Saobraćaj u Kazahstanu

Kazahstan je velika zemlja, mahom smeštena u srednjoj Aziji, ali najzapadniji deo zemlje preko reke Ural pripada krajnjem istoku Evrope. Može se reći da je ova zemlja bila i danas je ključna u srednjoj Aziji. Međutim, zbog oštre klime, retke naseljenosti i velike zatvorenosti Kazahstana u prošlosti mnoge mogućnosti za razvoj saobraćaja nisu bile iskorišćene. Sa stabilizacijom zemlje proteklih godina započet je brz i nagli razvoj na svim poljima, a polje saobraćaja je jedno od najvažnijih u daljoj obnovi zemlje zbog velikih razdaljina kao bitnih činilaca budućeg razvoja.

Kazahstan ima razvijen drumski, železnički, vazdušni i vodni saobraćaj. Najveći saobraćajni čvorovi su nova i stara prestonica, Astana i Alma Ata.

## [[Železnički saobraćaj]]

Pogledati: državno preduzeće za železnicu - Kazahstan Temir Žoli

Po podacima iz 1997. godine ukupna dužina železničke mreže u domenu javnog saobraćaja u Kazahstana je 14.400&nbsp;km, od čega je 3.299&nbsp;km elektrifikovano. Ovo se odnosi na pruge širokog koloseka (1520&nbsp;mm), osobene za zemlje bivšeg SSSRa. Pored toga u zemlji postoji i oko velika dužina industrijskih pruga. Železnička mreža je trenutno u obnovi, a predviđa se i njeno proširenje u budućnosti.

Zbog položaja nekadašnje prestonice Alma Ate na južnom obodu države nisu postojale mogućnosti za stvaranje velikog železničkog čvorišta, pa danas postoji niz manjih čvorišta, u kojima se ukrštaju veoma duge železničke linije, izgrađene za vreme SSSRa. Od njih su najvažnije (* - grad u Kazahstanu):

* **[[Turkmestansko-Sibirska železnica]]** (skraćeno: Turksib železnica), Novosibirsk - Barnaul - Semipalatinsk* - Alma Ata* - Ču* - Biškek - Taškent.
* **[[Transkaspijska železnica]]**, Ašhabad - Buhara - Samarkand - Taškent - Ču*.
* **[[Transaralska železnica]]**, Orenburg - Uralsk* - Aktjubinsk* - Kizil Orda* - Čikment* - Taškent.
* **[[Trankazahstanska železnica]]**, Petropavlovsk* - Kokčetav* - Akmolinsk* - Karaganda* - Ču*.

Gradska železnica je prisutna u većim gradovima Kazahstana. Metro sistem se trenutno gradi u Alma Ati, a planira se i i zgradnja u Astani.

**Železnička veza sa susednim zemljama**:

*  Rusija - da
*  Kina - da, uz promenu širine gaza
*  Kirgistan - da
*  Uzbekistan - da
*  Turkmenistan - da

## [[Drumski saobraćaj]]

Ukupna dužina puteva u Kazahstanu u 2006. godini je 258.029&nbsp;km, od čega je sa čvrstom podlogom 247.347&nbsp;km (pri čemu se pod ovim podrazumevaju i veoma loši putevi putevi tipa makadama). Zvanično postojeći savremeni autoputevi ne postoje. pa su magistralni putevi najvažniji u zemlji. Njihova ukupna dužina je oko 17.000&nbsp;km. Putevi nižeg ranga danas su u dosta lošem stanju i ispod savremenih standarda su.

**Državni magistralni putevi su**:
* '''Magistralni put 1''', Alma Ata – Astana – Kustanaj - granica sa Rusijom (ka Čeljabinsku)
* '''Magistralni put 2''', Alma Ata – Semipalatinsk – Pavlodar - granica sa Rusijom (ka Omsku)
* '''Magistralni put 3''', Astana – Kokčetav – Petropavlovsk - granica sa Rusijom (ka Omsku)
* '''Magistralni put 4''', Alma Ata – Džambul – Čikment - granica sa Uzbekistanom (ka Taškentu)
* '''Magistralni put 5''', Čikment – Kizil Orda – Aktjubinsk - Uralsk - granica sa Rusijom (ka Samari)

## [[Vodeni saobraćaj]]

Kazahstan je unutarkontinentalna zemlja, udaljena stotinama kilometara od najbližih mora. Međutim, on izlazi dugom obalom na najveće i međunarodno Kaspijsko jezero, koje je plovnim putem Volga - Kanal Volga-Don - Don kroz Rusiju povezano na sistem svetskih mora. Najveće kaspijske luke u državi su Gurjev i Port Ševčenko. Ove mogućnosti nisu do kraja iskorišćene i biće sve značajnije u budućnosti. Plovidba je moguća i po velikom Aralskom jezeru, ali je ono zabačeno i slabo prometno, a poznato je i kao ekološki uništena zona.

Saobraćaj rekama u Kazahstanu nije pretrano razvijen, ali postoje uslovi za to. Dužina plovnih reka je 3.900&nbsp;km. Ovo se odnosi na reke Sir Darju i Irtiš. Međutim, prva reka je okrenuta ka neprometnom Sibiru i zimi se ledi, dok je druga izolovana od drugih tokova i plitka zbog masovne upotrebe vode za navodnjavanje. Najpoznatije luke su Ust-Kamenogorsk, Pavlodar i Semipalatinsk, sve na Irtišu.

## Gasovodi i naftovodi

Gasovod: 11.019&nbsp;km (2006. g.)

Naftovod: 10.338&nbsp;km (2006. g.)

## [[Vazdušni transport]]

Budući da je Kazahstan ogromna i retko naseljena zemlja sa mnogo izolovanih gradova i oblasti, vazdušni saobraćaj ima veći značaj nego u drugim zemljama. Značajno je i istaći postojanje velikog kosmodroma Bajkonur, koji se nalazi u središnjem Kazahstanu.

U Kazahstanu postoji veliki broj aviopreduzeća, od kojih je najpoznatije i najveće državno preduzeće Er Astana. Najveći broj aviopreduzeća su oblasnog tipa - obično svaka kazahstanska oblasna jedinica ima svoje aviopreduzeće, koje najčešće održava aviolinije sa Astanom, Alma Atom ili Moskvom.

U Kazahstanu postoji 150 zvanično upisanih aerodroma 2006. godine, od čega 67 sa čvrstom podlogom (pogledati: Aerodromi u Kazahstanu). 24 aerodroma je uvršteno na listu međunarodnih aerodroma sa IATA kodom (IATA Airport Code). Najpoznatiji od njih su:

* Međunarodni aerodrom "Astana" u Astani - TSE 
* Međunarodni aerodrom "Alma Ata" u Alma Ati - ALA 
* Aerodrom "Atirau" u Gurjevu - GUW 
* Aerodrom "Ak Žol" u Uralsku - URA 
* Aerodrom "Oskemen" u Ust-Kamenogorsku - UKK 
* Međunarodni Aerodrom "Čikment" u Čikmentu - CIT

Najvažniji aerodrom u državi je aerodrom u Alma Ati, udaljen 20&nbsp;km od grada, a posle njega značajan je aerodrom u Astani, novoj prestonici. Najveći broj aviolinija su prema drugim gradovima bivšeg SSSRa, a posebno su važne linije ka Moskvi.