Ardipithecus

***Ardipithecus*** je fosilni pripadnik Homininae. Još uvijek nije sigurno ustvrđeno u kojem je ovaj rod srodstvu sa ljudskim precima, te da li je bio pripadnik tribusa Hominini ili ne. U literaturi su opisane dvije vrste: *A. ramidus*, koja je živjela prije oko 4,4 milijuna godina tokom ranog pliocena, i *A. kadabba*, koja potiče iz stijena starosti oko 5,6 milijuna godina (kasni miocen).

## ''Ardipithecus ramidus''

*A. ramidus* je dobio naziv u rujnu 1994. godine. Prvi pronađeni fosil datiran je na osnovu stratigrafske pozicije između dva različita vulkanska sloja, starijeg GATC-a (Gaala Tuff Complex) i DABT-a (Daam Aatu Basaltic Tuff) na starost od oko 4,4 milijuna godina. Naziv *Ardipithecus ramidus* većinom potiče iz afarskog jezika, u kojem *Ardi* znači "tlo/pod" (posuđeno iz semitskog korijena bilo u amharskom ili arapskom), a *ramid* znači "korijen". *Pithecus* na grčkom znači "majmun".

Kao i većina hominida, ali za razliku od svih prethodno priznatih hominina, imao je palac prilagođen za kretanje po drveću. Nije potvrđeno koliko ostale osobine njegovog skeleta odražavaju i prilagodbu dvonožnom kretanju na tlu. Kao i kasniji hominini, *Ardipithecus* je imao reducirane očnjake.

Istraživački tim pod vođstvom Tima Whitea je između 1992. i 1993. godine otkrio prve fosile vrste *A. ramidus* - sedamnaest fragmenata, uključujući i lubanju, donju čeljust, zube i kosti ruke iz Afarskog trokuta u riječnoj dolini Srednji Awash u Etiopiji. Kasnije, 1994. godine, otkriveno je još fragmenata, s kojima je poznato 45% cjelokupnog skeleta. Ti fosili isprva su opisani kao ostaci neke vrste *[[Australopithecus]]a*, ali White i njegovi kolege kasnije su objavili bilješku u istom časopisu u kojoj su priključili taj fosil novom rodu, *Ardipithecus*. Između 1999. i 2003. godine, multidisciplinarni tim pod vođstvom Sileshija Semawa otkrio je kosti i zube devet jedinki vrste *A. ramidus* na zapadnoj granici Afarskog trokuta. Starost fosila procjenjuje se na između 4,35 i 4,45 milijuna godina.

*Ardipithecus ramidus* je imao malen mozak, zapremine između 300 i 350&nbsp;cm3. Bio je neznatno manji nego kod današnjeg bonoboa ili ženke čimpanze, ali mnogo manji nego kod australopitekina kao što je Lucy (~400 do 550&nbsp;cm3) i tek oko 20% veličine mozga današnjeg *Homo sapiensa*. Kao i obične čimpanze, *A. ramidus* je imao mnogo veći podgriz nego današnji ljudi.

Zubi vrste *A. ramidus* nisu imali specijalizaciju prisutnu kod ostalih velikih majmuna, što ukazuje na to da je bila generaliziran svejed i voćojed, sa ishranom u kojoj se nije mnogo oslanjala na lišće, vlaknasti biljni materijal (korijenje, lukovice itd.) ili tvrdu i abrazivnu hranu. Veličina gornjeg očnjaka mužjaka nije se mnogo razlikovala od onog kod ženki. Njihovi gornji očnjaci bili su manje oštri nego kod današnjih čimpanzi djelomično zbog njihove smanjene veličine, jer se veći gornji očnjaci okluzijom oštre o zube u donjoj čeljusti. Osobine gornjeg očnjaka kod *A. ramidus* u kontrastu su sa spolnim dimorfizmom prisutnim kod današnjih čimpanzi, gdje mužjaci imaju znatno veće i oštrije gornje očnjake od ženki.

Manje izraženi gornji očnjaci kod vrste *A. ramidus* koriste se za izvođenje zaključaka o društvenom ponašanju te vrste i starijih hominida. Naročito se koristi da bi se ukazalo na to da je posljednji zajednički predak hominida i afričkih velikih majmuna bio karakterističan po relativno niskom nivou agresije između mužjaka i grupa. To je izrazito različito od društvenog ponašanja kod današnjih čimpanzi, gdje je agresija između mužjaka i različitih grupa naročito visoka. Istraživači su u istraživanju iz 2009. izjavili da ta situacija "čini čimpanze modelom ponašanja za drevne hominide."

*A. ramidus* se pojavio nakon posljednjeg zajedničkog pretka ljudi i čimpanzi te stoga ne može u potpunosti biti predstavnik tog zajedničkog pretka. Unatoč tome, na nekoliko je načina različit od čimpanzi, što ukazuje na to da se zajednički predak razlikovao od današnjih čimpanzi. Nakon što su se linija ljudi i čimpanzi odvojile, i jedna i druga su prošle kroz znatne evolutivne promjene. Stopala potonjih specijalizirana su za kretanje po drveću; stopala vrste *A. ramidus* su bolje prilagođena hodanju. Očnjaci vrste *A. ramidus* su manji i jednake veličine i kod ženki i kod mužjaka, što ukazuje na reduciran konflikt među mužjacima, povećano vezivanje unutar parova i više ulaganja u potomke. "Prema tome, fundamentalne promjene u reprodukciji i društvenom ponašanju vjerovatno su se pojavile kod hominida dugo prije nego što su imali velik mozak i počeli koristiti kamene alate," zaključio je istraživački tim.

### Ardi

1. listopada 2009. paleontolozi su službeno obznanili otkriće relativno potpunog skeleta vrste *A. ramidus*, koji je iskopan 1994. godine. Fosil predstavlja ostatke ženke od 50&nbsp;kg, malog mozga, nazvane "Ardi", a uključuje i većinu lubanje i zuba, kao i karlicu, ruke i stopala. Otkriven je u Afarskoj pustinji u Etiopiji, na nalazištu poznatom kao Aramis u regiji Srednjeg Awasha. Radiometrijsko datiranje slojeva vulkanskog pepela oko naslaga ukazuju na to da je Ardi živjela prije oko 4,4 milijuna godina. Drugi, međutim, sumnjaju u ispravnost te procjene. Fleagle i Kappelman predlažu da je regija u kojoj je Ardi pronađena teška za datiranje radiometrijskim postupkom, te smatraju da bi se starost Ardi trebala smanjiti na 3,9 milijuna godina.

Znanstvenici koji su opisali taj fosil smatraju da on baca svjetlo na stadij ljudske evolucije o kojem se malo znalo, više od milijun godina prije Lucy (*Australopithecus afarensis*), ikonskog kandidata za ranog ljudskog pretka, koja je živjela prije 3,2 milijuna godina, a otkrivena je 1974. godine, samo 74&nbsp;km od mjesta otkrića Ardi. Međutim, budući da Ardijin skelet nije stariji od najranijih fosila *Australopithecusa* za više od 200 000 godina, te bi zapravo mogao biti mlađi od njih, neki istraživači sumnjaju da on može predstavljati direktnog pretka *Australopithecusa*.

Neki istraživači na osnovu oblika karlice i udova i prisustva oprečnog palca zaključuju da je "Ardi" bila fakultativni (neobavezni) dvonožac: da se na tlu kretala na dvije noge, ali na drveću na sve četiri. *A. ramidus* je imao slabije razvijenu sposobnost hodanja od kasnijih hominida i nije mogao daleko hodati i trčati. Zubi ukazuju na svežderstvo i više su generalizirani nego kod današnjih velikih majmuna.

## ''Ardipithecus kadabba''

*Ardipithecus kadabba* je "poznat samo iz fosiliziranih zuba i djelića kostiju skeleta", a smatra se da je star oko 5,6 milijuna godina. Opisuje se kao "vjerovatni predak" vrste *A. ramidus*. Iako se isprva smatrala podvrstom vrte *A. ramidus*, antropolozi Yohannes Haile-Selassie, Gen Suwa i Tim D. White su 2004. godine objavili članak u kojem uzdižu *A. kadabba* na nivo vrste na osnovu novootkrivenih zuba iz Etiopije. Ti zubi pokazuju "primitivnu morfologiju i obrazac trošnje", što ukazuje na to da je *A. kadabba* odvojena vrsta od *A. ramidus*.

Naziv vrste potiče od afarske riječi za "primitivnog pretka porodice".

## Način života
Struktura nožnih prstiju i karlice vrste *A. ramidus* ukazuju na to da se ona kretala uspravno.

Prema Scottu Simpsonu, fosilni ostaci iz Srednjeg Awasha ukazuju na to da su i *A. kadabba* i *A. ramidus* živjele u staništu koje je bilo "mozaik šuma i travnjaka sa obližnjim jezerima, močvarama i izvorima," ali potrebno je još istraživanja kako bi se ustvrdilo koje je stanište u Goni *Ardipithecus* preferirao.

## Alternativni pogledi
Istraživači izvan izvorne (2009) grupe koja je pružila opis još uvijek nisu istražili fosile *Ardipithecusa*, a paleobiologija i srodstvo tih stvorenja postalo je predmet kontroverze. Skeptici tvrde da se mnoge od njegovih osobina, navodno sličnih onima kod hominina, pojavljuju drugdje među živućim, kao i izumrlim primatima, te da dostpuni dokazi ne podržavaju tvrdnju o njegovom statusu hominina i o njegovom načinu kretanja.

## Izvori

## Vanjske veze
* Specijal Science Magazine: ''Ardipithecus'' (zahtijeva besplatnu registraciju)
* The Smithsonian Institution's Human Origins Program:
** Ardipithecus kadabba
** Ardipithecus ramidus
* ''Ardipithecus ramidus''  na Archaeology info
* ''Explore Ardipithecus''  na NationalGeographic.com
* ''Ardipithecus ramidus'' - članak u Science Journalu
* Otkrivanje Ardija - Discovery Channel