open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Laznica

**Laznica** (vlaški: **Lazniţa**; ćirilicom: Лазница) je veliko visijsko selo u Srbiji. Nalazi se u opštini Žagubica, Braničevski okrug, sever-severoistočno od opštinskog središta, na jugu homoljskih planina. Selo ima vlašku etničku većinu, prema popisu iz 2002. ima 2.063 stanovnika.

## Geografija i Pozicija
Geografska širina na kojoj se nalazi selo je 44° 14' 25N a geografska dužina is 21° 48' 36E. 
Nadmorska visina iznosi 433 metara u centru, dok se na padinama penje i do 490 m.
Laznica je udaljena putem 4 km od Žagubice, 38 km od Majdanpeka, 45 km od Bora i 46 km od Petrovca.

## Istorija & Kultura
Malo je pisanih dokumenata o istoriji sela u srednjem veku - jedina validna činjenica ostaje da je selo bilo konstantno naseljeno od praistorije do danas. Nakon rimskih osvajanja prvobitnih tribalskih i dačanskih zemalja, Laznica potpada pod Rimsku provinciju Juzna Dacija *[[Dacia Superior]]*.

Na kamenitom brdu iznad Laznice Krsu *Krsia cu Albineli*, Arheolozi su nasli preistorijske sekire, ćupove, noževe i posuđe a pored toga, na istom mestu, i ostatke starog rimskog graničnog utvrdjenja.

Selo se prvi put pominje kao naseljeno mesto u Braničevski tefter iz 1433 (proc.) sa 7 domacinstava.

## Demografija
U naselju Laznica živi 1715 punoletnih stanovnika, a prosečna starost stanovništva iznosi 46,6 godina (44,5 kod muškaraca i 48,7 kod žena). U naselju ima 614 domaćinstava, a prosečan broj članova po domaćinstvu je 3,36.

Stanovništvo u ovom naselju veoma je homogeno, većinsko vlaško, a u poslednja tri popisa, primećen je pad u broju stanovnika. Veliki broj ljudi je emigrirao u inostranstvo. U periodu 1991—2011. procenjeno je preko 2000.

## Reference

## Vanjske veze

* Laznica blog
* How to reach Laznica? 
* Laznica, great gallery, among first sites 
* site dedicated to laznica future 
* Maintained as great photo gallery 
* One of the first sites ewer about Homolje and Laznica on line 
* All about Žagubica
* NGO Vlach Cultural Initiative online, from Laznica
Fužine

**Fužine** su naselje i sjedište istoimene općine u hrvatskoj oblasti Gorskom kotaru, u Primorsko-goranskoj županiji.

## Geografija
## Stanovništvo
Po posljednjem popisu stanovništva iz 2001. godine, općina Fužine imala je 1.855 stanovnika, raspoređenih u 9 naselja:
* Banovina - 151
* Belo Selo - 68
* Benkovac Fužinski - 44
* Fužine - 814
* Lič - 379
* Pirovište - 44
* Potkobiljak - 10
* Slavica - 36
* Vrata - 309

## Uprava
## Historija
Fužine su relativno mlado naselje nastalo u 17. stoljeću kada su Zrinski ondje počeli kopati željeznu rudu. Zbog neisplativosti je posao ubrzo napušten, no, Fužinama je iz toga vremena ostalo ime. "Fužinarstvo" je,naime, pojam za iskop i preradu (željezne) rude, a korijen riječi vjerojatno dolazi od [talijanskog izraza "fucina" ili [njemački|njemačkog "fusioniren". Naselje se potom razvilo na Karolinskoj cesti (1726. - 1737.) koja povezuje unutrašnjost i more, kasnije na željezničkoj pruzi Zagreb-Rijeka (1873.) te danas na auto cesti Rijeka - Zagreb (1995.) s čvorištem u Vratima.

## Gospodarstvo
Fužine su poznato turističko naselje i središte drvne industrije. a tradicija turizma seže iz 1874. godine. 
## Značajne osobe
* Franjo Rački
* Krešo Golik

## Znamenitosti i događanja
Od turističkih atrakcija, u Fužinama su ukupno tri akumulaciska jezera - Bajer - izgrađeno pedesetih godina, Lepenica (1988.) te manje jezero Potkoš. Najznačajniji spomenik prirode je špilja Vrelo, otkrivena pedesetih godina 20. stoljeća kad se vadio kamen za potrebe izgradnje brane i ceste.

**Redovita godišnja događanja**:
* Ljeto u Fužinama

## Obrazovanje
OŠ Ivanka Trohar, Fužine

## Kultura
Fužine ima dugu tradiciju školstva (od 1785. godine) i limene glazbe (od 1848. godine).

## Sport
* NK Omladinac Vrata

## Vanjske veze

* Službene stranice Općine Fužine
* stranice Turističke zajednice Fužine
Jelenje

**Jelenje** je naselje i sjedište istoimene općine u Hrvatskoj. Nalazi se u Primorsko-goranskoj županiji.

## Geografija
## Stanovništvo
Po posljednjem popisu stanovništva iz 2001. godine, općina Jelenje imala je 4.877 stanovnika, raspoređenih u 17 naselja:
* Baštijani - 17
* Brnelići - 83
* Drastin - 20
* Dražice - 1.805
* Jelenje - 410
* Kukuljani - 82
* Lopača - 71
* Lubarska - 85
* Lukeži - 181
* Martinovo Selo - 129
* Milaši - 60
* Podhum - 1.343
* Podkilavac - 320
* Ratulje - 109
* Trnovica - 61
* Valići - 3
* Zoretići - 98

## Uprava
## Historija
## Gospodarstvo
## Značajne osobe
## Spomenici i znamenitosti
## Obrazovanje
## Kultura
## Sport
* Košarkaški klub Jelenje-Dražice - osnovan je 1. lipnja 2004. godine.

## Vanjske veze
* Službene stranice Općine Jelenje
Kostrena

**Kostrena** - **Costarena** (tal. *Pješćana obala*) je naselje i sjedište istoimene općine na Kvarneru između Rijeke i Bakarskog zaljeva, u Primorsko-goranskoj županiji.

## Geografija
Općina Kostrena najmlađa je općina Primorsko-goranske županije. Sastoji se od više naselja smještenih na poluotoku, na dijelu obale Hrvatskog primorja koji omeđuju uvala Martinšćica i Bakarska vrata. U neposrednoj je blizini Rijeke i sastavni je dio Riječkog prstena.

## Stanovništvo

Po posljednjem popisu stanovništva iz 2001. godine, općina Kostrena imala je 3.897 stanovnika, raspoređenih u 19 naselja:
* Doričići - 44
* Dujmići - 79
* Glavani - 490
* Kostrena Sveta Barbara - 3
* Kostrena Sveta Lucija - 682
* Maračići - 56
* Martinšćica - 20
* Paveki - 876
* Perovići - 32
* Plešići - 29
* Randići - 128
* Rožići - 24
* Rožmanići - 201
* Šodići - 405
* Šoići - 31
* Urinj - 128
* Vrh Martinšćice - 493
* Žuknica - 162
* Žurkovo - 14

## Historija

Općina Kostrena Rijeka je 31. ožujka 1994. priključena Primorsko-goranskoj županiji.

## Privreda
Kostrenjani su tradicionalno pomorci, a od kada je Riječka rafinerija nafte preseljena na Kostrenu izgrađeno je naselje Paveki za radnike Rafinerije koje je i najveće naselje na Kostreni. Brodogradilište Viktor Lenac je došlo pod općinu Kostrenu, ali nema utjecaja na zapošljavanje Kostrenjana..

## Značajne osobe
## Spomenici i znamenitosti
* Ljepota obale
*Brodogradilište Viktor Lenac

## Obrazovanje
## Kultura
## Sport
U gradu djeluje nekoliko športskih društava:
* nogometni klub NK Pomorac
* boćarski klub Kostrena

## Vanjske veze

* Službena stranica Općine Kostrena
* Turistička zajednica Općine Kostrena
Lokve

**Lokve** su naselje i sjedište istoimene općine u Hrvatskoj. Nalazi se u Primorsko-goranskoj županiji.

## Geografija
## Stanovništvo
## Uprava
## Historija
Oslanjajući se na prvi pisani spomen - isprava Kraljevskog suda Matije Korvina od 24. veljače 1481. godine kojoj se oslobađaju plaćanja daće (maltarine) trgovci u pronalaženj imanjima "u Lukovdolu, Moravicama, Delnicama, Lokvama, Brodu, Hreljinu i Vrbovskom", može se zaključiti da Lokve postoje već od tada kao naseljeni i izgrađeni dio Gorskog kotara.

Lokve se spominju i u imovinskoj parnici Urlicha Celjskog i Frankopana još 1432. u knjizi "Gorski kotar i Vidnodol" E. Laszowskog, u latinskom obliku Loque.

Prema R. Strohalovom kazivanju poseban zamah razvoju uopće u smjeru svoga kretanja dala je cesta, Lujzinska cesta, koja je morala spojiti grad Karlovac s Jadranskim morem. Uz cestu su nicale kuće i sela: Srednji Jarak, Homer, Zajez, Artić, Mala Voda, Lokve - spominje Strohal navodeći dalje da su Frankopani na lokvarskim rječicama Velika i Mala Voda imali pilane i mlinove.

Poslije stradanja Franskopana Lokve dolaze pod upravu Ugarske i baruna Franje Rigonija. Lokve u to vrijeme imaju pilanu na željezni kotač sa zupcima za rezanje dasaka.

Poslije prolaska ceste 1805. doseljenici podižu lijepe kuće, većinom jednokatne, uglavnom prema moru kreće trgovina drvenom građom. Lokve dobivaju lijepa konačišta, a na osmama; Sopaču, Maloj Vodi, Mrzloj Vodici, Osoju, Društvo Lujzinske ceste (distrikt) podiže svratišta (štacije) za prolaznike. Lokve te godine imaju 62 kuće i 481 stanovnika, tu su već i prve crkvene građevine - kapelice u Mrzloj Vodici i u Lokvama - 1857. župnik Josip Mrzljak osniva trorazrednu pučku školu.

Lokve su uz prvotne došljake iz Primorja naseljavali početkom 19. stoljeća žitelji iz Delnica, Mrkoplja, Fužina, Gerova, te i danas egzistiraju njihova prezimena: Pleše, Majnarić, Ožanić, Mihelčić, Bolf, Grgurić, Jurković, Briški, Gašparac, Radošević, Crnković, Štanfelj, Tomac, Čop.

## Gospodarstvo
## Značajne osobe
* Rudolf Strohal, hrvatski jezikoslovac i književnik

## Spomenici i znamenitosti
## Obrazovanje
## Kultura
## Sport
## Vanjske veze
Lokve (razvrstavanje)

**Lokve** je naziv za nekoliko naselja:

Hrvatska:
* Lokve, naselje i općina u Hrvatskoj, u Primorsko-goranskoj županiji
* Lokve (Split), splitski kvart

BiH:
* Lokve (općina Čapljina) naselje u općini Čapljina
* Lokve (općina Foča-Ustikolina) naselje u općini Foča-Ustikolina
* Lokve (općina Hadžići) naselje u općini Hadžići

Srbija:
* Lokve (općina Alibunar), naselje u općini Alibunar

Slovenija:
* Lokve pri Dobrniču, općina Trebnje
* Lokve, općina Črnomelj
* Lokve, općina Krško
* Lokve, općina Nova Gorica
Čavle

**Čavle** je naselje i sjedište istoimene općine u Hrvatskoj. Nalazi se u Primorsko-goranskoj županiji.

## Geografija
## Stanovništvo
Po posljednjem popisu stanovništva iz 2001. godine, općina Čavle imala je 6.749 stanovnika, raspoređenih u 10 naselja:
* Buzdohanj - 1.311
* Cernik - 1.344
* Čavle - 1.248
* Grobnik - 382
* Ilovik - 14
* Mavrinci - 999
* Podčudnič - 464
* Podrvanj - 426
* Soboli - 198
* Zastenice - 363

### Nacionalni sastav, [[2001.]]
* Hrvati - 5.814 (86,15)
* Srbi - 265 (3,93)
* Albanci - 101 (1,50)
* Bošnjaci - 95 (1,41)
* Slovenci - 33 (0,49)
* Talijani - 20 (0,30)
* Crnogorci - 11 (0,16)
* Ukrajinci - 10 (0,15)
* Rusini - 7 (0,10)
* Slovaci - 6 (0,09)
* Mađari - 5 (0,07)
* Makedonci - 3
* Nijemci - 2
* Poljaci - 2
* Rusi - 2
* Česi - 1
* ostali - 142 (2,10)
* neopredijeljeni - 204 (3,02)
* nepoznato - 26 (0,39)

## Uprava
## Historija
## Gospodarstvo
## Značajne osobe
* Dragutin Haramija, hrvatski i bivši jugoslavenski političar
* Slavko Linić, ministar finansija RH

## Spomenici i znamenitosti
## Obrazovanje
## Kultura
## Sport
* Boćarski klub Frankopan
* Boćarski klub Sloga - Hrastenica
* Boćarski klub Bajci
* Boćarski klub Cernik 
* Boćarski klub Krenovac 
* TSK Rijeka-Čavle (trkačko skijaški klub )
* SK Grobničan
* NK Grobničan
* OK Grobničan

## Vanjske veze
Dobrinj

**Dobrinj**, (italijanski *Dobrigno*), je naselje i sjedište istoimene općine na otoku Krku u Hrvatskoj.

## Geografija
Dobrinj je smješten u unutrašnjosti Krka, oko 200 m visokom brdu, iznad doline na sjeverozapadnom dijelu otoka. Naselje je izgrađeno na rubu brda. S cestom je povezano s okolnim naseljima i obalom, u kojoj se u zalivu *Soline* nalaze ostaci nekadašnjih solana.
## Stanovništvo
Po posljednjem popisu stanovništva iz 2001. godine, općina Dobrinj imala je 1.970 stanovnika, raspoređenih u 20 naselja:
* Čižići - 92
* Dobrinj - 122
* Dolovo - 0
* Gabonjin - 177
* Gostinjac - 81
* Hlapa - 62
* Klanice - 42
* Klimno - 115
* Kras - 184
* Polje - 295
* Rasopasno - 85
* Rudine - 5
* Soline - 43
* Sužan - 76
* Sveti Ivan Dobrinjski - 34
* Sveti Vid Dobrinjski - 81
* Šilo - 381
* Tribulje - 56
* Žestilac - 8
* Županje - 31

### Nacionalni sastav, [[2001|2001.]]
* Hrvati - 1.799 (91,32)
* Bošnjaci - 20 (1,02)
* Srbi - 16 (0,81)
* Nijemci - 9 (0,46)
* Crnogorci - 4
* Mađari - 3
* Talijani - 3
* Albanci - 1
* Česi - 1
* Poljaci - 1
* Slovaci - 1
* Slovenci - 1
* ostali - 62 (3,15)
* neopredijeljeni - 39 (1,98)
* nepoznato - 10 (0,51)

## Gospodarstvo
Glavna gospodarska djelatnost su obrt i poljoprivreda. U okolici se nalaze nasadi povrća, maslina i vinogradi.

## Historija
Dobrinj se pod današnjim imenom prvi put spominje godine 1100. kao najstarije naselje na Krku. U Dobrinju se tada nalazila jedna od četiri najveće tvrđave na otoku. U njoj je bilo tadašnje središte hrvatskog glagoljaštva.

Na središnjem trgu se nalazi župna crkva *sv. Stjepana*, koja se prvi put spominje 1100. Crkva je kroz vijekove nekoliko puta preuređivana, pa njena arhitektura ima osobitosti gotike kao i baroka.

Na mjesnom groblju se nalazi Crkva *sv. Trojice*, sagrađena u 16. vijeku, te sa zvonikom sagrađenim 1725.

Istočno od Dobrinja se nalazi zaselak Sveti Vid Dobrinjski s romaničkom crkvicom *sv. Vida* i prizmatičnim zvonikom, darovanim od »slavnoga Dragoslava« godine 1100.

Sjeverno od Dobrinja u naselju Soline, gdje su Frankopanski knezovi imali solane stoji romanička kapela *sv. Filipa i Jakova* iz 13. vijeka.

## Znameniti ljudi povezani s mjestom
* Ivan Črnčić (1830-1897), hrvatski akademik
* Josip Uravić (1662-1797), hrvatski književnik

## Muzeji
U Dobrinju se nalaze dvije muzejske izložbe:
* *Sakralna muzejska zbirka*, koja se nalazi u prostorijama općine
* *Etnografska zbirka*, koja se nalazi u kući novinara publicista Ive Sučiča

## Vanjske veze

* Uradne strani občine Dobrinj 

## Извори
Lokve (Hadžići)

**Lokve** su naseljeno mjesto u Bosni i Hercegovini u opštini Hadžići koja pripada entitetu Federacija Bosne i Hercegovine. Na popisu stanovništva 1991. u njemu je živjelo 585 stanovnika.

## Geografija
Nalaze se na južnim obroncima planine Igman, do sela se dolazi iz sela Zovik, kada se skrene sa magistralnog puta ka Mostaru.

## Historija
Kroz ovo selo je vodio glavni put sa Igmana za vrijeme srpske blokade Sarajeva od 1992 do 1995 godine. Usljed stalne artiljerijske paljbe iz Hadžića selo je pretrpjelo značajne ljudske i materijalne gubitke.

## Stanovništvo

## Privreda

## Reference

## Vanjske veze

* Sajt opštine Hadžići
Lokve (Črnomelj)

**Lôkve** je naselje u Sloveniji koje se nalazi u općini Črnomelj.

## Historija
U blizini Lokvi je prilikom isprobavanja minobacača godine 1944. smrtno stradao partizanski komandant Franc Rozman-Stane. Na mjestu događaja se nalazi spomenik.

## Geografija
Nadmorska visina naselja je 175 m.

Najbliža naselja su: Otovec (1 km) i Črnomelj (4&nbsp;km).

## Napomene




## Izvori
* *[[Krajevni leksikon Slovenije (1971)|Krajevni leksikon Slovenije]]*; Državna založba Slovenije, Ljubljana, 1971
* *[[Krajevni leksikon Slovenije (1995)|Krajevni leksikon Slovenije]]*; Državna založba Slovenije, Ljubljana, 1995
* Statistični urad Republike Slovenije, Popis prebivalstva, gospodinjstev in stanovanj 2002

## Povezano
* Popis naselja Sloveniji
Lopar (razvrstavanje)

**Lopar** može značiti:
* **[[Lopar]]**, naselje i općina na otoku Rabu u Hrvatskoj;
* **[[Lopar (Fojnica)]]**, naselje u bosanskohercegovačkoj općini Fojnica.

## Povezano

* **[[Lopare]]**
Lopar (Fojnica)

**Lopar** je naselje u općini Fojnica, Federacija BiH, BiH.

## Stanovništvo

## Vanjske veze
* Satelitska snimka
Malinska-Dubašnica

**Malinska-Dubašnica** je općina u Hrvatskoj. Nalazi se u na otoku Krku i administrativno pripada Primorsko-goranskoj županiji.

## Geografija
## Naseljena mjesta
Barušići, Bogovići, Haludovo, Kremenići, Ljutići, Malinska, Maršići, Milčetići, Milovčići, Oštrobradić, Porat, Radići, Sabljići, Sršići, Strilčići, Sveti Anton, Sveti Ivan, Sveti Vid-Miholjice, Turčić, Vantačići, Zidarići, Žgombići.

## Stanovništvo
## Uprava
## Historija
## Gospodarstvo
## Značajne osobe

## Spomenici i znamenitosti
## Obrazovanje
## Kultura
## Sport
* Jedriličarski klub "Yacht club Malinska"
* Kick-boxing športska udruga Malinska
* Športsko ribolovna udruga "Lastavica" - Malinska
* Tenis klub "Malinska"
* Streljački klub "Dub"

## Vanjske veze

* Službene stranice Općine Malinska - Dubašnica
Matulji

**Matulji** su naselje i sjedište istoimene općine u Hrvatskoj, smještene u neposrednoj blizini Opatije. Administrativno pripada Primorsko-goranskoj županiji.

## Geografija
Teritorija Općine Matulji na sjeveru graniči s Republikom Slovenijom.

## Stanovništvo
Na površini od 175,6&nbsp;km2 živi 10.544 stanovnika. Radno sposobnih je 7.098 u 23 naselja pod upravom Općine Matulji.

## Uprava
## Historija
## Gospodarstvo
## Značajne osobe
## Spomenici i znamenitosti
## Obrazovanje
## Kultura
* zvončari

## Sport
## Vanjske veze

* Službene stranice Općine Matulji
Mošćenička Draga

**Mošćenička Draga** je općina u Hrvatskoj. Nalazi se u Primorsko-goranskoj županiji. Ono je malo ribarsko mjesto koje se nalazi ispod brda na kojemu se nalazi srednjovjekovni gradić Mošćenice po kojemu i samo mjesto dobilo ime na dodiru drage sa morem.

## Geografija
## Stanovništvo
## Uprava
## Historija
## Gospodarstvo
## Značajne osobe
## Spomenici i znamenitosti
## Obrazovanje
## Kultura
## Sport
## Vanjske veze
Lokve (Nova Gorica)

**Lokve** je naselje u gradskoj općini Nova Gorica.

Nalazi u šumovitoj dolini na sjeverozapadnom dijelu Trnovske visoravni. Naselje je 20&nbsp;km udaljeno od Nove Gorice, a kroz nju vode ceste prema Ajdovščini, Idriji, Čepovanu i Mostu na Soči. Na sjevernoj strani se iznad Lokava pruža Veliki vrh ili Škol (1190 m), odakle se pruža pogled na Čepovansku dolinu, na istoku su Mali Češevik (1104 m) i Ilovica (1166 m), s južne strane na Lokve gleda Prezren (1128 m), na jugoistoku leži Trogarski hrib, na sjeveroistoku pogled prema Grgarju blokira Črni vrh (1066 m) i Koprivnica.

Lokve i okolica leže na krškom tlu, pa zato nema tekućih voda. U prošlosti je bilo voda stajaćica, tj. lokava, koje su nastali radi nepropusne ilovače a koju su prvotni stanovnici – pastiri koristili za napajanje stoka. Do danas su ostale dvije bare, jedna se naziva *Goveji kal* i leži na sjeverozapadnom dijelu selu. Na tom području se u prošlostzi bavilo sa staklarstvom.

U sredini doline se nalazi brdo, na kojem se u 18. vijeku postavila kapelica, a danas tamo stoji crkva sv. Antona Padovanskog.

## Izvori
* prospekt Lokve, barvna pravljica, TZ Tic Nova Gorica, 2007

## Povezano
* Popis naselja u Sloveniji

## '''Eksterni linkovi'''
* www.planota.si
Lopar

**Lopar** je općina, istoimeno naselje, manje pristanište i privlačno turističko ljetovalište, koje se nalazi u istoimenom zaljevu na sjeverozapadnom dijelu otoka Raba u Hrvatskoj. Administrativno pripada Primorsko-goranskoj županiji.

## Geografija
Lopar leži na sjeveru otoka u istoimenom zaljevu. Područje ima prostranu plažu omeđenu borovom šumom. Poznata je kao »Rajska plaža« i duga oko 1,5 km, te se smatra jednom od najljepših na sjevernom Jadranu. Oko nje se nalaze turističko naselje i sportsko-rekreacijski centar.

Zaljev je izložen sjeverozapadnim vjetrovima, koji donose valove. Manja plovila lako pristaju uz 60 m dug molu, na kojemu stoji svjetionik. Sjeverna i vanjska strana mola se u ljetnoj sezoni koristi kao trajektno pristanište za Bašku na Krku.

## Historija
Naselje je dobilo ime po crkvici *sv. Marije* (Sta Maria Neopari), koja se prvi put spominje u 14. vijek. Na lokaciji *Punta Zidine* (Rt Zidine) oko 2,5 km sjeverno od Lopara su vidljivi ostaci antičke fortifikacijske arhitekture.

Općina Lopar je bila ustanovljena godine 2006, kada se naselje Lopar izdvojilo iz sastava Grada Raba.

## Zanimljivosti
Dio historičara vjeruje da se Loparu u 4. vijeku rodio kamenorezac Marin, osnivač republike San Marino.

## Kultura
MNK Bane 
## Turizam
* Ciganska plaža 
* Rajska plaža

## Vanjske veze
* rab360 virtualne panorame Lopar
Mrkopalj

**Mrkopalj** je naselje i sjedište istoimene općina u Hrvatskoj. Nalazi se u Primorsko-goranskoj županiji.

## Geografija
Mrkopalj je planinska općina na zapadnim obroncima Velike Kapele u Gorskom Kotaru uz autocestu Zagreb-Rijeka.
Najviše naselje u Hrvatskoj Begovo Razdolje smješteno na preko tisuću metara nadmorske visine nalazi se na području općine Mrkoplja.

## Stanovništvo
Broj stanovnika stalno se povećava.
Nacionalni sastav je homogen, Hrvati čine 98% stanovništva.

## Uprava
## Historija
Mrkopalj se prvi put spominje 1477. godine, kada je Mikulici, sinu Damjana Drozgometskog, Martin Frankopan dodijelio neke posjede. Oko 1730. godine kroz Mrkopalj je izgrađena Karolinska cesta, a u Brestovoj Dragi se nalaze ostaci potpora za most, što se za ono vrijeme smatra jedinstvenim primjerom gradnje u svijetu.

Godine 1785. Mrkopalj je proglašen privilegovanim kraljevskim gradom sa svojim grbom i pečatom.

## Gospodarstvo
Planinski turizam je osnovna gospodarska grana.

## Značajne osobe
*  Eduard Radošević - stomatolog, 1922. na zagrebačkom Medicinskom fakultetu je utemeljio katedru za stomatologiju i stomatološku kliniku
* Jakov Fak - osvajač brončanih medalja u biatlonu na SP i ZOI
* Ivan Starčević - biskup
*  Nada Birko Kustec - športašica (skijaško trčanje)
*  Franjo Jakovac - hrvatski i jugoslavenski biatlonac

## Spomenici i znamenitosti
## Obrazovanje
## Kultura
## Sport
Nogomet, Skijanje, Alpinizam.

## Reference

## Vanjske veze
* Službena stranica Općine Mrkopalj
Omišalj

**Omišalj** - **Castelmuschio** (tal. *Kastelmuskjo*, *Moschau*, njem,) je srednjovjekovni gradić, općina i luka na sjeveroistoku otoka Krka na Kvarneru. ima 1.790 stanovnika, a skupa s turističkim naseljem Njivice općina ima 2.998 stanovnika.  Administrativno pripada Primorsko-goranskoj županiji.

## Geografija
Omišalj leži na sjeveroistočnnoj strani otoka oko 80 m visokog strmog brda iznad mora, na unutrašnjoj strani *Omišaljskog zalljeva*. Iz Omišlja se nudi lijep pogled na *Riječki zalljev* i *Opatijsku rivijeru*, strme obale Cresa i obližnju razvedeneu obalu Krka.

Područje se sastoji od dva dijela. Stari dio je na brdu. Novi, obalni dio s hotelskim kompleksom i vilama je cestama povezan sa starim dijelom, a one sa sjeverne strane vode kroz borovu i čempresovu šumu, a sa istočne strane kroz nasade maslina.

Prostran i širok Omišaljski zalljev je izložen jedino sjeveroistočnim vjetrovima (bura) te pruža dobar zaklon za veće brodove. Istočna obala zalljeva, koja se pruža duž poluotoka je pretežno gola, strma i grebenasta, dok je zapadna obala niska.

U pristaništu, koje se nalazi na kraju Omišaljskog zaliva u ovalnoj uvali Pesje, leži kamenit mol, na kraju koga stoji svjetionik sa svjetlosnim signalom: B Bl 4s. Duž mola lako pristaju plovila z gazom od 1,5 do 2 metra. Luka je zaštićena pred svim vjetrovima osim sjeveroistočnog, koji zna prouzročiti velike valove. U zaljevu Pesje postoji također marina, s preko 200 vezova na moru i 60 mjesta na obali. Najveća dubina mora u marini je do 3,5 metra.

## Stanovništvo
## Historija

Pretpostavlja se da je u prapovijesnom razdoblju tu bila liburnska gradina, a I. st, na dnu zaljeva Rimljani grade naselje ***Fulfinum***, veterana flavijevske dinastije s termom, a na rubu naselja podignuta je paleoršćanska bazilika iz V. stoljeća. Provalom Slavena u VII. st. prestaje život u Fulfinu.

Srednjovjekovni Omišalj se prvi put spominje u XII. st. kao ***Castrum Musculi*** (od lat. *ad musculi* - *mjesto školjaka*) pa otud i tal. naziv Castelmuschio. U tom stoljeću je sjedište krčkih feudalaca Frankopana gdje grade kaštel na brdu (80 m n/v) koji dominira nad ulazom u Bakarski zaljev. Kasnije su se proširili na kopno (Trsat, Bakar, Kraljevica, Crikvenica, Novi) te prema unutrašnjosti. Ivan Kukuljević spominje kako je Ivan Frankopan dopustio doseljavanje u Omišalj nekoliko porodica Morlaka iz Morlakije (Velebita) i dodijelio im njive i pašnjake. Krk je u to vrijeme centar glagoljaštva (Bašćanska ploča).

Od 1480. do 1897. čitav otok Krk, pa tako i Omišalj, je pod vlašću Venecijanske republike. 

## Privreda
Turizam, petrolejska luka, arodrom.

## Značajne osobe
*Mila Kumbatović, akademska slikarica
* Katica Ivanišević, bivša rektorica Sveučilišta u Rijeci

## Spomenici i znamenitosti
## Obrazovanje
## Kultura
## Sport

* NK OŠK Omišalj

## Vanjske veze

* Službene stranice Općine Omišalj
Ravna Gora (općina)

**Ravna Gora** (lokalno **Rauna Gara**), naselje i sjedište istoimene općine u Hrvatskoj. Nalazi se u Primorsko-goranskoj županiji.

## Geografija
Ravna Gora se smjestila u središnjem dijelu Gorskog kotara na visoravni prosječne nadmorske visine od 700–900 m. Okružena je brežuljcima - s jedne strane Bjelolasicom, Višnjevicom i Suhim Vrhom, a s druge strane Javorovom Kosom i Kosicom. 
Površina Općine Ravna Gora iznosi 82,06 ha.

## Stanovništvo
Općina Ravna Gora ima oko 3000 stanovnika, a u sastavu općine još su i mjesta: Kupjak, Leskova Draga, Stari Laz, Stara Sušica i Šije.

## Uprava
## Historija
## Gospodarstvo
## Značajne osobe
* Dr. Branimir Marković

## Spomenici i znamenitosti
* Crkva Sv. Terezije Avilske 
* Frankopanski dvorac u Staroj Sušici
* Kapelica sv. Antuna Padovanskog u Staroj Sušici
* Božji studenac

## Obrazovanje
Današnja osmogodišnja škola "Dr. Branimir Marković" http://www.tz-ravnagora.hr/skola.htm  sastoji se od 10 razrednih odjeljenja, 8 u matičnoj školi i 2 u područnim školama u Staroj Sušici i Starom Lazu.

## Kultura
* KUD "Sloga"
* KUD "Gora"
* Mješoviti pjevački zbor "GIMPL"
* Dječji pjevački zbor "Brezice"
Udruga Mladih Mataferčk

## Sport
* NK Goranka
* TSK Ravnogorac
* Šahovski klub Goranka

## Vanjske veze

* Službene web stranice Općine Ravna Gora
* Web stranice Turističke zajednice općine Ravna Gora
Skrad

**Skrad** je naselje i sjedište istoimene općine u Hrvatskoj. Nalazi se u Primorsko-goranskoj županiji.

## Geografija
Općina Skrad zaprema površinu od 53,85 km2 i prostorno je jedna od manjih jedinica lokalne samouprave na području Primorsko-goranske županije, gdje čini samo 1,50 % sveukupne površine te Županije. Općina Skrad se nalazi u središnjem goranskom području najvažnijem i najtipičnijem dijelu Gorskog kotara, koji je zbog prometne otvorenosti i tranzitnog značenja, kao najvažnije gospodarsko-geografske osobine, definiran prije svega nekadašnjom i suvremenom važnošću prometno-transportnih funkcija.

Naselje Skrad nalazi se u središnjem dijelu istoimene Općine. Samostalna naselja na području Općine Skrad jesu: Belski Ravan, Brezje Dobransko, Bukov Vrh, Bukovac Podvrški, Buzin, Divjake, Gorani, Gorica Skradska, Gornja Dobra, Gramalj, Hlevci, Hosnik, Hribac, Mala Dobra, Malo Selce, Pečišće, Planina Skradska, Podslemeni Lazi, Podstena, Pucak, Raskrižje, Rasohe, Resnatac, Rogi, Skrad, Sleme Skradsko, Trški Lazi, Tusti Vrh, Veliko Selce, Vrh Brodski, Zakrajc Brodski, Žrnovac.

## Stanovništvo
Općina Skrad prema zadnjem popisu stanovništva iz 2001. godine ukupno broji 1333 stanovnika.

## Uprava
## Historija
## Gospodarstvo
Glavne gospodarske djelatnosti na području Općine Skrad su turizam i ugostiteljstvo te šumarstvo. Na području Skrada posluje nekoliko većih gospodarskih subjekata: Hrvatska elektroprivreda, Hrvatske šume, Hrvatske željeznice, INA, Hrvatske pošte.

Uz njih pojavljuje se sve veći broj malih i srednjih poduzetnika, pa trenutno na području Općine ima tridesetak malih poduzetnika.

Glavni zamašnjak razvoja malog gospodarstva i poduzetništva je Poduzetnički inkubator PINS koji je osnovan 1996. godine i čiji je osnivač Općina Skrad.

Općina Skrad odlučila se da je strateški pravac razvoja Skrada turizam. Stoga je 2006. napravljen i usvojen Plan razvoja turizma Skrada 2007.-2015. godine.

## Značajne osobe
## Spomenici i znamenitosti
* Zaštićeni krajolik "Zeleni vir" i Vrajži prolaz".
* Zeleni vir (345 m) je snažan izvor u dnu plitke spilje što se nalazi podno sedamdesetak metara visoke, živopisne stijene niz koju se ruši planinski potok.
* Vrajži prolaz - kroz usku guduru, jedva dva metra široku, među stijenama visokim do stotinjak metara, probija se planinski potok Jasle. Nad njim na nosačima usječenim u živu stijenu, načinjene su galerije i mostići kojima se prolazi sve do spilje Muževa hišica.

## Obrazovanje
OŠ Skrad

## Kultura
## Sport
* KK Polet
* NK Polet
* Kuglački klub Skrad - Osnovan je 2002. godine. Trenutno se takmiči u 4. hrvatskoj kuglačkoj ligi - regija Zapad (predsjednik kluba: Anton Močan; tajnik kluba: Anton Štimac). Najveći uspjeh je osvajanje drugog mjesta u 5. Kuglačkoj ligi u sezoni 2006-07.

## Vanjske veze
* Službene stranice Općine Skrad
Vrbnik

**Vrbnik**, (italijanski *Verbenico*, njemački *Vörbnick*), je općina, istoimeno naselje i manje pristanište na otoku Krku u Hrvatskoj. Nalazi se u Primorsko-goranskoj županiji.

## Geografija
Nalazi se nasuprot Novom Vinodolskom.

## Stanovništvo
## Uprava
## Historija
## Gospodarstvo
## Značajne osobe
* Zlatko Sudac
* Josip Bozanić
* Alfred Krupa (stariji)

## Spomenici i znamenitosti
## Obrazovanje
## Kultura
## Sport
## Vanjske veze

## Vanjske veze
Vrbnik (razvrstavanje)

**Vrbnik** može biti:

* Vrbnik, naselje i istoimena općina na Krku;
* Vrbnik (Biskupija), naselje u blizini Knina.
Vrbnik (Biskupija)

**Vrbnik** je naselje u Hrvatskoj, smješteno u općini Biskupija, južno od Knina. 

Jedno je od najvećih sela u kninskom kraju sa preko 1.200 stanovnika. Do 1995. naseljeno isključivo stanovništvom srpske nacionalnosti. Nakon Oluje 1995. godine i odlaska Srba iz tog područja. vraća se manji dio stanovništva, skoro isključivo starog, radno nesposobnog. Nema uvjeta za privređivanje, osim poljoprivredne djelatnosti i stočarstva, pa to stanovništvo živi većinom od mirovine.
Ravna Gora

**Ravna Gora**, ili **Ravna gora** ima više značenja:

## Geografija

### Bosna i Hercegovina

* Ravna gora (Bosna i Hercegovina), planina u Bosni

### Bugarska

* Ravna gora (Burgas), pokrajina Burgasa
* Ravna gora (Varna), pokrajina Varne
* Ravna gora (Haskovo), pokrajina Haskova

### Crna Gora

* Ravna gora (Crna Gora), visoravan

### Hrvatska

* Ravna Gora (općina), općina u Primorsko-goranskoj županiji
* Ravna gora (Slavonija), planina u Slavoniji
* Ravna gora (Hrvatsko zagorje), planina u Hrvatskom zagorju

### Srbija

* Ravna Gora (Vlasotince), naselje u opštini Vlasotince
* Ravna Gora (Ivanjica), naselje u opštini Ivanjica
* Ravna gora (Srbija), visoravan

## Mediji

* ''Ravna gora'' (TV serija), srpska TV serija prikazana 2013/2014.

## Povezano

* Javorska Ravna Gora, naselje u opštini Ivanjica, Srbija
Ravna Gora (Vlasotince)

**Ravna Gora** je naselje u opštini Vlasotince u Jablaničkom okrugu u Srbiji. Prema popisu iz 2002. bilo je 151 stanovnika (prema popisu iz 1991. bilo je 200 stanovnika).

## Demografija
U naselju Ravna Gora živi 136 punoletnih stanovnika, a prosečna starost stanovništva iznosi 42,5 godina (40,2 kod muškaraca i 45,3 kod žena). U naselju ima 48 domaćinstava, a prosečan broj članova po domaćinstvu je 3,15.

Ovo naselje je u potpunosti naseljeno Srbima (prema popisu iz 2002. godine), a u poslednja tri popisa, primećen je pad u broju stanovnika.

## Reference

## Vanjske veze
Vinodolska općina

**Vinodolska općina** je općina u Hrvatskoj. Nalazi se u Primorsko-goranskoj županiji. Administrativno središte općine je naselje Bribir.

## Geografija
Obuhvaća četiri naselja: *Bribir*, Drivenik, Grižane-Belgrad i Tribalj, u Vinodolskoj dolini. Općinom prolazi cesta Hreljin – Novi Vinodolski, paralelna s Jadranskom magistralom.

## Stanovništvo
## Uprava
## Historija
## Gospodarstvo
## Značajne osobe
* Julije Klović

## Spomenici i znamenitosti
## Obrazovanje
## Kultura
## Sport
## Vanjske veze
* www.vinodol.org
Viškovo

**Viškovo** (*Sveti Matej*, *San Mateo* prije rata), je predgrađe Rijeke, naselje i od 1993. sjedište istoimene općine u Hrvatskoj. Nalazi se u Primorsko-goranskoj županiji.

## Geografija
Područje općine Viškovo smješteno je sjeverozapadno od centra Rijeke na površini od svega 20-ak kvadratnih kilometara. Blizina Rijeke, Opatije, graničnog prijelaza sa Slovenijom, ljepote prirode i pogodnosti življenja u malom mjestu obilježja su koja ovaj kraj čine sve privlačnijim.

Općina Viškovo osnovana je 15. 4. 1993. godine. Jedna je od jedinica lokalne samouprave Primorsko-goranske županije, koje su iz bivše Općine Rijeka. Kod osnivanja Općine područje broji 6.918 stanovnika, da bi 2002. godine taj broj porastao preko 9.200.

Viškovo je danas upotpunjeno svim sadržajima neophodnim suvremenom načinu življenja i poslovanja. U središtu mjesta nalaze se: crkva, škola, dječji vrtić, pošta, zdravstvena stanica, ljekarna, knjižnica, banke, poslovnica FINA-e, kreditno-štedna i osiguravajuća društva, benzinska crpka te niz obrtničko-uslužnih djelatnosti.

Nekoliko je većih naselja. Naselje Marinići, četvrto je po površini, s najvećim brojem stanovnika, slijede: Viškovo, Marčelji, Saršoni, Mladenići, Sroki i Kosi.

## Stanovništvo
## Uprava
## Historija
Područje današnje Općine Viškovo je do 1918. bilo u sastavu Markrofovije Istre. Prema Londonskom ugovoru vojska Kraljevine Italije zauzima čitavo područje Austrijskog Primorja, pa tako i Kastavštine, u koju je spadao i tadašnji Sveti Matej, sve do 1924. kada se Rimskim sporazumom čitava Kastavština priključuje Kraljevini SHS. Nakon II. svj. rata, tj. nakon Mirovnog ugovora u Parizu, kojim se Rijeka i Istra priključuje Jugoslaviji, Viškovo je od 1948.i de facto dio Rijeke, tj. od 1954. u sklopu Općine Zamet kao sastavnog dijela Rijeke.

## Gospodarstvo
## Značajne osobe
* Ivan Matetić Ronjgov, hrvatski dirigent i skladatelj

## Spomenici i znamenitosti
## Obrazovanje
Osnovna škola Sv.Matej

## Kultura
Halubajski zvončari

## Sport
* boćarski klubovi Marčelji i Marinići

## Vanjske veze
* Službene stranice Općine Viškovo
Dušan Bajević

**Dušan Bajević**, bivši jugoslovenski fudbaler i bosanskohercegovački fudbalski trener, rođen 10. decembra 1948. godine u Mostaru.

## Igračka karijera
Karijeru je započeo u mostarskom Veležu, za koji je odigrao oko 400 utakmica i postigao 170 golova. U Veležu je igrao od 1967. do 1975. godine, a onda prešao u grčki AEK, sa kojim je osvojio dve titule šampiona Grčke. U Velež se vratio 1981. godine i u ovom klubu ostao do kraja karijere, 1983. godine.
Za reprezentaciju je odigrao 37 utakmica i postigao 29 golova. Bio je učesnik Svetskog prvenstva u Nemačkoj 1974, a utakmici protiv Zaira, koju je Jugoslavija pobedila sa 9:0, postigao je tri gola. 
Drži rekord po broju golova za reprezentaciju Jugoslavije u jednoj utakmici. U meču protiv Venecuele pet puta je zatresao mrežu. Sa 164 gola drugi je (iza Slobodana Santrača – 218 golova) na listi najboljih strelaca jugoslovenskog fudbalskog prvenstva svih vremena. Najuspešniji je bio u sezoni 1969/70, kada je Santračem podelio prvo mesto na listi najboljih strelaca sezone, sa 20 golova.
Ostao je upamćen po nadimku „Princ sa Neretve“

## Trenerska karijera
Neposredno po završetku igračke, počeo je karijeru fudbalskog trenera, u Veležu, s kojim je 1986. godine osvojio Kup Jugoslavije, tadašnji Kup maršala Tita. Velež je u finalu pobedio zagrebački Dinamo sa 3:1, a 1987. godine igrao je u finalu.
U AEK se, kao trener, vratio 1988. godine i iste sezone je sa ovim klubom osvojio titulu prvaka Grčke, prvu za AEK posle 10 godina. AEK je pod Bajevićevim vođstvom prvak Grčke bio još tri puta, uzastopno (1992, 1993, 1994). Bajević je 1997. postao trener Olimpijakosa, s kojim je iste sezone osvojio titulu prvaka Grčke, a 1999. „duplu krunu“, prvenstvo i Kup. Posle Olimpijakosa kratko se zadržao u solunskom PAOK-u, kome je doneo Kup Grčke 2001. godine. U AEK se vratio 2002. Neki od navijača 
AEK-a su ga vrlo neprijatno dočekali, jer nisu zaboravili Bajevićev prelazak u redove najvećeg rivala Olimpijakosa. Iako je sa AEK-om ponovo postigao zapažene rezultate, između ostalog i u Ligi šampiona, Bajević je zbog velikih pritisaka napustio klub. Ponovo je seo na klupu Olimpijakosa, s kojim je iste sezone, sa deset osvojenih bodova u grupi, bio nadomak plasmana u drugu rundu Lige šampiona, ali je zato „dogurao“ do četvrte runde rundu Kupa UEFA.
U maju 2006. Dušan Bajević je postao trener Crvene zvezde, do 10. marta 2007. kada posle poraza od Vojvodine od 3:0 napušta klub.

## Vanjske veze
Dražen Dalipagić

**Dražen Dalipagić ** (Mostar, 27. novembra 1951. – Beograd, 25. januara 2025.), jugoslovenski košarkaš. Bio je jedan od najdominantnijih košarkaša tokom kasnih 1970ih i ranih 1980ih.

## Privatni život
Osnovnu i srednju školu je završio u Mostaru, a Višu pedagošku školu u Beogradu. Vojni rok je odslužio 1979. godine. Nadimak mu je "Praja".

Oženjen je Sonjom Požeg, nekada uspješnom teniserkom i imaju kćerku Sanju i sina Davorina koji je košarkaš.

## U košarci

Košarkom se počeo baviti sa 19 godina, a samo dvije godine poslije, počeo je igrati za reprezentaciju, tadašnje, Jugoslavije. Za reprezentaciju je odigrao 243 utakmice i osvojio brojne medalje na raznim takmičenjima.

Na Evropskim prvenstvima tri zlatne medalje, na Svjetskim prvenstvima 4 medalje ( srebro, 1974; zlato, 1978; bronza, 1982 i 1986), što je međunarodni rekord, te tri Olimpijske medalje ( srebro, 1976; zlato, 1980; bronza,1984).

Igrajući za KK Partizan (1971-78, 1979-80, 1981-82), proglašen je za najboljeg košarkaša Evrope 1977, 1978 i 1980. godine.

Promovisan je u Kuću slavnih 10. septembra 2007. godine.

Umro je u Beogradu 25. januara 2025. nakon duge bolesti, u 73. godini.

## Pogledajte

Kuća slavnih košarke-spisak izabranih
Bale

**Bale** ima više značenja:

## Geografija

### Bosna i Hercegovina

* Bale (Konjic), naselje u BiH

### Burkina Faso
* Provincija Balé u Burkini Faso

### Etiopija

* Provincija Bale (Etiopija), bivša provincija Etiopije
* Zona Bale u Oromiji u Etiopiji

### Hrvatska

* Bale (Istra) - Valle

### Švicarska
* Basel, švicarski grad za kojeg je francuski naziv Bâle

### Ujedinjeno Kraljevstvo
* Bale (Norfolk) u Engleskoj

### Fikcija

* Fiktivni grad u igri The Legend of Dragoon za Playstation

## Ličnosti
* Christian Bale, velški glumac
* Edward Turner Bale, engleski liječnik
* John Bale, engleski svećenik i dramatičar
* Gareth Bale, mladi velški fudbaler koji nastupa za Tottenham Hotspur F.C.

## Ostalo
* Akar-Bale jezik

## Povezano

* **[[Bail]]**, homofon riječi i naziva "bale" u engleskom jeziku
* Baal
* Bala
Bale (Istra)

**Bale** (talijanski **Valle** [ˈvalle]), naselje i općina u Hrvatskoj. Nalazi se u Istarskoj županiji.

## Općinska naselja
Tri su naselja u sastavu općine (stanje 2006), to su: Bale – Valle, Golaš i Krmed.

## Geografija
Općina Bale graniči sa Gradom Rovinjom, Općinom Kanfanar, Općinom Svetvinčent i Općinom Vodnjan. Naselje je od Rovinja udaljeno 13&nbsp;km, a od Pule 20.

Površina općine Bale iznosi 81,90 km2.

Naselja u općini Bale su Bale, Krmed, Golaš, Pižanovac, Čubani.

## Stanovništvo
Po posljednjem popisu stanovništva iz 2001. godine, općina Bale imala je 1.047 stanovnika, raspoređenih u 3 naselja:
* Bale - 886
* Golaš - 92
* Krmed - 69

### Nacionalni sastav, [[2001]].
* Hrvati - 507 (48,42)
* Talijani - 414 (39,54)
* Srbi - 12 (1,15)
* Mađari - 5 (0,48)
* Makedonci - 5 (0,48)
* Slovenci - 5 (0,48)
* Albanci - 3
* Crnogorci - 1
* Nijemci - 1
* Rusini - 1
* ostali - 25 (2,39)
* neopredijeljeni - 65 (6,21)
* nepoznato - 3

Prema neslužbenim podacima iz 2005. g. Općina Bale ima 1225 stanovnika.

## Uprava
Za obavljanje izvršnih poslova, u Općini se ne bira Poglavarstvo, već njegove dužnosti obavlja Općinsko vijeće. Općinsko vijeće ima predsjednika, dva potpredsjednika i sastoji se od 11 članova. Predsjednik Općinskog vijeća obavlja dužnost Općinskog načelnika, a dužnost zamjenika Općinskog načelnika obavljaju potpredsjednici Općinskog vijeća.

Dan Općine je 1. svibnja koji se obilježava u čast Blaženog Julijana, zaštitnika Općine.

U Općini je Bale je ravnopravna službena uporaba hrvatskog jezika i jezika talijanske nacionalne manjine i latinično pismo, osim u mjestima Čubani, Golaš, Krmed i Pižanovac. Na području Općine svi javni natpisi ističu se na hrvatskom i talijanskom jeziku.

## Historija
## Gospodarstvo
Turizam je glavna uslužna djelatnost.
## Značajne osobe
Plinio Cuccurin, suvlasnik Adris grupe, član Uprave

## Spomenici i znamenitosti
## Obrazovanje
U školama s hrvatskim nastavnim jezikom uči se talijanski jezik, kao jezik društvene sredine, a u školama s talijanskim nastavnim jezikom, uči se hrvatski jezik.
## Kultura
## Sport
U općini djeluju sljedeća sportska društva :
* Športsko ribolovno društvo «Colone 04»,
* Lovačko društvo «Jarebica»,
* Nogometno društvo «Jedinstvo»,
* Ženski rukometni klub «Bale»,
* Budokai klub «Lav».
Postoje dva nogometna igrališta.

## Vanjske veze

* Službene stranice Općine Bale - Valle
Brtonigla

**Brtonigla** (talijanski **Verteneglio** [verteˈneʎʎo]), naselje i općina u Hrvatskoj. Nalazi se u Istarskoj županiji.

## Geografija
Brtonigla udaljena je od Buja oko 5 kilometara. Nalazi se između Buja i Novigrada.

## Općinska naselja
U sastavu općine nalaze se 5 naselja (stanje 2006), to su: Brtonigla – Verteneglio, Fiorini – Fiorini, Karigador – Carigador, Nova Vas – Villanova i Radini – Radini.

## Stanovništvo
Po posljednjem popisu stanovništva iz 2001. godine, općina Brtonigla imala je 1.579 stanovnika, raspoređenih u 5 naselja:
* Brtonigla - 827
* Fiorini - 145
* Karigador - 141
* Nova Vas - 355
* Radini - 111

### Nacionalni sastav, [[2001]].
* Hrvati - 724 (45,85)
* Talijani - 590 (37,37)
* Slovenci - 39 (2,47)
* Srbi - 26 (1,65)
* Albanci - 24 (1,52)
* Bošnjaci - 17 (1,08)
* Crnogorci - 8 (0,51)
* Makedonci - 5 (0,32)
* Mađari - 1
* Nijemci - 1
* ostali - 20 (1,27)
* neopredijeljeni - 122 (7,73)
* nepoznato - 2

## Uprava
## Historija
## Gospodarstvo
## Značajne osobe
## Spomenici i znamenitosti
## Obrazovanje
## Kultura
## Sport
## Vanjske veze
Cerovlje

**Cerovlje** je općina u Hrvatskoj. Nalazi se u Istarskoj županiji.

## Općinska naselja
U sastavu općine je 16 naselja (stanje 2006), to su: Belaj, Borut, Cerovlje, Ćusi, Draguć, Gologorica, Gologorički Dol, Gradinje, Grimalda, Korelići, Novaki Pazinski, Oslići, Pagubice, Paz i Previž.

## Geografija
Cerovlje je selo 7&nbsp;km sjeveroistočno od Pazina. Smješteno je odmah uz izlazni čvor Istarskog ipsilona. Mjesto je nastalo i razvijalo se izgradnjom državne željezničke pruge Divača - Pula. Na prostoru oko Cerovlja, postoje mnoge stare crkve, naselja, ostaci kula i kuća, jer se velik dio stanovništva odselio u veće gradove.

## Stanovništvo
Po posljednjem popisu stanovništva iz 2001. godine, općina Cerovlje imala je 1.745 stanovnika, raspoređenih u 15 naselja:
* Belaj - 18
* Borut - 232
* Cerovlje - 229
* Ćusi - 45
* Draguć - 79
* Gologorica - 274
* Gologorički Dol - 84
* Gradinje - 43
* Grimalda - 78
* Korelići - 67
* Novaki Pazinski - 216
* Oslići - 78
* Pagubice - 135
* Paz - 79
* Previž - 88

### Nacionalni sastav, [[2001]].
* Hrvati - 1.352 (77,48)
* Talijani - 18 (1,03)
* Slovenci - 5 (0,29)
* Srbi - 3
* neopredijeljeni - 364 (20,86)
* ostali - 3

## Uprava
## Historija
## Gospodarstvo
## Značajne osobe
**Drago Opašić – Billy** 
(Cerovlje, 1948 - 2000)
Jamar - savezni instruktor speleologije, pjesnik, samotnjak, ekolog, ronilac, zabavljač, snimatelj, pirotehničar, boem i deklarirani anarhist, Drago Opašić - Billy, roðen je točno u podne, 12.12.1948. u Cerovlju. Radoznalost i oduševljenost prirodom i Istrom, tjera ga u istraživanje Istarskog podzemlja, obilazi čitavu Istru s ruksakom na leðima, znaju ga u svakom selu, na svakoj fešti. 
Ljubav prema zemlji, prirodi i ljudima izvire iz njega u obliku pjesama i govori nam koliko o Istri i njenim ljudima, toliko i o njemu samome.

Iako po vlastitom izboru izvan sustava i bez stalnog zaposlenja, pokretač, osnivač i dugogodišnji predsjednik Speleološkog društva "Istra" iz Pazina, u sklopu kojeg svoje oduševljenje prirodom širi na nove generacije, kao učitelj, mentor i uzor. Učesnik je značajnih meðunarodnih i domaćih speleoloških ekspedicija. Billijevo oduševljenje Pazinskom jamom kulminiralo je velikom istraživačkom akcijom u Jami 1975.

## Spomenici i znamenitosti
## Obrazovanje
## Kultura
## Sport
## Vanjske veze
Fažana

**Fažana** (talijanski **Fasana** [faˈzaːna]), općina u Hrvatskoj. Nalazi se u Istarskoj županiji.

## Općinska naselja
U sastavu općine su 2 naselja (stanje 2006), to su Fažana – Fasana i Valbandon. 

## Stanovništvo
Po posljednjem popisu stanovništva iz 2001. godine, općina Fažana imala je 3.050 stanovnika, raspoređenih u jednom naselju - Fažani.

## Uprava
Načelnica je Dušanka Šuran.

## Značajne osobe
Paul Kupelwieser – "stari Austrijanac" - čijim dolaskom počinje novija povijest Briona, prvi put je krenuo prema Otočju 1893. godine iz Fažane.

Mate Parlov prvak europe i svijeta te olimpijski pobjednik u boksu.

Antonio Smareglia (1854-1929) skladatelj opere "Oceana" čijom je praizvedbom 1903. u Milanu ravnao slavni Toscanini. U Fažani više nema vile "Oceana" u kojoj je s obitelji Antonio Smareglia provodio odmor... Nekoć vila "Oceana" gledala na more između fažanske lučice i borika Pinete.

Fažanske rive pamte mnoge državnike i političare, te poznate osobe iz umjetničkog i sportskog života, gospodarstva i znanosti, mode, jet seta... Tako su kroz Fažanu prolazili: car Franjo Josip Prvi, James Joyce, Thomas Mann, Douglas Fairbanks, Gulielmo Marconi, Josip Broz Tito, Nehru, Naser, Indira Ghandi, Ho-Ši-Min, Henry Kissinger, Kraljica Elizabeta II.... Sophia Loren, Elizabeth Taylor, Richard Burton, Mario del Monaco, Naomi Campbell, Placido Domingo...

## Vanjske veze

* Fažana
Gračišće

**Gračišće** je općina u Hrvatskoj. Nalazi se u Istarskoj županiji.

## Općinska naselja
Općina se sastoji od 7 naselja (stanje 2006), to su: Batlug, Bazgalji, Gračišće, Jakačići, Mandalenčići, Milotski Breg, Škopljak. 
## Geografija
## Stanovništvo
Po posljednjem popisu stanovništva iz 2001. godine, općina Gračišće imala je 1.433 stanovnika, raspoređenih u 7 naselja:
* Batlug - 142
* Bazgalji - 233
* Gračišće - 467
* Jakačići - 152
* Mandalenčići - 255
* Milotski Breg - 113
* Škopljak - 71

## Uprava
## Historija
## Gospodarstvo
## Značajne osobe
## Spomenici i znamenitosti
## Obrazovanje
## Kultura
## Sport
## Vanjske veze
Grožnjan

**Grožnjan** (talijanski **Grisignana** [griziɲˈɲaːna]), naselje i sjedište istoimene općine u Hrvatskoj. Nalazi se u Istarskoj županiji.

## Općinska naselja
Grožnjan se sastoji od 11 naselja (stanje 2006.), to su: Antonci – Antonzi, Bijele Zemlje – Terre Bianche, Grožnjan – Grisignana, Peroj - Peroi, Kostanjica – Castagna, Kuberton – Cuberton, Makovci – Macovzi, Martinčići – Martincici, Šterna – Sterna, Vrnjak – Vergnacco i Završje – Piemonte.

## Geografija
## Stanovništvo
Po posljednjem popisu stanovništva iz 2001. godine, općina Grožnjan imala je 785 stanovnika, raspoređenih u 10 naselja:
* Antonci - 67
* Bijele Zemlje - 90
* Grožnjan - 185
* Kostanjica - 51
* Kuberton - 22
* Makovci - 100
* Martinčići - 132
* Šterna - 79
* Vrnjak - 0
* Završje - 59

## Uprava
## Historija
## Gospodarstvo
## Značajne osobe
## Spomenici i znamenitosti
## Obrazovanje
## Kultura
Grožnjan je danas poznat kao "grad umjetnika". Ima oko dvadeset galerija i umjetničkih ateljea, a također je pokrenuta ljetna međunarodna filmska škola i ujedno je postao Međunarodni kulturni centar hrvatske glazbene mladeži.

## Sport
## Vanjske veze

*  Službena stranica Općine Grožnjan
*  Turistička ponuda i informacije, Grožnjan
Bale (Konjic)

**Bale** su naselje u općini Konjic, Federacija BiH, BiH.

## Stanovništvo

## Vanjske veze
* Satelitska snimka