Solarpunk

**Solarpunk** je književni, umjetnički i društveni pokret, blisko povezan s hopepunk pokretom, koji zamišlja i radi na ostvarenju održive budućnosti povezane s prirodom i zajednicom. "Solarni" predstavlja solarnu energiju kao izvor obnovljive energije i optimističnu viziju budućnosti koja odbacuje klimatski doomerizam, dok se "punk" odnosi na "uradi sam" i kontrakulturne, postkapitalističke, a ponekad i dekolonijalne aspekte stvaranja takve budućnosti.

Kao naučnofantastični književni podžanr i umjetnički pokret, solarpunk se bavi time kako bi budućnost mogla izgledati ako bi čovječanstvo uspjelo riješiti velike savremene izazove s naglaskom na održivost, ljudski utjecaj na okoliš i rješavanje klimatskih promjena i zagađenja. Posebno kao podžanr, usklađen je s derivatima cyberpunka i može posuđivati elemente iz utopijskih i fantastičnih žanrova.

Solarpunk služi kao kontrast cyberpunk žanru, posebno unutar modne industrije. Oba žanra stvaraju i konsoliduju postindustrijske kontrakulture; solarpunk podstiče pobunu kroz prikaz proto-okolinskih socioekoloških odnosa, dok Cyberpunk promoviše temu pobune kroz odvojena sekundarna okruženja, koja se često odvijaju u opipljivim datasferama, virtuelnim pejzažima i distopijskom urbanom okruženju. Solarpunk crpi inspiraciju iz boemskog stila. Konvergencija environmentalizma i umjetnosti služi kao okvir za oba podžanra. Solarpunkova interpretacija društvenog kolektivizma snažno se suprotstavlja individualnosti boemske kontrakulture; solarpunk prepoznaje individualnost kao sastavnu komponentu progresivizma i identificira sociokulturne razlike kao poticaj za promjenu, iako solarpunk obuhvata ove elemente unutar šire socioekološke skele na način koji je u suprotnosti s boemskom tvrdnjom da individualnost sama po sebi djeluje kao jedini poticaj za promjenu.

## Pozadina
Pojam *solarpunk* skovan je 2008. u blog postu pod naslovom "Od steampunka do solarpunka", u kojem anonimni autor, nadahnut dizajnom MS Beluga Skysailsa (prvog broda na svijetu djelomično pokretanog kompjuterski kontroliranim zmajem), konceptualizira novi podžanr spekulativne fikcije sa steampunk fokusom na specifične tehnologije, ali vođen praktičnošću i modernom ekonomijom. U sličnom tonu, 2009. godine, književni publicist Matt Staggs objavio je "GreenPunk manifest" na svom blogu opisujući svoju viziju tehnofilskog žanra usmjerenog na spoznatljive, "uradi sam" tehnologije i s naglaskom na pozitivne ekološke i društvene promjene. 

Nakon što je vizualna umjetnica Olivia Louise objavila konceptualnu umjetnost solarpunk estetike na Tumblr-u 2014. godine, istraživač Adam Flynn doprinio je naučnofantastičnom forumu Project Hieroglyph s daljnjom definicijom tog žanra u nastajanju. Na temelju Flynnovih bilješki i doprinosa na web stranici solarpunks.net, 2019. godine objavljen je Solarpunk manifest. U njemu se solarpunk opisuje kao "pokret u spekulativnoj fikciji, umjetnosti, modi i aktivizmu koji nastoji odgovoriti i utjeloviti pitanja 'kako izgleda održiva civilizacija i kako možemo doći do nje?'". Godine 2024. solarpunk je ušao u Enciklopediju naučne fantastike. Ovdje James Machell ukazuje na Pjesme sa zvijezda Normana Spinrada kao prvi tekst podžanra i nastavlja suprotstavljati solarpunk s cyberpunkom, navodeći: "To je pobuna protiv pobune, rođena iz umora od distopije."

## Teme i filozofija

### Obnovljiva energija
Iako solarpunk nema specifičnu političku ideju, on po defaultu prihvaća potrebu za kolektivnim pokretom dalje od zagađujućih oblika energije. Prakticira prefigurativnu politiku, stvarajući prostore u kojima se principi pokreta mogu istražiti i demonstrirati provođenjem u stvarnom životu. Solarpunkeri prakticiraju pokret na različite načine, uključujući stvaranje i život u zajednicama (kao što su eko-sela), uzgoj vlastite hrane i DIY etiku rada s onim što je dostupno, uključujući promišljenu primjenu tehnologije.

### Odbijanje pesimizma

Priče smještene u daleku budućnost ili u fantastične svjetove često prikazuju društvene neuspjehe prepoznatljive suvremenoj publici. Ti neuspjesi mogu uključivati opresivne neravnoteže bogatstva ili moći, degradaciju prirodnog staništa ili procesa i utjecaje klimatskih promjena. Mogu biti prisutni dokazi nepravdi, poput socijalne isključenosti i ekološkog rasizma. Katastrofalne posljedice nisu nužno izbjegnute, ali solarpunk teži predstavljanju kontra-distopijske perspektive. Njihovi svjetovi nisu nužno utopijski, već solarpunk nastoji predstaviti alternativu pesimističnom, posljedičnom distopijskom ishodu. Kako bi se to postiglo, često su prisutne teme etike „uradi sam“, druželjubivog očuvanja, samoodrživosti, društvene uključivosti i pozitivne psihologije. Ova perspektiva također više ugrađuje ideale punk ideologija, poput antikonzumerizma, egalitarizma i decentralizacije, nego cyberpunk koji obično uključuje protagoniste s punk uvjerenjima, ali u okruženjima koja se više koriste kao upozorenje na potencijalnu budućnost.

### Održiva tehnologija
Integracija tehnologija u društvo na način koji poboljšava društvenu, ekonomsku i ekološku održivost ključna je za solarpunk. U oštroj je suprotnosti s cyberpunkom koji prikazuje visoko napredne tehnologije koje imaju mali utjecaj na ili na drugi način pogoršavaju društvene, ekonomske i ekološke probleme. Dok cyberpunk zamišlja čovječanstvo koje postaje otuđenije od svog prirodnog okoliša i podvrgnuto tehnologiji, solarpunk zamišlja okruženja u kojima tehnologija omogućuje čovječanstvu bolji suživot sa samim sobom i svojim okolišem.

Solarpunk je sličniji steampunku nego cyberpunku. I steampunk i solarpunk zamišljaju nove svjetove, ali s različitim primarnim izvorima energije; parnim strojevima i obnovljivom energijom. Iako se steampunk više fokusira na povijest i koristi estetiku viktorijanskog doba, solarpunk više koristi secesijski stil i gleda u budućnost. Solarpunk također dijeli neke elemente s retrofuturizmom, afrofuturizmom, bionikom i umjetnošću i obrtom. Retrofuturistička reevaluacija tehnologije, njena želja za razumljivim mehanizmima i odbacivanje misteriozne tehnologije crnih kutija, a u korist odgovarajuće tehnologije, nalaze se u solarpunk djelima. Kao i afrofuturistov protivljenje masovno-kulturnoj homogenosti, obračun s nepravdama i korištenje arhitekture i tehnologije za ispravljanje neravnoteže moći i problema u pristupačnosti.

### Etos "uradi sam"
Iako se solarpunk bavi tehnologijom, on također obuhvaća niskotehnološke načine održivog života poput vrtlarstva, permakulture, regenerativnog dizajna, biblioteka alata, prostora za izradu sadržaja, otvorenog koda, pozitivne psihologije, metakognicije i etike „uradi sam“. Njegove teme mogu odražavati filozofiju okoliša poput jarkozelenog environmentalizma i socijalne ekologije, kao i punk ideologije poput anarhizma, socijalizma, antikonzumerizma, antiautoritarizma, antikapitalizma, građanskih prava, zajedničk dobara i decentralizacije.

### Rasna i rodna ravnopravnost
Solarpunk često uključuje elemente rasne i rodne ravnopravnosti, crpeći ovu temu iz ranijih utopijskih djela. Klasik Marge Piercy iz 1976. godine, *[[Woman on the Edge of Time|Žena na rubu vremena]]*, istraživao je porodične uloge i uveo zamjenicu 'per'. Knjiga Ursule K. Le Guin iz 1969. godine, *[[The Left Hand of Darkness|Lijeva ruka tame]]*, uključivala je fluidnost roda. Njezina knjiga *[[The Dispossessed|Obeštećeni]]* ukinula je obveznu monogamiju. Solarpunk roman Becky Chambers iz 2021. godine, *[[A Psalm for the Wild-Built|Psalam za divlje građene]]*, uključivao je glavnog lika koji nije binaran.

## Umjetnički pokret i estetika

Kao umjetnički pokret, solarpunk se pojavio 2010-ih kao reakcija na prevladavanje sumornih postapokaliptičnih i distopijskih medija, uz povećanu svijest o društvenim nepravdama, utjecajima klimatskih promjena i nerazrješivoj ekonomskoj nejednakosti. Kako su postapokalipse i distopije bile sveprisutne u medijima, solarpunk je postao atraktivna alternativa. Solarpunk je optimističan, ali i realističan u suočavanju sa suvremenim problemima.

Vizualni identitet solarpunka, kako ga izražavaju Olivia Louise i kasniji umjetnici, uspoređuje se sa secesijom s prikazima biljaka, korištenjem vijugavih linija poput trzajne rane i integracijom primijenjene umjetnosti u likovnu umjetnost. Prisutan je pokret ornamentalnih umjetnosti i obrta, utjecaj na secesiju, a njegovi izgrađeni oblici odražavaju organsku arhitekturu Franka Lloyda Wrighta. Estetika solarpunka obično koristi prirodne boje, jarko zelene i plave te aluzije na različita kulturna podrijetla. Primjeri ove estetike uključuju Bosco Verticale studija Boeri u Milanu, prikaz Wakande u filmu *[[Black Panther (film)|Black Panther]]* studija Marvel i Auroe u filmu *[[Tom Clancy's Ghost Recon Breakpoint]]*, ekspanziju Green Cities studija ** i neke filmove studija Ghibli, posebno *[[Tenkū no Shiro Rapyuta|Castle in the Sky]]* i Nausicaä iz doline vjetra.

Za razliku od cyberpunka, koji se prikazuje kao mračna, sumorna estetika okružena umjetnim i dominantnim izgrađenim okruženjem koje odražava otuđenje i podređenost, solarpunk je svijetao, sa svjetlošću koja se često koristi kao motiv i u slikama za prenošenje osjećaja čistoće, obilja i jednakosti. Međutim, svjetlo se alternativno može koristiti kao simbol nečega što "podrazumijeva sve ispod sebe, [kao] simbol tiranije [i] nadzora".

## Fikcija
### Književnost

U književnosti, solarpunk je podžanr unutar znanstvene fantastike, iako može uključivati i elemente drugih vrsta spekulativne fikcije poput fantazije i utopijske fikcije. To je derivat cyberpunka, za razliku od cyberpunka zbog njegove specifične ekstrapolacije utjecaja tehnologije na društvo i napredak. Likovi cyberpunka obično su oni marginalizirani brzim tehnološkim promjenama ili su podvrgnuti tehnologiji, dok je arhetip solarpunka opisan kao "heroj-stvaratelj" koji je svjedočio ekološkoj katastrofi ili neuspjesima centralne vlaste da se prilagodi krizama ili nepravdi, često u obrani prirode i na načine koji omogućuju priči da ilustrira optimistične ishode. Njegove fikcije ilustriraju izvedive svjetove koji ne ignoriraju mehaniku ili sastojke načina na koji su nastali.

Prethodno objavljeni romani koji su se uklapali u ovaj novi žanr uključuju djela Ursule K. Le Guin - *[[Always Coming Home]]* (1985) i *[[The Dispossessed]]* (1974), Ernesta Callenbacha - *[[Ecotopia]]* (1975), Kima Stanleya Robinsona - *[[Pacific Edge]]* (1990) i Starhawkin *[[The Fifth Sacred Thing]]* (1993), uglavnom zbog prikaza suvremenih svjetova koji prelaze na održivija društva. Međutim, prvi eksplicitni unosi objavljeni u tom žanru bile su kratke priče u antologijama *Solarpunk: Ecological and Fantastical Stories in a Sustainable World* (2012) (što je bio treći dio izdavačeve trilogije zbirki kratkih priča kojoj su prethodili *Vaporpunk* i *Dieselpunk*), *Wings of Renewal: A Solarpunk Dragons Anthology* (2015), *Sunvault: Stories of Solarpunk and Eco-Speculation* (2017) i *Glass and Gardens* (2018). Autorica Becky Chambers je 2018. pristala je napisati dvije solarpunk novele za Tor Books i objavila je *[[A Psalm for the Wild-Built|Psalam za divlje građene]]* (2021) i *[[A Prayer for the Crown-Sh|Psalam za krunu-stidljive]]* (2022).

U članku za Slate iz 2019. godine, autor Lee Konstantinou izjavio je da autori solarpunka "...proglašavaju svoju predanost 'domišljatosti, generativnosti, neovisnosti i zajednici', dok se istovremeno protive "nihilističkim tendencijama cyberpunka i reakcionarnim tendencijama steampunka". Tvrdi da je solarpunk aspirativan, jer mu je cilj pružiti "prijedloge za vrstu naučne fantastike ili fantastike koju bismo trebali pisati". Solarpunk može uključivati elemente svakodnevne naučne fantastike. U intervjuu za *Solarpunk Futures* s Ninom Munteanu o njenom solarpunk romanu *Dnevnik u doba vode*, Munteanu je rekla da je uključila elemente svakodnevne naučne fantastike kako bi priči dodala "surovi realizam svakodnevnice".

### Film
U studiji 44 najpopularnija američka naučnofantastična filma, utvrđeno je da je priroda ignorirana u vizijama budućnosti, prikazana u gradovima s monokulturnim travnjacima i ukrasnim vrtovima. Priroda u tim filmovima nikada nije prikazana na inovativan ili integriran način s budućom ljudskom civilizacijom. U najboljem slučaju, priroda je jednostavno prikazana kao pozadinski motiv. Ta studija je umjetnicima predložila da "surađuju kako bi zamislili kako integrirati prirodu i bioraznolikost u prikaze budućih gradova".

## Kritika
Neki, poput istraživača solarpunka Adama Flynna, brinu se da bi solarpunk mogao biti "ekomanipuliran" kroz estetiku koja daje privid održivosti bez rješavanja temeljnih uzroka stvarnih ekoloških problema. Flynn primjećuje kako su prikazi poput "luksuznih stanova sa zelenim krovom koji podcjenjuju postojeće zajednice i koji bi mogli na kraju uzrokovati veću štetu okolišu" "lažni solarpunk urbanizam".

## Povezano
* Anarho-primitivizam
* Pokret Povratak zemlji
* Klimatska fantastika
* Cottagecore
* Smanjenje rasta
* Ekokritika
* Ekofantastika
* Pejzažna umjetnost
* Ekološka pravda
* Zeleni anarhizam
* *[[Noor (roman)|Noor]]*, Nnedi Okorafor
* Open Source Ecology
* Rewilding
* Društvena ekologija
* Tehnogajanizam
* Wakanda

## Reference

## Dodatna literatura
* 
* Marshall, Alan (2019). "Korištenje omiljenih književnih djela za predviđanje budućnosti gradova", The Conversation, March 15, 2019.
* 
* 
* 
* 
* 
* 

## Vanjske poveznice

* Almanah za antropocen: Kompendij budućnosti Solarpunka
*  Solarpunk: Referentni vodič
* Solarpunks.net
* reddit.com/r/solarpunk