Predsjednički izbori u Dahomeju 1970.

**Predsjednički izboru u Dahomeju 1970. godine** održali su se u periodu od 9. ožujka do 29. ožujka 1970. godine u Dahomeju s ciljem stabilizacije civilne vlasti nakon pet godina gotovo stalne vojne vladavine u toj zemlji. Iako su izbori načelno provedeni, problemi s glasovima iz departmana Atakore doveli su do toga da je vojska poništila izbore, na kojima je vrlo sporno pobijedio Justin Ahomadégbé-Tomêtin. Direktna posljedica toga bio je politički konsenzus između trojice vodećih političara u Dahomeju - Huberta Mage, Sourou-Migana Apithyja i Justina Ahomadégbéa-Tomêtina - o osnivanju Predsjedničkog vijeća. 

## Izbori

Početkom prosinca 1969. godnine, civilni predsjednik Émile Derlin Zinsou svrgnut je od strane vojske, konkretno Mauricea Kouandétéa, koji ga je godinu dana ranije i postavio na tu poziciju. Dahomej je tako, nakon godinu dana naizgled stabilne civilne vlasti, ponovno ušla u period nestabilne vojne vlasti, koji je započeo još 1963. godine, uz kraći prekid. Međutim, Kouandété nije dobio podršku cijele vojske, što je ubrzo dovelo do formiranja vojnog Direktorija, na čijem je čelu bio Paul-Émile de Souza. 

De Souza nije imao trajnih političkih ambicija, tako da je najavio organiziranje predsjedničkih izbora s ciljem izbora stabilne, civilne vlasti. Iako ih je Soglo ranije uklonio iz vrha dahomejske politike, moćna "troglava neman" - Hubert Maga, Sourou-Migan Apithy i Justin Ahomadégbé-Tomêtin - dobila je priliku za kandidaturu, što su vrlo spremno iskoristili. Izbori su najavljeni za ožujak 1970. godine, a trebali su biti održani kroz dvadeset dana u šest tadašnjih departmana, od 9. ožujka do 29. ožujka; prvi departman koji je izašao na izbore bio je Ouémé, a posljednji je trebao biti Atakora. Izbori su trebali biti održavani svaka četiri dana. Uz ranije spomenutu "troglavu neman", izborima je pristupio i bivši predsjednik Émile Derlin Zinsou. 

Kampanja je bila obilježena velikim nepravilnostima, a zastrašivanja i podmićivanja su bili praktički uobičajeni. Kandidati su se međusobno optuživali za opstrukcije i napade na simpatizere, a Maga je bio prvi koji se našao u velikom skandalu, kada ga je Zinsou optužio da su njegovi simpatizeri ubili jednog njegovog simpatizera. To, istina, nije utjecalo na Magine izglede na izborima, s obzirom da je i dalje ostao prvi favorit, sve dok nisu došli na red izbori u Atakori, sjevernom departmanu za kojeg se očekivalo da će uvjerljivo glasovati za Magu; dotad je prednost imao Ahomadégbé-Tomêtin, koji je pod svaku cijenu želio održati čelnu poziciju. Ahomadégbé-Tomêtin je započeo aktivnu kampanju opstruiranja izbora u Atakori, jer je bilo izvjesno da će oni dovesti do Magine pobjede; prije održavanja izbora, de Souza je prvo odgodio glasovanje u Atakori, a onda u konačnici i poništio izbore 3. travnja 1970. godine. Maga je prijetio secesijom sjevernih departmana ukoliko ne bude proglašen predsjednikom, što je dodatno produbilo krizu. 

Vojska je tada ponudila kompromis prema kojemu bi sva četiri kandidata "dobila" 25% glasova i tako formirala rotirajuće predsjedništvo; Zinsou se povukao iz bilo kakvih dogovora i priznao poraz, dok su Maga, Apithy i Ahomadégbé-Tomêtin u konačnici popustili pod pritiskom i dogovorili osnivanje Predsjedničkog vijeća, koje je funkcioniralo po ranije predloženom modelu rotirajućeg predsjedništva. Dana 7. svibnja 1970., kriza je završena, a na čelo zemlje je, prema dogovoru, došao Hubert Maga.

## Rezultati

### Rezultati po kandidatima

### Rezultati po departmanima

## Reference

## Literatura
*
*
*
*
*