Azotni oksidi

Pojam **azotni oksidi** se obično odnosi na binarna jedinjenja kiseonika i azota ili njihova jedinjenja:
* Azot-monoksid (NO), azot(II) oksid
* Azot-dioksid (NO2), azot(IV) oksid
* Azot-suboksid (N2O), azot (I) oksid
* Azot-trioksid (N2O3), azot(II, IV) oksid, anhidrid azotaste kiseline.
* Azot-tetroksid (N2O4), azot(IV) oksid
* Azot-pentoksid (N2O5), azot(V) oksid, anhidrid azotne kiseline
(Poslednja tri sa spiska su nestabilna jedinjenja.)

Hemijske reakcije koje dovode do nastanka azotnih oksida mogu proizvesti nekoliko različitih jedinjenja kiseonika i azota (različiti proporcionalni odnosi), u zavisnosti od uslova same reakcije. Ovo je jedan od razloga zašto su sporedni, nusproizvodi N2O nepoželjni; proizvodnja ostala dva stabilna oksida azota, koja su uzgred veoma otrovna, su zakonom regulisana.

 
Image:Nitric-oxide-3D-vdW.png|**[[Azot-monoksid]]**, NO
Image:Nitrogen-dioxide-3D-vdW.png|**[[Azot-dioksid]]**, NO2
Image:Nitrous-oxide-3D-vdW.png|**[[Azotsuboksid|Azot-suboksid]]**, N2O
Image:Dinitrogen-trioxide-3D-vdW.png|**[[Azot-trioksid]]**, N2O3
Image:Dinitrogen-tetroxide-3D-vdW.png|**[[Azot-tetroksid]]**, N2O4
Image:Dinitrogen-pentoxide-3D-vdW.png|**[[Azot-pentoksid]]**, N2O5


## NO<sub>x</sub>
**NO<sub>x</sub>** je uopštena forma za mono-azotne okside(NO i NO2). Ovi oksidi nastaju prilikom procesa sagorevanja, naročito prilikom procesa sagorevanja na visokim temperaturama.

Na normalnoj, ambijentalnoj, temperaturi kiseonik i azot ne reaguju međusobno. Prilikom rada motora sa unutrašnjim sagorevanjem, sagorevanje smeše vazduha i goriva proizvodi dovoljno visoku temperaturu da bi izazvalo endotermnu reakciju atmosferskog azota i kiseonika u plamenu. U gradovima gde je saobraćaj gust, količina azotnih oksida je primetna i može biti čak i štetna.

U prisustvu viška kiseonika (O2), Azot-monoksid (NO) će reagovati i nastaće Azot-dioksid (NO2), a vremenski period ove reakcije zavisi od same koncentracije u vazduhu, vidi se na tabeli:
 

Kada su NOx i neke od organskih isparljivih smeša (VOC) zajedno u vazduhu, i uz prisustvo sunčeve svetlosti, one formiraju fotohemijski smog, koji daje veliki udeo u zagađenju prirode. Pored zagađenja ove komponente i negativno utiču na čovekovo zdravlje.

1. Azot-dioksid, ako se rastvori u vlagi iz vazduha, formira komponentu (azotnu kiselinu) kisele kiše:

:**2NO<sub>2</sub> + H<sub>2</sub>O → HNO<sub>2</sub> + HNO<sub>3</sub>**
(Azot-dioksid + voda → azotasta kiselina + azotna kiselina).

2. Zatim se azotasta kiselina razlaže:

:**3HNO<sub>2</sub> → HNO<sub>3</sub> + 2NO + H<sub>2</sub>O** 
(azotasta kiselina → azotna kiselina + azot-monoksid + voda),

3. Gde azot-monoksid reaguje sa kiseonikom, oksiduje, i formira azot-dioksid koji opet reaguje sa vodom i opet stvara azotnu kiselina:

:**4NO + 3O<sub>2</sub> + 2H<sub>2</sub>O → 4HNO<sub>3</sub>**

(azot-monoksid + kiseonik + voda → azotna kiselina).

Azot-monoksid takođe učestvuje u stvaranju ozona u troposferi.

## Biogenetičko poreklo
U poljoprivredi fertilizacija i obogaćivanje zemljišta azotnim đubrivima takođe pripomaže obogaćivanju atmosferskih NO*x*, preko fertilizacije zemljišta pomoću mikroorganizmima koji pospešuju proces.

## Reference

## Vanjske veze

* How Nitrogen Oxides Affect the Way We Live and Breathe :: US EPA Information