Zlatno pravilo

**Zlatno pravilo morala** je temeljno etičko načelo koje propisuje sledeće:

* *Čini drugima što želiš sebi* (pozitivna forma)
* *Ne čini drugima što ne želiš sebi* (negativna forma, poznata kao srebrno pravilo)

Univerzalnost zlatnog pravila se ogleda u tome što propisuje jednako odnošenje prema svim ljudima, a ne samo prema pripadnicima svoje grupe. Tokom istorije, mnogi filozofi i verske vođe su isticali razne vidove ovog univerzalnog moralnog načela kao poželjan odnos u ljudskoj zajednici. Zlatno pravilo se nalazi u temeljima raznih etičkih sistema kao i u temelju modernog koncepta ljudskih prava. Zlatno pravilo se nalazi u korenu različitih kultura i predstavlja moralni standard za rešavanje njihovih sukoba.

Skupština svetskih religija je 1993. godine usvojila „*Deklaraciju prema globalnoj etici*“ koja proklamuje zlatno pravilo kao zajedničko načelo za mnoge religije. Inicijalnu deklaraciju je potpisalo 143 predstavnika svih najvećih svetskih religija, uključujući bahai veru, bramanizam, budizam, hrišćanstvo, hinduizam, starosedelačku veru, islam, đainizam, judaizam, neo-paganizam, sikizam, taoizam i zoroastrejstvo.

Zlatno pravilo ne treba mešati sa etikom reciprociteta, u smislu retributivne pravde, čija je poznata maksima „*oko za oko, zub za zub*“. Nasuprot tome, zlatno pravilo propisuje da ljudima činimo ono što bismo želeli da oni nama čine, bez obzira šta nam oni zaista čine.

## Pojam

Pojam *Zlatno pravilo* ili *zlatni zakon* je na zapadu započeo da se koristi 1670-ih. Neki pripisuju imenovanje ovog pravila „zlatnim“ Konfučiju (vidi niže u tekstu).

## Historija

### Buda

Indijski filozof i duhovni učitelj Sidarta Gotama je na više mesta afirmisao zlatno načelo:

### Konfučije

Neki pripisuju imenovanje ovog pravila „zlatnim“ Konfučiju:

### Stari Grci

Zlatno pravilo je bilo često načelo u starogrčkoj filozofiji, obično u negativnoj formi:
* „Izbegavaj činiti ono za šta bi korio druge“. - Tales
* „Ono što ne želiš da te zadesi, nemoj ni ti činiti.“ – Sekstus pitagorejac
* „Ne čini drugim ono što bi te ljutilo da drugi čine.“ – Isokrat
* „Ne treba nikad činiti krivdu zauzvrat, niti se odnositi loše prema bilo kome, bez obzira koliko se prema nama loše poneli.“ – Sokrat

### Isus

Isus iz Nazareta je u svojim besedama često afirmisao zlatno pravilo morala. Jevanđelje po Luki beleži sledeće Isusove reči:

U čuvenoj Besedi na gori, Isus daje konkretne primere sprovođenja zlatnog pravila, stavljajući ga nasuprot starozavetnom načelu retributivne pravde:

Nakon niza primera, Isus pod ovo pravilo podvodi čitavu hebrejsku Toru i proročke knjige:

### Muhamed

Islamski prorok Muhamed na više mesta jasno afirmiše zlatno moralno pravilo:

On dalje pojašnjava ovo temeljno načelo konkretnim primerima:

Pojašnjavajući svojih učenicima zlatno pravilo, Muhamed ga stavlja nasuprot etici reciprociteta:

### Kant

Nemački filozof Imanuel Kant formuliše kategorički imperativ koji uzima kao temeljno načelo univerzalnog morala.

Primjer njegove upotrebe bio bi: "ako ne želim da krađa postane opći zakon, onda ne smijem ni ja krasti". Ovaj apriorični princip važi uvijek i svuda, jer je osnova praktičnog uma. Za Kanta ne postoji situacija u kojoj kategorički imperativ može biti zanemaren.

## Kriticizam

Neki filozofi su kritikovali zlatno pravilo kao neodrživo. Džordž Bernard Šo je govorio:

Šo ukazuje da ako ne delimo vrednosti sa drugima, način na koji želimo da nas tretiraju nije način na koji oni žele da budu tretirani. Na primer, kaže se da je sadista samo mazohista koji sledi zlatno pravilo. Još jedan primer neodrživosti je čovek koji ulazi u bar tražeći tuču.

Walter Terence Stace u odgovor na Šoove kritike piše da je njegova zamerka o različitim ukusima na mestu ali da je prevideo da načelo „*čini kao što bi želeo da ti se čini*“ podrazumeva uzimanje u obzir nečijeg ukusa, kao što bismo želeli da neko uzme naš u obzir. Stoga, zlatno pravilo i dalje može izražavati suštinu univerzalne moralnosti „čak iako nema dva čoveka na svetu koji dele zajednički ukus.“

Karl Poper je pisao: „Zlatno pravilo je dobar standard koji dalje unapređujemo čineći drugima, bilo šta razumno, što bi oni želeli da im bude učinjeno.“ Ovaj koncept je kasnije nazvan „platinijumsko pravilo“.

## Izvori

## Povezano
* Osveta
* Oko za oko
* Ljubi bližnjeg svog
* Ljubi svog neprijatelja
* Ko se mača lati, od mača će poginuti