Bristol Blenheim

**Bristol Blenim Tip 142M-149 ** () je bio višenamenski avion koji je u ranom periodu Drugog svetskog rata upotrebljavan kao brzi laki bombarder a u kasnijem periodu kao noćni lovac opremljen radarom. Konstruisan je u bristolskoj avionskoj kompaniji (Bristol Aeroplane Company).

## Projektovanje i razvoj

Konstrukcija je započeta kao civilni avion, projekat Lorda Rotermera (Lord Rothermere), vlasnika Dejli mejla (Daily Mail). Radi promovisanja napretka britanske avijacije lord je raspisao konkurs za najbrži civilni avion u Evropi, koji može da ponese 6 putnika i dva člana posade. Bristolska fabrika aviona je napravila Tip 142, koji je 1934. godine, kada je poleteo, bio brži od bilo kojeg lovca u RAF-u.

Ministarstvo vazduhoplovstva se zainteresovalo za taj avion i izdalo je Specifikaciju B.28/35 za prototipe bombarderske verzije 142M (M znači "military"). Glavna modifikacija je bilo pomeranje krila više u odnosu na trup kako bi se spremište za bombe ugradilo ispod ramenjače. Avion je bio potpuno metalne konstrukcije sa dva radijalna motora Bristol Merkjuri VIII od 860 konjskih snaga (640&nbsp;kW) svaki. Elise su bile trokrake, metalne sa promenljivim korakom. Posadu su sačinjavala tri člana -pilot, navigator/bombarder i mitraljezac/radio operator. Avion je bio naoružan sa jednim 0.303-in (7.7-mm) mitraljezom u korenu krila i jednim 0.303-in (7.7-mm) mitraljezom u kupoli. Teret bombi od 1,000-lb (454-kg) je nošen u spremištu za bombe u trupu. U toku eksploatacije uočavani su nedostaci vršena poboljšanja kao što su: povećanje zapremine rezervoara za gorivo, povećanje snage motora, kao posledica, došlo je do povećanja doleta, brzine i količine bombarderskog naoružanja. Kasnije je povećan prostor za posadu i poboljšan oklop što je prouzrokovalo povećanje težine i smanjenje vrzine aviona.

Pored zadataka bombardovanja ovaj avion je obavljao i zadatke noćnog lovca i izviđačkog aviona (ovo mu je čak bio i prvi ratni zadatak u Velikoj Britaniji) s tim što je za takve zadatke bio drukčije opremljen u odnosu na bombardersku varijantu.

### Varijante aviona Bristol Blenem

* **Typ 142** - prototip brzog putničkog dvomotornog aviona,
* **Typ 142M** - prototip lakog dvomotornog bombardera,
* **B.Mk I** - početni proizvodni model sa dva motora Bristol Merkjuri 626&nbsp;kW (840&nbsp;hp), 
* **B.Mk IF** - noćni lovac opremljen radarom i 4 prednja mitraljeza 7,7mm, 
* **B.Mk IV** - osnovni proizvodni model sa dva Bristol Merkjuri radijalna motora snage 685&nbsp;kW (920&nbsp;hp), 
* **B.Mk IVF** - poboljšani model noćnog lovca,
* **B.Mk V** - model sa motorima Bristol Merkjuri snage 708&nbsp;kW (950&nbsp;hp),
* **B.Mk VA** - model opremljen sa 4 prednja mitraljeza 7,7mm,
* **B.Mk VB** - model za podršku,
* **B.Mk VC** - model za obuku pilota,
* **B.Mk VD** - model za topske klimatske uslove.

### Naoružanje
;*Bombarder*
* Mitraljezi: 1 x 7.7&nbsp;mm Vikers K mitraljez u nosu, 2 x 7.7&nbsp;mm Brauning (Browning) mitraljezi u bočnim kupolama i 2 x 7.7&nbsp;mm Brauning mitraljezi u gornjoj kupoli 
* Bombe 454 do 600&nbsp;kg
;*Lovac*
* Mitraljezi: 4 x fiksni 7.7&nbsp;mm Brauning i mitraljezi ispod trupa.
## Zemlje koje su koristile ovaj avion

* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 

* 
* 
* 
* 
* 
*  NDH
* 
* 

## Operativno korišćenje
### Korišćenje u svetu

Narudžbina za prvu seriju je data još dok su rađene modifikacije, i prvi serijski avion je ujedno bio i prototip. Avion je zvan Bolinbrok ali je ime ubrzo promeljeno u Blenim I (Blenheim I). Isporuke su započele 1937. godine. Blenim se pokazao kao veoma uspešan avion i licenca je prodana Finskoj i Jugoslaviji, a kupile su ga takođe Turska, Grčka i Rumunija. Ukupna proizvodnja Blenima Mk.I u Ujedinjenom Kraljevstvu je bila 1.351 primerak. Ikarus je proizveo 41 primerak Blenima. Ukupno je u svetu proizvedeno 4.422 primerka u periodu od 1936. do 1943. godine. Poslednji primerci ovog aviona su povučeni iz upotrebe u Engleskoj 1944. godine a 1956. godine u Finskoj.

Blenim je bio i prvi britanski avion koji je preleteo granicu Nemačke u II svetskom ratu. Naime, samo minut nakon stupanja na snagu objave rata Nemačkoj 3. septembra 1939., Blenim IV, serijskog broja N6215 iz sastava 139. skvadrona (No.139 Squadron) poleteo je u izviđanje nemačke flote usidrene u Kilu. Početkom rata RAF je sa ovim bombarderima izveo većinu svojih napada. Mnogi od ovih napada se završavao katastrofalno, napad na Dansku ili napad na elektrane u Nemačkoj, zbog dobro organizovane protivvazdušne odbrane protivnika. Zbog velikih gubitaka odustalo se od upotrebe Blenima kao lakog bombardera i i dodeljena mu je uloga noćnog lovca i izviđačkog aviona. Deo ovih aviona je služio u obalskoj komandi RAF-a za praćenje i zaštitu konvoja od nemačkih aviona FW-200 Kondor.

Vojno vazduhoplovstvo Kraljevine Jugoslavije je imala u naoružanju avione Bristol Blenim Mk I, i njima su bili opremljeni 1. i 8. bombarderski puk i 11. vazduhoplovna grupa za daljinsko izviđanje. Prvi bombarderski puk je rad dočekao dislociran na aerodrome Davidovac kod Paraćina i na aerodromu Bijeljina. Puk je izvršio 54 borbena leda uglavnom bombardujući Nemačke oklopne kolone koje su napredovale pravcem Kriva Palanka-Stracin-Kumanovo-Skoplje-Kačanik. Mada je tom prilikom puk izgubio tri aviona i osam članova posade zadatak su uspešno obavili. Puk je prestao da postoji 12. aprila 1941. godine kada su uništeni preostali avioni na aerodromu u Bijeljini. Osmi bombarderski puk je rat dočekao dislociran na ratni aerodrom Novo Topolje kod Banja Luke. Već 7. aprila, 13 aviona ovog puka je bombardovalo Nemačke aerodrome u Mađarskoj i pri tome izgubilo 6 aviona i 17 članova posade, izveli su ukupno 43 borbena leta. Preostali avioni su uništeni pri bombardovanju aerodroma Bijeljina 12. aprila 1941. godine. Jedanaesta vazduhoplovna grupa za daljinsko izviđanje u ratnim operacijama izođenih sa ratnog aerodroma Veliki Radinci vršila je izviđanje drumskih komunikacija i bombardovanje uočenih ciljeva. takođe je bombardovala Nemačke aerodrome u Rumuniji i pri tome izgubila 6 aviona i 18 članova posade. Preostali avioni ove grupe su uništeni na aerodromu Bijeljina.

Nakon kapitulacije jugolovenske vojske 3 aviona Bristol Blenim koje su Nemci zarobili predati su rumunskom vazduhoplovstvu. Finska je dobila veliki broj delova i sklopova nedovršene druge serije ovih aviona koji su se proizvodili u Ikarusu koje je ona iskoristila za svoje avione. Vazduhoplovstvo NDH je dobilo 8 aviona koje su Nemci zarobili u fabrici Ikarus gde su bili na remontu. Ovi avioni su korišćeni do kraja rata i za njih su vezana dva bekstva iz Rajlovca i Zemuna za Tursku 1942. godine.

## Povezano
* Dornije Do 17
* Tupoljev SB
* Ikarus

## Literatura

* O. Petrović; Vojni aeroplani Kraljevine SHS/Jugoslavije (Deo II: 1931 – 1941.), Let 3/2004. Beograd, 2004.
* V. Mikić; Zrakoplovstvo NDH 1941 - 1945, VIIVJ, Beograd, 2000. 
* D. Savić., A. Kolo.; Beg u Tursku, Let 3/2004. Beograd, 2004.
* 
* 

## Vanjske veze

* www.airwar.ru
* www.aviastar.org
* www.militaryfactory.com
* www.century-of-flight.net 
* www.paluba.info
* http://forum.airserbija.com/