Augustinci

**Augustinci** ili **Red svetog Augustina** (latinski: *Ordo Sancti Augustini*, kratica: **OSA**) do 1963 znani kao **Augustinski heremiti (pustinjaci)** (latinski: *Ordo Eremitarum Sancti Augustini*, kratica: **OESA**).

Augustinci su bili četvrti veliki rimokatolički prosjački red kasnog srednjeg vijeka - nakon franjevca, dominikanca i karmelićana. Ime su dobili po svetom Augustinu (354-430) čija su monaška pravila prihvatili. Odjeća im se sastoji od crnog habita, kožnog remena i crne kapuljače. Papa Ivan XXIII. je 1963 napravio reformu reda i izbacio - heremiti (pustinjaci) iz naziva reda jer je red prestao to biti

## Historija reda
Red je osnovan 16. decembra 1243, bulom pape Inocenta IV - *Incumbit nobis* kojom su udruženi svi dotadašnji toskanski augustinski redovi.

Augustinci su se osobito trudili proširiti kult Svete Marije koju su zvali Naša gospa savjetnica (*Mater boni consilii*). U Ameriku su prvi augustinci dospjeli 1533. godine.

### Historijske karakteristike reda
U užem smislu pojam "augustinci" označuje dva posebna reda: 
* *Redovnički augustinci* ili regularni kanonici 
* *augustinci pustinjaci (eremiti)* OESA
Redovnički kanonici sv. Augustina živjeli su u regularnim zajednicama, a osnivanje takvih zajednica podudara se s težnjama za reformom Crkve u 11. vijeku. Augustinci - pustinjaci predstavljaju pak jedan od četiri velika prosjačka reda, osnovan 1256. godine kao ujedinjeni Red različitih pustinjačkih zajednica.

Kasnije su se augustinci podijelili u pet glavnih grupa:
# *Red svetog Augustina*; fratri pod zapovjedništvom Generalnog priora 
# *Augustinske redovnice*
# ostali augustinski redovi koji nisu pod direktnom upravom Generalnog priora poput Uršulinki i Augustinaca Rekolekta
# vjerske kongregacije koje žive apostolskim životom (aktivne zajednice muškaraca i žena)
# laička bratstva i društva osnovana pod imenom i učenjem sv. Augustina kao što su to laički Augustinci Rekolekti

## Augustinci u južnoslavenskim zemljama
### Augustinci u Sloveniji
U Sloveniji su augustinci djelovali u Velikovcu (od 1256 nadalje), Muti (od 1271), Radgoni (1360), a bosonogi augustinci u Ljubljani (od 1625).
### Augustinci u Hrvatskoji
Regularni kanonici sv. Augustina kod nas prvi dolaze u Srijem krajem 12. vijeka, a Red braće pustinjaka sv. Augustina dolaze u Hrvatsku oko sredine 13. vijeka. Regularni kanonici su imali svoje samostane u Srijemu i to u Banoštoru, Vaški i Irigu. A Red braće pustinjaka sv. Augustina, osim gore spomenutih mjesta, u Dubici, Gariću, Križevcima, Sinju, Makarskoj te Svetoj Nedjelji na Hvaru u kojoj su redovnici augustinci pustinjaci u 14. vijeku imali svoj samostan i crkvu. Prosjački Red augustinaca bio je vrlo važan u 14. vijeku u Hrvatskoj, jer je tada imao brojne samostane, u Rijeci su djelovali do druge polovice 18. vijeka)

Svi augustinski samostani ukinuti su nakon vjerskih reformi cara Josipa II. 
## Život augustinca
Život u zajednici započinje kandidaturom koja traje oko šest mjeseci, a nastavlja se postulaturom koja traje do dvije godine. Ako postulant već ima uvjete za studij (poznavanje njemačkog jezika i maturu) već u postulaturi može započeti svoj teološki studij u Beču. Na početku postulature kandidat dobiva redovničko ime, te oblači augustinski habit. Nakon postulature je godina novicijata, koja se obavlja u Njemačkoj , trenutno u Berlin u. Nakon godine novicijata polažu se prvi zavjeti (siromaštvo, poslušnost i čistoća). Ovi se zavjeti svake godine obnavljaju, a na kraju studija teologije polažu se svečani tj. vječni zavjeti, te nakon toga slijedi đakonsko i na kraju svećeničko ređenje. Polaganjem svečanih - doživotnih zavjeta postaje se punopravni član Reda sv. Augustina.

## Reference

## Vanjske veze
* Službene stranice reda , ,