open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Republikanizam

**Republikanizam** je politička ideologija koja propovijeda republiku kao društveno uređenje neke države, odnosno nužnost njenog uvođenja u državama koje su po svom uređenju monarhije.

Zagovornici republikanizma su u pravilu zagovornici socijalističkih, te nešto rjeđe liberalnih ideologija. Kao glavni argument u prilog ukidanja monarhije i uvođenja republike se navodi da je državni poglavar koji na položaj dolazi temeljem nasljednog prava nespojiv suvremenim idealima jednakosti svih građana, kao i da nasljedni državni poglavar za svoje postupke ne odgovara nikome, odnosno važniji mu je privatni od javnog interesa. 

Republikanizam kao ideologija svoje korijene vuče iz antičke političke prakse utjelovljene u grčkim polisima kao što je Atena, odnosno Rimskoj Republici. Pojava evropskih gradova-država u srednjem vijeku mu daje novih zamah, da bi se u doba prosvjetiteljstva uobličila kao reakcija na pojavu apsolutnih monarhija čije je uređenje bilo u sve većem raskoraku s interesima građanstva i kapitalizma. 

Republikanizam svoj najradikalniji oblik dobija u vrijeme francuske revolucije kada postaje gotovo nerazdvojan od ideologije liberalizma. Međutim, s transformacijom dotadašnjih apsolutnih monarhija u ustavne, a kasnije i parlamentarne monarhije gdje monarsi imaju uglavnom simboličku ulogu, nestaje neposrednih političkih poticaja za republikanizam.

S druge strane, republikanizam počinju koristiti nove ideologije 19. vijeka kao što su nacionalizam, a nešto kasnije i socijalizam, pogotovo njegova struja koja će u 20. vijeku biti poznata kao komunizam.

Socijalistički raspoloženi republikanci monarhiju smatraju nespojivim s idealima jednakosti, a komunisti u monarhiji vide simbol starog poretka, odnosno jezgru otpora diktaturi proletarijata, koja se zbog toga mora ukloniti. 

Mnogi nacionalistički pokreti su postali republikanski jer bi se, po njihovom mišljenju, uklanjanjem nasljednog monarha s mjesta nacionalne države izbjegla svaka mogućnost da preko braka ili personalne unije ta država ostvari državnopravne veze s nekim drugima državama ili nadnacionalnim entitetima, a samim time i izgubi svoj suverenitet. To je, između ostaloga, razlog zašto izraz *republikanizam* danas služi kao sinonim za irski nacionalizam, kao što je nastojanje za kidanje svih državnopravnih veza s bivšom maticom državom - Velikom Britanijom - glavni sadržaj republikanskog pokreta u državama Commonwealtha kao što su Australija, Novi Zeland i Kanada. 

Nasuprot republikanizmu se kao ideologija koja se zalaže za očuvanje ili ponovno uspostavljanje monarhije javlja rojalizam, odnosno monarhizam. 

Izraz *republikanac* ili *republikanski* je, s druge strane, u mnogim državama izgubio dosta svog ideološkog značenja, za što su možda najbolji primjer SAD i tamošnja Republikanska stranka.
DVD uređaj

**DVD** () **uređaj** služi za reprodukovanje sadržaja koji se nalaze na DVD mediju. Neki mogu samo prikazivati sadržaj, dok postoje i uređaji koji su u mogućnosti i snimati nove podatke sa računara ili s drugog DVD medija. Ustaljena brzina snimanja i pisanja današnjih DVD medija je 21.13 MB/s, odnosno 16 puta (16x) brže od prvobitne brzine snimanja - 1.32 MB/s.	

Nakon samog predstavljanja DVD medija i uređaja pojavio se problem kompatibilnosti između raznih formata. Danas su formati objedinjeni i obično ih svi noviji uređaji uredno čitaju, uključujući: DVD-RW, DVD+RW, DVD-RAM, te DVD-R i DVD+R. Također, većina uređaja čita i snima i dvoslojne DVD medije.
CD uređaj

**CD** ('''''C'''ompact '''D'''isc'') **uređaj** služi za reprodukovanje sadržaja koji se nalaze na DVD mediju. Neki mogu samo prikazivati sadržaj, dok imamo i uređaje koji su u mogućnosti i snimati nove podatke sa računara ili s drugog CD medija. 

## CD-ROM
**CD-ROM** (***C'''ompact '''D'''isc '''R'''ead-'''o'''nly '''m'''emory'') je uređaj koji može čitati bilo koju vrstu [[CD]] medija. CD-ROM se obično spaja na [[IDE]] [[sabirnica|sabirnicu]] na [[Matična ploča|matičnoj ploči]] koja služi za protok podataka. Najčešće što zapažamo je brzina jednog uređaja, a koja se meri u kilobajtima u sekundi. Prvobitna brzina CD uređaja je bila 150 kilobajta po sekundi, odnosno 1x brzina. Tehnološkim napretkom današnja brzina (teoretska) čitanja CD medija je 52x odnosno 7.62 megabajta po sekundi. 
== CD/RW ==
'''CD/RW''' (***C**ompact **D**isc **R**ead/**W*'rite*) je uređaj koji može snimati podatke na CD medij. Upravo je to najbitnija razlika između CD/RW-a i običnog CD čitača. Brzina pisanja na medije je obično 48x ili 52x, no to nije uvijek ostvarivo.
## Vanjske veze
* ''Kako CD radi?'' HowStuffWorks.com 
* Kako razumjeti CD-R i CD-RW 
* Vodič za snimanje podataka na CD 
* Često postavljena pitanja vezana za CD snimanje 
* Portal koji objavljuje recenzije i novosti vezane za CD 
* CD-ROM uređaja'' The PC Doctor
Zip uređaj

**Zip uređaj** je uređaj za snimanje podataka na Zip medije. Predstavljen je kasne 1994. od strane kompanije Iomega. Prvobitni kapacitet je iznosio 100 MB, ali kasnije verzije su donijele kapacitete od 250 MB pa do 750 MB. Današnji kapacitet Zip disketa iznosi 1 GB i 2 GB.

Format je postao popularan jer je nudio veći kapacitet of flopi uređaja, ali nikada nije ostvario prednost ili postao standard. Danas je u velikoj mjeri potisnut od strane flash uređaja, kao i CD i DVD medija. Zip disketa je po veličini slična flopi disketi i iznosi 9&nbsp;cm (3,5").

Interni uređaji koriste IDE i SCSI sučelje, dok eksterni mogu koristiti SCSI ili USB sučelje ili paralelni port. Neki moderni BIOS-i još uvijek podržavaju pokretanje kompjutera (bootanje) Zip uređajem preko USB ili ATAPI sučelja.

## Prodavanje
Zip uređaji originalno su se dobro prodavali nakon njihovog predstavljanja 1994. godine, zbog, za ono vrijeme, niske cijene i velikog kapaciteta. Uređaj bi se inicijalno prodavao za malo ispod 200 dolara s jednom ladicom, a dodatna ladica s dodatnih 100 MB za 20 dolara. U ovo vrijeme tvrdi diskovi su imali kapacitet od otprilike pola gigabajta (500 MB), a cijena im je bila oko 200 dolara, tako da je pravljenje sigurnosnih kopija podataka (backupiranje) sa Zip uređajima bilo veoma ekonomično za kućne korisnike. Neki su proizvođači kompjutera, primjerice Dell i Apple Inc. stavljali interni Zip uređaj u svoje kompjutere. Tijekom sljedećih nekoliko godina opadale su cijene dodatnih ladica kako ih je sve više tvrtki počelo nabavljati. Nabavljači su bili Fujifilm, Verbatim, Toshiba i Maxell. Tvrtke Epson i Nec isto su proizvodile licencirani 100-megabajtni model sa svojim imenom brenda.

Ipak, popularnost Zip uređaja počela je naglo opadati u periodu od 1999. do 2003. godine jer su Zip uređaji imali sada već relativno visoku cijenu po megabajtu u odnosu prema padajućim cijenama tada novih CD-R i CD-RW diskova.

U rujnu 1998. godine poduzeta je reprezentativna akcija suda protiv Iomege zbog greške Zip uređaja koja je nazvana klik smrti (engl. *click of death*).

2006. godine časopis PC World ocijenio je Zip uređaj kao 15. najgori tehnološki proizvod svih vremena od njih 25. Ipak, 2007. godine, isti je časopis ocijenio Zip uređaj kao 23. najbolji tehnološki proizvod svih vremena od njih 50.
 
Unatoč svemu, Zip uređaje i danas koriste retro kompjuterski entuzijasti.

## Reference

## Vanjske veze
* IOMega Zip Disk stranica  
* IOMega Euro  
* Zip lozinke 
* Što je to Klik Smrti?
Izlazni uređaji

**Izlazni uređaj** je dio hardvera koji prikazuje podatke i rezultate korisniku. Najčešći dijelovi su monitor, printer, zvučnik, projektor i slušalice. 

## Povezano
* Ulaz/izlaz
* Grafički izlazni uređaji
Skener

**Skener** je ulazni uređaj koji  analizira neku fizičku sliku kao što je fotografija, tekst, rukopis, ili neki predmet te ga potom pretvara u digitalnu sliku. 

Današnji skeneri su mahom desktop skeneri. Skeneri koriste CCD (*charge-coupled device*) senzore za skeniranje slike. 

Pojam skenera slika se odnosi na optički ulazni uređej koji omogućava da se crtež, fotografija ili štampani, odnosno rukopisni tekst pretvore u kod koji odgovarajući kompjuterski programi mogu da obrade, prikažu na ekranu ili odštampaju.

Skeneri se mogu smatrati naslednicima ranih telefotografskih uređaja, koji su se sastojali od rotirajućeg doboša sa jednim fotodetektorom, standardne brzine od 60 do 120 o/m (obrta u minuti), a kasniji modeli su išli do 240 o/m. Oni su slali linearan analogni AM signal kroz standardnu telefonsku žicu ka prijemniku koji je sinhronizovano štampao jednakim intenzitetom na poseban papir. Ovaj sistem je bio u upotrebi u štampi od 20-tih do 90-tih godina XX veka. Fotografije u koloru su se slale kao tri odvojene RGB slike, ali samo u posebnim prilikama usled troškova prenosa.
Web kamera

**Web kamera** () je kamera koja prenosi slike u stvarnom vremenu koristeći se World Wide Web-om ili nekim drugim *video calling* programom. Web kamera je vrsta video kamere koja se direktno spaja na računar u svrhe prenošenja video signala preko interneta. Većinom se koristi za prenošenje video konferencija, te za uspostavu vizuelnog kontakta kod razgovora preko interneta, odnosno preko neke vrste *[[instant messaging]]* programa.

## Vanjske veze

* Webcams  
* WebCam  Velika zbirka raznih web kamera 
* Wxyz Web Cams  Najveća internet stranica o web kamerama i živom videu 
* WebCams WorldWide
Gamepad

**Gamepad** je vrsta upravljača koji se drži sa obje ruke gdje se oba ručna palca koriste za upravljanje samim komandama koje se nalaza na upravljaču. Obično gamepad sadrži od direkcijskih dugmića (gore, dolje, lijevo, desno) na desnoj strani i akcijskih (obično dugmad koja imaju određenu funkciju u nekoj igri) na lijevoj strani. 

Smjer upravljanja se obično upravlja pomoću četiri-ugaonog šeširića u obliku plusa (tzv. D-pad), dok skoro svi moderniji upravljači imaju i analognu dršku sličnu džojstiku ali mnogo manjih dimenzija. Prvi put analogna drška je predstavljena 2001. godine u Emerson Arcadia kontroleru, dok će se vremenom takva vrsta upravljača pojaviti na svim drugim upravljačima poznatih igračih konzola. 

Dodatna dugmad su obično postavljena na zadnjem dijelu gamepada, središnjem: *start, select, i mode* dugmadima, kao i sve češća upotreba internih motorića za simulaciju scene koja je u igri (kao što je prelaženje preko neke prepreke gdje se motor uključuje).
Džojstik

**Džojstik** () je računarski periferni dio ili općenito uređaj koji sadrži neku vrstu drške pomoću koje se vrši upravljanje. Većina džojstika je dvo-dimenzionalna sa dvije ose kretanja, ali i tro-dimenzionalni džojstici postoje. Džojstik je obično postavljen tako da signalizira kretanje po X osi ako se drška kreće lijevo ili desno, dok se po Y osi kretanje vrši ako se drška pomjera gore ili dolje. 

Džojstik se osim u računarskim igrama upotebljava i u kontrolnim mašinama kao što su liftovi, kranovi, bageri i tako dalje. Prva upotreba električnih džojstika koji sliči današnjim je bila oko 1944. godine u nacističkoj Njemačkoj gdje je operator upravljao sa Henschel Hs 293 raketom pomoću tada prvog džojstika sa dvije ose.
Ulazni uređaji

**Ulazni uređaji** se koriste za unošenje podataka u neku vrstu mašine, najćešće u računar.

## [[Tekst]]ualni ulazni uređaji
* Alfanumerička tastatura
* Računarska tastatura
* Prepoznavanje rukopisa
* Optičko prepoznavanje znakova
* Prepoznavanje govora
* Switch Access
* Žičana tastatura
** GKOS tastatura
** Stenotip
** Velotip
* Taster
* Telegraf (~20 WPM Morzeov kod)
* Vibroplex (30–80 WPM Morz)

## [[Pokazivački uređaji]]
* Računarski miš
* Trackball 
* Džojstik
* Ekran osjetljiv na dodir
* Trackpoint
* Touchpad
* Light pen

## [[Igrači uređaji]]
* Džojstik
* Gamepad (ili joypad)
* Paddle
* Drška
* Wiimote
* Analogna drška

## [[Slika|Slikovni]], [[video]] ulazni uređaji
* Skener
* 3D skener
* Digitalni fotoaparat
* Digitalna kamera
* Web kamera

## [[Snimanje zvuka|Zvučni]] ulazni uređaji
* Digitalni diktafon
* Mikrofon (takožer pogledajte prepoznavanje govora)
* Digitalni snimač zvuka

## Povezano
* Musical Instrument Digital Interface (MIDI)
* Ulaz/Izlaz
* Optika
* Prepoznavanje oblika
* Korisnički interfejs
Ulaz/Izlaz

U računarstvu **Ulaz/izlaz** ili **U/I** je skup interfejsa koje korisnik koristi za upravljanje računarom (**[[Ulazni uređaji|ulazni]]**) i onih za prikazivanje rezultata obrade (**[[Izlazni uređaji|izlazni]]**).

Kao primjer, tastatura i miš su ulazni uređaji, dok su monitor i printer izlazni uređaji. Uređaji koji služe za istovremenu komunikaciju su naprimjer modemi i mrežne kartice.
Laserski printer

Laserski printer je veoma precizni printer koji radi na principu laserskih zraka, u mogućnosti je da štampa i tekst i grafiku. Laserski printeri su nekad bili prilično skupi, danas se prodaju po prihvatljivoj cijeni iako je ona još uvijek viša od tintnih pisača, dok je potrošni materijal dugovječan ali i skup. Laserski printeri su savršeni za tekst, kao i za grafiku ako se radi o printerima u boji koji su inaće skuplji. Veoma su brzi i imaju veliku preciznost štampanja, posebno ako se radi o tekstu. 

Većina današnjih laserskih printera može štampati crno bijeli tekst i grafiku, iako postoje i laserski printeri u boji.
Projektor

Pod pojmom projektora se općenito misli na uređaj koji se koristi za projekciju slike na odgovarajuću površinu. 

### [[Video projektor]]i
* LCD projektor 
* CRT projektor 
* DLP projektor 
* LCOS projektor 

### [[Svjetlosni projektor]]i
* Filmski projektor 
* Slajd projektor
* Grafoskop 

### Ostalo
* Ručni projektor
* Vrsta oružja, sličnog minobacaču, projektuje samo snimkove asasinacije J.F.Kenedija takođe puca lasere
Kompjuterski zvučnici

**Računarski** ili **multimedijalni zvučnici** su vanjski zvučnici opremljeni sa muškim priključkom koji se uključuje na zvučnu karticu. Računarski zvučnici su obični pojednostavljeni stereo sistemi bez radia i ostalih integrisanih stvari. 

Postoji mnogo različitih zvučnika, od najobičnijih stereo zvučnika pa sve do 7.1 surround sistema sa naprednim opcijama. 

## Glavni proizvođači
* Altec Lansing
* Bose
* Creative Labs
* Cyber Acoustics
* Dell, Inc.
* GE
* Harman Kardon
* Klipsch
* Logic3
* Logitech
* MasonWare
* Hewlett-Packard

## Povezano
* Zvučna kartica
* Zvuk
Međunarodni aerodrom Antonio B. Won Pat

**Međunarodni aerodrom Antonio B. Won Pat** , također poznat kao **Međunarodni aerodrom Guam**, je aerodrom smješten u Tamuningu, 10&nbsp;km sjeveroistočno od Hagåtñe (bivše Agane), glavnog grada američke teritorije Guam. Ime je dobila po Antoniju Borji Won Patu, prvom delegatu s Guama u Zastupničkom domu američkog Kongresa.

Aerdorom je zračno raskršće za Continental Micronesia, podružnicu Continental Airlinesa.

## Aviokompanije i odredišta
* All Nippon Airways (Osaka-Kansai)
* China Airlines (Taipei-Taiwan Taoyuan)
* Continental Airlines (Honolulu, Houston-Intercontinental, Tokyo-Narita)
** Continental Micronesia (Cairns, Chuuk, Denpasar/Bali, Fukuoka, Hiroshima, Hong Kong, Honolulu, Koror, Kosrae, Kwajalein, Majuro[seasonal], Manila, Nagoya-Centrair, Niigata, Okayama, Osaka-Kansai, Palau, Pohnpei, Sapporo-Chitose, Sendai, Tokyo-Narita, Yap)
** Continental Connection operated by Cape Air (Rota, Saipan)
* Freedom Air (Rota)
* Japan Airlines
** JALways (Nagoya-Centrair, Osaka-Kansai, Tokyo-Narita)
* Korean Air (Seoul-Incheon)
* Northwest Airlines (Nagoya-Centrair, Osaka-Kansai, Tokyo-Narita)
* Philippine Airlines (Manila)

## Krajnje odredište
* Asiana Airlines (Seoul-Gimpo)

## Katastrofe
Godine 1997. let Korean Aira 801 je završio rušenjem prije nego što je avion mogao sletjeti na GUM. Samo 26 putnika je preživjelo.

19.8. 2005. je Boeing 747-200 Northwest Airlinesa sletio na nos zbog nespuštenog stajnog trapa na nosu. Nije bilo mrtvih, a samo su 2 osobe ozlijeđene.

## Vanjske veze

* Guam International Airport  (official site)
* Guide to Guam Airport
*
Tintni printer

**Tintni printer** ili **Inkjet printer** je najrasprostranjenija vrsta printera koja se koristi u industriji, trgovini, kao i u kući za obične namjene. Koristi tintu kao izvor za štampanje. Printer je prilično jeftin ali je zato potrošni materijal skup. Tintni pisači su dobri i za tekst i za grafiku. Sporiji su od laserskih printera i imaju manju preciznost štampanja. 

Većina današnjih tintnih printera je u mogućnosti štampati tekst i slike u boji, što je rijetkost kod laserskih printera čije su "color" varijante visoko skupe.
Ploter

**Ploter** iscrtava sliku pokretanjem pera preko površine papira na proizvoljan način. U tehnologiji plotera s ravnom pločom (*flatbed plotter*) papir se pričvršćuje na ploču elektrostatskim nabojem, vakuumom ili nekim drugim načinom. Pero se postavlja na početnu tačku crte i spušta na površinu papira. Pero se pokreće po površini papira do krajnje tačke i tada se podiže. Ovaj uređaj analogan je vektorskoj tehnologiji crtanja. U tehnologiji rotacijskih plotera (*drum plotter*) papir se rotira pomoću bubnja koji rotira, a pero se pokreće duž linijske putanje uzduž bubnja u oba smjera.
Igor Mirović

**Igor Mirović** (Kruševac, 12. 7. 1968), je srpski političar, ekonomista i književnik. Trenutno je na funkciji predsjednika Pokrajinske Vlade Vojvodine. Osnovnu i srednju školu te Ekonomski fakultet završio je u Novom Sadu.

Objavio je dvije zbirke pjesama: *"Nebo nad [[Византијско царство|Vizantijom]]"* (1994) i *"Kremen plamen"* (2003).

## Politički angažman
Od najranije mladosti politički je angažovan, najprije u Srpskoj radikalnoj stranci, u kojoj je 14 godina bio predsjednik Gradskog odbora Novi Sad, a zatim u Srpskoj naprednoj stranci, čiji je jedan od lidera. Imenovan je za potpredsednika Skupštine Novog Sada u periodu od 1992. do 1994. godine. Obavljao je dužnost zamenika ministra finansija u Vladi Republike Srbije od 1998. do 2000. godine, kao i direktora JP Zavod za izgradnju grada Novog Sada od 2004. do 2008. godine. Na pokrajinskim izborima 2008. izabran je za poslanika kao kandidat na većinskim izborima, a na konstitutivnoj sednici vojvođanske skupštine 16. jula 2008. izabran je za potpredsednika Skupštine AP Vojvodine. Iste godine je bio kandidat za gradonačelnika Novog Sada, ali nije uspeo da se domogne te pozicije.

U Srpsku naprednu stranku prešao je u jesen 2008. godine. Za potpredsednika stranke izabran je u septembru 2012. Piše poeziju i do sada je objavio dve zbirke pesama: "Nebo nad Vizantijom" (1994) i "Kremen plamen" (2003).

U septembru 2013. godine postaje ministar regionalnog razvoja i lokalne samouprave, a tu funkciju obavljao je sve do izbora u martu 2014. godine.

Igor Mirović je 20. juna 2016. godine izabran za predsednika Pokrajinske vlade Vojvodine.

----
**Izvor**:
* Igor Mirović: *"Kremen plamen"*, Novi Sad, 2003. ()
* Biografija Igora Mirovića, Istinomer
Amiga 500

**Amiga 500** je računalo tvrtke Commodore čija je proizvodnja započela 1987. godine. Računalo je zamišljeno kao nasljednik ranijeg neuspješnog modela Amige 1000 koji po popularnosti treba zamijeniti 8-bitni Commodore 64.

## Cijena

U trenutku izlaska na tržište sa svojom cijenom i mogućnostima Amiga 500 će biti kompjuter ispred svog vremena, ali kako Commodore International kompjuter nije niti reklamirao, niti nadograđivao 5 godina, a niti snižavao cijenu on nije postao niti približno hit kao onaj kojeg je trebao zamjeniti:

## Popularnost
Iako je ostvarena prodaja naposljetku iznosila oko 3 milijuna primjeraka, u odnosu na 20 milijuna prodanih C64, model nikako nije bio komercijalni neuspjeh. Općenito bilo je veoma teško doći do točnih brojeva o prodaji ovog kompjutera tako da poznati brojevi najčešće ovise o bivšim rukovodiocima tvrtke Commodore International tako na primjer Dr. Peter Kittel koristeći serijske brojeve navodi da je prodano 1,081,000 primjeraka u Njemačkoj, dok časopis Amiga Format spominje broj od oko 700,000 primjeraka u Velikoj Britaniji http://www.amigahistory.co.uk/sales.html. Najveći, pirovi uspjeh Amige 500 je u nagradama za najbolje računalo godine tijekom 4 godine njezine proizvodnje.

## Karakteristike
Srce ovog kompjutera je Motorola 68000, vjerojatno najuspješniji procesor osamdesetih godina dvadesetog stoljeća. Osim u Amigi, isti su procesor koristila i računala Atarija i Applea. Intelovi procesori su očito bili u drugom planu. Amiga 500 je raspolagala osnovnom memorijom od 0,5 MB koju su korisnici najčešće proširivali na 1 MB, a ponekad i na 2 MB. Maksimalna količina memorije bila je čak 16 MB, no u stvarnosti nije bilo mnogo takvih primjeraka. U kupovnom pakiranju se nalazila tipkovnica, floppy jedinica i TV modulator za priključenje računala na televizor.

## Kraj proizvodnje
Krajem 1991., i to nakon nešto više od četiri godine, Amiga 500 se prestaje proizvoditi. Zamjenjuje je model, nazvan Amiga 500 plus, koji će polučiti komercijalni neuspjeh. 
Pravi nasljednik Amige 500 postat će tek model Amiga 1200 koji na tržište izlazi u listopadu 1992. godine. No, njegov uspjeh dolazi prekasno kako bi spasio Commodore od stečaja.

Iako je Amiga 500 trebala naslijediti Commodore 64, potonji model nadživio je istu ostajući u proizvodnji do 1993. godine.

Na osnovi ovog kompjutera nastati će igraća konzola CDTV.
Amiga 500 plus

S **Amigom 500+** se nastavlja propast tvrtke Commodore započeta s CDTV.

Ovaj kompjuter je izdan 1991 godine kao nadogradnja popularnog modela Amiga 500. Za razliku od svog prethodnika dolazio je s ugrađenih 1 MB rama i satom. Također i grafika je zabilježila minimalne promjene, ali sve u svemu to je ostao identični kompjuter samo s novim problemima. Pri radu se dokazalo da novi operativni sistem Workbench 2.04 nije dovoljno kompaktibilan s prethodnim Workbench 1.3. Veliki broj igara i programa jednostavno nije radio.

Razočarani kupci su Amige 500+ vraćali u dućane zahtjevajući zamjenu za običnu Amigu 500. S druge strane svjestan izdanog poluproizvoda sam Commodore se nije usudio reklamirat ovaj kompjuter. Oni koji su imali nadu da je Amiga 500+ samo nesretni slučaj uspješne kompanije postaju uskoro razočarani novom Amiga 600. 

Amiga 500+ je ostala u proizvodnji približno 6 mjeseci.
Amiga 600

Amiga 600 ili A600 je računalo iz porodice Amiga, koje je bilo u vlasništvu američke tvrtke Commodore. Ovo računalo stavljeno je na tržište da ponovno pokrene prodaju Amiga računala do pojave nove Amiga 1200. Amiga 600 za razliku od Amiga 500, nije imala numeričku tipkovnicu i bila je namjenena donjem dijelu tržišta. Operacijski sustav koji se prodavao s A600 bio je Kickstart/Workbench v2 AmigaOS. Postojale su inačice s i bez tvrdog diska kapaciteta od 20MB ili 40Mb.
Amiga 1200

**Amiga 1200** je kompjuter tvrtke Commodore koji izlazi na tržište 1992. godine s ciljem nasljeđivanja popularnog modela Amiga 500.

U trgovine dolazi u listopadu 1992. godine po cijeni od 600 američkih dolara ( SAD tržište ).
Za taj novac se dobivalo računalo s Motorolinim procesorom 68EC020 verzija 68020 bez matematičkog koprocesora, 2 MB rama, tipkovnica i disketna jedinica. Dobro izvedena unutrašnja arhitektura je dopuštala različita proširenja tako da se danas u Amigu 1200 mogu postaviti procesori snažniji od 1 GHz kao i praktički neograničena količina memorije.
Naravno, kao i svako drugo računalo tog vremena, i ona ima mogućnost nadogradnje hard diska koji se dodatno plaćao. Specifičnost te ugradnje je u nužnosti postavljanja tvrdog diska dizajniranog za notebook kompjutere.

Uspjeh ovog računala koje se uspjelo prodati u milijun primjeraka tijekom osamnaest mjeseci ipak nije spasila tvrtku Commodore od bankrota, koji ju pogađa u travnju 1994. godine.

Novi vlasnik Amige tada postaje Escom koji preuzima bankrotiranu kompaniju 1995., te ponovno pokreće proizvodnju Amige 1200. Ta proizvodnja je bila unaprijed osuđena na propast odlukom Escoma da postavi njenu prodajnu cijenu na razinu iz 1992 godine. Od tada do danas Amiga je mijenjala vlasnika još dva puta.

Na opće iznenađenje svih Amige 1200 koje rade na brzini od samo 14 MHz se još danas (2007 godina) nalaze u prodaji, što je naizgled nemoguće, ako ju usporedimo s modernim Core 2 Duo procesorima. Takvim razvojem situacije Amiga 1200 je postala najdugovječnije kućno računalo koje nije pretrpilo hardverske promjene. Jedina stvar koja se promjenila od 1992 godine je da današnja Amiga 1200 (od Escomovog preuzimanja na dalje) ima operativni sistem Workbench 3.1 za razliku od prvobitnog 3.0. Naknadno su još razvijeni sistemi 3.5 i 3.9 koji se mogu dodatno nadograditi na 3.1 . Njena jača sestra kompjuter Amiga 4000 se već odavno ne proizvodi.

## Vanjske veze

* amiga forum
* internet adresa na kojoj su samo programi za Amiga kompjutere
* Prodaja djelova za Amigu.
* popis najboljih deset igri za Amigu 1200 tijekom svih godina između 1993 i 2006..
Amiga 4000

**Amiga 4000** je bio nasljednika Commodore računala Amiga 3000.

U orginalu ovaj kompjuter izlazi listopada 1992 s procesorom Motorola 68040. Nezadovoljavajući rezultati prvobitne prodaje zajedno s zahtjevima kupaca za jeftinijim modelom rezultiraju puštanjem u prodaju i slabije verzije kompjutera s procesorom Motorola 68030.

Početno zamišljena prodaja kompjutera se provodila u oblike desktop kompjutera. Kasnijim razvojem dolazi do nastanka i tower verzije. 

Razlike između Amige 4000 i Amige 1200 na matičnoj ploči praktički ne postoje s izuzetkom moćnijeg procesora. Oba kompjutera imaju AGA grafičke čipove, isti operativni sistem kao i IDE konektor za hard diskove što se nalazi u potpunoj suprotnosti s Amigom 3000 koja koristi u tu svrhu nepopularni, skupi SCSI konektor.

U svoje doba ovaj kompjuter postaje simbol multimedijalnog kompjutera. Njegova popularnost u profesionalne svrhe se dokazuje kada tvrtka Escom nakon kupovine bankrotiranog Commodore-a odlučuje ponovno pokrenut proizvodnju od Amiga 1200 i Amiga 4000, dok su Amiga 600 i CD32 prepušteni povijesti.
Amiga 3000

**Amiga 3000** je izgrađena kao nasljednik Amige 2000 u pokušaju gradnje ozbiljnog multimedijalnog poslovnog kompjutera.

Isto kao i prethodnica dolazila je u desktop kućištu praktički na prvi pogled identičnom tadašnjim PC kućištima.

Tehničke karakteristike kompjutera su bile:

Procesor Motorola 68030 na brzini od 25 Mhz,

2 MB memorije s mogućnošću proširenja na 18 MB,

hard disk povezan s SCSI konektorom,

mogućnost priključenja na PC monitor.

Kompjuter uspijeva dostići zadovoljavajuću prodaju na ograničenom području za koje je namijenjen. U vrijeme izlaska ovaj kompjuter firme Commodore je uspoređujući se s PC kompjuterima jeftina varijanta za izgradnju multimedijalnih prezentacija.

Nasljednik Amige 3000 je Amiga 4000 čijim izlaskom na tržište krajem 1992 godine prestaje proizvodnja ovog kompjutera.
Amiga 2000

**Amiga 2000** je kompjuter kojega Commodore izdaje 1987. godine s ciljem osvajanja poslovnog dijela tržišta. 

Ovo računalo, nasljednik propale Amige 1000, dobiva zadatak ubacit se na multimedijsko područje kraja osamdesetih godina. Njegova matična ploča zajedno s procesorom je preuzeta od prethodnika. Jedine dvije konkretne razlike na matičnoj ploči su postajanje konkretne ROM memorije koja se više ne treba učitavat s disketa i količina RAM-a koja se s određenim ograničenjima podiže na 1 MB.

Osobitost ovog računala za svoje razdoblje postaje mogućnost izmjene podataka s PC računalima bez problema zahvaljujući hardverskom unapređenju.

Za razliku od Amige 500, ovaj računalo se prodavao u kućištu prilično sličnom onome PC računala tako da je u originalnom pakiranju imao hard disk.

Prestanak proizvodnje ovog kompjutera nastupa izlaženjem njegovog nasljednika Amige 3000 1990 godine. 

Zbog svoje cijena nikad nije bio očekivan veliki uspjeh ovog kompjutera, ali neobične akcije Commodorea su dokazale njegov neuspjeh. U samo tri godine postojanja izdana su dva podmodela ovog kompjutera s ciljem povećanja prodaje. Model Amiga 2500 je bila Amiga 2000 s procesorom Motorola 68020 ili čak Motorola 68030 dok Amiga 1500 je bila orginalna verzija samo bez hard diska.
Amiga CD32

**Amiga CD32** je bila igraća konzola izdana od tvrtke Commodore 16.07.1993 godine.

Naučivši greške od prošle greške s CDTV tvrtka Commodore je sklopila ugovore s izdavačima softwera za podršku svoga novog CD sistema i CD32 postaje kralj konzola za 1993 godinu. Proizvodi tadašnje konkurencije su u prvom trenu jednostavno pometeni s tržišta. Na žalost opet je uskoro stigao trenutak realnosti. Jednostavno govoreći tvrtke koje su potpisale ugovor o softwerskoj podršci za CD32 Commodoru nakon neuspjeha s Amiga CDTV, Amiga 500+ i Amiga 600 više mu nisu vjerovale. Zbog toga na kraju igre za CD32 nisu bile ništa drugo nego preobrađeni stari proizvodi s Amiga 500 ili Amiga 1200.

Sve u svemu CD32 se dokazao kao uspješan projekt koji nije bio dovoljno dobar da spasi Commodore od bankrota koji se desio 29.04.1994 godine.

## Tehničke specifikacije
* Motorola 68020 (68EC020RC16) brzine 14.3 MHz
* 2MB Chip RAM
* 1MB FlashROM s Kickstart ROM 3.1 i cdfs.filesystem
* 8KB RAM-a na baterije za snimanje situacije u igrama.
* AGA Chipset
* CD-ROM dvostruke brzine
* 4 kanalni stereo zvuk
* Gamepad, Serial port, 2 Gameports
Amiga CDTV

**Amiga CDTV** je bila prva 16bitna igraća konzola kompanije Commodore koja ju je predstavljala kao prvi CD igrajući sustav.

Izlazak ovog sustava na tržište se dešava na proljeće 1991. godine i ubrzo postaje jedan od najneuspješnijih računalnih proizvoda svih vremena. Commodore nikad nije izdavao prodajne brojke za svoje proizvode, ali definitivni broj prodanih modela je bio ispod 100 tisuća, dok neki izvori tvrde da je samo 10 tisuća komada ovog kompjutera našlo svog kupca.

Neuspjeh ovog kompjutera je prije svega potpomogao Commodore koji nije potpisao sporazume sa softwerskim kompanijama za proizvodnju programa. CDTV je bio jednostavno odličan igraći sustav bez igri. Financijski gibici stvoreni ovim projektom ganjati će Commodore do njegovog bankrota.

Unutrašnja arhitektura ovog računala je bila identična s Amiga 500 samo s razlikom da su tipkovnica i flopi jedinica zamjenjeni CD jedinicom.

Lekcije iz ovog projekta Commodore je uspio shvatit tako će koju godinu kasnije izdanje konzole CD32 pratiti sporazumi s proizvođačima softwera.
Hrvati u Mađarskoj

U Mađarskoj Hrvati žive u 7 regija:
* Gradišće
* Budimpešta i okolica
* Velika Kaniža i okolica
* Podravina
* Srednja Baranja
* Mohač i okolica
* Bačka

## Demografija
* 1910: 270 000
* 1949: 20 130
* 1960: 33 014
* 1990: 13 570
* 2001: 15 620

## Okolica Pečuha
Tu žive Bošnjaci. Oni su se naselili iz Bosne početkom 18. vijeka. Oni su katolici i oni se zovu Bošnjaci.
* Bošnjaci (Hrvati u Mađarskoj)

## Web
* Hrvati u Mađarskoj
Nikola Vujčić (pjesnik)

**Nikola Vujčić** (Velika Gradusa kod Siska, 1956), **pjesnik**. Diplomirao je na Filološkom fakultetu u Beogradu. Bio je urednik časopisa *"Znak"*, glavni i odgovorni urednik *"Književne reči"*, urednik u Književnoj omladini Srbije, glavni i odgovorni urednik lista Vukove zadužbine *"Zadužbina"*. Sada je urednik u izdavačkoj kući *"Filip Višnjić"*. Živi u Beogradu.

Svojom poezijom čini jedan istrajan i samosvojan glas srpske poezije.Uključivši se u tokove evropskog pjesništva, Vujčić uporno ispisuje svoju poetsku matricu preispitujući vječito medij u kojem se ostvaruje. U svojoj prvoj knjizi Vujčić se znao držati arhetipova od kojih je najznačajniji voda. Kasnije su preostali samo lirski subjekt, jezik i riječi. Riječi su promatrane kao trošni predmeti, nesavršeni jezik koji ih imenuje, relativizira sve, stvarajući prazninu. Ostaje samo pjesma izatkana od trošnosti koja se osipa u ništavilo. Pjesma postoji izvan svijeta o kojem pjeva i u kojem je nastala.

Dobio je nagradu *"Braća Micić"*.

## Djela
Objavio je knjige pjesama:
* *"Tajanstveni strelac"* (1980)
* *"Novi prilozi za autobiografiju"* (1983)
* *"Disanje"* (1988)
* *"Čistilište"* (1994)
* *"Kad sam bio mali"* (pjesme za djecu, 1995)
* *"Prepoznavanje"* (2002)
Drago Kekanović

**Drago Kekanović** (Bratuljevci, Slavonska Požega, 1947), **književnik**. Školovao se u Požegi i Osijeku, gdje je završio srednju tehničku školu arhitektonsko-građevinskog smjera, i Zagrebu, gdje je diplomirao na Filozofskom fakultetu, grupe Jugoslavenski jezici i književnost i Komparativna književnost. Jedan je od najistaknutijih srpskih pisaca koji već više od tri desetljeća djeluje u Hrvatskoj. Pripovjedač, romanopisac, dramski pisac i neosporni intelektualac (tematski opseg njegove proze vezan je za prostor zavičajne Slavonije i Zagreb, u najvećem dijelu reflektira sudbinu srpskih, ali i hrvatskih protagonista u drugoj polovini dvadesetog vijeka) koji je svjestan pomenutih okolnosti i, reklo bi se, da te okolnosti ugrađuje s visokom sviješću u svoju literaturu.

Dosad objavio knjige proze:
* **"Večera na verandi"**, priče, *"Naprijed"*, Zagreb, 1975.
* **"Ledena šuma i druge kratke priče"**, *CDD*, Zagreb, 1975.
* **"Potomak sjena"**, roman, *"Naprijed"*, Zagreb, 1978.
* **"Zaglada"**, priče, na poljskom, Krakow, 1985.
* **"Ivanjska noć"**, roman, *BIGZ*, Beograd, 1985.
* **"Panonski diptih"**, dvije pripovijesti, *"August Cesarec"*, Zagreb, 1989.
* **"Riblja staza"**, roman, *"Kairos"*, Sremski Karlovci, 1997.
* **"Američki sladoled"**, roman, *"Kairos"*, Sresmki Karlovci, 1998.
* **"Na nebu i druge priče"**, *"Kairos"*, Sremski Karlovci, 2002. (*"Savršena dadilja"*, *"Pupuljci za rajske ptice"*, *"Svuda dalje sam bio ja"*, *"Đela, žena sa rupom na glavi"*, *"Pastuv na kraju priče"*, *"Na nebu"*, *"Nedodirljivost"*, *"Pastorala 2000."*, *"Za darove ima vremena"*)
* **"Veprovo srce"**, roman, *"Srpska književna zadruga"*, Beograd, 2012.

## Izvori
* *"Na nebu i druge priče"*, Sremski Karlovci, 2002.
Rade Dragojević

**Rade Dragojević** (Gospić, 1967), **novinar**.

Školovanje je započeo u rodnom mjestu, a završio na Filozofskom fakultetu u Zagrebu, stekavši diplomu sociologa. U novinarstvu je od 1990. godine. Prvo na HTV-u, nakon toga u riječkom *[[Novi list|Novom listu]]*, neko vrijeme u splitskom *[[Feral Tribune]]u*, a sve vrijeme sarađujući s časopisima za kulturu (*"Zarez*") i izdanjima srpske zajednice u Hrvatskoj (*[[Prosvjeta (Zagreb)|Prosvjeta]]*, *[[Novosti sedam dana]] / "Novosti"*).

Početkom 2005. godine izabran je za generalnog sekretara SKD "Prosvjeta" iz Zagreba. Od 268. broja (4. 2. 2005) postao je glavni i odgovorni urednik "samostalnih srpskih novina" (kasnije "samostalnog srpskog tjednika") *"Novosti sedam dana"* (kasnije *"Novosti"*).

## Izvor
* *"Novosti sedam dana"*, Zagreb, 28. I. 2005, 13.
Amiga 1000

**Amiga 1000** je prvo 16 bitno računalo tvrtke Commodore.

Pušten u prodaju tijekom 1985., ovaj prvi model kraj proizvodnje doživljava već 1987. Procesor koji pokreće ovo računalo je Motorola 68000. Samo 256 KB RAM memorije s praktički nepostojećim ROM-om koji se morao učitavati s diskete rezultiralo je minimalnom količinom slobodne memorije za pokretanje programa. Kao i sva buduća računala marke Amiga u originalnom pakiranju dolazi s tipkovnicom, floppy disk jedinicom i mišem.

Tehnologiju prvi put korištenu kod ovog računala Commodore će koristiti za stvaranje dva nova modela Amige. Prvi će biti Amiga 500, model za masovnu upotrebu, a drugi, Amiga 2000, postaje pravi nasljednik ovog računala pošto od njega preuzima najveći dio matične ploče.
Međunarodna svemirska stanica

**Međunarodna svemirska stanica** (**International Space Station** (**ISS**)) je zajednički projekat šest svemirskih agencija SAD, Rusije, Japana, Kanade, Brazila i Evropske Unije.

Odgovorne agencije su: **[[Sjedinjene Američke Države|SAD]]**, Nacionalna Vazduhoplovna i Svemirska Administracija (NASA), (U.S. National Aeronautics and Space Administration (NASA); **[[Rusija]]** Ruska svemirska agencija (FKA), (Federalьnoe kosmičeskoe agentstvo); **[[Japan]]**, Japanska agencija za istraživanje avijacije i svemira (JAXA), (Japan Aerospace Exploration Agency (JAXA)); **[[Kanada]]**, Kanadska svemirska agencija (CSA), (Canadian Space Agency (CSA/ASC)); **[[Brazil]]**, Brazilska svemirska agencija (ASB), (Agência Espacial Brasileira (AEB)); **[[Evropska unija|Evropa]]**, Evropska svemirska agencija (ESA), (European Space Agency (ESA))
(ESA, članovi Ujedinjeno Kraljevstvo, Irska, Portugal, Austrija i Finska su odlučili da ne učestvuju u projektu ISS. Grčka i Luksemburg su se pridružili kasnije). http://www.esa.int/esaHS/partstates.html

Svemirska stanica se nalazi u orbiti oko Zemlje na visini od 360 kilometara (220 milja), tip orbite koji se uobičajeno naziva niska orbita. Stvarna visina se mijenja po nekoliko kilometara jer otpor atmosfere snižava orbitu a povremeno se vrši korekcija (podizanje) orbite. Stanica dnevno gubi od 65 do 100 metara u visini. Trajanje jedne orbite (orbitalni period) je oko 92 minuta. Stanica je do sada napravila preko 37.500 orbita.

## Ime
### Pozivni radio znak
Povijest ISS-e

## Izgradnja ISS
## Cilj ISS
## Status ISS
## Ekspedicije na ISS
## Povezano
### Članci o ISS

## Izvori
* ISS Familiarization and Training Manual - NASA July 1998 (PDF format) 
* Current ISS Vital Statistics 

## Vanjske veze
* International Space Station — CSA Site 
* International Space Station — Energia site
* International Space Station — ESA site
* International Space Station — JAXA site 
* International Space Station — AEB site 
* International Space Station — NASA site
* International Space Station — EuroNews report (Real player video stream) 
* International Space Station from Encyclopedia Astronautica
* http://spd.nasa.gov/ 
* Spacelink — Space Product Development 
* The Planetary Society 
* http://www.seds.org/pub/seds/National/misc/why-space
* See the ISS from your home town 
* Heavens Above – locate ISS, and find when to view it, from any location.
* NASA Human Spaceflight - ISS Assembly Sequence webpage 
* Unofficial Shuttle Launch Manifest
* Track the ISS  with Google Maps
Cruzeiro Esporte Clube

**Cruzeiro Esporte Clube** (skraćeno **Cruzeiro E.C.**, obično navođen jednostavno kao **Cruzeiro**) je brazilski fudbalski tim, iz grada Belo Horizonte u državi Minas Gerais, osnovan 2.1. 1921. To je jedini brazilski klub koji je osvojio Trostruku krunu brazilskog fudbala - odnosno osvojio brazilsku ligu, brazilski kup, državno prvenstvo, sve u godini 2003. 

Cruzeiro je jedan od najstarijih i najtradicionalnijih klubova u Brazilu. Nikada nisu bili degradirani ili izbačeni iz brazilske Serije A (zajedno s Internacionalom, Flamengoom i Vasco da Gamom). Oni su 2. brazilski klub prema rangu Confederación Sudamericana de Fútbol i imaju 5. po redu broj publike među brazilskim klubovima. Osvojili su ukupno sedam međunarodnih titula a trenutno su Mineiro prvaci.

Iako je glavni fokus kluba fudbal, Cruzeiro također podržava poluprofesionalne timove koji uključuju atletiku, boćanje, i kuglanje.

## Bilješke i izvori

## Vanjske veze

*  Official Website
*  Official Fans Website 
*  Unofficial Website 
*  Club Information
*  Club Facts
Sporting Cristal

**Sporting Cristal** je peruanski fudbalski tim sa sjedištem u distriktu Rímac, u departmanu Lima. Klub je osnovan 13.12. 1955. Originalno ime tima je bilo **Sporting Tabaco** ali mu je ime promijenjeno kada ga je kupila pivara.

## Vanjske veze
* Sporting Cristal službena stranica
* Extremo Celeste navijačka stranica

## Napomene
Copa Libertadores

**Kopa Libertadores** (, , ) je međunarodno fudbalsko kup natjecanje u kome jednom godišnje sudjeluju vrhunski klubovi Južne Amerike. Posljednjih godina su u njemu sudjelovali i vodeći klubovi iz Meksika. Turnir organiziora Confederación Sudamericana de Fútbol (CONMEBOL). Trenutni notitelj titule je brazilski klub Internacional.

Ime turnira je dano u počast Libertadoresima (*Libertadores* je španska riječ za *Osloboditelji*), vođama ratova za nezavisnost Latinske Amerike: Simonu Bolivaru, Pedru I Brazilskom, Joseu de San Martinu, Antoniu Joseu de Sucreu, Bernardu O'Higginsu i Jose Gervasio Artigas. Za klubove koji se natječu za titulu se koristi izraz Sueño Libertador (ili Projeto Tóquio u Brazilu). To je jedan od najprestižnijih sportskih trofeja uz UEFA-inu Ligu prvaka.

Turnir trenutno sponzorira kompanija za proizvodnju motora Toyota, pa je po njeno ime ušlo u službeni naziv turnir.

## Pobjednici i finalisti

### Klubovi po uspješnosti

### Uspješnost po zemljama

## Povezano
* Nogomet
* Interkontinentalni Kup
* FIFA Svjetsko klupsko prvenstvo
Comedy Central

**Comedy Central** je kablovski i satelitski TV kanal u Sjedinjenim Državama i, od 19. 10. 2006. u Poljskoj te od 15. 1. 2007. u Njemačkoj. Postao je dostupan u još dvije države, od 30. 4. u Nizozemskoj, odnosno od maja u Italiji. Kao što ime sugerira, kanal uglavnom emitira humoristički program, bilo originalni, bilo tuđi program. Dok je nekada bila mala kablovska mreža koju je gledalo malo ljudi, posljednjih godina je narasla u jedan od najpopularnijih kablovskih kanala, čiji se program rado gleda i hvali.

## Reference

## Vanjske veze

* Službena stranica
* Službena stranica (Njemačka)
Let 801 kompanije Korean Air

**Let 801** Korean Aira (KE801, KAL801) je završio rušenjem aviona 6.8, 1997. prilikom prilaska Međunarodnom aerodromu Antonio B. Won Pat na Guamu.

Putnički mlažnjak Boeing 747-3B5 , s oznakom HL7468, bio je na putu iz Seoula u Južnoj Koreji za Guam. Odletio je s Međunarodnog aerodroma Seoul-Kimpo (danas Međunarodni aerodrom Gimpo) u 20:53 (21:53 po guamskom vremenu) 5.8. U njemu su bili 2 pilota, 1 inženjer leta, 14 stjuarda i stjuardesa, te 237 putnika.

Na letu nije bilo značajnih događaja sve do 1:00 po lokalnom vremenu 6.8. kada je zapaženo da u Guamu pada snažna kiša, pa je zbog slabe vidljivosti posada sletiti uz pomoć instrumenata. U 1:40 je avion dobio dozvolu da sleti na pistu 6L. Međutim, posada je ubrzo nakon toga primjetila da "aerodrom nije na vidiku", odnosno da se spuštaju previše brzo. U 1:42 avion je udario u brdo Nimitz Hill, na visini od 201 m, oko 5 km udaljenom od piste.

Od 258 ljudi u avionu, njih 228 je poginulo, uglavnom tako što je izgorjelo u požaru koji je odmah nastao. Preživjelo je 23 putnika i 3 člana posade.

Akciju spašavanja je ometalo loše vrijeme, nepristupačan teren, kao i požar koji nije ugašen do 8 sati iza nesreće.

Istraga Nacionalnog odbora za sigurnost prometa je kao uzrok nesreće navela kvar guamskog sistema za instrumentalno slijetanje, kao i to da je posada koristila zastarjelu kartu na kojoj je kao minimalna visina za sigurno slijetanje pogrešno navedeno 540, umjesto 656 m. Prije nego što je dobio dozvolu za slijetanje, Let 801 se nalazio na visini od 570 m.

6.8. 2000. je na mjestu nesreće, povodom treće obljetnice, podignut crni obelisk u spomen na žrtve.

Koren Air je za let 801 uveo novo ime - let 805.

## Linkovi
* NTSB: Korean Air Flight 801 Final Report, including animations and hearing transcripts
* Vlada Guama: Guam Crash Site Center - Korean Air Flight 801, photographs, passenger manifest, scanned news articles, and related links
* PBS *[[Newshour with Jim Lehrer]]*: "Tragedy on Guam ," 6.8. 1997.
Charles Simonyi

**Charles Simonyi** (mađarski: Simonyi Károly; rođen 10. 9. 1948) je softverski poduzetnik koji je, kao vođa Microsoftove grupe za aplikacijski softver, nadgledao stvaranje najvažnijih Microsoftovih uredskih programa. Sada vodi vlastitu tvrtku, *Intentional Software*, kojoj je cilj razvoj i marketing njegovog koncepta namjernog programiranja. Godine 2007. postao je peti po redu svemirski turist i drugi po redu Mađar u svemiru. Imovina mu je procijenjena na 1 milijardu US$.http://www.forbes.com/static/bill2005/LIRVMOW.html?passListId=10&passYear=2005&passListType=Person&uniqueId=VMOW&datatype=Person

## Vanjske veze

* Charles in Space 
* Intentional Software Corp. 
* Charles Simonyi, the benefactor of the Simonyi Professorship at the University of Oxford
* Charles Simonyi Fund for Arts and Sciences 
* Spacefacts biography of Charles Simonyi
* 
* ''The Rosetta code: archaeology of the Gier-Algol compiler program'' (an Intentional Software  presentation by Simonyi)
* ''The Biggest Damn Opportunity''  (Forbes interview, 23 December 2002)
* "Intentional Programming" A Talk With Charles Simonyi, Edge Foundation, 19 March 2004
* Anything You Can Do, I Can Do Meta ." 14 page *[[Technology Review]]* article about Simonyi and intentional programming, 8 January 2007
Zoja Bojić

**Zoja Bojić** (Beograd, 28. april 1963), istoričar umetnosti.

Doktorirala je istoriju umetnosti, priredjivanje izlozbi i filmske studije na Australijskom nacionalnom univerzitetu u Kanberi 2005. Diplomirala je u Beogradu istoriju umetnosti i studirala opštu književnost i klasične nauke. Živela je u Jugoslaviji, putovala i boravila u zemljama Evrope, SAD i Azije.

Predavala je na Univerzitetu u Delhiju (Indija) od 1989. do 1993, na Univerzitetu Novog Juznog Velsa UNSW od 2005 i na Australijskom nacionalnom univerzitetu ANU od 2009. Od 1994. živi u Sydneyu, u Australiji, gde je radila kao novinar, kritičar i urednik jugoslovenskih i australijskih publikacija na srpskom i engleskom jeziku i kao predstavnik za štampu Saveta Australije za umetnost i u ustanovi multikulturnih umetnosti Karnivale.

## Knjige
### na srpskom jeziku
* Sunce južnog neba, Pogled na umetnost u Australiji danas, 2003
* Vitruvije, O arhitekturi,2009 
* Plinije Stariji, O umetnosti, 2011
* Teme i ideje anticke istoriografije umetnosti: Vitruvije i Plinije Stariji, 2012
* Filostrati, O slikarstvu, 2013
### na engleskom jeziku
* Stanislav Rapotec, a Barbarogenius in Australian Art, 2007
* Imaginary homelands: the art of Danila Vassilieff, 2007
* Greek art and art historiography: definitions, 2012
* Roman art and art historiography: definitions, 2012
* The art of observing art, 2012
* Art curatorship within and outside museum, 2012

Takodje je autor vise radova objavljenih u naucnim publikacijama.

## Napomena
Kćerka je prevoditeljice Marine Bojić i novinara i urednika Mirka Bojića, nekadašnjeg dopisnika iz Indije, a unuka književnika Milana Kašanina.
Masakr u Ben-Aliju

**Masakr u Beni-Aliju** se dogodio u planinskom zaselku Beni Ali, oko 60&nbsp;km južno od grada Alžira u blizini Chreae 26.8 1997. 64 (prema New York Timesu i CNNu) i 100 ljudi (prema Amnesty Internationalu) su ubijeni. Samo tri dana kasnije se dogodio još veći Masakr u Raisu. Prema CNN-u "djevojka koja je izbjegla s ranama od metka je čula vođu bande kako svojim ljudima naređuje da 'uzmu najljepše djevojke a sve ostale pobiju.'"

## Vanjske veze
* NYT 
* Amnesty International
* CNN
Nezavisna međunarodna komisija za razoružanje

**Nezavisna međunarodna komisija za razoružanje** (engleski: *Independent International Commission on Decommissioning*, IICD) je međunarodno tijelo ustanovljeno kako bi nadgledalo razoružanje paravojna formacija u Irskoj – u Republici i u Sjevernoj Irskoj – kao dio mirovnog procesa.

Nakon što su Irska i Velika Britanija donijele odgovarajuće zakonske akte, komisija je ustanovljena 26. 8. 1997. godine, a činili su je:
* umirovljeni heneral John de Chastelain, predsjednik Komisije, iz Kanade
* brigadir Tauno Nieminen, iz Finske, i
* Andrew D. Sens, iz SAD

Komisija je nadgledala razoružanje katoličke Privremene Irske republikanske armije te protestantske Lojalističkog dobrovoljačkog odreda. Mnoge protestantske i katoličke disidentske frakcije nisu uključene u proces razoružanja.

Komisija je svoj posljednji izvještaj objavila 26. 9. 2005.

## Vanjske veze
* The British-Irish agreement setting up the IICD 
* Reports and Statements by the IICD