Čestica (lingvistika)

**čestica** ili **partikula** (lat. *particula*: djelić), nepromjenjiva vrsta riječi koja služi za oblikovanje ili preoblikovanje rečenica te za izražavanje rečeničnog modusa; također *riječca* (ijek.) ili *rečca* (ek.).

Čestice mogu biti:
* potvrdne i odrečne: potvrdna čestica *da* i odrečna rečca *ne*;
* upitne: *li, da li, zar*;
* imperativne: *neka*;
* uzvične: *ala*;
* zaključne: *dakle*; 
* isključne: *samo, jedino*;
* poredbene: *kao*;
* pokazne (prezentativi): *evo, eto, eno*;
* čestice za isticanje osobnog stava (modalne rečce): *sigurno, naravno, zacjelo, dakako, vjerojatno, valjda, možda, nipošto, uistinu, doista, zbilja*;
* čestice za posebno isticanje: *upravo, baš, bar*;
* čestice za isticanje suprotnosti: *međutim, pak*.

U čestice se još ubrajaju i riječi: *inače, također, uostalom* itd. Vrlo su bliske prilozima čestice: *još, tek, već, čak*. Česticom se najčešće smatra i enklitika *se* (u sklopu povratnih glagola: boriti *se*, ljutiti *se*, dešavati *se* itd).

## Nesamostalne čestice
### Upitne čestice
Upitne čestice: ***li, zar, da***

Čestica *li* je enklitika i zato uvijek stoji iza neke riječi:
:* *Vidiš *'li**? Nije **li** bilo dosta? 
:* ''Da **li** su došli? Da **li** me vidio?
:* ''Jesu **li** došli? Je **li** me vidio?
Također može doći i iza nekih drugih upitnih riječi kao intenzifikator, odnosno pojačivač upitnog značenja:
:* ''Gdje **li** se samo skrila? Što **li** nam vrijeme nosi?''
Čestica ''li'' služi i za pojačavanje ostalih riječi i iskaza:
:* ''Trči **li**, trči! Lijepa li si! Gdje **li** ga samo nađe!''
Ova se čestica također veže uz neke [[veznik]]e, [[zamjenice]] itd.:
:* ''Nisu ni roditelji došli, a **kamoli** djeca. Radije bih ovo **negoli** da moram raditi cijeli dan.''

Čestica ''zar'' dolazi na početku rečenica te izražava dodatnu nevjericu, sumnju, čuđenje:
:* ***Zar*' ne vidiš? **Zar** ste zaista otišli?*
Također se s česticom ne udružuje u skup *zar ne* koji dolazi na kraju iskaza; očekuje se potvrdan odgovor:
:* *Doći ćeš, **zar ne**? Vidio si ga, **zar ne?***
 
=== Intenzifikatori ===
Čestice mogu služiti i za pojačavanje i naglašavanje iskaza - intenzifikaciju.

Intenzifikatori:
***i, ni, također, ta, pa, samo**, a također mogu i **bar, barem, makar, god, ma, čak, ipak, opet***...

* ***I** on je došao. Nisu vjerovali **ni** njemu!*
* *On je **također** sudjelovao. **Ta** ne znam što ću učiniti!*
* ***Pa** zar ne vidiš da je to krivo? **Pa** naravno!*
* ***Samo** ti pričaj! **Samo** da znaš što se dogodilo!*
* *Pokloni mu **bar** neku sitnicu. **Barem** svrati na pola sata. **Makar** jednom budi sretan.*
* *Tko **god** dođe, bit će svečano primljen. **Ma** kako odlučila, ja sam uz tebe. To stoji **čak** petsto kuna!*
* *Premda su se trudili, **opet** nisu uspjeli. Iako su radili cijeli dan, **ipak** nisu stigli završiti posao.*

=== Usporedne čestice ===
Usporedne ili gradacijske čestice izražavaju stupnjevanje svojstva:
:***mnogo, puno, malo, vrlo, veoma, gotovo, skoro, jedva, previše, sasvim, potpuno, posve, osobito, prilično, odviše, još, naročito...***

* *Ona je **mnogo** veća. Bio je **vrlo** malen. Izgledalo je **gotovo** neprimjetno.*

=== Poticajne čestice ===
Čestica ***neka*** služi za tvorbu [[imperativ]]a za 3. lice jednine i množine, a također može izražavati poticaj.

* ***Neka** radi što hoće! **Neka** se djeca vesele! **Neka** dođu!*
<br />
Poticajna može biti i čestica ***da***:
* ***Da** samo znaš što je napravio! **Da** si smjesta došao!*
<br />
Čestice ***hajde, de, daj, dede, deder*** pripadaju razgovornom stilu.

=== Jesno-niječne čestice ===
Jesna čestica ***da***, niječna čestica ***ne***, naglašeni prezent pomoćnog glagola *biti* u trećem licu jednince ***jest***.

* ***Da**, doći ćemo! **Ne**, nije došao! **Ne** pitaj me to. **Jest**, javio mi je vijest.*

=== Prezentativi ===
Prezentativi su čestice ***evo***, ***eto*** i ***eno***. Odnose se redom na prvo, drugo i treće lice. No, postoje iznimke te one mogu upućivati i na radnju. Prezentativom se može smatrati i čestica ***gle***.

* ***Evo** mene! **Eto** tebe! **Eno** njega!*
* ***Evo** čovjeka! **Eto**, sve sam vam rekao! **Evo**, to je sve što znam! **Eno**, još uvijek su tamo!
* ***Gle''' psa! '''Gle''' ono!''

== Samostalne čestice ==
Samostalne čestice ili modifikatori obuhvaćaju i neke od nesamostalnih čestica, ali u samostalnoj uporabi.

Također, na razini teksta, razlikujemo sljedeće samostalne čestice:<br />
***vjerojatno, doista, zaista, stvarno, uistinu, sigurno, zasigurno, nasreću, nažalost, eventualno, uglavnom, nesumnjivo...**'

## Reference