Kijevo-pečerska lavra

**Kijevo-pečerska lavra** (ukr. **Києво-Печерська лавра**) je najstarije pravoslavno svetište Istočnih Slavena osnovano 1051. godine u Kijevu (Ukrajina). Osnovana je pod upravom staroukrajinskog kneza Jaroslava Mudrog, a smješteno je na dva šumovita brda koja gledaju na obale rijeke Dnjepar. U svetištu se također nalaze i spiljski manastiri osnovani 1015. godine. Riječ *pečera* znači "špilja", a *lavra* označava visoko pozicionirane pravoslavne manastire, stoga Kijev-pečerskaja lavra znači "Kijevski špiljski manastir".

Danas pripada pod nadležnost Ukrajinske pravoslavne crkve MP. Svetište se nalazi pod zaštitom UNESCO-a i spada u jedno od Sedam turističkih čuda Ukrajine.

## Historija
Odmah po osnutku Lavra je postala sjedište zajednice kojom je upravljao opat Sv. Teodozije i uz pomoć kijevskih kneževa, manastir se bogatio. Opustošili su ga Mongoli i Tatari u 13. stoljeću, i obnovljen je tek u 17. stoljeću. Sat-toranj i Crkva i trpezarijaa su dvije znamenitosti koje su utjecale na obnovu i izgled mnogih drugih manastira.

Lavra je od 17. vijeka odigrala važnu ulogu u širenju pravoslavnog kršćanstva u cijeloj Ukrajini, ali i Rusiji. Tiskara u manastiru je osnovana još 1615. godine i u njoj se uglavnom tiskali molitvenici i povijesne knjige. Hodočasnici koji su je pohodili ispunili su manastir mnogim baroknim spomenicima.

God. 1926. Kiev-pečersku lavru je sovjetska vlast proglasila "Povijesnom i kulturnom baštinom", i od tada su njene zgrade imale nove kulturne funkcije: Metropolitska rezidencije je postala Nacionalni muzej ukrajinske narodne umjetnosti, tiskara Muzej knjiga i knjigoveštva, Crkva refektorija je Muzej kršćanstva, a Crkva Veličanja Križa je Muzej povijesti katakombi.

Kompleks je strašno stradao 1941. godine kada je njegov najstariji dio, katedralska spavaonica, gotovo potpuno srušena.

## Odlike

Danas su njeni najznamenitiji dijelovi:
* Veliki zvonik lavre koji dominira panoramom Kijeva je u vrijeme svoje izgradnje (1731.-45.) bio najviši kampanil (samostalni zvonik) na svijetu (96.5 m). Dizajnirao ga je arhitekt Johann Gottfried Schädel u neoklasicističkom stilu na četiri kata koji se sužavaju s visinom i završavaju pozlaćenom kupolom.
* Uspenska katedrala koja je nedavno obnovljena nakon što je gotovo bila srušena tijekom Drugog svjetskog rata. Opatske ćelije su vremenom postale nekropola stotina mumificiranih tijela opata koja su sačuvana.
* Crkva Svetog Trojstva, čija je konstrukcija iz 12. stoljeća sakrivena raskošnim baroknim dekorom, nalazi se iznad "Svetih vrata" koja su ulaz u kompleks. Prema legendi ovu crkvu je dao izgraditi knez Černigiva i Kijeva, Svjatoslav II. 1070ih, na mjestu starije kamene crkve. 
* Crkva trpezarije
* Crkva Svih Svetih
* Crkva Spasitelja kod Berestove nalazi se na sjeveru kompleksa, izvan zidina lavre, gdje je u 11. stoljeću bilo selo Berestove. Crkva je bila mauzolej dinastije Monomakh i između ostalih tu je sahranjen Jurij Dugoruki, osnivač Moskve.
* Crkva Uzvišenja Križa
* Crkva Gospina porođenja
* Crkva začeća sv. Ane
* Crkva oživljavajućeg izvora
* Bliže špilje su katakombe-svetišta čiji je ulaz kroz Crkvu Svih Svetih. One su zapravo kompleks uskih podzemnih hodnika (oko 1-1,5 m širine i 2-2,5 metra visine) oko kojih se nalaze opatske ćelije i podzemne kapele.
* Dalje špilje imaju ulaz kroz Crkvu začeća Sv. Ane, a nastale su kada se 1051. godine opat Antun naselio u jednu od špilja u brdu blizu pečerske lavre. S vremenom je ova špilja rasla s brojnim dodacima, hodnicima i crkvom na ulazu.

U sklopu kompleksa nalaze se i Manastir sv. Nikole, Kijevska teološka akademija i sjemenište te Debosquettove zidine.


file:Kiev 1890s.jpg|Crkva Svetog Trojstva 1890-ih
file:Dormition Cathedral 2018 G1.jpg|Kijev-pečerska lavra s pogledom na Kijev
file:Kievo-Pecherska Lavra Belltower.jpg|Veliki toranj lavre
file:Church of the Saviour at Berestove.jpg|Crkva Spasitelja kod Berestove


## Izvori
* Bolkhovitinov, E. Opisanie Kievo-Pecherskoi Lavry, (Kyiv, 1831)
* Kievo-Pecherskaia lavra v eia proshedshem i nynishnem sostoiani, KS, 1886, nos 5–11
* Goetz, L. Das Kiever Höhlenkloster als Kulturzentrum des vormongolischen Russlands (Passau, 1904)
* Titov, F. Putevoditel pri obozrenii Kievo-Pecherskoi lavry (Kyiv, 1910)
* Ripetskyi, M; Popovych, D. Kyïvo-Pecherskyi monastyr i ioho podvyzhnyky (Mundare, 1954)
* Kyivskyi derzhavnyi zapovidnyk-muzei, Kyievo-Pecherska Lavra: Korotkyi putivnyk (Kyiv, 1957)
* Logvin, G. Kievo-Pecherskaia Lavra (Moscow, 1958)
* Kyievo-Pecherskyi derzhavnyi istoryko-kulturnyi zapovidnyk (Kyiv, 1971)
* Kilesso, S. Kievo-Pecherskaia lavra (Moscow, 1975)
* Krykotun, V. Za muramy lavry (Pro rol Kyievo-Pecherskoi lavry u suspilno-politychnomu zhytti Rosii i Ukrainy u druhii polovyni XVIII–pochatku XX st. (Kyiv, 1979)
* Petrenko, M. Kyievo-Pecherskyi derzhavnyi istoryko-kulturnyi zapovidnyk: Putivnyk (Kyiv, 1979)
* Seventeenth-century Writings on the Kievan Caves Monastery (Cambridge, Mass 1987)
* Kibalnik, Iu. (ed). Ocherki istorii Kievo-Pecherskoi lavry i zapovednika (Kyiv, 1992)
* Stepovyk, D. Kyievo-Pecherska lavra (Kyiv, 1993)
* Kolpakova, V.; Zhylenko, I. Dyva pecher lavrskykh (Kyiv, 1997)
* Stepovyk, D. Istoiia Kyievo-Pecherskoi lavry (Kyiv, 2001)

## Povezano
* Katedrala Sv. Sofije (Kijev)
* Katedrala Sv. Mihaela (Kijev)
* Turizam Ukrajine

= Vanjske veze =

* Stranice Kijevo-pečerske lavre 
* Nacionalni muzej Kijevo-pečerske lavre (ukr.)