranog pogleda se kroz vizualne provokacije ne može zaustaviti nego se, čak šta više u nekim slučajevima pojačava.

##### Kongenitalni nístagmus
Po pravilu kongenitalni nistagmus dolazi u drugom ili trećem mjesecu života i može se u narednim sedmicama jako pojačati. Vizualna pratnja pogleda je skoro nevidljiva. On ima sljedeće karakteristike:
* poigravanje oka se ne može smiriti sa fiksiranjem pogleda nego se naprotiv još pojačava
* nistagmus ima patološki smjer
* pravac treperenja je najčešće horizontalan, tako i pri pogledu prema dole ili gore
* intenzitet (frekvencija i amplituda)treperenja se ne mijenja sa mijenjanjem smjera pogleda
* pri pogledu na bliska tjela se treperenje relativno smiruje
* optokinetiči nistagmus je jako poremećen

##### Okularni nistagmus
Kao uzrok okularnog nistagmusa se uzimaju teže smetnje vida koje ne dozvoljavaju fiksiranje oka u jednom pravcu pogleda. Kao primjeri su oštećenja leće (kongenitalna katarakta) ili aniridija oka (nedostatak irisa u oku).

##### Latentni tip nistagmusa
Latentni tip nistagmusa (*prije latentni nystagmus*) je karakterističan po tome što pravac nistagmusa fiksiranjem pogleda preko desnog oka prelazi na desno a sa fiksiranjem pogleda lijevim okom prelazi na lijevo. Pokrivanjem jednog oka se pojačava ili u nekim slučajevima tek onda postaje vidljiv.

##### Nistagmus pri MS i kod lepre
Ova forma često dolazi kao pratnja bolesti kao multipla skleroza ili kao posljedica lepre. I smetnje protoka krvi u mozgu mogu izazvati ovu formu.

#### Spasmus nutans
Je jedna forma nistagmusa do koje dolazi u prvoj godini života i koja spontano nestaje poslije godinu ili dvije. Razlozi za pojavu ovog nistagmus su nepoznati. Često se može kompenzirati takozvanim *head nodding* (klimanjem glavom), čija frekvencija po pravilu leži ispod frekvencije nistagmusa. Često spasmus nutans ima jaču frekvenciju nego kongenitalni nistagmus. Jačina ovog nistagmusa se često razlikuje na lijevom i desnom oku. Pri ovoj formi funkcioniše optokinetička reakcija što preusporava klasifikaciju kao nistagmus fiksiranog pogleda.

### Povezanost sa [[razrokost|strabizmom]] male djece
Dok su pacjenti sa kongenitalnim nistagmusom rijetko razroki, kod latentnog tipa se vrlo često nalazi razrokost male djece, u najvećem broju slučajeva prema unutrašnjosti. Kao objašnjenje ovog strabizma se prije navodilo da oko time pokušava izjednačiti nistagmus ili ga smiriti zbog čega je pronađen takozvani *sindrom blokiranja nistagmusa*. Pošto ovisnost nistagmusa i strabizma još nije ispitana, umjesto ovog se uzima izraz *kongenitalnog sindroma razrokosti*.

### Terapije
Mogućnost liječenja je ovisna o vrsti, uzroku i jačini nistagmusa i mehanizmima kompenzacije (u slučaju postojanja). Kao prvo se pokušava normalizirati oštrina vida i pomijeranje neutralne zone u dio korisnog polja vida. U idealnom slučaju se oko vraća u primarnu poziciju. Mogućnosti postoje kroz ordiniranje primatičnih naočala, ali u najvećem broju slučajeva je neophodna jedna ili više operacija.

## Vanjske veze
* 
* AVI movie: VideoOkulographie Aufnahme eines binocularen torsionalen Nystagmus bei Kopfneigung  (mjereno sa *SMI 3D VOG*) 
* American Nystagmus Network  (engleski)
* British Nystagmus Network (engleski)
* nystagmus.co.uk  (engleski) – doživljaji jednog tinejdžera sa nystagmusaom i forum