open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Robert Miano

**Robert Miano** (25. septembar 1942 - ) je američki glumac koji je najčešće tumačio karakterne i epizode uloge na filmu i televiziji, pri čemu su mu specijalnost bili likovi gangstera.

## Izvori

## Vanjske veze
*
Musetta Vander

**Musetta Vander** (rođena kao **Musetta van der Merwe**; 26. maj 1963 -) je južnoafrička glumica, manekenka i plesačica.

## Izvori

## Vanjske veze
*
*
Mike Starr (glumac)

**Michael Starr** (29. jul 1950) je američki glumac najpoznatiji po karakternim ulogama nasilnika i kriminalaca na filmu i televiziji.

## Reference

## Vanjske veze
*
Los Lagos (regija)

**Los Lagos** punim imenom *Región de Los Lagos* (prevedeno *Jezerska regija*) je jedna od 16 regija na koje je Čile administrativno podjeljen. 

## Karakteristike
Regija Los Lagos graniči sa Argentinom na istoku i Pacifikom na zapadu, prostire se na jugu zemljea, od Tihog ocena do planina Anda.

*Los Lagos* se topografski jako razlikuje, dok je sjever klimatski ugodan i reljefom vrlo različit, od planina Obalnih Kordiljera na zapadu, preko plodne Centralne čileanske doline u sredini do sniježnih vrhunaca Anda na istoku.
Tu se nalaze i jezera po kojima je regija dobila ime; Calafquen, Panguipulli, Riñihue, Ranco, Puyehue i najveće Llanquihue.

Za razliku od tog jug - a to otoci Arhipelaga Chiloé, je niiži i jednoličniji, i ima hladnu kišovitu klimu. Zbog tog je i manje naseljen i teže dostupan, jer se transport odvija gotovo isključivo brodovima.

Los Lagos ima površinu od 48,584 km², na kojoj živi 891,440 stanovnika.

Administrativni centar regije je grad Puerto Montt u kom živi 171,136 stanovnika.

## Historija

Regija je osnovana 1974. sa pet provincija, danas ih ima četiri, to su; Osorno, Llanquihue, Chiloé i Palena.

Na razvitak sjevernog dijela regije jako su utjecali njemački kolonisti koji su počeli masovno pristizati polovicom 19. vijeka.
## Izvori

## Vanjske veze
* ''Gobierno Regional Region de Los Lagos ''
Llanquihue (provincija)

**Llanquihue** punim imenom *Provincia de Llanquihue* je jedna od 56 provincija na koje je Čile administrativno podjeljen, ona je jedna od četiri provincije Regije Los Lagos.

## Karakteristike

Provincija se prostire na jugu Čilea, po sjevernoj Patagoniji, od pacifičke obale do planina Anda na argentinskoj granici na površini od 14,876 km² u kojoj živi 442,979 stanovnika.

U provinciji se nalazi drugo po veličini jezero u zemlji Llanquihue i četiri vulkana; Osorno, Calbuco, Puntiagudo i 
Cerro Tronador.

Administrativni centar provincije je grad Puerto Montt u kom živi 171,136 stanovnika.

## Izvori

## Vanjske veze
* ''Gobernación Provincia de Llanquihue''
Chiloé

**Chiloé** (španjolski: *Isla Grande de Chiloé*) je najveći otok u Ahipelagu Chiloé u Čileanskoj regiji Los Lagos.

## Geografija
Otok je od južnoameričkog kontinenta udaljen 5 km, ima površinu od 8477.5 km², obala mu je duga 904.4 km, a najviša planina visoka je 829 metara.

Chiloé je dug 180 km i maksimalno širok 62 km, u njemu živi oko 140 000 stanovnika.
Čitav otok administrativno podpada pod istoimenu provinciju Chiloé, sa administrativnom centrom Castrom.

Otok je poznat po šareno obojanim kućama - *palafitos*, izgrađenim poput sojenica na stupovima na vodi. 
Još su poznatije drvene crkve podizane između 18. - 19. vijeka, od njih je šesnaest uvršteno na UNESCO-vu Listu mjesta svjetske baštine u Americi.

Najveći urbani centri na otoku su Ancud, Castro i Quellón.

Jugozapadna polovica otoka je divlja, to je pojas neprohodnih močvara i šuma. Pitomi dio otoka je sjeveroistok u kom dominiraju valovita brda, na kojima se redaju oranice, pašnjaci i šume.

Od sjeverozapada do jugoistočnog kuta otoka proteže se masiv Piuchén, koji je produžetak Obalnih Kordiljera.

Zapadna (pacifička) obala je ravna i stjenovita, za razliku od tog istočna i sjeverna obala je puno razvedenija, zaljevima i poluotocima. Duž tih obala leže svi gradovi.

## Reference

## Vanjske veze

* ''Cape Horn''
Quellón

**Quellón** je lučki grad na jugu Čilea od 17,814 stanovnika. u Provinciji Chiloé

## Geografija

Quellón se prostire duž zaljeva na jugoistoku otoka u Chiloé.

## Historija
Grad je službeno osnovan 1905.

## Izvori

## Vanjske veze

* ''Municipalidad de Quellón'' (službene stranice)
Veľopolie

**Veľopolie** je naseljeno mjesto u okrugu Humenje, u Prešovskom kraju, Republika Slovačka.

## Stanovništvo

Prema podacima o broju stanovnika iz . godine naselje je imalo  stanovnika.

### Etnički sastav

### Religija

## Reference

## Vanjske veze
*
Inter Arma Enim Silent Leges (Star Trek: Deep Space Nine)

***Inter Arma Enim Silent Leges*** () je epizoda američke science fiction TV-serije *[[Star Trek: Deep Space Nine]]*, premijerno prikazana 1. marta 1999. godine. Radnja prikazuje kako dr. Bashir odlazi na konferenciju na Romulus pri čemu nevoljko pristaje surađivati sa Sekcijom 31 u tajnoj operaciji protiv romulanskih saveznika.

## Napomene

## Vanjske veze
*
Barbara Izgarević

**Barbara Izgarević** (NIkšić, Crna Gora, 18.09.1994.) je srpska futsal igračica. Nastupa za ženski malonogometni klub Meteora Futsal iz Zagreba, Hrvatska sa kojim se takmiči u Prvoj malonogometnoj futsal ligi za žene. Članica je ženske futsal reprezentacije Srbije i univerzitetskе reprezentaciju Beograda. Prvi je ženski futsal trener u Srbiji sa nacionalnom licencom od 2015. godine.

## Sportska karijera
Počela je da trenira fudbal 2004. godine u ŽFK Bandiniju, da bi potom nastupala za ŽFK LASK iz Lazarevca, ŽFK Sloga i ŽFK Požarevac gde je 2016. godine završila svoju fudbalsku karijeru.

Upisivanjem osnovnih studija na Fakultetu sporta i fizičkog vaspitanja 2012. godine počinje aktivno pored fudbala da igra i futsal. Sa Marijom Armuš začetnica je ženskog futsala u Srbiji, i najzaslužnije za osnivanje reprezentacije i njen odlazak na Evropsku univerzijadu, kada je trener i selektor bio Dušan Matić. Nastupala je za univerzitetsku reprezentaciju Beograda. Prvi nastup ženska futsal Univerzitetska reprezentacija zabeležila je 2016. godine kada Beogradski Univerzitet osvaja državno prvenstvo i plasira se na Evropsku univerzijadu gde zauzima 8. mesto.

Sezonu 2017/18, 2018/19 i 2019/20 je nastupala za zagrebački malonogometni klub Meteora Futsal sa kojim je ujedno napravila prvi ženski inostrani futsal transfer. U isto vreme sa njom su trasfer napravile i Marija Armuš i Jovana Jevremović. Na turnirima igra za trofejnu i prestižnu ekipu SIND.

Od osnivanja ženske futsal A reprezentacije je na raspolaganju selektora Dejana Majesa. Nastupala je i na prvom UEFA Evropskom futsal prvenstvu 2018. godine, gde je dala prvi gol za Srbiju na kvalifikacijama za Evropsko prvenstvo. Nastupala je  za reprezentaciju kada je osvojila Kup četiri nacije u konkurenciji reprezentacija Slovenije, Slovačke i Češke.

## Reference

## Vanjske veze
* Kup četiri nacije
Rupa

**Rupa** se može odnositi na:

* Rupa, otvor

ili:

* Rupa (budizam), izraz u budizmu

ili:

* Rupa (Matulji), naselje u opštini Matulji, Hrvatska
* Rupa, Gorizia, naselje u provinciji Gorizia, Italija
Jernej (Nejc) Zaplotnik

**Jernej (Nejc) Zaplotnik** (Kranj, 16. aprila 1952. - Himalaji, 24. aprila 1983.), bio je jedan od najboljih  jugoslavenskih i slovenskih alpinista svoga vremena. Zajedno sa Andrejem Štremfeljem bio je prvi u SFRJ koji se popeo na najviši vrh svijeta Mount Everest. Njegovi prijašnji i kasniji usponi uvrstili su ga među legende slovenskog alpinizma.

Osnovnu školu i gimnaziju završio je u Kranju. U Ljubljani je započeo studij psihologije, da bi se kasnije prebacio na Fakultet za fizičku kulturu. Od 1975. do 1980. radio je kao nastavnik fizičkog vaspitanja. Bio je oženjen sa Mojcom Zaplotnik Jamnik i sa njom imao troje djece.

Alpinizmom se počeo baviti 1969. godine. Obavio je preko 350 uspona svih težina po Evropi, Africi i Sjevernoj Americi. Među najznačajnijim penjačkim usponima prvo su zimsko ponavljanje Trikota (Kamniške Alpe), prvenstveni uspon Jernejev steber u stijeni Dolgega hrbta, Salathe u stijeni El Capitana, prvenstveni uspon u stijeni Mawenzija te kasniji uspon na Kilimanjaro. U alpinističkoj školi radio je kao instruktor.

## Usponi
* Bio je član šeste jugoslavenska alpinistična ekspedicija u Himalaje (JAHE VI), i trajala je od 11. avgusta do 12. novembra 1975. Cilj ekspedicije je bio 8.462 metra visoki Makalu, dio lanca Himalaji. Zaplotnik je bio jedan od penjača koji su se uspješno popeli na vrh po prvenstvenom smjeru i postali prvi penjači u Jugoslaviji sa usponom na vrh preko 8.000 m.
* Sudjelovao je na ekspediciji na Gasherbrum I 1977. god, te se popeo na vrh, zajedno s Andrejem Štremfeljom. I ovaj uspon je bio po prvenstvenom smjeru.
* Njegov najveći uspjeh je uspon na Mount Everest zajedno sa Andrejem Štremfeljom 13. maja 1979. god. Tada je sudjelovao u jugoslavenskoj ekspediciji, koja je uspone na vrh izvela prvenstvenim smjerom po Zapadnom grebenu. 
* Godine 1981. sudjelovao je u ekspediciji na južnu stijenu Lhotsea. Zajedno s Andrejem Štremfeljom i Pavlom Podgornikom, dostigli su najvišu tačku na ekspediciji na 8250 m, prije nego što su morali odustati.
* 1983. godine sudjeluje na prvoj splitskoj ekspediciji na Manaslu. Prilikom jednog aklimatizacijskog uspona na planinu iznad logora 1, poginuo je 24. aprila 1983. god. u ledenom odronu  koji se srušio sa južne stijene. Supenjači su uspjeli otkopati njegovo tijelo, te je pokopan nešto niže, na ledenjačkoj moreni. 

## Djela
Od 1972. godine pisao je planinarske putopise i promišljanja u časopisima ("Planinski Vestnik", "Alpinistične razgledi"), ali je najpoznatije
njegovo autobigorafsko djelo Put (Pot), objavljeno 1981. godine. Postalo je "klasik" slovenske alpinističke literature, te poslužilo za inspiraciju kasnijim generacijama vrhunskih slovenskih alpinista. Predgovor knjizi napisao je Stipe Božić, a pogovor poznati slovenski alpinist Viki Grošelj.

## Reference
Lennox, Picton i Nueva

**Lennox, Picton i Nueva** (španjolski: *Islas Picton, Nueva y Lennox*) su tri otoka u Ahipelagu Ognjena zemlja, na jugu Južne Amerike.

## Geografija
Ti otoci administrativno podpadaju pod Čileansku regiju Magallanes (Provincija Antartica Chilena).

Lennox, Picton i Nueva nalaze se istočno od Otoka Navarino na ulazu u Kanal Beagle, udaljeni oko 300 km od južnoameričkog kontinenta.

Lennox ima površinu od 170.4 km², Picton 105.4 km² i Nueva 120.0 km², relativno su niski, najviši Lennox ima brdo visoko 488 metara, a najniži Picton 244 m.

Okruženi su brojnim manjim otočićima i hridima, i iako mali bili su predmet dugogodišnjeg spora između Argentine i Čilea. 
Krajem 1978. te dvije zemlje bile su na rubu rata, posredovanjem Vatikana - 1984. sklopljen je Ugovor o miru i prijateljstvu između dviju država (ratificiran 1985.), kojim je okončan sukob i definitivno utvrđene južne granice između Argentine i Čilea.

## Povezano
* Ognjena zemlja

## Izvori

## Vanjske veze
* ''Karta otoka'' (na portalu Mapcarta)
Reloncaví (zaljev)

**Reloncaví** (španjolski: *Seno de Reloncaví*) je zaljev Tihog oceana na jugu Čilea u Regiji Los Lagos.

## Karakteristike

Zaljev je dubok nekih 38 km, i maksimalno širok 27, na njegovom dnu leži lučki grad Puerto Montt, a na istočnom kraju Estuarij Reloncaví.

Po zaljevu ima puno otoka, a tri najveća su Tenglo, Maillén i Huar. Dva puno veća otoka, Puluqui i Queulín, leže na ulazu u zaljev, i razdajaju ga od Zaljeva Ancud.

Topografski je zaljev mjesto gdje se Centralna čileanska dolina pretapa u Tihi ocean. 
Duž njegovih obala ima puno ribogojilišta lososa, pa ga često posjećuju orke.

U planinama sjeveroistočno od zaljeva leži Nacionalni park Alerce Andino poznat po endemskoj vrsti stabala sličnih sjevernoameričkim sekvojama.

## Reference

## Vanjske veze

* ''Reloncaví Sound''
Tenglo (otok)

**Tenglo** (španjolski: *Isla Tenglo*) je otok u zaljevu Reloncaví u Provinciji Llanquihue, na jugu Južne Amerike.

## Geografija

Tenglo se nalazi ispred luke grada Puerto Montt na dnu Zaljeva Reloncaví, od kog je odvojen malim kanalom.

Otok ima površinu od 4,7 km², na njemu je u tri naselja (Puntilla Tenglo, La Capilla, Colonia Brahm) 2017. živjelo 1078 stanovnika

U tim pitoresknim naseljima žive ribari , na sjeveru otoka nalazi se stadion grada Puerto Montta.

## Izvori

## Vanjske veze
* ''Isla Tenglo'' (Karta otoka na portalu Mapcarta)
Alerce Andino

**Nacionalni park Alerce Andino** (španjolski: *Parque nacional Alerce Andino*) je nacionalni park na jugozapadu Čilea u Regiji Los Lagos (Provincija Llanquihue.

## Historija i karakteristike

Park se nalazi u planinama sjeveroistočno od grada Puerto Montt i Zaljeva Reloncaví.

Alerce Andino je osnovan 17. novembra 1982. na površini od 392 km², ponajviše da se zaštite stabla Fizroje, monotipskog taksona iz roda čempresovki, čije su šume najveće atrakcije parka.

Te šume prostiru se na gotovo 20 000 hektara parka, iznad 400 metara nadmorske visine.
Pored tog u parku se nalazi pedesetak jezera i bezbroj bara.

## Reference

## Vanjske veze

* ''Parque Nacional Alerce Andino'' (službene stranice)
Manuel Montt

**Manuel Montt** (Petorca, 8. septembar, 1809.- Santiago de Chile, 20. septembar, 1880.), bio je peti po redu predsjednik Čilea. Za svoje vladavine u dva mandata (1851.-1856. / 1856. - 1861.) uspio je razljutiti ne samo Liberale već i konzervativce, ali je ipak uspio provesti brojne konstruktivne reforme. 

## Biografija

Nakon studija prava na Instituto Nacional u Santiagu, nastavio je raditi u njemu kao rektor od 1835.-40. Montt je 1840. izabran u čileanski parlament 1840. Od 1841. do 1851. radio je kao 
ministar unutrašnjih poslova i ministar pravde vladi predsjednika Manuela Bulnesa. 

Pobijedio je na izborima za predsjednika 1851. kao predstavnik konzervativne oligarhije, ali su liberali smatrali da su izbori namješteni, pa su 
podigli oružanu pobunu, koju je Montt brzo ugušio. Montt je bio krut i autoritativan vladar, ali je također radio na ekonomskom i socijalnom 
napretku države. Razbjesnio je svoje konzervativce stavom da država ima pravo na patronat nad čileanskom katoličkom crkvom i kad je podržao ukidanje ograničenja prodaje ili doniranja imanja.
 
Za njegove vladavine modernizirana je trgovina i bankarstvo, kodificirano pravo. Lično se zauzeo za javno obrazovanje i liberalnu imigracionu politiku i kolonizaciju krajeva južno od rijeke Biobío. 

Pred kraj njegova drugog mandata Liberali su ponovno podigli bunu, razjareni otvorenom podrškom Montta svom ministru unutrašnjih poslova Antoniju Varasu, kog je on želio za svog nasljednika. Montt je ponovno ugušio pobunu, ali je smirio liberale izabravši drugog favorita, puno umjerenijeg José Joaquín Péreza. 

Nakon odustajanja od novog mandata - 1861., Montt je postao predsjednik Vrhovnog suda, na toj dužnosti je i umro.

## Izvori

## Vanjske veze

* ''Manuel Montt, president of Chile'' na portalu Encyclopædia Britannica
Vyšná Jablonka

**Vyšná Jablonka** je naseljeno mjesto u okrugu Humenje, u Prešovskom kraju, Republika Slovačka.

## Stanovništvo

Prema podacima o broju stanovnika iz . godine naselje je imalo  stanovnika.

### Etnički sastav

### Religija

## Reference

## Vanjske veze
* 
*  
* Krajevi i okruzi u Slovačkoj
Savjet Federacije (razvrstavanje)

**Savjet Federacije**, ili **Savjet federacije** može biti:

* Savjet Federacije, gornji dom Federalne skupštine Ruske Federacije
* Savjet Federacije RSFSR, koordinaciono tijelo u RSFSR
* Savjet Federacije SSSR, savjetodavno tijelo u SSSR
* Savjet federacije SFRJ, savjetodavno tijelo u SFRJ
Centralna čileanska dolina

**Centralna čileanska dolina** (španjolski: *Valle Central*) je geološka depresija u sredini Čilea između Anda na istoku i Obalnih Kordiljera na zapadu, koja se proteže u dužinu od nekih 650 km od Chacabuca na sjeveru do rijeke Biobío na jugu.

## Geografija

Dolina je poljoprivredno srce Čilea, ravnica široka 64 - 72 km, koja se sastoji od debelog sloja aluvijalnog tla kog su nataložile glavne rijeke doline; Maipo, Rapel, Cachapoal, Teno, Maule, Itata i Ñuble.

Klima u dolini je mediteranska sa suhim ljetima i blagim kišovitim zimama, karakterističnim za zapadne obale svih kontinenata između 30 ° i 40 ° geografske širine.

Vegetacija varira sa nadmorskom visinom, uz more do 760 metara, raste jedna vrsta krumpira (Solanum maritimum), karakteristične biljke toga kraja su drvoliki ljiljani i nisko drveće poput bagrema, koje ne zahtjeva puno vode. 
Orginalni šumski pokrov, je vremenom zbog urbanizacije i širenja oranica podlegao deforestaciji.

Dolina je bila cilj španjolske kolonizacije koja je započela sredinom 16. vijeka. U njoj i danas živi većina Čileanaca, ona je vodeći kraj u poljoprivredi, tu se nalazi oko 40 % svih oranica u zemlji i većina vinograda.

Glavni grad zemlje Santiago de Chile, smješten je na sjevernom kraju doline. 
Južno od njega duž magistralne željezničke pruge sjever-jug i Panameričkog autoputa leže četiri naredna velika urbana centra - Rancagua, Talca, Chillán i Temuco.

## Reference

## Vanjske veze

* ''Central Valley''
Ñuble (regija)

**Ñuble** punim imenom *Región de Ñuble*  je jedna od 16 regija na koje je Čile administrativno podjeljen. 

## Karakteristike
Regija Ñuble prostire se u sredini zemlje, od Tihog ocena do planina Anda.<

Ñuble ima površinu od 13,179 km², na kojoj živi 511,551 stanovnika.

Administrativni centar regije je grad Chillán u kom živi 164,574 stanovnika.

## Historija

Ñuble je nova regija osnovana tek 2018. od dotadašnje provincije.
Administrativno je podjeljena na tri provincije; Diguillín, Itata i Punilla.

## Izvori

## Vanjske veze
* ''Gobierno Regional Region de Ñuble ''
Diguillín (provincija)

**Diguillín** punim imenom *Provincia de Diguillín* je jedna od 56 provincija na koje je Čile administrativno podjeljen, ona je jedna od tri provincije 
Regije Ñuble.

## Karakteristike

Provincija se prostire u sredini Čilea po Centralnoj čileanskoj dolini, na površini od 5,230 km² u kojoj živi 341,908 stanovnika.

Administrativni centar provincije je grad Bulnes u kom živi 11,123 stanovnika.

## Historija

*Provincia Diguillín* je osnovana tek 2018. kad je osnovana i Regija Ñuble.

## Izvori

## Vanjske veze
* ''Gobernación Provincia de Diguillín''
Maillén (otok)

**Maillén** (španjolski: *Isla Maillén*) je otok u zaljevu Reloncaví u Provinciji Llanquihue, na jugu Južne Amerike.

## Geografija

Maillén se nalazi jugozapadno od grada Puerto Montt, odvojen od kopna malim kanalom.

Otok ima površinu od 15,4 km², na njemu je u naseljima; Pulqueldón (231), Surgidero (182), Estero (170), Pitreles (72), Herradura-Cascajal (218), El Banco (56) 
- 2017. živjelo 929 stanovnika

## Izvori

## Vanjske veze
* ''Isla Maillén'' (Karta otoka na portalu Mapcarta)
Я

**Я** je slovo koje se od slovenskih ćirilica koristi u ruskoj, ukrajinskoj, beloruskoj i bugarskoj. Osim ovih, koristi ga i nekoliko neslovenskih (uglavnom turkijskih jezika iz bivšeg SSSRa). Izgovara se kao , ali kada stoji iza nekih slova, izvrši se jotovanje.

## Reference

## Literatura
Course: Oblivion

***Course: Oblivion*** () je epizoda američke science fiction TV-serije *[[Star Trek: Voyager]]*, premijerno prikazana 3. marta 1999. godine. Radnja se naslanja na prethodnu epizodu *[[Demon (Star Trek: Voyager)|Demon]]* i prikazuje kako na *[[USS Voyager (Star Trek)|Voyageru]]* članovi posade, a potom i sam brod postaju žrtve nezaustavljivog degenerativnog procesa. Epizoda, koja se smatra jednom od najmračnijih u historiji serije i franšize *[[Star Trek|Zvjezdanih staza]]* uopće, imala je loše kritike.

## Vanjske veze
*
The Fight (Star Trek: Voyager)

***The Fight*** () je epizoda američke science fiction TV-serije *[[Star Trek: Voyager]]*, premijerno prikazana 24. marta 1999. godine. Radnja prikazuje kako se *[[USS Voyager (Star Trek)|Voyager]]* nađe zarobljen u prostornoj anomaliji i jedini izlaz pružaju informacije koje Chakotayu pružaju tajanstveni vanzemaljci koji sa njim komuniciraju preko halucinacija.

*The Fight* je od strane kritičara proglašen jednom od najneobičnijih epizoda serije, pri čemu se posebno spominjao veliki trud na stvaranju specifične atmosfere; sa druge strane, usprkos svega toga se *The Fight* smatra jednom od lošijih epizoda, prije svega zbog osnovnog zapleta koji je recikliran iz niza sličnih epizoda i opterećen klišejima.

## Vanjske veze
*
Think Tank (Star Trek: Voyager)

***Think Tank*** () je epizoda američke science fiction TV-serije *[[Star Trek: Voyager]]*, premijerno prikazana 31. marta 1999. godine. Radnja prikazuje kako *[[USS Voyager (Star Trek)|Voyager]]*, koga progone opasni i neprijateljski raspoloženi Hazari, sreće predstavnike grupe vrhunskih vanzemaljskih stručnjaka koja im nudi pomoć, ali uz cijenu koju kapetanica Janeway nije spremna platiti.

## Izvori

## Vanjske veze
*
Penumbra (Star Trek: Deep Space Nine)

***Penumbra*** je epizoda američke science fiction  *[[Star Trek: Deep Space Nine]]*, premijerno prikazana 7. aprila 1999. godine. Radnja predstavlja prvi dio narativnog ciklusa koji prikazuje završnu fazu Dominionskog rata i počinje kada Ezri Dax krade *[[runabout (Star Trek)|runabout]]* kako bi otišla u samoinicijativnu potragu za Worfom, koji je nestao nakon što mu je brod uništen u okršaju sa Jem'Hadarima.

## Izvori

## Vanjske veze
*
Princeza Twilight Sparkle

**Princeza Twilight Sparkle** (sr.: Tvajlajt Sparkl (prva verzija i demo), Večernja Iskra (druga verzija), hr.: Iskra Sumrak, bs. Ponoćna Iskra) – glavni lik serije *My Little Pony: Friendship Is Magic*, te njenih spin-offova *[[My Little Pony: Equestria Girls|Equestria Girls]]* (uz njenu ljudsku verziju) i *Pony Life*, kao i lik u drugim medijima franšize. Ona je svjetloljubičasti jednorog, kasnije Alicorn (krilati jednorog) od epizode ‘''Magical Mystery Cure''’.

Na početku serije, ona i Spike, njen najbolji prijatelj i asistent, se izsele iz Canterlota u Knjižnicu zlatnog hrasta u Ponyvilleu da prouči magiju prijateljstva. U epizodi ‘*[[My Little Pony: Friendship Is Magic (sezona 4)|Twilight's Kingdom - Part 2]]*’ ona dobije svoj dvorac, dvorac prijateljstva, i osvoji titulu "Princeze prijateljstva". Iskra predstavlja Element čarolije. Prije nego što je bila princeza, slala je prijateljske pouke Princezi Celestiji. U epizodi ‘*Owl's Well That Ends Well*’, Twilight usvoji sovu zvanu Owlowiscious. Na kraju serije postane valadarica Equestrije.

Sci-Twi, ljudski duplikat Twilight, se pojavi kao antagonist u filmu *[[My Little Pony: Equestria Girls – Friendship Games]],* i kao protagonist u ostatku franšize.

## Pozadinske informacije
Dizajn za Twilight je inspirirala igrčka prve generacije *[[My Little Pony (linija igračaka, 1982.)|My Little Pony]]*, Twilight, koju je voljela Lauren Faust, kreatorica serije. Faustini originalni dizajnovi Twilight imali su sličan Cutie Mark Twilight iz 1. generacije. Shema boja Twilight Sparkle kasnije je promijenjena u shemu boja Zemaljskog ponija treće generacije Twilight Twinkle, s nešto drugačijom grivom i repom, ali Lauren Faust je rekla da je Twilight izvorno imala tamnoplavu kosu sa svijetloplavom prugom; Twilight nazvana je "Twilight Twinkle" u ranim scenarijima za seriju. Lauren Faust planirala je da Twilight stekne snagu samo-levitacije "u nekom trenutku." Twilight je postala malo veća kad je postala Alicorn. Twilightina glasovna glumica je Tara Strong, ali je prvobitno davala glas Pinkie Pie. Tara Strong je također htjela davati glas Applejack. Ishi Rudell, animacijski direktor za seriju, kaže da Twilight ima oko 16 godina.

## Karakterizacija

### Vještine i magija

## Serija

## Filmovi

### ''My Little Pony: Equestria Girls''

### Specijali

### ''My Little Pony: The Movie''

## Stripovi

### Drugi svijet

## Manga

## ''My Little Pony: Pony Life''

## Prijem

## Reference
'Til Death Do Us Part (Star Trek: Deep Space Nine)

***'Til Death Do Us Part*** (originalni naslov ***Umbra***) je epizoda američke science fiction TV-serije *[[Star Trek: Deep Space Nine]]*, premijerno prikazana 14. aprila 1999. godine. Predstavlja drugi dio narativnog ciklusa posvećenog završnoj fazi Domininonskog rata i prikazuje kako se kapetan Sisko sprema vjenčati sa Kassidy Yates, a zbog čega Kai Winn posjećuje DS9 i time pruža priliku Gulu Dukatu da je iskoristi za svoje planove.

## Reference

## Vanjske veze
*
Strange Bedfellows (Star Trek: Deep Space Nine)

***Strange Bedfellows*** () je epizoda američke science fiction TV-serije *[[Star Trek: Deep Space Nine]]*. Predstavlja treći dio narativnog ciklusa posvećenog završnoj fazi Dominionskog rata i prikazuje kako Breen predaju zarobljene Ezri Dax i Worfa Dominionu kao zalog novog savezništva.

## Izvori

## Vanjske veze
*
The Changing Face of Evil

***The Changing Face of Evil*** () je epizoda američke science fiction TV-serije *[[Star Trek: Deep Space Nine]]*, premijerno prikazana 26. aprila 1999. godine. Predstavlja četvrti dio narativnog ciklusa posvećenog završnoj fazi Dominionskog rata, a radnja prikazuje kako su Breen izveli uspješni prepad na sjedište Zvjezdane flote na Zemlji te kako njihov ulazak u sukob i korištenje novog energetskog oružja stavlja saveznike u težak položaj.

## Vanjske veze
*
Zen and the Art of Murder

***Zen and the Art of Murder*** () je epizoda američke policijske TV-serije **, premijerno prikazana 2. aprila 1999. godine. Radnja prikazuje kako Bayliss i Lewis istražuju ubistvo budističkog redovnika, a što izaziva konflikt među njima jer se Bayliss nedavno preobratio na budizam te Lewis sumnja u njegovu objektivnost.

## Vanjske veze
*
Chillán Viejo

**Chillán Viejo** (prevedeno sa španjolskog: *Stari Chillán*) je grad u sredini Čilea u kom živi 27,409 stanovnika

Chillán Viejo je danas samo jugoistočno predgrađe puno većeg Chillána administrativnog centra Regije Ñuble.
## Geografija

Stari Chillán leži u Centralnoj čileanskoj dolini na rijeci Chillán, pritoci rijeke Ñuble.

## Historija

Chillán je osnovao 1580. konkvistador i guverner kolonije Martín Ruiz de Gamboa na obali rijeke Chillán, pored utvrde San Bartolomé.

Zbog stalnih napada indijanaca, koji su ga i razorili 1655., devet godina kasnije, grad je preseljen na lokalitet - Bajo. I on se pokazao loš jer je 1751. potres razorio grad i promijenio tok rijeke Chillán, zbog tog je grad preseljen na današnji lokalitet.

Novi potres 1835. naveo je tadašnjeg predsjednika Čilea Joséa Prietu da naredi premještanje grada na novu lokaciju. Tako je nastao novi Chillán, ali neki stanovnici nisu htjeli napustiti stari Chillán, pa su dva grada nastavila živjeti jedan uz drugi. Novi Chillán je rastao puno brže, pa je Chillán Viejo izgubio samostalnost.

Oko 1880. se Chillán Viejo uspio osamostaliti, ali je početkom 1915. zbog lošeg upravljanja ponovno postao samo kvart Chillána.
Tek od 1996. je ponovno samostalna općina.

Chillán Viejo je poznat kao rodno mjesto Bernarda O’Higginsa oslobodioca Čilea.
## Izvori

## Vanjske veze

* ''Municipalidad de Chillán Viejo'' (službene stranice)
Ñuble (rijeka)

**Ñuble** (španjolski: *Río_Ñuble*) je rijeka u sredini Čilea duga 155 km najveća pritoka rijeke Itata.

## Hidrologija

Rijeka izvire na istočnim padinama Vulkana Chillán. Ispočetka teče prema sjeveru i prima više manjih pritoka. Nakon toka od 40 km uskim, stmim koritom prima veću pritoku Sauces, i skreće prema jugozapadu u Centralnu dolinu.
Nešto prije nego što prođe mostove Panameričkog autoputa, prima sa juga rijeku Cato.
 
Desetak km prije ušća u Itatu, prima još jednu važnu pritoku sa juga, - Chillán, i odmah zatim najveću pritoku sa sjevera - Changaral.

Nakon toka od 155 km, Ñuble na istočnom rubu Obalnih Kordiljera dotiče do ušća u Itatu, kod lokaliteta Confluencia. 

Sliv rijeke velik je 5.097 km² i proteže se po Regiji Ñuble, po provincijama; Itata, Diguillín i Punilla.
## Reference

## Vanjske veze

* ''Cuenca del Rio Itata''
Vulkan Chillán

**Vulkan Chillán** (španjolski: *Volcán Chillán*) je stratovulkan visok 3186  metara, u sredini čileanskih Anda u Regiji Ñuble,

## Karakteristike

Današnji krater (*Cráter Nuevo*) nastao je za posljednje erupcije 1973. on je za nekoliko metara povisio planinu, i tako nadmašio stari južni krater (*Cráter Viejo*), visok 3122 metara 

Iz novog se puši nešto malo fumarola, iz starog još manje, ali se na istočnoj strani 200 metara ispod vrha nalazi veliki plato iz kog se puši puno plinova. Sa stražnje strane starog kratera nalazi se napušteni rudnik sumpora do kojeg se može doći stazama skijališta Termas de Chillán. 

Impresivni potoci skrućene lave mogu vidjeti u podnožju planine u dolini Shangri.

## Izvori

## Vanjske veze

* ''Volcán Chillán''
Chacabuco (provincija)

**Chacabuca** punim imenom *Provincia de Chacabuca* je jedna od 56 provincija na koje je Čile administrativno podjeljen, ona je jedna od šest provincije Metropolitanske regije Santiaga.

## Karakteristike

Provincija se prostire na sjeveru Čilea na početku Centralne čileanske doline, na površini od 2,076 km² u kojoj živi 328,728 stanovnika.

Administrativni centar provincije je grad Colina u kom živi 89,037 stanovnika.

## Izvori

## Vanjske veze
* ''Gobernación Provincia de Chacabuca''
Maule (regija)

**Maule** (španjolski: *Región de Maule*) je jedna od 16 regija na koje je Čile administrativno podjeljen. 

## Karakteristike
Regija Maule prostire se u sredini zemlje, od Tihog ocena do planina Anda.

Maule ima površinu od 30,296 km², na kojoj živi 1,131,939 stanovnika.

Administrativni centar regije je grad Talca u kom živi 237,295 stanovnika.

## Historija

Regija Maule je administrativno podjeljena na četiri provincije; Curicó, Talca, Linares i Cauquenes.

## Izvori

## Vanjske veze
* ''Gobierno Regional Region de Maule''
Vyšná Sitnica

**Vyšná Sitnica** je naseljeno mjesto u okrugu Humenje, u Prešovskom kraju, Republika Slovačka.

## Stanovništvo

Prema podacima o broju stanovnika iz . godine naselje je imalo  stanovnika.

### Etnički sastav

### Religija

## Reference

## Vanjske veze
*
Self Defense (Homicide: Life on the Street)

***Self Defense*** () je epizoda američke policijske TV-serije **, premijerno prikazana 9. aprila 1999. godine. Glavni zaplet prikazuje kako Falsone i Stivers istražuju ubistvo za koje je osumnjičena uticajna i političkim vezama "podmazana" bivša tužiteljica te je zbog njihovog inzistiranja da stvar istjeraju na čistac njihovom šefu Giardellu ugroženo unaprijeđenje na viši čin i položaj.

## Vanjske veze
*
Huar (otok)

**Huar** (španjolski: *Isla Huar*) je otok u zaljevu Reloncaví u Provinciji Llanquihue, na jugu Južne Amerike.

## Geografija

Huar se nalazi 22 km jugozapadno od grada Puerto Montta, na ulazu Zaljev Reloncaví.

Otok ima površinu od 39,6 km², na njemu je u naseljima; Chucagua (188), Choncoihue (33), Alfaro(111), Colhue (119), La Poza (55), Quetrolauquén (79), Las Pampitas (22), Los Cuervos (19), La Redonda (45), Chipué (101), Nalcahue (70) i Chancura (108) - 2017. živjelo 1021 stanovnika

## Izvori

## Vanjske veze
* ''Isla Guar'' (Karta otoka na portalu Mapcarta)
Zdravstvena njega u kući

**Zdravstvena njega u kući** je profesionalna zdravstvena skrb koju medicinska sestra pruža pacijentu u njegovom vlastitom domu. Spada u primarnu zdravstvenu zaštitu, te je pokriva osnovno zdravstveno osiguranje. 
Često predstavlja nastavak zdravstvene njege bolesnika po otpustu iz bolnice, lječilišta i drugih ustanova. 
Zdravstvena njega u kući obuhvaća sve postupke opće i specijalne njege pacijenata, koje je medicinska sestra ovlaštena provoditi samostalno, a po preporuci pacijentovog izabranog liječnika. Podliježe provjeri kvalitete izvršene usluge. Usluge koje su obuhvaćene su: 
* zbrinjavanje rana (kirurških, kroničnih, dekubitusa, ulkusa ) – suvremenim podlogama za rane
* pomoć i poduka obitelji kod obavljanja osobne higijene
* prevencija komplikacija uzrokovanih dugotrajnim mirovanjem (dekubitus, kontraktura, tromboza, upala pluća..)
* kupanje nepokretnog ili polupokretnog bolesnika u postelji ili kadi
* toaleta i održavanje stome
* provođenje klizme za čišćenje
* uzimanje materijala za laboratorijske pretrage ( krv, urin, stolica, brisevi...)
* primjena parenteralne terapije uz nadzor liječnika
* kateterizacija mokraćnog mjehura
* primjena lokalne i peroralne terapije
* primjena terapije kisikom
* postavljanje/izmjena nazogastrične sonde, hranjenje sondom
* mjerenje i registracija vitalnih funkcija,
* kontrola razine šećera u krvi i urinu
* palijativna skrb (skrb za umirućeg bolesnika)

## Izvori
Puluqui (otok)

**Puluqui** (španjolski: *Isla Puluqui*) je najveći otok u zaljevu Reloncaví u Provinciji Llanquihue, na jugu Južne Amerike.

## Geografija

Puluqui leži udaljen svega 1.5 km jugoistočno od gradića Calbuco, na ulazu Zaljev Reloncaví. Kako na zapadnoj obali ima tri duboke uvale ima oblik šake, a duž jugoistočne obale ima 6 malih laguna.

Otok ima površinu od 70 km², na njemu je u naseljima; San Ramon, Entre Esteros, Chauquear, Chidguapi, Llaicha živi 3.680 stanovnika.

Po lokalnim pričama prvi koji je stupio na taj otok bio španjolski pjesnik i vojnik Alonso de Ercilla 1558.

## Izvori

## Vanjske veze
* ''Isla Puluqui'' (Karta otoka na portalu Mapcarta)
Osorno (provincija)

**Osorno** punim imenom *Provincia de Osorno* je jedna od 56 provincija na koje je Čile administrativno podjeljen, ona je jedna od tri provincije 
Regije Los Lagos.

## Karakteristike

Provincija se prostire na jugu Čilea na površini od 9,224 km² u kojoj živi 247,936 stanovnika.

Administrativni centar provincije je grad Osorno.

## Izvori

## Vanjske veze
* ''Gobernación Provincia de Osorno''
Osorno (vulkan)

**Vulkan Osorno** (španjolski: *Volcán Osorno*) je stratovulkan visok 2652 metara, na jugu čileanskih Anda u Regiji Los Lagos.

## Karakteristike
Osorno sa svojim savršenim konusom, odvojen od ostalih planina masiva izgleda kao pravi tipični vulkan, a on to i jest.

Posljednju erupciju imao je - 1851., a od 1719. dokumentirano je 8 erupcija, pretpostavlja se da je između 1575. - 1644. imao još tri erupcije. 

Među manje poznatim atrakcijama tog vulkana je velika ledena pećina, koja se nalazi oko 200 metara ispod vrha na zapadnoj padini.

Na vulkan se prvi popeo Čileanac 1848. Jean Renouss.

## Izvori

## Vanjske veze

* ''Volcán Osorno''
Llanquihue (jezero)

**Llanquihue** (španjolski: *Lago Llanquihue*) je jezero na jugu Čilea u Regiji Los Lagos.

## Karakteristike
Jezero Llanquihue je svojom površinom od 860 km², drugo po veličini u Čileu. 
Jezero se nalazi sjeveroistočno od grada Puerto Montta, dugo je 35 km (sjever-jug), maksimalno široko 40 km i duboko 350 metara.

Vodom ga pune puno malih pritoka od kojih je najveći Pescado, a vode mu otiču rijekom Maullín.

Duž zapadnih obala protežu se oranice, a duž istočnih šumovite padine Anda. U daljini se vide snijegom pokriveni vrhovi vulkana Osorno i Calbuco a dalje od njih na argentinskoj granici zaleđeni Tronador, visok 3,554 metara.

Ribolov je učinio gradove na zapadnoj obali Puerto Varas, Llanquihue i Puerto Octay poznatim turističkim destinacijama, iako duž tih obala ima i industrijskih pogona; šećerana i pilana.

## Reference

## Vanjske veze

* ''Lake Llanquihue''
Chapo (jezero)

**Chapo** (španjolski: *Lago Chapo*) je jezero na jugu Čilea u Regiji Los Lagos.

## Karakteristike
Jezero se nalazi 43 km sjeveroistočno od grada Puerto Montta, u podnožju vulkana Calbuco.
Chapo ima površinu od 50 km², dugo je 17 km i široko 5 km.

Kako ima vrlo neravnu i krivudavu obalu, ima vrlo malo plaža i uvala pogodnih za kupanje, a ni voda mu nije baš previše topla od 9 -18 °C.
Za razliku od tog odlično je za Sportski ribolov.

Vodom ga pune puno malih pritoka, a vode mu otiču Estuarijem Reloncaví.

## Reference

## Vanjske veze

* ''Lago Chapo''
Reloncaví (estuarij)

**Estuarij Reloncaví** (španjolski: *Esturario de Reloncaví*) je estuarij nalik na fjord zaljeva Reloncaví u Provinciji Llanquihue, na jugu Čilea.

## Geografija
Reloncaví je 55 km dug, 2&nbsp;km širok i prosječno dubok 170 metara.

Estuarij vodom pune rijeke Petrohué, Cochamó i Puelo, i puno malih potoka.

## Izvori

## Vanjske veze

* ''Map of Reloncaví Estuary''
Vyšné Ladičkovce

**Vyšné Ladičkovce** je naseljeno mjesto u okrugu Humenje, u Prešovskom kraju, Republika Slovačka.

## Stanovništvo

Prema podacima o broju stanovnika iz . godine naselje je imalo  stanovnika.

### Etnički sastav

### Religija

## Reference

## Vanjske veze
*
Jus

**Veliki** i **mali jus** su dva nazalna samoglasnika staroslovenske azbuke (i ćirilice i glagoljice). To su samoglasnici pri čijem se izgovoru vazduh istovremeno ispušta kroz usta i kroz nos.

Ovi samoglasnici su, već od 10. veka, izgubili nazalnost u većini slovenskih jezika. Dosledno čuvanje i pravilna upotreba nosnih samoglasnika jedna je od karakterističnih crta po kojima se staroslovenski kanonski spomenici lako razlikuju od kasnijih redakcija.

Pretpostavlja se da oba ćirilična jusa dolaze ili od posebnog znaka za grčko slovo alfa Ѧ, karakterističnog za natpise u periodu od IX do XI veka, ili, prema drugoj verziji, od na 90° okrenutog glagoljskog malog jusa.

Ovo nazalni samoglasnici sačuvani su u poljskom jeziku. Takođe se koriste u međuslovenskom za etimološki zapis.

## Jus mali
**Jus mali** (ćir. **Ѧ ѧ**, glag. **Ⱔ**) označava nazalni samoglasnik [ɛ̃]. U srpskom jeziku se menja u e: pѧtь — pet.

Mali jus se u savremenom poljskom jeziku označava slovima *ę* i *ą* posle mekih suglasnika (polj. *pięć, piąty*, sh. *pet, peti* < praslov. **rętь*). Nazalni izgovor se čuva, osim kad je *ę* na kraju reči.

## Jus veliki
**Jus veliki** (ćir. **Ѫ ѫ**, glag. **Ⱘ**) označava nazalni samoglasnik [ɔ̃]. U srpskom jeziku se menja u *u*: *rѫka — ruka.*

U bugarskoj azbuci je veliki jus («голям юс», «широко ъ») postojao do jezičke reforme 1945. godine, mada je samoglasnik u to doba već davno prestao da bude nazalan i izgovarao se isto kao *ъ*.

Veliki jus se u poljskom jeziku označava slovima *ę* i *ą* posle tvrdih suglasnika (polj. *ręce, rąk*, sh. *ruce, ruku* < praslov. **rǫka*; polj. *pąć,* sh. *put* < praslov. **pǫtь*), i sačuvan je nazalni izgovor.

## Jotovani jusi

U ćirilici i glagoljici su postojala i slova za označavanje jotovanih jusa: 
* malog Ѩ ѩ (glag. Ⱗ) i 
* velikog Ѭ ѭ (glag. Ⱙ).

Jotovani veliki jus se koristio u bugarskoj azbuci do prve decenije dvadesetog veka.

## Brojno značenje
Smatra se da jusi nemaju značenje broja ni u ćirilici ni u glagoljici, mada se mali jus ponekad koristio kao oznaka broja 900 zbog toga što je pomalo sličan arhaičnom (ne pripada klasičnoj grčkoj azbuci) starogrčkom slovu sampi, koje je takođe imalo značenje broja.

## Literatura
* Рассуждение о славянском языке (1820) // Филологические наблюдения А. Х. Востокова. — СПб., 1865. — С. 8—12.
* Мейе, Антуан. . Фонетика // Общеславянский язык = Le slave commun (1924, 1934) / Пер. с франц. и примеч. П. С. Кузнецова; общ. ред. С. Б. Бернштейна. — 2-е изд. — М.: Прогресс, 2000, 2001. — 500 с. — 1000 экз. — , 5-01-004660-1, 978-5-397-01978-1. — С. 49—54.
* Карский Е. Ф. . Славянская кирриловская палеграфия. — 2-е изд., факсимильное. — Л., М.(факс.): Изд-во АН СССР; Наука (факс.), 1928, 1979 (факс.). — С. 167—168, 207—209.

## Izvori

## Povezano
* Staroslovenski jezik
Ј

Slovo **Ј ј** (**jota**) je jedanaesto slovo srpske ćirilice. Takođe se koristi u makedonskoj ćirilici i nekim drugim ćirilicama neslovenskih naroda.

Slovo *ј* je u srpsku ćirilicu uneo Vuk Karadžić kada je pisao *„[[Srpski rječnik|Prvi srpski rječnik]]“* (vidi Vukova reforma), na osnovu latiničnog slova *j*.

## Historija

Ćirilična jota (**Ꙇ ꙇ**), preuzeta od grčke jote, se koristi u staroslovenskoj ćirilici za tranksripciju glagoljičkog slova **Ⰹ**. U različitim redakcijama crkvenoslovenskog jezika za isti glas su korištena slova і, ї, й, zajedno sa dvoglasima i mekim znakom *[[ь]]* koji je takođe imao ulogu slova j. Srpski književni reformator Vuk Karadžić je, po principu "jedno slovo - jedan glas", izabrao samo jedan karakter da predstavlja slovo j.

Karadžić je u početku izabrao ćirilično slovo *[[Yi (Cyrillic)|ї]]* da predstavlja glas j, što su pre njega već koristili jezički reformatori Dositej Obradović i Sava Mrkalj. Međutim, za konačnu verziju Vukove ćirilice izabrana je jota da predstavlja glas j. Za grafičko rešenje jote Vuk Karadžić se poslužio latiničnim slovom *[[j]]*, čiji je kalup već postojao u štamparijama.

Kada je Vuk u ćirilicu uneo latinično slovo j, naišao je na jak otpor sveštenstva, pa i samog kneza Miloša. Najoštriji protivnik je bio Jovan Svetić-Hadžić, tadašnji veliki književnik. U vezi sa tim je poznata anegdota, odnosno šta je Vuk jednom prilikom primetio i kako je opravdao ovaj svoj postupak: „Vidim, da iz latinice nisam uzeo slovo j, ti sad ne bi bio Jovan nego ovan!“ Pored slova J, u *Prvom srpskom rječniku* prvi put su se pojavila i slova Lj, Nj, Đ, Ć, Dž.

## Zvučnost

Slovo J je, prema fonetici:
* konsonant (suglasnik) - jedan od 25
* sonant (vrlo zvučan suglasnik) - jedan od 8 (V, L, R, Lj, J, M, N, Nj)
* prednjonepčani suglasnik - jedan od 9 (J, Lj, Nj, Đ, Ć, Dž, Č, Ž, Š)
* meki prednjonepčani suglasnik - jedan od 5 (J, Lj, Nj, Đ, Ć)

Pomoću slova J nastaju neki sliveni suglasnici:
* Đ - nastaje od D+J
* Ć - nastaje od T+J
* Lj - nastaje od L+J
* Nj - nastaje od N+J

## Izvori

## Povezano
* J (slovo latinice)
* Jota (slovo)
* Vukova reforma
Maullín (rijeka)

**Maullín** (španjolski: *Río Maullín*) je rijeka na jugu Čilea u Regiji Los Lagos duga 85 km.

## Hidrologija

Maullín izvire iz drugog po veličini jezera u Čileeu - Llanquihue, od tamo teče prema jugozapadu do ušća u Tihi ocean.
Na svom toku prima brojne manje pritoke, a od većih su to Calabozo, Negro, Bueno, Tranke, Gato, Chaqueigua i Gómez. Neposredno prije ušća prima posljednju pritoku Quenuir sa sjevera.

Plimni estuarij je plovan 35 km od ušća.

Sliv rijeke velik je 3.972 km² i proteže se po Regiji Los Lagos.

## Reference

## Vanjske veze

* ''Río Maullín''
Calbuco (vulkan)

**Vulkan Calbuco** (španjolski: *Volcán Calbuco*) je stratovulkan visok 2015 metara, na jugu čileanskih Anda u Regiji Los Lagos.

## Karakteristike

Calbuco se nalazi između jezera Llanquihue na sjeveru i jezera Chapo na jugu, kako se od okolnog terena uzdiže punih 1500 metara, potpuno dominira panoramom gradova Puerto Montt i Puerto Varas.

Njegov vrh sastoji se od platforme dijametra 1 km prekrivene ledom i snijegom. Najviša točka je južni vrh, poznat je kao **piramida**, zbog trokutaste forme kamenih blokova koji ga formiraju.

Tokom 1893. niz silovitih erupcija razorio je gornji dio vulkana, dajući mu karakterističan kvrgav profil koji danas ima. 
Geološki podaci koji se bilježe od 1972. otkrivaju da je riječ o jednom od potencijalno najeksplozivnijih i najopasnijih vulkana u tom kraju, jer kad eksplodira podiže stupove dima i plinova visokih do 20 km, uz prave rijeke lave i magme. 

Posljednju veliku erupciju Calbuco je imao u aprilu 2015., a prije tog u februaru 1961. 

## Izvori

## Vanjske veze

* ''Volcán Calbuco''
Riñihue (jezero)

**Riñihue** (španjolski: *Lago Riñihue*) je jezero na jugu Čilea u Regiji Los Lagos.

## Karakteristike
Jezero Riñihue leži u brdima Provincije Valdivia na nadmorskoj visini od 117 metara.
Površina mu iznosi 77,5 km², a maksimalna dubina 323 metara.

Jezero je dio turističke destinacije **Sedam jezera** (Panguipulli, Pullinque, Pirihueico, Calafquén, Neltume, Pellaifa) i dio hidrografskog bazena rijeke Rijeke Valdivia koji se proteže do Argentine.

Riñihue se nalazi 34 km sjeveroistočno od grada Los Lagosa, oko sat i pol vožnje od grada Valdivije.

Jezero Riñihue je dugo je 28 km i široko oko 6 km.
Jedna od njegovih najvećih karakteristika je strma istočna obala, temperatura voda varira od 7 °C zimi do 20 °C ljeti pa je ugodna za kupanje.

Vodom ga puni kratka rijeka Enco iz višeg Jezera Panguipulli (i ostalih pet jezera), a vode mu otiču rijekom San Pedro koja dotiče do 
Valdivije pod imenom Calle-Calle.

## Reference

## Vanjske veze

* ''Lago Riñihue''
Puerto Octay

**Puerto Octay** je grad na jugu Čilea u Provinciji Osorno, u kom živi 2,053 stanovnika.

## Geografija

Puerto Octay leži na sjeverozapadnoj obali Jezera Llanquihue, udaljen 53 km južno od svog provincijskog centra Osorna.

## Historija
Kolonizacija toga kraja počela je 1852., sljedećih godina to mjesto odabrali su njemački kolonisti, koji su ostavili traga u običajima, tradiciji i arhitekturi naselja.

Puerto Octay je organiziran kao općina 22. decembra 1891. za mandata predsjednika Jorge Montta pod imenom **Puerto Muñoz Gamero**, u čast pomorca Benjamína Muñoz Gamera koji je istraživao Jezero Llanquihue.

Jedna od prvih građevina bilo je skladište trgovca Cristina Ochsa, kako je bilo dobro snabdjeveno, godovo svi tada rijetki stanovnici znali su za njega, pa je - Ochs (kasnije Octay), postao sinonim za mjesto.

## Privreda
Pored ratarstva i stočarstva za ekonomiju grada važan je turizam, ponajviše zbog sportskog ribolova i sportova na Jezeru Llanquihue.

## Izvori

## Vanjske veze

* ''Municipalidad de Puerto Octay'' (službene stranice)
Tronador

**Tronador** (španjolski: *Cerro Tronador*) je planina u južnim Andama, na čileansko - argentinskoj granici visoka 3491 metara.

## Karakteristike
Tronador je ugasli vulkan, sa tri jasno prepoznatljiva vrha; glavnim visokim 3491 m na samoj granici, čileanskim od 3320 m i argentinskim od oko 3200 m.

Ukupno sedam velikih glečera okružuje planinu sa svih strana, sa argentinske južne strane ima ih četiri; Frías, Alerce, Castaño Overo i Manso, a sa čileanske tri - Peulla, Casa Pangue i Río Blanco.

Planina je poznata po čestim lavinama popraćenih snažnom grmljavinom, pa je po tom i dobila svoje ime.
Na planinu se prvi popeo i to posve sam, njemački alpinist Hermann Claussen - 29. januara 1934., nakon pet uzaludnih pokušaja Federica Reicherta (1909., 1911., 1922., 1928., 1931.). 

## Izvori

## Vanjske veze

* ''Cerro Tronador''
Ě

**Ě ě** (tzv. **rogato e**) je slovo češke i lužičkosrpske latiničke abecede. Slovo **ě** u češkoj abecedi stoji za glas jat, a obično se izgovara kao *je*.

Slovo ě se koristi za pisanje staroslovenskog jezika latinicom (slovo ѣ), kao i u rekonstrukciji preslavenskog jezika gde označava glas jat (slovo), koji je u savremenim slavenskim jezicima postao e, i, ja, je, ije... Takođe se koristi u međuslovenskom jeziku, kako bi omogućilo isto pisanje reči bez obzira na različite izgovore jata, na primer: mlěko, vrěme, bělo i slično.

Ljudevit Gaj je u srpskohrvatsku latinicu uveo slovo **ě**, koje se u "ilirskoj" književnosti koristio sve do kraja 19. stoleća.

## Slovo ě u srpskohrvatskom jeziku

Slovo ě se u srpskohrvatskom jeziku (uglavnom u hrvatskom) koristilo tokom čitavog 19. veka, iako je njegova upotreba počela opadati nakon Gajeve kodifikacije u 19. veku, kada nije ušlo u zvaničnu latinicu. Obzirom da srpskohrvatski jezik ima različit glas jata (ije, i, e ) Ljudevit Gaj je namjeravao uvrstiti jedinstveno slovo umijesto navedenih glasova. Protiv toga su bili vukovci, koji su zastupali stanovište "piši kao što govoriš", dok su ilirci govorili "piši za oči, govori za uši". U vreme ilirskog pokreta oko slova **ě** vodio se pravi književni rat. Jedan od vodećih hrvatskih iliraca Vjekoslav Babukić je bio vatreni zastupnik jedinstvenog pisanja "ilirskog" odnosno srpskohrvatskog jezika. Babukićevo se mišljenje o “ilirskom“ jeziku može vidjeti iz jedne rečenice upućene Vuku Karadžiću, koja pokazuje svu razliku između dviju škola, ilirske i vukovske: “*Mi ne nameravamo, kao Vi, jedno narěčje gospodujućim učiniti, veće u jednom najmljenom znaku svakolika narěčja sjediniti*“.

U raspravi *Pravopisz* (1835.) Gaj odabire konačna slovna rješenja za latinicu, uvodeći nove znakove za "ilirski jezik": ć, č, ž, š, lj, nj, kao i ě za jat. On je po uzoru na češku latinicu uveo slovo **Ě**, koje su protivnici jedinstvenog pisanja podrugljivo nazivali *rogato E*. Tokom 19. veka "rogato e" se koristilo u knjigama, časopisima i slično. Na primer, ovako je izgledalo pismo iz 1843. godine, jednog čitaoca iz Dalmacije koji apeluje da se sačuva jedinstvo pisanja ilirskog jezika:

Mnogi književnici su nastavili da koriste slovo ě. 1866. godine poznati slavist Vatroslav Jagić je objavio delo "Uvod i priměri starohervatski" koristeći ovaj karakter.

Međutim, tokom kasnijih modifikacija, rogato ě je izbačeno iz srpskohrvatske latice, kako bi bila usaglašena sa sloganom "piši kao što govoriš".

## Izvori

## Povezano
* Jat (slovo)
Zavada (Humenje)

**Zavada** je naseljeno mjesto u okrugu Humenje, u Prešovskom kraju, Republika Slovačka.

## Stanovništvo

Prema podacima o broju stanovnika iz . godine naselje je imalo  stanovnika.

### Etnički sastav

### Religija

## Reference

## Vanjske veze
*
Ѹ

***', ili skraćeno ***', je slovo staroslovenske azbuke. Prvobitno se pisalo kao dijagraf od О i У. Za uštedu prostora, ta dva znaka su se često spajala u jedan, i pisali kao vertikalna ligatura.

Dijagraf je pozajmljen od grčke azbuke, koja glas  beleži dvoznakom ου (omikron-ispilon) do dan danas.

U savremenoj ćirilici  glas  se jednostavno predstavlja slovom У.

Glagoljički ekvivalent je slovo .

## Povezano
* Staroslovenska azbuka