open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Maja Petrin

**Maja Petrin** (Zagreb, 3. 7. 1972. - 4. 3. 2014.) je bila hrvatska glumica.hrvatski

## Biografija
1988. diplomirala je na Školi za ritmiku i ples. Nakon toga sedam je godina provela u baletnom ansamblu Gradskog kazališta Komedija, a 1993. upisuje studij glume na ADU. Dosadašnje uloge u kazalištu: u Histrionima (Tajna krvavog mosta, Doktor pod mus, Lažna barunica, Na tri krala), u Zorinu domu Karlovac (Romanca o tri ljubavi), u Kerempuhu (Cabaret), u Teatru &TD (Atentatori), u Teatru Lapsus (A sad spavajte), u HNK-u (Nikad više), u GK Komedija (Opera za tri groša, Buba u uhu) i u Maloj sceni (Dokaz, Život x 3).

Godine 1999./2000. na HTV-u je vodila emisiju o filmu Zvjezdana prašina. Danas je u angažmanu Zagrebačkog kazališta lutaka (Heidi, Ivica i Marica, Pepeljuga, Bijeli zec, Trnoružica i dr.). Širu popularnost stekla je 2004. godine jednom od glavnih uloga u prvoj hrvatskoj telenoveli Villa Maria. Na casting za Zabranjenu ljubav dolazi u proljeće 2006., a 3. srpnja, na svoj rođendan, postaje dio glavne glumačke postave serije. Usprkos daljnjem nastupanju u „Zabranjenoj ljubavi“, Maja je prihvatila i kratku ulogu ruske princeze Irine u AVA-inoj historijskoj telenoveli „Ponos Ratkajevih“. 2008. godine, nakon završetka snimanja "Zabranjene ljubavi" vraća se na AVA-u gdje snima novu telenovelu "Zakon ljubavi".

Godine 2009. preboljela je infarkt koji joj je ostavio teža oštećenja na srcu. Umrla je iznenada 4. ožujka 2014. u Zagrebu.

## Izvori

## Filmografija
### Televizijske uloge
* "Da sam ja netko" kao asistentica (2015.)
* "Stipe u gostima" kao Ivona (2012.)
* "Pod sretnom zvijezdom" kao Biba (2011.)
* "Zakon ljubavi" kao Korina Lovrić (2008.)
* "Hitna 94" kao Sonja Šimić (2008.)
* "Ponos Ratkajevih" kao Irina Aleksandar (2007.)
* "Zabranjena ljubav" kao Dunja Barišić (2006.-2008.)
* "Villa Maria" kao Zora Rački (2004.-2005.)
* "Obiteljska stvar" kao Sanja (1998.)

### Sinkronizacija
* "Sofija Prva" kao Robin (2013.)
* "Marvin Marvin" kao Liz Forman (2013.)
* "A Fairly Odd Christmas" (2012.)
* "Mala, velika panda" kao gđa. Cheng (2011.)
* "Legenda o Tarzanu" kao Kraljica La (2009.)
* "Pepeljuga" kao Anastazija (2005.)
* "Victorious" kao Holly Vega, Charlotte Harris (1. sezona), gđa. Lee
* "Big Time Rush" kao Jennifer Knight (1. sezona)
* "Spužva Bob Skockani" kao Gđa. Pufnić (NET sinkronizacija)
* "Pingvini sa Madagaskara" kao Mort
* "iCarly" kao gđica. Francine Briggs, Pam Puckett
* "Najotkačeniji roditelji" kao Timmy Turner (5.-6. sezona)
* "Pustolovine Jimmyja Neutrona: Dječak genijalac" kao Oleander
* "Oblutak" kao Doktorica

## Vanjske veze
*
*Službena stranica "Male scene"
Mihailo Stevanović

**Mihailo Stevanović** (Stijena Piperska, 3. april 1903 – 14. januar 1991, Beograd) srpski filolog, lingvist, profesor Beogradskog univerziteta, redovni član Srpske akademije nauka i umetnosti. Jedan je od potpisnika Novosadskog dogovora o zajedničkom srpskohrvatskom jeziku 1954. godine. Objavio je više od 600 radova, uključujući monumentalno dvosvezačno delo *Savremeni srpskohrvatski jezik: gramatički sistemi i književnojezička norma* (Beograd, 1964–1969). Kao urednik sarađivao je na izradi svih naših velikih i važnih rečnika: Rečnik srpkohrvatskoga književnog jezika (Matica srpska 1967–1976), Rečnik srpskohrvatskog književnog i narodnog jezika (SANU, 1959– ), Rečnik Njegoševa jezika (Beograd–Cetinje, 1983). S Ljudevitom Jonkeom bio je suurednik prvog zajedničkog srpskog i hrvatskog pravopisa (Novi Sad – Zagreb, 1960). Bio je urednik naučnih časopisa *Srpskog dijalektološkog zbornika*, *Južnoslovenskog filologa* i *Našeg jezika*.
Bio je redovni profesor (od 1951) i upravnik Katedre za južnoslovenske jezike i opštu lingvistiku Filozofskog fakulteta u Beogradu. Za dopisnog člana Srpske akademije nauka i umetnosti izabran 1958., a za redovnog 1963. Bio je direktor Instituta za srpskohrvatski jezik (1963–1973).

Godine 1973. dodeljena mu je Sedmojulska nagrada, Vukova 1987., Orden rada prvog reda 1960., Orden zasluge za narod sa zlatnom zvezdom 1964.
Ante Romac

**Dr Ante Romac** (Glavice kraj Sinja, 7.9. 1923. - Zagreb 7.4.1992.) hrvatski je pravnik i historičar, poznat kao autor udžbenika za rimsko pravo.
Jelena Veljača

**Jelena Veljača** (Zagreb, 23. 4. 1981.) je hrvatska glumica, scenaristica i spisateljica koja trenutno piše redovnu kolumnu za *[[Jutarnji list]]*.

## Biografija
Jelena Veljača je hrvatska glumica, završila je glumačku akademiju, a najpoznatija je po ulogama u domaćim telenovelama "Ljubav u zaleđu" i "Villa Maria". Osim toga, nastupala je i u pilotu za humorističnu seriju "Veliki odmor", koja nikad nije vidjela svjetlo dana dalje pilota, te je nastupala u 1. sezoni hrvatske kriminalističke serije "Urota". Osim u glumi okušala se i u pisanju scenarija, te je napisala scenarij za hrvatsku telenovelu "Obični ljudi", a kasnije i *[[Ponos Ratkajevih]]* i *[[Zakon ljubavi]]*. Bila je u ljubavnoj vezi s producentom i vlasnikom producentske kuće AVA, Romanom Majetićem. Krajem 2009. se udala za glumca Janka Popovića-Volarića, a od koga se razvela 2012. 

## Filmografija
### Televizijske uloge
* "Instruktor" kao Ljubica (2010.)
* "Urota" kao Dijana Supilo (2007.-2008.)
* "Ljubav u zaleđu" kao Maja Župan (2005.-2006.)
* "Villa Maria" kao Dora Jurak (2004.-2005.)
* "Veliki odmor" kao Koraljka Petraš (2000.)

### Filmske uloge
* "Ta tvoja ruka mala" (2009.)
* "Veliki odmor" kao Koraljka Petraš (2000.)

### Kazališne uloge
* 2004. Damir Zlatar Frey: Tirza ili slast na ustima šumskog demona, režija: Damir Zlatar Frey, GK Gavella
* 2005. Ivan Vidić: Groznica, režija: Joško Ševo, KUFER

### Sinkronizacija
* "Priča o igračkama 3" kao Barbie (2010.)

### Scenaristica
* "Zora dubrovačka" (2013.)
* "Stella" (2013.)
* "Larin izbor" (2011.-2013.)
* "Zakon ljubavi" (2008.)
* "Ponos Ratkajevih" (2007.-2008.)
* "Obični ljudi" (2006.-2007.)

### Producentica
* "Larin izbor" (2011.)

## Vanjske veze
* 
* Jelena Veljača - Interview
Milan Obrenović (razvrstavanje)

U istoriji dinastije Obrenovića postojali su jedan vojvoda i dva vladara sa imenom **Milan**. 

# Vojvoda Milan Obrenović (?-1810), polubrat kneza Miloša, rudnički vojvoda u Prvom srpskom ustanku.
# Knez Milan Obrenović (1819-1839), Milošev sin, vladajući knez Srbije 1839.
# Kralj Milan Obrenović (1854-1901), vladajući knez Srbije u periodu 1872-1882 i kralj 1882-1889.
Vojvoda Milan Obrenović

**Vojvoda Milan Obrenović** (Brusnica između 1767 i 1780 - †16. decembar 1810, Bukurešt), bio je rudnički vojvoda iz Prvog srpskog ustanka i polubrat kneza Miloša.

## Biografija
Milan Obrenović je rođen u Brusnici kao sin Obrena Martinovića i Višnje rođ. Gojković iz sela Gornje Gorjenice. Obren i Višnja su imali sinove Jakova (1767-1817), Milana (?-1810) i ćerku Stanku. Posle Obrenove smrti Višnja se preudala za Teodora Mihailovića iz Gornje Dobrinje. Sa njim je izrodila sinove Miloša (1780), Jovana (1787) i Jevrema (1790). Miloš je kasnije postao vladajući knez Srbije.

Milan Obrenović je učestvovao na Ostružničkoj skupštini maja 1804. Istakao se kao junak u Prvom srpskom ustanku gde je dobio od Karađorđa titulu vojvode i upravu nad rudničkom nahijom.

1810. je otišao u Bukurešt, pred polazak predao je osamsto rupšija Nikoli Milićeviću Lunjevicu na čuvanje. U Bukureštu je umro 16. decembra 1810, postoje tvrdnje da ga je Karađorđe otrovao. Bio je oženjen Stojom sa kojom je imao sina Hristofora (Ristu) koji je umro 1825. u Rusiji.

Po smrti vojvode Milana Obrenovića, njegov mlađi polubrat Miloš Teodorović menja prezime u Obrenović i preuzima upravu nad rudničkom nahijom 1810. godine.

## Povezano
* Obrenovići
* Spisak znamenitih ličnosti iz Prvog srpskog ustanka

## Vanjske veze
* Obrenovići (tema na forumu)
* Priča o Obrenovićima
Milan Obrenović (knez)

**Milan Obrenović II** (*21. oktobar 1819. u Kragujevcu; †8. jul 1839.) je bio 1839. godine knez Srbije kao prvi prestolonaslednik Obrenovića.

Bio je stariji sin kneza Miloša I Obrenovića i kneginje LJubice, brat kneza Mihaila. Iako je bio celog života bolešljiv i nije ni imao redovno sistematsko obrazovanje, uspeo je da delimično izgradi izvesne političke poglede i shvatanja, ali je ipak bolest sušice vremenom sprečila njegov razvoj i delatnost. Na presto je došao abdikacijom kneza Miloša (13. jun) i vladao je do 8. jula 1839. godine, kada je umro. Usled bolesti i suprotstavljanja Saveta Namesništva nije imao priliku da kao knez potpiše ni jedan akt. U istoriju Srba ušao je kao vladar sa najkraćim periodom vladavine (25 dana).

Na prestolu ga je nasledio mlađi brat knez Mihailo Obrenović.
Grga Novak

**Grga Novak** (Hvar, 2.4. 1888. - Zagreb, 7.9. 1978.) je bio hrvatski povjesničar i arheolog

Povijest, arheologiju i geografske znanosti studirao je u Zagrebu, Pragu i Beču. Bio je profesor povijesti starog vijeka na Filozofskom fakultetu u Zagrebu, te predsjednik JAZU od 1958. do 1978. godine. Istraživao je Grapčevu špilju, Pokrivenik i Markovu špilju na Hvaru, te antičke lokalitete, a posebice se bavio grčkom kolonizacijom jadranskih otoka i obale.

## Trivia
U svojoj knjizi "Moja sjećanja" poznati dalmatinski slikar Joko Knežević o Grgi Novaku navodi ovu zgodu: "Kao nekadašnjeg člana Sokola i kao općenito nemirna čocjeka, privlačila me planina koja se diže poviše našeg sela a koju mi zovemo Brdo. Često sam se penjao uzduž i poprijeko, a kako se u Brdu proteže golema, plitka i dugačka špilja zvana Klobuk, često sam ulazio u nju, obilazio je, pa čak i slikao. Kažu da se u njoj našlo prethistorijskog nakita. Znači da se i živjelo u njoj. U Zagrebu sam, sjećam se, htio doznati nešto više o njoj od našeg slavnog Grge Novaka, jer sam čitao jednom u njegovim spisima kako spominje špilju Klobuk. Molio sam ga da ne primi i on je svaki put ”pristao” i odredio mi sat kada ću doći u Akademiju, ali svaki put bi on otišao ranije ili ga uopće ne bi bilo, tako da sam izgubio tri dana više nego što sam naumio - uzalud. Grga se sigurno bojao da bih mogao upitati nešto o tome što on ne bi znao, pa je zato izbjegao naš susret. Da, veliki ljudi znaju biti katkada - mali.”
Petar Požar

**Petar Požar** (Borovo Naselje kraj Vukovara, 28.1. 1944. - Split, 23.6. 2005) je bio hrvatski novinar, publicist i nakladnik. Novinarstvom se bavio od 1966. godine.

## Poslovne pozicije

Bio je glavni urednik *[[Pravnika (časopis)|Pravnika]]*; zatim 1968. i 1969. godine urednik i glavnik urednik *[[Studentski list|Studentskog lista]]*; potom urednik *[[Komunist (novine)|Komunista]]* od 1970. do 1972. pa ponovno 1974. i 1975; zamjenik glavnog urednika *[[Slobodna Dalmacija|Slobodne Dalmacije]]* i odgovorni urednik *[[CAK|CAK-a]]* 1973; direktor i glavnik urednik *[[Glas Slavonije|Glasa Slavonije]]* 1976. i 1977. i odgovorni urednik *[[Dosje XX. stoljeća|Dosjea XX. stoljeća]]*; potom glavni urednik *[[Delegatski vodič općine Centar|Delegatskog vodiča općine Centar]]*; pa urednik *[[ILGI|ILGI-a]]* i časopisa *[[Građevinar (časopis)|Građevinar]]*; rukovoditelj nakladne djelatnosti *[[Informator (časopis)|Informatora]]* i glavni urednik *[[Logos (časopis)|Logosa]]*, a do umirovljenja 2000. komentator *[[Glas Slavonije|Glasa Slavonije]]*. Surađivao je u *[[Privredni vjesnik|Privrednom vjesniku]]*, * [[Zanatski list|Zanatskom listu]]*, *[[Start (časopis)|Startu]]*, *[[Focus]]u*, *[[Vjesnik (novine)|Vjesniku]]*, *[[Arena (časopis)|Areni]]*, *[[Trnje (novine)|Trnju]]*, *[[Ekspres Politika|Ekspres Politici]]*, *[[Duga (časopis)|Dugi]]*, *[[Reporter (časopis)|Reporteru]]*, *[[Nove baranjske novine|Novim baranjskim novinama]]*, *[[Telefax B|Telefaxu B]]* (Beli Manastir), *[[Slavonski magazin|Slavonskom magazinu]]*, *[[Zrcalo (časopis)|Zrcalu]]* i drugima.

## Objavljivanje i pseudonimi

Objavljivao je povijesne feljtone, turističke vodiče, prijevode, rječnike... Pisao je pod raznim pseudoninima, a najčešće kao *Sergije Luca*, *Irfan Kojič*, *Stipe Matić*.

## Djela

* *[[Spomenica Sveučilišta]]* (suautor), 1969. 
* *[[Tito o liku komunista]]*, 1972. (više izdanja na jugoslavenskim jezicima) 
* *[[Svi Mošini listovi]]*, 1985.
* *[[Sporazum Hitler-Staljin]]*, 1986.
* *[[Rezolucija Informbiroa]]*, 1988.
* *[[Jugoslaveni - žrtve staljinskih čistki]]*, 1989.
* *[[Hrvatske pravice]]*, 1990.
* *[[Ustaše (Petar Požar)|Ustaše]]*, 1995.
* *[[Hrvatska pravoslavna crkva]]*, 1996.
* *[[Robija (Petar Požar)|Robija]]* (suautor), 1999.
* *[[Tajna povijest rimskih papa]]*, 2000.
* *[[Jelsa (Petar Požar)|Jelsa]]*, 2000.
* *[[Znameniti i zaslužni Splićani i spomena vrijedne osobe u splitskoj povijesti]]*, 2001.
* *[[Leksikon povijesti novinarstva i publicistike]]*, 2001.
* ...

## Ostalo

* Sin je *[[Hrvoje Požar|Hrvoja Požara]]*.
Lujo Margetić

**Lujo Margetić** (Donja Stubica, 18. X. 1920. - Rijeka, 17. V. 2010.) bio je hrvatski povjesničar, akademik i prof. na rijerčkom Pravnom fakultetu..

## Život
Iako rođen u Hrvatskom Zagorju, Lujo Margetić bio je podrijetlom Primorac. Otac Tito bio je porijeklom s Grobnišćine, a majka Zora Turina iz Bakarca.
 
U Zagrebu je završio Prvu klasičnu gimnaziju te, 1945. g., Pravni fakultet na kojem je i doktorirao 1946. godine.

Sudjelovao je u Narodno-oslobodilačkom pokretu u Primorju.

Nakon doktorata je radio u Ministarstvu industrije NR Hrvatske u Zagrebu, a 1948. g. seli u Rijeku gdje radi u Općini Rijeka, a potom u "Elektroprimorju".

Umro je u Rijeci 17. maja 2010. godine u 90-oj godini.

## Akademska karijera
Prvi znanstveni rad, *Pravo u Hesiodovu epu Erga hai hemerai*, objavio je 1962. g. u uglednom skopskom časopisu *Živa antika*.

Od 1975. g. je docent "Rimskog prava" na Pravnom fakultetu Riječkog sveučilišta. Nakon toga postaje nositelj kolegija "Rimsko pravo", "Opća povijest države i prava", a zatim i "Povijest države i prava naroda Jugoslavije". Zvanje izvanrednog profesora stekao je 1977. g., a 1980. g. redovitog. 1995. g. dobio je zvanje profesora emeritusa. Umirovljen je 1989. g., ali je i dalje aktivno proučavao i pisao.

Izvanredni član JAZU-a postaje 1986. g., a od 1991. g. punopravni član HAZU-a.

## Bibliografija
Bavio se prvenstveno hrvatskom srednjovjekovnom pravnom poviješću, na koju tematiku se odnosi oko dvije trećine njegovih djela. Preostala trećina radova odnosi se na pravnu povijest starog vijeka, tj. grčko, rimsko i bizantsko pravo. Autor je velikog broja radova o povijesti Rijeke i Kvarnera. Sveukupno je objavio oko 60 knjiga, 5 skripata i 410 članaka, rasprava i prikaza na hrvatskom i stranim jezicima.

## Nagrade i priznanja
Dobitnik je nagrade za životno djelo Grada Rijeke 1991. i Državne nagrade za životno djelo 1998. godine.

## Reference

## Vanjske veze
* Bibliografija Luje Margetića
* Službena internetska stranica Pravnog fakulteta Sveučilišta u Rijeci
Radomir Lukić

**Radomir Lukić** (31. avgust 1914. - 31. maj 1999.) je bio član Srpske akademije nauka i umetnosti, redovni profesor Pravnog fakulteta Univerziteta u Beogradu, teoretičar pravnih nauka, osnivač katedre za filozofiju i sociologiju prava.

Rođen je i odrastao u skromnoj seljačkoj porodici u Miloševcu kod Velike Plane. Diplomirao je na Pravnom fakultetu Univerziteta u Beogradu 1937. godine, na koji je, po sopstvenoj priči, zbog manjka novca dolazio samo na ispite. Dve godine kasnije doktorirao je na pariskoj Sorboni odbranivši disertaciju *Obavezna snaga pravne norme - problem objektivnog prava*.

Pred Drugi svetski rat, 1940. godine, izborom u docentsko zvanje započinje univerzitetsku karijeru na Pravnom fakultetu Beogradskog univerziteta. Bio je predavač i u Grenoblu, Parizu, Nici, Varšavi, Moskvi i Kelnu. U SANU ulazi 1971. godine kao dopisni član.

Radomir D. Lukić je napisao prvi udžbenik sociologije u Srbiji.

Na Pravnom fakultetu Univerziteta u Beogradu dodeljuju se stipendije iz Fondacije "Radomir D. Lukić". Takođe na pomenutom fakultetu najveći amfiteatar (popularna petica) nosi ime "Radomir Lukić". Ispred zgrade suda u Velikoj Plani i u Malom Tašmajdanu u Beogradu ima spomen biste.

Sabrana dela akademika Lukića objavljena 1995. godine obuhvataju 11 tomova ili 4600 stranica. Među studentima je slovio za strogog profesora koji se više od petice pribojavali njegovih vrcavih dosetki. Retko se pojavljivao u javnosti. 

Sahranjen je u rodnom Miloševcu.
Jure Kaštelan

**Juraj - Jure Kaštelan** (Zakučac kraj Omiša, 18. prosinca 1919. - Zagreb, 24. veljače 1990.) je bio hrvatski pjesnik.

U drugom svjetskom ratu se priključio partizanima i ta iskustva su snažno djelovala na njegov opus. Autor je poznate partizanske pesme Oj Mosore, Mosore.

Jedan je od potpisnika Novosadskog dogovora o zajedničkom srpskohrvatskom jeziku 1954. godine.

Do 1980. godine voditelj je *Katedre za teoriju književnosti* na Filozofskom fakultetu u Zagrebu, a neko vrijeme i lektor na Sorboni. U početku nastavlja tradicionalni izraz hrvatske poezije koji zatim proširuje europskim vidicima (Lorca). Spoj moderniteta i narodne umjetnosti nalazimo u poemi "*Tifusari*". Jedan je od utemeljitelja hrvatskog modernog pjesničkog izraza. Objavljivao je i članke, prozu, eseje i drame u kojima je nazočna mitska koncepcija. Prevodio je s ruskog i talijanskog.

## Zbirke
* "Crveni konj",
* "Pijetao na krovu",
* "Biti ili ne",
* "Malo kamena i puno snova",
* "Divlje oko",
* "Čudo i smrt".

## Vanjske veze
* Jure Kaštelan - Kratka biografija i izbor pjesama
Petar I Karađorđević

**Petar I. Karađorđević**, poznat u Srbiji i Jugoslaviji i kao **Osloboditelj** (*Oslobodilac*) i **Stari kralj** (Beograd, 11. srpnja 1844. – Beograd, 16. kolovoza 1921.), kralj Srbije (1903.-1918.) i Kraljevine SHS (1918.-1921.) iz dinastije Karađorđevića. Sin kneza Aleksandra (vladao Srbijom 1842.–1858.), unuk vođe Prvog srpskog ustanka Karađorđa. Godine 1914. prenio je kraljevska ovlaštenja na sina, prijestolonasljednika Aleksandra, koji vlada kao regent.

## Život do stupanja na prijestolje
Školovao se u Beogradu, Ženevi, Parizu i Metzu, gdje je 1867. završio višu vojnu školu. U redovima francuske vojske borio se u francusko-pruskom ratu 1870.–1871. Odlikovan za hrabrost ordenom legije časti. Za ustanka u Bosni i Hercegovini 1875.–1876. četovao protiv Turaka u Bosanskoj krajini, pod imenom Petar Mrkonjić (nekadašnji slavni hajdučki vođa).
 
Oženio se kćekom crnogorskog knjaza Nikole Petrovića i s njom živio na Cetinju 1883.–1890., a zatim u Ženevi, do izbora za kralja Srbije. Do toga je došlo nakon što su kralj Aleksandar Obrenović i njegova supruga Draga bili ubijeni u uroti grupe časnika u noći 28.-29. svibnja 1903.

## Uspostava ustavne monarhije
Vrativši se u Srbiju na poziv Narodne skupštine, Petar polaže vladarsku prisegu 15. lipnja 1903. Vraćen je na snagu liberalno-demokratski Ustav iz 1888., pisan po uzoru na belgijski, po kojem je Srbija postala ustavna monarhija (kralj Aleksandar bio ga je suspendirao 1894.).

Petar je štovatelj ustavnosti, liberalnih i demokratskih načela. Preveo je na srpski spis J. S. Milla *O slobodi*, i isticao parolu da se »jedino u slobodi narod uzgaja za slobodu«. Njegova vladavina obilježena je prijelazom sa apsolutizma na ustavnost i parlamentarizam, te poštovanjem slobode tiska i drugih građanskih sloboda, ali također i snažnim utjecajem vojske, osobito časničkih krugova oko organizacije Crna ruka, partitokratskom vlašću stranačkih vodstava, te rastom društvenih nejednakosti.

Ključna politička osoba toga doba je kontroverzni Nikola Pašić, predsjednik vlade (s kraćim prekidima) 1903.–1918.

## Prvi svjetski rat i stvaranje Jugoslavije

Kada ujesen 1915. austro-ugarska, njemačka i bugarska vojska osvajaju Srbiju, povlači se sa vojskom preko Albanije na Krf. Živio je u inozemstvu do srpnja 1919. Prijestolonasljednik Aleksandar preuzeo je kao regent sve ovlasti i Petar više nije imao utjecaja na politička zbivanja. Ostao je međutim visoko uvažavan. Kad je 1921. umro, njegova je smrti teško odjeknula u cijeloj državi, bez obzira na stranačka stajališta: osjeća se da počinje nova epoha (Horvat II, str. 217)

## Povezano
* Medalja Petra Mrkonjića
* Mrkonjić Grad
* Kraljevi Srbije

## Literatura
Neposredno korištena i citirana literatura:
* Horvat, Josip: *Politička povijest Hrvatske*, u dva toma, Zagreb: August Cesarec, 1990. (2. izdanje)
* Krizman, Bogdan: *Hrvatska u prvom svjetskom ratu. Hrvatsko-srpski politički odnosi*, Zagreb: Globus, 1989.
* Opća enciklopedija JLZ
* Pribićević, Svetozar: *Izabrani politički spisi*, Zagreb: Golden marketing i Narodne novine, 2000.
Pavle Karađorđević

**Pavle Karađorđević** (St. Petersburg, 15. travnja 1893. – Pariz, 14. rujna 1976.), srpski princ i jedini sin kneza Arsena Karađorđevića (1859-1938), rođenog brata kralja Petra I. (1844-1921). Vrstan poznavatelj slikarstva i umjetnosti uopće.

Do atentata na kralja Aleksandra godine 1934. uopće se nije bavio politikom već je živio povučeno sa svojom obitelji. Iz braka s grčkom princezom Olgom imao je sinove Aleksandra (1924-2016), Nikolu (1926-1954) i kćer Jelisavetu (1936). Poslije atentata u Marseilleu prema oporuci kralja Aleksandra postaje jedan od trojice članova namjesništva u ime maloljetnog kralja Petra II. Ubrzo se nametnuo kao jedina stvarna vlast u Kraljevini Jugoslaviji, dok su ostali namjesnici (Ivo Perović i Radenko Stanković) samo figurirali na toj dužnosti. U vanjskoj politici provodio je politiku otklona od Francuske, pokušavajući održati neutralnost u sve složenijim europskim okolnostima. Svjestan unutarnjih slabosti države i njezine ranjivosti u slučaju rata, pokušao je riješiti nacionalne probleme u Jugoslaviji. Rezultat njegovih dogovora s Vladkom Mačekom bilo je stvaranje Banovine Hrvatske 1939. godine, kao prvi korak u budućem preustroju centralizirane države. U svom djelovanju kao realni političar suočavao se s velikim otporom srpskih političara, posebno radikala.

Uvidjevši da Velika Britanija nema namjeru štititi Jugoslaviju, zagovarao je pristupanje Trojnom paktu, što se i dogodilo 25. ožujka 1941. Samo dva dana kasnije, oboren je s vlasti vojnim pučem, koji je narod masovno podržao. Knez Pavle je nakon državnog udara uhićen i protjeran u Grčku. Uslijedio je njemački napad na Jugoslaviju 6. travnja 1941. i kapitulacija nakon samo 12 dana.

Pavla su iz Grčke britanske snage odvele u Keniju i držale u zatočeništvu za vrijeme Drugog svjetskog rata. Nakon puštanja živio je u Francuskoj, gdje je i umro 1976. godine.

## Vojni puč 27. marta

Vladu generala Simovića narod je masovno pozdravio, a mladi kralj Petar II Karađorđević je držao situaciju u svojim rukama. Narod je bio na ulicama. Vlada i kralj su naredili da se knez Pavle, koji je bio krenuo dvorskim vozom u Sloveniju, odmah uhapsi i privede u Generalštab. Voz je zaustavljen kod Zaprešića na Savi i na otvorenoj pruzi knez Namesnik je bio uhapšen i pod stražom sproveden u Beograd. Uveden je u zgradu Generalštaba i niko nije hteo od oficira ni ruku da mu pruži – ađutant mu je rekao da s njim neće ni u lift. Knez je išao peške. Zaverenici su – priseća se patrijarh Gavrilo – „tražili od generala Simovića da se knez Pavle odmah strelja ako ne bude dao ostavku“. Patrijarh je bio uporan i knez nije streljan već je sa lisicama na rukama proteran iz zemlje bez prava na povratak. Patrijarh ga je smatrao izdajnikom koji se „tajno sastajao sa Hitlerom“ ali da to nije za streljanje. Od streljanja se tako odustalo, neki su oficiri već držali ruku na futroli revolvera, patrijarh je tako knezu Pavlu spasao život i on je proteran iz zemlje i umro je u inostranstvu.

## Reference
Never Let You Go

Never Let You Go se može odnositi na:
* "Never Let You Go" (pjesma grupe Third Eye Blind) 
* "Never Let You Go" (pjesma Dime Bilana na Eurosongu 2006)
* "Never Let You Go" (pjesma grupe Evermore)
* "Never Let You Go" (pjesma grupe INXS)
* "Never Let You Go" (pjesma Manda s Eurosonga 2003)
Elephant (album)

***Elephant*** je četvrti po redu album američke rock grupe The White Stripes, izdan godine 2003.

## Popis pjesama
Sve pjesme je napisao Jack White, osim ako nije drukčije navedeno.

# "Seven Nation Army" – 3:51
# "Black Math" – 3:03
# "There's No Home for You Here" – 3:43
# "I Just Don't Know What to Do with Myself" (Burt Bacharach, Hal David) – 2:46
# "In the Cold, Cold Night" – 2:58
#* Meg White kao vodeći vokal.
# "I Want to Be the Boy to Warm Your Mother's Heart" – 3:20
# "You've Got Her in Your Pocket" – 3:39
# "Ball and Biscuit" – 7:19
# "The Hardest Button to Button" – 3:32
# "Little Acorns" (Mort Crim, J. White) – 4:09
#* Detroitski radio-spiker Mort Crim na početku drži monolog.
# "Hypnotize" – 1:48
# "The Air Near My Fingers" – 3:40
# "Girl, You Have No Faith in Medicine" – 3:17
# "Well It's True That We Love One Another" – 2:42
#* Tri vokala u ovoj pjesmi: Jack i Meg White, te Holly Golightly iz britanske grupe Thee Headcoatees.




## Singlice

## Osoblje
### Izvođači
* Jack White – gitara, klavir, vokali
* Meg White – bubnjevu, vokali
* Holly Golightly – vokali
* Mort Crim – vokali (naracija)

### Studiji
Toe-Rag Studios i BBC Maida Vale Studio, London, april 2002.

## Napomene

## Vanjske veze
*  (UK version)
*  (U.S. version)
I Just Don't Know What to Do with Myself

"**I Just Don't Know What to Do with Myself**" je pjesma koju su napisali Burt Bacharach i Hal David.

Pjesmu je prvi put snimio R&B pjevač Tommy Hunt kao naslovni broj na svom albumu iz 1962. godine, te ju je izdao kao singlicu (Scepter 1236, b/w "And I Never Knew.") Producirali su je Jerry Leiber i Mike Stoller, a aranžirao Burt Bacharach. Dvije godine kasnije u Velikoj Britaniji je izbila na 3. mjesto u izvedbi Dusty Springfield. Godine 1966. Dionne Warwick je u SAD imala hit zahvaljujući novom aranžmanu Burta Bacharacha. Burt Bacharach je potom snimio verziju koja se može naći na albumu *[[The Look of Love: The Collection]]* (UK 2001).

Pjesmu su kasnije obradili raznovrsni izvođači kao Isaac Hayes, 1970; Elvis Costello & The Attractions, 1978; Demis Roussos, 1978; The Photos, featuring Wendy Wu, 1980; Linda Ronstadt, 1994; and Steve Tyrell, 2003.

Godine 2002. je izdan soundtrack filma *[[My Best Friend's Wedding]]* u kojemu je tu pjesmu pjevala Nicky Holland. U samom filmu je Cameron Diaz tu pjesmu pjevala u karaoke sceni.

Godine 2003. je pjesma izdana kao singlica grupe The White Stripes. Bila je to druga singlica s njihovog albuma *[[Elephant (album)|Elephant]]*. Poznata je po video-spotu u kojem Kate Moss pleše oko motke, a koga je režirala Sofia Coppola.

Godine 2006. pjesma je postala dio soundtracka za *[[Shout! The Mod Musical]]*.

## Popis pjesmaa na singlici White Stripesa
### Promo
# "I Just Don't Know What to Do with Myself" (BBC Radio 1 Evening Session) (Burt Bacharach, Hal David)
# "Who's to Say" (Dan Miller)
# "Lafayette Blues" (BBC Radio 1 Evening Session)
# "I'm Finding It Harder to Be a Gentleman "(Live on the John Peel Show)

### 7"
# "I Just Don't Know What to Do with Myself" (BBC Radio 1 Evening Session)
# "Who's to Say"

### CD
# "I Just Don't Know What to Do with Myself" (BBC Radio 1 Evening Session)
# "Who's to Say"
# "I'm Finding It Harder to Be a Gentleman" (Live on the John Peel Show)

### DVD
# "I Just Don't Know What to Do with Myself" (samo audio
# "Lafayette Blues" (BBC Radio 1 Evening Session) (samo audio
# "Black Math" (Masonic Temple Theatre, 16.4. 2003.)

## Izvori
* White Stripes.net
Petar II Karađorđević

**Petar II Karađorđević** (Beograd, 6. rujna 1923. - Denver, Colorado, 3. studenog 1970.), posljednji jugoslavenski kralj.

Najstariji sin kralja Aleksandra Karađorđevića. Kraljem postaje 9. listopada 1934., nakon atentata na njegovog oca, kralja Aleksandra u Francuskoj. Do 27. ožujka 1941. u njegovo ime Jugoslavijom je vladao knez Pavle Karađorđević (1893.-1976.), kada poslije ožujskog puča preuzima i praktično vlast. Poslije sloma Jugoslavije u travanjskom ratu emigrira s vladom u Atenu, potom u Kairo, pa u Palestinu, da bi od rujna 1941. pa sve do kraja rata s vladom boravio u Londonu. S vlasti je zbačen 29. studenog 1945. nakon referenduma održanog pod neregularnim uvjetima u Jugoslaviji. Službeno nikada nije abdicirao.

Poslije II. svjetskog rata živio u Francuskoj i SAD-u. Politički aktivan do smrti, surađivao sa srpskom pravoslavnom crkvom (SPC) i srpskom emigracijom. Umro je poslije duge i teške bolesti u Denveru (SAD) 3. studenog 1970., a sahranjen u manastiru SPC Sv. Save u Libertyville, Illinois. Time je postao jedini europski vladar koji je sahranjen na teritoriji SAD-a.

Iz braka s grčkom princezom Aleksandrom (1921.-1993.) ima sina jedinca prestolonasljednika Aleksandra (1945.), koji od 2000. godine živi u Beogradu.

## Drugi svetski rat

Specijalni nemački izaslanik za Balkan Herman Nojbaher svedoči o neobičnoj praksi jugoslovenskog kralja koji nagrađuje četnike zbog borbi protiv okupatora dok oni piju sa okupatorom i bore se protiv partizana:

### Raskid kralja Petra sa četnicima

13. aprila 1944. Čerčil je informisao kralja Petra da će, ukoliko ne ukloni Dražu Mihailovića iz emigrantske vlade, Velika Britanija početi da tretira jugoslovenskog kralja i njegovu vladu kao saradnike Osovine.

29. avgusta 1944. godine kralj Petar je doneo ukaz O. Br. 881 kojim se general Dragoljub Mihailović razrešava dužnusti načelnika Štaba Vrhovne komande u okupiranoj Jugoslaviji i stavlja na raspolaganje ministru vojske, mornarice i vazduhoplovstva.

U jeku bitke za Srbiju, 12. septembra 1944. godine, kralj Petar II Karađorđević je javno pozvao četnike da pristupe Narodnooslobodilačkoj vojsci Jugoslavije, a one koji to odbiju osudio kao izdajnike koji "zloupotrebljavaju ime kralja i autoritet krune" radi pravdanja saradnje sa neprijateljem:

Sav prestiž koji su četnici do tada uživali zbog savezničke pomoći, prenet je na partizane. Efekat je povećan i vešću da je Tito postigao sporazum sa kraljem Petrom, i kraljevom proklamacijom kojom je pozvao svoje podanike da pruže partizanima podršku, što je razbilo tvrdnju generala Mihailovića da se on bori za kralja.

Uprkos pozivu jugoslovenskog kralja, Dragoljub Mihailović i "Jugoslovenska vojska u otadžbini" u bici za Srbiju su ostali verni kruni, iako je velikih broj samih boraca prešao u redove NOVJ.

## Izvori
There's No Home for You Here

"**There's No Home for You Here**" je singlica koju je snimila američka rock grupa The White Stripes. Predstavlja četvrtu singlicu s njenog albuma *[[Elephant (album)|Elephant]]*.

## Popis pjesama
# "There's No Home for You Here"
# "I Fought Piranhas" (Live at Electric Lady Studio)
# "Let's Build a Home" (Live at Electric Lady Studio)

## Reference
* White Stripes.net . Pristup 8.9. 2005.
* The White Stripes. Pristup 8.9. 2005.
The Hardest Button to Button

"**The Hardest Button to Button**" je singlica američke rock grupe The White Stripes. To je treća singlica s njihovog albuma *[[Elephant (album)|Elephant]]*.

Jack White tvrdi da se tekst pjesme bavi djetetom koje pokušava pronaći put u problematičnoj porodici u vrijeme kada dolazi nova beba.

Videospot za pjesmu je režirao Michel Gondry.

Pjesmu su samplirali The Kleptones za album *[[24 Hours (album)|24 Hours]]*.

## Popis pjesama
### 7"
# "The Hardest Button to Button"
# "St. Ides of March"

### CD
# "The Hardest Button To Button
# "St. Ides of March"
# "The Hardest Button to Button" (video)

## Reference
* All Music Guide: "The Hardest Button to Button". Retrieved September 5th, 2005.
* The White Stripes (include lyrics). Retrieved September 5th, 2005.
* White Stripes.net  Retrieved September 9th, 2005.
* White Stripes.net FAQ . Retrieved September 17th, 2005.
* "The White Stripes on ''Elephant''". Retrieved April 19th, 2006. Archived on web.archive.org, archive retrieved 23 October 2006.
Informativni TV-program

**Informativni progam** na televiziji je skup svih emisija odnosno dijelova programa neke TV stanice ili mreže koje za glavnu svrhu imaju informiranje gledatelja o aktualnim događajima.

Glavni i najčešći oblik informativnog programa jest emisija televizijskih vijesti koja traje od nekoliko desetaka sekundi (blic vijesti) do sat vremena i duže (TV dnevnik), a koja se na programu emitira svaki dan u točno određenom terminu, najčešće dva ili tri puta.

Pored TV vijesti, dio informativnog programa mogu biti i informativno-politički magazini koji se emitiraju u dužim razmacima (jednom tjedno ili jednom mjesečno), talk-show emisije čiji se gosti bave aktualnim temama, kao i televizijski ili filmski dokumentarci vezani uz aktualne teme.

U svijetu od 1980-ih raste specijaliziranih informativnih kanala čiji je cjelokupni program isključivo informativne prirode, a kao najpoznatiji primjer se uzima CNN.
Rainer Maria Rilke

**Rainer Maria Rilke** (Prag, 4. decembar 1875. - Valmont, Švicarska, 29. decembar 1926.) je bio austrijski pjesnik.

Studirao je historiju umjetnosti, književnost i filozofiju u Pragu, Münchenu i Berlinu. Njegova poezija predstavlja završetak evropske dekadencije i početak poezije biti. Rilkeova lirika je morbidna i sjetna, puna sumračnih i samrtničkih ugođaja. Izraz je doba na prijelomu, svjetova između Istoka i Zapada i posebne mješavine slavenskog i germanskog. Prevodio je s francuskog, engleskog i italijanskog.

## Djela

* "Soneti Orfeju" (1923)
* "Nove pjesme"
* "Knjiga slika" (1902)

## Vanjske veze

* Biography in English
* More than 200 poems in English translation
* Twelve selected poems in English and German 
* Quotations

* 
* Poems, drama and prose writing by Rilke (in German)
* International Rilke Association (in German)
* Rilke site (in German)
* All Poems and Books of R. M. Rilke  in German with titles index, word dictionary, and text search
* Die Gedichte von Rainer Maria Rilke
* Duineser Elegien
* Rilke's German language sonnets
* Audio discussion of seven of the "New Poems"
* The Big Three: Rilke's correspondence with Tsvetayeva and Pasternak
Bistra

**Bistra** je općina u Hrvatskoj, u Zagrebačkoj županiji.

## Geografija
Bistra se nalazi sa sjeverne strane Sljemena, podno Medvednice. Udaljena je 22 km od Zagreba. Prostire se na 52,75&nbsp;km2.

## Stanovništvo
Općina Bistra ima 6.870 stanovnika, a prosječna gustoća naseljenosti ove male općine je 130,24 stanovnika/km2 (podaci od 31. siječnja 2006. )

Po posljednjem popisu stanovništva iz 2001. godine općina Bistra imala je 6.098 stanovnika, raspoređenih u 6 naselja:
* Bukovje Bistransko - 382
* Donja Bistra - 1.273
* Gornja Bistra - 1.629
* Novaki Bistranski - 777
* Oborovo Bistransko - 938
* Poljanica Bistranska - 1.099

### Nacionalni sastav, [[2001]].
* Hrvati - 5.926 (97,18)
* Srbi - 12 (0,20)
* Slovenci - 7 (0,11)
* Nijemci - 5 (0,08)
* Česi - 3
* Rusi - 2
* Albanci - 1
* Bošnjaci - 1
* Crnogorci - 1
* Mađari - 1
* ostali - 8 (0,13)
* neopredijeljeni - 19 (0,31)
* nepoznato - 112 (1,84)

## Uprava
Na vlasti u općini je HDZ. Vijeće općine ima 15 članova. Općinski načelnik, ujedno i predsjednik općinskog poglavarstva je Krešimir Gulić. Općinsko poglavarsko sastoji se od pet članova. Zajedničke stručne službe Općine Bistra organizirane su u jedinstveni upravni odjel.

Administrativno sjedište općine Bistra je naselje Donja Bistra.

Dan Općine Bistra je 6. prosinac Dan Svetoga Nikole, zaštitnika župe Bistra.

## Historija
## Gospodarstvo
## Značajne osobe
* Mihael Mikić (nogometaš)

## Spomenici i znamenitosti
* Dvorac obitelji Oršić 

## Obrazovanje
## Kultura
* **KUD BISTRA** Njegovatelj starih Bistranskih običaja i tradicije.

## Sport
U mjestu djeluju nogometni, hrvački i streljački klub.
Izvrsne rezultate i kvalitetnu ekipu imaju veterani nogometnog kluba Bistra. Osvajači su 2 prvenstva (2004. i 2005. god.) , sudionici dva finalna razigravanja na nivou Zagrebačke županije , te jednom sudionici završnog turnira prvenstva Hrvatske (Bizovačke toplice 2005.)
Trenutno u ekipi veterana igra veliki broj renomiranih igrača koji su godinama igrali u visokim rangovima natjecanja u bivšoj i sadašnjoj državi.

## Vanjske veze

* Službene stranice Općine Bistra
* Internet stranice KUD-a Bistra
Brckovljani

**** su naselje i sjedište istoimene općine u Hrvatskoj. Administrativno pripada Zagrebačkoj županiji.

## Historija
## Geografija
Općina Brckovljani smještena je u istočnom dijelu Zagrebačke županije, udaljena oko 20 kilometara od Zagreba. Omeđena je sa zapadne strane rijekom Zelinom, sa istočne strane rijekom Lonjom, sa južne strane područjem Ivanić Grada te sa sjeverne strane područjem grada Sveti Ivan Zelina. Općinu na dva dijela dijeli državna cesta Zagreb-Bjelovar kao i žejeznička pruga Zagreb-Koprivnica.
Područje općine prostire se na površini od 71,1&nbsp;km².

## Stanovništvo
Prema posljednjem popisu stanovništva iz 2001. godine općina Brckovljani imala je 6.816 stanovnika, raspoređenih u 14 naselja:
* Božjakovina - 216
* Brckovljani - 1.243 (administrativno sjedište općine)
* Donje Dvorišće - 141
* Gornja Greda - 586
* Gornje Dvorišće - 335
* Gračec - 997
* Hrebinec - 237
* Kusanovec - 53
* Lupoglav - 1.064
* Prečec - 224
* Prikraj - 590
* Stančić - 738
* Štakorovec - 281
* Tedrovec - 111

### Nacionalni sastav, [[2001]].
* Hrvati - 6.257 (91,80)
* Srbi - 36 (0,53)
* Makedonci - 8 (0,12)
* Albanci - 5 (0,07)
* Česi - 5 (0,07)
* Bošnjaci - 3
* Mađari - 3
* Rusi - 3
* Slovaci - 3
* Nijemci - 2
* Slovenci - 1
* Ukrajinci - 1
* ostali - 13 (0,19)
* neopredijeljeni - 30 (0,44)
* nepoznato - 446 (6,54)

## Privreda
## Politika
Na vlasti u općini je HSS. Načelnik općine i predsjednik općinskog poglavarstva je Željko Funtek (HSS). Zamjenik načelnika je Božo Graberec (HSS). Poglavarstvo ima 5 članova.

Općinsko vijeće ima 13 članova. Predsjednik vijeća je Milan Kralj (HSS).

## Kultura
## Obrazovanje
## Sport
## Znamenitosti
## Značajne osobe
## Vanjske veze
Dubravica

**Dubravica** je općina u Hrvatskoj, smještena u Zagrebačkoj županiji

## Geografija
Općina je smještena u sjeverozapadnom dijelu Zagrebačke županije uz slovensku granicu. Graniči s Krapinsko-zagorskom županijom (općcina Kraljevec na Sutli) na sjeveru, na istoku s općinom Luka i gradom Zaprešićem, na jugoistoku s općinom Pušća, a na jugu sa općinom Marija Gorica. Na zapadnoj strani od Slovenije je dijeli rijeka Sutla.

Ime općine potječe od hrastove šume Dubrave kojom je nekada bilo pokriveno cijelo područje Općine.

## Stanovništvo
Po posljednjem popisu stanovništva iz 2001. godine, općina Dubravica imala je 1.586 stanovnika, raspoređenih u 10 naselja:
* Bobovec Rozganski - 411
* Donji Čemehovec - 44
* Dubravica - 141
* Kraj Gornji - 200
* Lugarski Breg - 108
* Lukavec Sutlanski - 158
* Pologi - 100
* Prosinec - 112
* Rozga - 161
* Vučilčevo - 151

## Uprava
Načelnik općine je Franjo Štos (HDZ).

## Historija
## Gospodarstvo
## Značajne osobe
* Pavao Štoos, hrvatski pjesnik, svećenik i narodni preporoditelj, rođen je na području Općine 10. prosinca 1806.

## Spomenici i znamenitosti
Cret (tresetište) kod Dubravice, smješten podno Lugarskog brijega, 1966. godine proglašen je botaničkim posebnim rezervatom. To je jedno od rijetkih staništa gdje još rase kukcojedna biljka okrugolisna rosika (koja se nalazi u grbu Općine), jedina vrsta iz toga roda koja raste u Hrvatskoj. Na cretu Dubravica pronađene su i tri vrste gljiva kojima je to za sada jedini poznati nalaz u Hrvatskoj.

Dan Općine slavi se 26. srpnja.
 
## Obrazovanje
## Kultura
## Sport
## Vanjske veze

* Službene stranice Općine Dubravica 

Zagrebačka županija
Dubravica (razvrstavanje)

Izraz **Dubravica** može označavati nekoliko lokaliteta:

Hrvatska:
* Dubravica, općina u Zagrebačkoj županiji
* Dubravica (Metković)
* Dubravica (Dubrovnik)

BiH:
* Dubravica (općina Čapljina), naselje u općini Čapljina
* Dubravica (općina Neum), naselje u općini Neum
* Dubravica (općina Vitez), naselje u općini Vitez
* Dubravica (općina Zavidovići), naselje u općini Zavidovići

Srbija:
* Dubravica (Požarevac), naselje u opštini Požarevac

Vidi i:
* Dubrava
* Dubravice
Dubrava

**Dubrava** ili **Dúbrava** može se odnositi na sljedeća mjesta:

## Naselja

### Bosna i Hercegovina
* Dubrava (Kalinovik), selo u Bosni i Hercegovini

### Crna Gora
* Dubrava (Pljevlja), selo u Crnoj Gori

### Hrvatska

* Dubrava (općina), općina u Zagrebačkoj županiji
* Dubrava (Omiš), selo u Splitsko-dalmatinskoj županiji
* Dubrava (Ston), naselje u Dubrovačko-neretvanskoj županiji
* Dubrava (Zagreb), tradicionalna četvrt Zagreba, podijeljena na Gornju i Donju Dubravu.

### Kosovo

* Dubrava (Deçani), naselje u općini Deçani
* Dubrava (Ferizaji), naselje u općini Ferizaji
* Dubrava (Istog), naselje u općini Istog
* Dubrava (Kaçaniku), naselje u općini Kaçaniku
* Dubrava (Suhareka), naselje u općini Suhareka

### Rusija

* Dubrava (Kalinjingradska oblast), naselje u Kalinjingradskoj oblasti

### Slovačka

* Dúbrava (Liptovský Mikuláš)
* Dúbrava (Levoča)
* Dúbrava (Snina)

### Srbija
* Dubrava (Bojnik)
* Dubrava (Ivanjica)
* Dubrava (Knić)
* Dubrava (Kuršumlija)

## Povezano
* Masakr u zatvoru Dubrava
Jakovlje

**Jakovlje** je naselje i sjedište istoimene općine u Hrvatskoj, u Zagrebačkoj županiji.

## Geografija
Općinu Jakovlje sačinjavaju tri sela: Jakovlje, Kraljev Vrh i Igrišće.

Površina općine je 35,71 km&sup2;

## Stanovništvo
* 1991.: 3819
* 2001.: 3952 (Gustoća stanovništva: 111/km²)

Po posljednjem popisu stanovništva iz 2001. godine, općina Jakovlje imala je 3.952 stanovnika, raspoređenih u 3 naselja:
* Igrišće - 669
* Jakovlje - 2.622
* Kraljev Vrh - 661

## Uprava
Poglavarstvo Općine Jakovlje:
* Načelnica općine: Snježana Bužinec
* Zamjenik načelnice: Nenad Loborec
članovi:
* ing. Zdravko Svetec iz Igrišća
* Dražen Krajna iz Kraljevog Vrha
* ing. Franjo Kuhta iz Jakovlja.

Članovi Općinskog vijeća s liste SDP-a i Udruge umirovljenika Općine Jakovlje su: Marijan Vrabec, Krunoslav Zorko, Ivan Bužinec i Ksenija Tomac (Štimac).

## Historija
Jakovlje u NOB

Jakovljanska partizanska udarna grupa

Borba kod Jakovlja

Tragedija u Jakovlju - u spomen na 30. prosinac 1944. godine

Popis poginulih boraca NOV I POH iz sela Jakovlje

Popis žrtava fašističkog terora iz sela Jakovlje

## Gospodarstvo
## Značajne osobe
* Marko Belinić - narodni heroj
* Ivan Krkač - narodni heroj
* Josip Gril - borac NOR-a
* Ivan Brcko - borac NOR-a. Rođen 1894. godine u Kraljevom Vrhu, poginuo 1944. u Zagrebu kao politički radnik NOB-a.
* Marko Šimunić - borac NOR-a. Rođen 1920. godine u Kraljevom Vrhu, poginuo 1944. godine u Ivancu kao intendant brigade "Braća Radić".
* Juraj Vodopija - borac NOR-a. Rođen 13. travnja 1921. godine u Jakovlju. Poginuo 1942 u logoru Jasenovac kao član KPJ.
* Ivan Ferenčak - sudionik Oktobarske revolucije
* Tomislav Špiček - kuhar
* Branko Tuđen - novinar

## Spomenici i znamenitosti
* Dvorac Siksta

## Obrazovanje
## Kultura
## Sport
## Vanjske veze

* Dvorac Siksta
Jakovlje (razvrstavanje)

**Jakovlje** je naziv za naseljeno mesto i može biti
* Jakovlje - selo i opština u Zagrebačkoj županiji u Hrvatskoj.
* Jakovlje - selo u opštini Aleksinac u Nišavskom okrugu u Srbiji.
Jakovlje (Aleksinac)

**Jakovlje** je naselje u opštini Aleksinac u Nišavskom okrugu. Prema popisu iz 2002. bilo je 352 stanovnika (prema popisu iz 1991. bilo je 463 stanovnika).

## Demografija
U naselju Jakovlje živi 305 punoletnih stanovnika, a prosečna starost stanovništva iznosi 47,2 godina (46,2 kod muškaraca i 48,3 kod žena). U naselju ima 109 domaćinstava, a prosečan broj članova po domaćinstvu je 3,23.

Ovo naselje je velikim delom naseljeno Srbima (prema popisu iz 2002. godine), a u poslednja tri popisa, primećen je pad u broju stanovnika.

## Reference

## Vanjske veze

* Sela Opštine Aleksinac na internetu 
* Mape, aerodromi i vremenska situacija lokacija (Fallingrain)
* Satelitska mapa (Wikimapia)
* Gugl satelitska mapa (Maplandia)
* Plan naselja na mapi (Mapquest)
Feliks Barušić

**Feliks Barušić** (Kloštar Ivanić, 1864. - Osijek, 1917.) je bio hrvatski pripovjedač. Učiteljevao u Zlataru. Bio direktor Učiteljske škole u Osijeku.

Pisac je omanjih zbirki humorističkih i satiričkih pripovijesti i crtica.

## Djela
# "Aforizmi", monografija (knjiga), (1911.)
# "Pabirci", monografija (knjiga), (1912.)
# "Pabirci", monografija (knjiga),(1914).
# "Sretne naravi", monografija (knjiga), (1907.)
# "Za dokolicu" , monografija (knjiga), (1905.)
# "Iz prirode", znanstveno popularno djelo
Dubravica (Požarevac)

**Dubravica** je naselje u opštini Požarevac u Braničevskom okrugu Srbije. Prema popisu iz 2002. bilo je 1225 stanovnika (prema popisu iz 1991. bilo je 1521 stanovnika).

## Demografija
U naselju Dubravica živi 983 punoletna stanovnika, a prosečna starost stanovništva iznosi 43.1 godina (42.2 kod muškaraca i 43.9 kod žena). U naselju ima 343 domaćinstva, a prosečan broj članova po domaćinstvu je 3.57.

Ovo naselje je velikim delom naseljeno Srbima (prema popisu iz 2002. godine), a u poslednja tri popisa, primećen je pad u broju stanovnika.

## Izvori


## Vanjske veze
Krašić

**Krašić** je naselje i sjedište istoimene općine u Hrvatskoj, smještena u Zagrebačkoj županiji.

## Geografija
Općina je u geografskom smislu konzistentan dio hrvatskog prigorja, a s povijesnog aspekta predstavlja dio Podgorske županije. Smještena je između gradova Jastrebarskog i Ozlja (Karlovačka županija), oko 50&nbsp;km jugozapadno od Zagreba.

## Stanovništvo
Po posljednjem popisu stanovništva iz 2001. godine, općina Krašić imala je 3.199 stanovnika, raspoređenih u 33 naselja:
* Barovka - 18
* Begovo Brdo Žumberačko - 22
* Brezarić - 306
* Brlenić - 213
* Bukovica Prekriška - 41
* Careva Draga - 6
* Čučići - 2
* Čunkova Draga - 33
* Dol - 216
* Donje Prekrižje - 63
* Gornje Prekrižje - 49
* Hrženik - 135
* Hutin - 129
* Jezerine - 53
* Konjarić Vrh - 31
* Kostel Pribićki - 54
* Krašić - 699
* Krnežići - 56
* Krupače - 71
* Kučer - 49
* Kurpezova Gorica - 9
* Medven Draga - 46
* Mirkopolje - 96
* Pećno - 23
* Pribić - 319
* Pribić Crkveni - 184
* Prvinci - 17
* Radina Gorica - 25
* Rude Pribićke - 39
* Staničići Žumberački - 13
* Strmac Pribićki - 132
* Svrževo - 45
* Vranjak Žumberački - 5

## Uprava
Administrativno središte općine je naselje Krašić.

Dan općine obiježava se 8. svibnja.

## Historija
* Napad na Krašić

## Gospodarstvo
## Značajne osobe
* Alojzije Stepinac, hrvatski kardinal
* Josip Torbar, prvi tajnik, a potom i predsjednik HAZU (bivša JAZU)
* Franjo Kuharić, hrvatski kardinal

## Spomenici i znamenitosti
## Obrazovanje
## Kultura
## Sport
## Vanjske veze
* http://www.krasic.com/
Kravarsko

**Kravarsko** je naselje i sjedište istoimene općine u Hrvatskoj, u Zagrebačkoj županiji.

## Geografija
Općina Kravarsko nalazi se u središnjem dijelu Vukomeričkih gorica, (blaga brda zasađena vinogradima i voćnjacima). Općina Kravarsko prava je oaza zelenila šume hrasta kitnjaka, bukve, graba i ponegdje crnogorice. Općina kravarsko nalazi se u neposrednoj blizini gradova Zagreba i obližnje Velike Gorice, na važnom prometnom pravcu Velika Gorica - Pokupsko - Glina.

## Stanovništvo
Po posljednjem popisu stanovništva iz 2001. godine, općina Kravarsko imala je 1.983 stanovnika, raspoređenih u 10 naselja:
* Barbarići Kravarski - 181
* Čakanec - 83
* Donji Hruševec - 350
* Gladovec Kravarski - 212
* Gornji Hruševec - 251
* Kravarsko - 512
* Novo Brdo - 98
* Podvornica - 87
* Pustike - 168
* Žitkovčica - 41

Hrvati čine većinu stanovništva.

## Uprava
Upravno područje općine Kravarsko obuhvaća naselja: Kravarsko, Gornji Hruševec, Donji Hruševec, Čakanec, Barbarići-Kravarski, Novo Brdo, Žitkovčica, Podvornica, Pustike.

Načelnik općine je Vlado Kolarec (HDZ).

## Historija
Kravarsko se dosta rano spominje već 1334 godine u srednjovjekovnim ispravama kao stara Katolička župa. 
Politički taj je kraj pripadao Plemenitoj općini Turopolje (slobodni predijalci koji nisu bili u kmetskom odnosu). Južni dio općine nalazio se na granici veleposjeda Topuske opatije. 
Prema legendi u blizini naselja Gornji Hruševec na vrhu strmog brijega zvanog Gradišće leže ostaci utvrde Kneza Ljudevita Posavskog (knez Posavske Hrvatske), protiv kojeg je Franačko carstvo vodilo četiri rata. Istoimena gradina Ljudevita Posavskog podignuta je na ostacima starog Rimskog grada (Ad Fines), spomenuti lokalitet nalazi se u privatnom posjedu te još nije dovoljno istražen.

## Gospodarstvo
Vinogradarstvo, voćarstvo, stočarstvo i ponešto turizam osnovne su grane gospodarskog razvoja.

## Značajne osobe
Književnik Slavko Kolar (živio je i radio u Gornjem Hruševcu).

## Spomenici i znamenitosti
* Crkva Sv. Križa Kravarsko koja se nalazi na najvišoj uzvisini u centru mjesta uz glavnu prometnicu.
* Rezervat zaštićene vrste siva čaplja (Kravarščica)
* Ostaci stare gradine Gradišće (Gornji Hruševec)

## Obrazovanje
Osnovna Škola Slavko Kolar Kravarsko, područna škola Gornji Hruševec, područna škola Donji Hruševec.

## Kultura
* KUD Vukomeričke gorice
* DVD Kravarsko
* U Gornjem Hruševcu odvijala se se radnja dvaju proslavljenih hrvatskih filmova Breza i Svoga tela gospodar.

## Sport
* NK Kravarsko
* NK Gornji Hruševec
* NK Donji Hruševec

## Vanjske veze