open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Novaki Bizovački

**Novaki Bizovački** su naselje u općini Bizovac.

Nalaze se na cesti između Bizovca i Brođanaca.

Prema popisu iz 1991. godine Novaki su imali 225 stanovnika. Pronađeni ostaci keramike sopotske, badenske i kostolačke kulture iz ranog i srednjeg eneolitika dokaz su rane naseljenosti na ovom naselju. U ratovima za oslobođenje od Turaka Novaki su bili opustošeni. Od nekadašnjeg sela postala je pustara, koja je tek poslije 1918. godine naseljena Hrvatima iz Dalmacije.

1997. godine posvećena je nova crkva Sv. Ivana Krstitelja.

## Sport
* NK Hajduk Novaki Bizovački (3. ŽNL Osječko-baranjska, NS Valpovo, 2008./09.)
Samatovci

**Samatovci** su naselje u općini Bizovac.

Nalaze se istočno od Bizovca. Pojava prvih naseljenika seže u daleku prošlost srednjeg i mlađeg eneolitika. Površinski nalazi keramike, koštanih i kamenih alatki pripisuje se sopotskoj kulturi.

Od 1721. godine Samatovci se nalaze u sastavu valpovačkog vlastelinstva kao . Prema popisu koje je obavilo vlastelinstvo 1885. god. imale su pustare Samatovci, Selci i Cerovac ukupno 143 stanovnika. Prema popisu stanovništva 1991. godine Samatovci su imali 568 žitelja.

Područna crkva Pohođenja Blažene Djevice Marije pripada župi Bizovac. Blagdan crkve slavi se 31. svibnja (proštenje ili kirvaj).

## Sport
* NK Sloga Samatovci (3. ŽNL Osječko-baranjska, NS Valpovo, 2008./09.)
Sarvaš

**Sarvaš** je osječko prigradsko naselje, na cesti prema Aljmašu.

## Historija
Mjesto se prvi put spominje 1279. godine. U srednjem je vijeku bilo posjed različitih plemića: Lackovića, Hercega, Korođa i Berislavića.

Naseljeno je opet poslije protjerivanja turske vlasti u 18. stoljeću uglavnom Nijemcima. Godine 1944./1945. Nijemci su se morali iseliti ili su poginuli u logorima, a Sarvaš su naselili stanovnici iz Hrvatske. Prema popisu stanovništva iz 1910. godine Sarvaš je imao 1.191 stanovnika od čega 1.141 Nijemca.

Okupacijom mjesta od srpskog agresora 1991. iz njega je protjerano nesrpsko stanovništvo. Mirnom reintegracijom stvoreni su uvjeti za povratak Hrvata – katolika u ovo mjesto.

## Sport
* NK Sarvaš, nogometni klub, županijski ligaš

## Vanjske veze

* Sarvaš
Gorica Valpovačka

**Gorica Valpovačka** je naselje u Hrvatskoj, regiji Slavoniji u  Osječko-baranjskoj županiji i nalazi se u sastavu grada Belišća.

## Geografija
Gorica Valpovačka se nalazi na 92 metara nadmorske visine u nizini istočnohrvatske ravnice, a pokraj sela protječe rijeka Vučica. Susjedna naselja: jugozapadno se nalaze na oko 1 km udaljenosti Bocanjevci, sjeverno Vinogradci, jugoistočno  Marjančaci, Ivanovci, južno Zelčin, te istočno grad Valpovo naselja u sastavu grada Valpova. Pripadajući poštanski broj je 31550 Valpovo, telefonski pozivni 031 i registarska pločica vozila OS (Osijek). Površina katastarske jedinice naselja Gorica Valpovačka je 3,45 km2.

## Stanovništvo

Iskazuje se kao naselje od 1869. Do 1900. iskazivano pod imenom Gorica, a 1869. podaci su sadržani u naselju Bocanjevci.

## Crkva
U selu se nalazi rimokatolička crkva Velike Gospe koja pripada katoličkoj župi             Sv. Filipa i Jakova apostola u Bocanjevcima i valpovačkom dekanatu Đakovačko-osječke nadbiskupije. Crkveni god (proštenje) ili kirvaj slavi se 15. kolovoza.

## Izvori

## Vanjske veze
* http://www.belisce.net/
Brod na Kupi

**Brod na Kupi** je mjesto u Hrvatskoj. Nalazi se u Primorsko-goranskoj županiji.

## Geografija

Brod na Kupi se nalazi u Gorskom kotaru, na području grada Delnica. Brod na Kupi je maleno naselje smješteno u dolini gornjeg toka rijeke Kupe, na samoj granici sa Republikom Slovenijom, i u njemu se nalazi granični prijelaz koji je dio županijske ceste Ž203.

## Stanovništvo

Mjesto ima 248 stanovnika, prema popisu iz 2001. godine. Pripada poštanskom uredu 51301 Brod na Kupi.

## Historija

Na mjestu gdje  se na putu iz Hrvatske u Kranjsku prelazilo preko Kupe brodom ("skelom"), već se u XV. stoljeća javlja naselje otvorenog tipa, jednostavne ortogonalne planimetrije. U središtu naselja sagradili su Zrinski svoj dvor, trokatnu građevinu kvadratnog tlocrta, te oko nje (danas porušene) vanjske utvrde. Kaštel Zrinskih u Brodu na Kupi datira iz 1651. godine. Sagradio ga je knez Petar Zrinski, vjerojatno na mjestu starijeg kaštela obitelji Zrinski nakon 1577. god. ili još starijeg Frankopanskog kaštela iz XV st. ili ranije. Kaštel prezentira tip građevine koja spaja fortifikacijsku funkciju sa stambenom, te pripada tipu tvrđave - palače. U neposrednoj pozadini dvorca, kao zajednički dio stare jezgre naselja nekad okružene zidom, smještena je župna crkva Sv. Marije Magdalene koju je 1670. godine u baroknom stilu dao sagraditi hrvatski plemić Petar Zrinski. Obnavljana je u XVIII. stoljeću, a paljevinom i djelomičnim rušenjem u II. svjetskom ratu izgubila je svojstvo baroknog spomenika. Crkva je jednobrodna s poligonalnim prezbiterijem i zvonikom na pročelju.

## Turizam

Malo je područja u Hrvatskoj koja pružaju toliko mogućnosti za ribolov i turizam. Posjetiteljima Broda na Kupi su dostupni podaci o režimu lova na svakom od riječnih tokova toga područja: Kupi, Kupici i Curku. U rijekama se od ribljih vrsta mogu loviti: obična i potočna pastrva, lipljan, klen, mrena i druge. Rijeka Kupa je odličan teren za razne sportske aktivnosti od kojih se po atraktivnosti ističu kajak, kanu i rafting.

## Vanjske veze
* Brod na Kupi - Gorski kotar 
* Grad Delnice
* Turistička zajednica Grada Delnica
Vetovo

**Vetovo** je naselje u Slavoniji smješteno podno dvije velike planine - Papuk i Krndija. Pripada Požeško-slavonskoj županiji i gradu Kutjevu. Polubrežuljkast i slikovit kraj čini još ljepšim plodne ravnice koje se pružaju prema unutrašnjosti nekada panonskog mora, a danas Vallis Aurea - Zlatne doline.

Samo mjesto broji  988 stanovnika (2011.), a sa naseljima koja pripadaju vetovačkoj župi Podgorje, Lukač, Hrnjevac i Ovčare broji oko 1.600 stanovnika. 

U mjestu djeluje nogometni klub "Kamen" Vetovo koji se natječe u 1. ŽNL. 
Od industrije svakako je najpoznatiji kamenolom Vetovo u sklopu društva Kamen-Ingrad (u stečaju).

## Izvor
Ašikovci

**Ašikovci** su selo u Požeško-slavonskoj županiji, a upravno pripada gradu Pleternici. 

## Zempljopisni položaj
Ašikovci su selo u istočnom dijelu Požeško-slavonske županije, između Pleternice i Kutjeva. U sastavu je grada Pleternica. Nalaze se na lokalnoj cesti L41062, Ž4030- Ašikovci -Knešci L41644.6km sjeveroistočno od grada Pleternice.

## Stanovništvo

U Ašikovcima prema zadnjem popisu stanovništva iz 2011. godine žive 91 stanovnik.

## Gospodarstvo

Osnovna gospodarska djelatnost je poljopriveda pošto je selo smješteno u plodnoj požeškoj kotlini. Ljudi se bavi i sa stočarstvom i vinogradarstvom.

## Kultura

U selu se nalazi kapela Pohod Blažene Djevice Marije, te ulazi u sastav župe
Svih svetih iz Požeških Sesveta, Požeški dekanat i Požeška biskupija.

## Izvor
Brodski Drenovac

**Brodski Drenovac** je selo u istočnoj Hrvatskoj, u istočnom dijelu Požeško-slavonske županije, između Pleternice i Slavonskoga Broda. U sastavu je grada Pleternica. Smjestio se uz obronke Dilj-gore, a proteže se paralelno s rijekom Orljavom.

## Stanovništvo

U Brodskom je Drenovcu, prema popisu stanovništva iz 1991. živjelo 905 stanovnika:

* Hrvati - 881,
* ostale nacionalnosti - 24.

Prema popisu 2011. u selu živi 689 stanovnika.

## Gospodarstvo

Osnovna gospodarska djelatnost je ratarstvo, pošto je selo smješteno u plodnoj požeškoj kotlini. Ljudi se bave i stočarstvom i vinogradarstvom.

## Vanjske veze
* Brodski Drenovac na stranici grada Pleternice 

## Izvor
Trenkovo

**Trenkovo** je naselje koje se nalazi između Velike i Požege u Požeško-slavonskoj županiji.

## Historija
Mjesto se prije 1912. godine nazivalo Mitrovica a na zahtjev mještana iste je godine ime mjesta promijenjeno u Trenkovo pošto je u tadašnjoj Hrvatskoj postojala još jedna Mitrovica u tadašnjoj Srijemskoj županiji (današnja Sremska Mitrovica u Vojvodini, Srbija).

## Stanovništvo
Prema popisu stanovništva iz 2001. godine naselje Trenkovo imalo je 818 stanovnika.

## Obrazovanje
* Osnovna škola "Vladimir Nazor" Trenkovo.

## Sport
* U Trenkovu djeluje nogometni klub "Sloga", drugoligaški županijski klub koji je osnovan 1932. godine. 2005. godine klub je ušao u prvu županijsku ligu, ali je spletom okolnosti ispao. Klub posjeduje vlastiti teren za igranje utakmica a nalazi se kraj dvorca Baruna Trenka.

U klubu treniraju:
* juniori
* seniori

## Turizam
U središtu naselja ima prenoćište i restoran *Barun Trenk*. U naselju postoji dvorac s parkom, Dvorac Baruna Trenka koji te trenutačno zapušten i prepušten propadanju a pokraj Trenkova prema zapadu nalazi se i ribnjak.

## Reference

## Vanjske veze
* Osnovna škola "Vladimir Nazor" Trenkovo
Paulin Dvor

**Paulin Dvor** je selo u Hrvatskoj. Nalazi se u Osječko-baranjskoj županiji, u općini Šodolovci.

## Geografija
Nalazi se 10&nbsp;km južno od Osijeka. 2&nbsp;km je zapadno od Ernestinova, s kojim je povezan cestom. Antunovac je udaljen 5&nbsp;km, a Ivanovac 2&nbsp;km.

## Stanovništvo
Prema popisu stanovništva iz 2001. godine naselje je imalo 55 stanovnika.

***Napomena:**  Naselje Paulin Dvor iskazuje se od 1900. U 1900. nazvano Paulinin Dvor, a od 1910. do 1961. Pavlin Dvor. Do 1948. iskazivano kao dio naselja, a od 1953. kao naselje.

## Promet
Nalazi se na pola puta između željezničkih pruga. Istočno se nalazi Osijek-Antunovac-Ernestinovo-Vinkovci, a zapadno je pruga Osijek-Čepin-Đakovo. Cestom se do Paulina Dvora s istoka dolazi cestovnim odvojkom iz Ernestinova.

## Sport
Od 1968. godine postojao je nogometni klub NK Dejan Bekić Paulin Dvor koji je dobio ime po ranoumrlom igraču Crvene Zvezde Dejanu Bekiću

## Izvori
Kula (Kutjevo)

**Kula** (njemački: **Josefsfeld** ) je naselje u Požeško-slavonskoj županiji, u sastavu grada Kutjeva.

## Geografija
Smještena je 20&nbsp;km istočno od Požege, na cesti prema Našicama

## Historija
Kula je do Drugog svjetskoga rata bila naseljena Nijemcima selo se tada zvalo Josefsfeld, nakon rata Nijemci su protjerani, a u njihove kuće kolonizirani su Srbi, a nakon progona Hrvata iz Srijema poglavito iz sela Hrtkovaca sada u Kuli žive većinom Hrvati.

## Stanovništvo
Prema popisu stanovništva iz 2011. godine Kula je imala 331 stanovnika.

## Reference
Črnkovci

**Črnkovci** su naselje u Hrvatskoj, regiji Slavoniji u  Osječko-baranjskoj županiji i pripadaju općini Marijanci

## Geografija
Zemljopisni položaj naselja je vrlo povoljan s obzirom na državnu cestu D34 koja prolazi cijelim naseljem. Prema sjeverozapadu cesta vodi prema gradu Donjem Miholjcu, a  prvim naseljem s kojim graniči su Podgajci Podravski. Južnoistočno graniči sa Marijancima, zapadno sa Bočkincima, a istočno sa Gatom i Veliškovcima  naseljima u sastavu grada Belišća. Naselje se nalazi na dvije rijeke: rijeci Karašici i rijeci Dravi.
## Stanovništvo


## Gospodarstvo
Nekada se u Črnkovcima nalazila poveća gospodarsko- poljoprivredna zona za proizvodnju i obradu poljodjelskih kultura, ali je tijekom rata propala. Naselje ima nekoliko malih obrtnika, a glavna gospodarska grana je poljoprivreda. Naselje se polako obnavlja i raste novi dijelovi sela sa mlađim naraštajima. Selo je poznato po velikom mlinu koji je nažalost izvan uporabe, ali njegova konstrukcija se visoko uzdiže iz daljine. I dan danas selo je poznato po proizvodnji kruha i ostalih pekarskih proizvoda.

## Obrazovanje
U selu se nalazi  škola do 4. razreda koja radi u sklopu Osnovne škole "Hrvatski sokol" Podgajci Podravski.

## Sport
NK Mladost Črnkovci natječe se u sklopu 2.ŽNL NS Valpovo- Donji Miholjac.

## Religija
Vjernici naselja Črnkovci pripadaju katoličkoj župi Sv. Martina biskupa u Podgajcima Podravskim i donjomiholjačkom dekanatu Đakovačko-osječke nadbiskupije. U selu postoji novosagrađena rimokatolička crkva Sv. Lovre u ulice Kardinala Alojzije Stepinca. Ujedno je to i zaštitnik naselja, a crkveni god ili kirvaj  se slavi na 10. kolovoza. Više od 90% stanovnika je rimokatoličke vjeroispovijesti.
## Ostalo
U selu djeluje  Dobrovoljno vatrogasno društvo Črnkovci, osnovano 1927., te Športsko ribolovno društvo "Šmuđ" Črnkovci i Udruga mladih "Bećari" Črnkovci- Bočkinci.
## Izvori

## Vanjske veze
* http://www.marijanci.hr/
* http://os-hrvatskisokol-podgajcipodravski.skole.hr/
Bjeliševac

**Bjeliševac** je naselje u Požeško-slavonskoj županiji, u sastavu grada Kutjeva.

## Geografija
Bjeliševac je smješten 18&nbsp;km istočno od Požege, 8 južno od Kutjeva, susjedna sela su Ferovac na istoku i Tominovac na zapadu.

## Stanovništvo
Prema popisu stanovništva iz 2011. godine Bjeliševac je imao 112 stanovnika, većinom  Čeha i Hrvata.

*Napomena: Od 1890. do 1948. iskazivano pod imenom Bjeliševci.

## Reference
Poreč (Kutjevo)

**Poreč**  (njemački:*Poretsch*) je naselje u Požeško-slavonskoj županiji, u sastavu grada Kutjeva.

## Historija
Do Drugoga svjetskoga rata Poreč je bio naseljen Nijemcima koji su iseljeni a u njihove kuće doseljeni Srbi. Prema popisu stanovništva iz 1910. godine Poreč je imao 452 stanovnika od čega 428 Nijemaca.

## Geografija
Smješten je 25&nbsp;km istočno od Požege, 12 južno od Kutjeva, susjedna sela su Kula na sjeveru i Nova Lipovica na jugu koja je do 1991. godine bila dio Poreča.

## Stanovništvo
Prema popisu stanovništva iz 2011. godine Poreč je imao 119 stanovnika.

*Napomena: 1991. godine smanjeno izdvajanjem dijela naselja u istoimeno samostalno naselje Nova Lipovica (općina Čaglin).

## Reference
Ferovac

**Ferovac** je naselje u Požeško-slavonskoj županiji, u sastavu grada Kutjeva.

## Geografija
Ferovac je smješten 18&nbsp;km istočno od Požege na cesti prema Našicama, 5&nbsp;km južno od Kutjeva, susjedna sela su Grabarje na jugu, Kula na istoku i Bjeliševac na zapadu.

## Stanovništvo
Prema popisu stanovništva iz 2011. godine Ferovac je imao 103 stanovnika.

***Napomena:** Podaci za Ferovac  od 1857. do 1880. godine su sadržani u naselju Kutjevo.

## Reference
Darkovac

**Darkovac** (njemački:*Darkowatz*) je naselje u Republici Hrvatskoj u Požeško-slavonskoj županiji, u sastavu općine Čaglin.

## Historija
Do Drugoga svjetskoga rata Darkovac je bio naseljen Nijemcima koji su iseljeni a u njihove kuće doseljeni Srbi. Prema popisu stanovništva iz 1910. godine Darkovac je imao 228 stanovnika od čega 209 Nijemaca.

## Geografija
Darkovac je smješten 5&nbsp;km istočno od Čaglina i 1&nbsp;km zapadno od Sapne.

## Stanovništvo
Prema popisu stanovništva iz 2011. godine Darkovac je imao 16 stanovnika.

*Napomena: Darkovac se iskazuje kao naselja od 1900. godine.

## Reference
Batomalj

**Batomalj** je naselje na jugu otoka Krka, u općini Baška.

## Smještaj
Batomalj se nalazi u bašćanskoj dolini podno strmih obronaka zapadnog planinskog masiva otoka Krka. Udaljen je oko 3&nbsp;km od općinskog središta Baške i oko 2&nbsp;km od mora. Nasuprot je selo Jurandvor, a između njih protječe jedina stalna rijeka na hrvatskim otocima, Suha Ričina ili Vela Rika. Prema sjeveru, na cesti koja povezuje bašćanska naselja s ostatkom otoka, je Draga Bašćanska. Makadamskim je putom povezan i sa Starom Baškom na zapadu.

## Historija
Smatra se da je osnovan 1481. g. Međutim, moguće je da je nekakvo naselje postojalo još i prije jer nakon što su Mlečani 1380. g. razorili kaštel Bašku njezino se stanovništvo naselilo po bašćanskoj dolini. Postoji podatak da je u Batomlju 1627. g. živjelo 79 žitelja.

## Stanovništvo
Prema posljednjem popisu stanovništva iz 2001. g. u Batomlju je živjelo 117 stanovnika.

Kretanje broja stanovništva Batomlja bitno se razlikuje od drugih mjesta na otoku Krku. Sve od sredine 19. st. pa do 30-etih godina 20. st. broj stanovnika Batomlja nije bitnije oscilirao, kretao se između 100 - 150. U ostalim naseljima upravo je to period snažnog porasta pučanstva. I dok sva ostala naselja nakon Drugog svjetskog rata imaju veliki pad broja stanovnika, Batomalj je najviše žitelja imao baš prema poratnom popisu stanovništva iz 1948. g. - 213.

Nakon toga slijedi period pada i stagnacije broja stanovnika sve do 70-etih godina kada otok Krk zahvaljujući izgradnji Krčkog mosta i Zračne luke Rijeka izlazi iz prometne izolacije, a što je omogućilo još snažniji razvoj turizma. Rezultat toga je ponovni porast pučanstva pa tako i Batomlja koje se od 1971. g. kada ih je bilo 58, udvostručilo na 117 stanovnika 2001. g.

## Gospodarstvo
Sve do pred 20-etak godina osnovna je djelatnost bila poljoprivreda. Nekad je tu prevladavalo vinogradarstvo, ali nakon pojave bolesti vinove loze filoksere, ono je potpuno propalo.

Kasnije se sadi rajčica (lok. pomidor) u značajnoj mjeri, a u susjednim Jurandvoru i Baški su radile i tvornice za preradu rajčica. Danas se sadi bitno manje te je plodna bašćanska dolina uglavnom zapuštena. Važnu ulogu još uvijek ima ovčarstvo najviše zbog janjećeg mesa visoke kvalitete i za kojim je velika potražnja.

Ipak s obzirom da je Batomalj u neposrednoj blizi Baške, važnog turističkog odredišta, danas je turizam glavni izvor prihoda u tome, inače poljoprivrednom, kraju. No, osim apartmana tj. smještajnih kapaciteta, Batomalj nema turističku ponudu.

## Znamenitosti

**crkva sv. Nikole* izgrađena 1676. g. U njoj je i slika za koju se smatra da potječe iz 13. st. i da je pripadala istoimenoj crkvi čije su ruševine još uvijek vidljive na lokalitetu *Sveti Miluka* južno od sela.
*U susjednom Jurandvoru je crkva svete Lucije u kojoj je pronađena glasovita Bašćanska ploča.
*Obližnja Baška je jedno od najpoznatijih turističkih središta Jadrana poznata po "Veloj plaži".
*Neposredno do Batomlja je i najveće marijansko svetište na otoku Krku Svetište Majke Božje Goričke.

## Izvori
*Državni zavod za statistiku

## Vanjske veze
*službene stranice općine Baška
*turistička zajednica općine Baška
Brzac

**Brzac** je selo na otoku Krku.

## Smještaj
Brzac se nalazi na krajnjem zapadu otoka Krka, u kraju koji se naziva Šotovento. Administrativno se nalazi na području Grada Krka.

U unutrašnjosti je otoka, ali udaljeno od mora samo 1 kilometar zračne linije. Do mora u uvali *Marnja* vodi šumski put. Uvalu zatvara rt *Manganel* na kojem je svjetionik koji pomaže pri plovidbi kanalom između Krka i Cresa, Srednja vrata.

Samo nekoliko stotina metara je udaljeno susjedno selo Milohnići.

Najbliža veća mjesta su Malinska, udaljena oko 10&nbsp;km, i Krk udaljen 12-etak km.

## Historija
Iako je selo postojalo i prije, sve do sredine 15. st. ovaj je kraj bio slabo naseljen. Kako bi povećao svoje prihode od poreza, krčki knez Ivan VII. Frankapan je u 15. st. na ovaj dio otoka naselio Vlahe s Velebita. Nekoliko stoljeća oni su govorili posebnim narječjem krčkorumunjskim, a čiji je posljednji govornik, Mate Bajčić Gašpović, umro 1875. g.

## Stanovništvo
Prema posljednjem popisu stanovnika iz 2001. g. u selu je živjelo *137 stanovnika*.

Za razliku od većine krčkih naselja čiji je broj stanovnika kroz povijest znatno varirao, broj stanovnika Brzaca nema većih oscilacija. Prvi službeni podaci iz 1857. g. ukazuju na 147 stanovnika. Od tada je broj stanovika postepeno rastao sve do 1948. g. kada je popisano 237 žitelja. Nakon toga slijedi period postepenog demografskog pada (1981. g. 108 stanovnika) te, posljednjih 30-etak godina, ponovni demografski oporavak.

## Gospodarstvo
Mještani Brzaca oduvijek su se bavi poljoprivredom, stočarstvom i ratarstvom. Iako selo nije daleko od mora nikada djelatnosti u vezi s morem nisu imali značajniju ulogu. U novije vrijeme znatno je obnovljeno maslinarstvo. Turizam nije razvijen iako postoje preduvijeti.

## Znamenitosti

Dva kilometra sjeverno od Brzaca je zaseok Glavotok. Tu još od 1507. g. postoji franjevački samostan. U blizini Glavotoka su i auto–kamp te zaštićeni rezervat šumske vegetacije hrasta crnike.

## Sport
*Sportsko ribolovno društvo *Poteljan*
*Boćarski klub *Brzac*

## Izvori
*Državni zavod za statistiku
*Službene stranice Grada Krka 

## Literatura
**Otok Krk zapadni dio*, Povijesno društvo otoka Krka, Krk, 1986.
*Bolonić, Mihovil, Žic-Rokov,Ivan: *Otok Krk kroz vijekove*, Kršćanska sadašnjost, Zagreb, 2002.

## Vanjske veze
* Službene stranice grada Krka
* Službene stranice Turističke zajednice Grada Krka
Blaževci (Vrbovsko)

**Blaževci** su selo u Hrvatskoj, u Primorsko-goranskoj županiji.

## Zemljopis, smještaj

Blaževci se nalaze u Gorskom kotaru, oko 6 km sjeverozapadno od Lukovdola na području grada Vrbovsko. Na nadmosrkoj je visini od 190 m. Pokupsko je to naselje kojeg s jedne strane okružuje brdo *Radočaj*, a sa druge rijeka Kupa koja ga dijeli od susjedne države Slovenije. Tu je i malogranični prijelaz koji povezuje dvije države. Zbog blizine granice lokalno stanovništvo je često rodbinski ili poslovno povezano sa susjednom Slovenijom.

## Stanovništvo
Prema zadnjem popisu stanovništva iz 2001. g. u Blaževcima je živjelo *38 stanovnika*,  a s oklonim zaselcima Štefancima, Zapeći i Plemenitašom 105. Nekada je u Blaževcima živjelo preko 200 stanovnika.

## Znamenitosti

U selu je  kapela sv. Ivana, a crkva sv.Antuna iz 1753. godine nalazi se u susjednom Plemenitašu te je ona ujedno i sjedište župe osnovane 1807. godine.

U obližnjem mjestu *Zapeć* nalazi se državna stanica za vodostaj rijeke Kupe.

## Gospodarstvo
U Blaževcima već dulji niz godina uspješno radi pilana koja zapošljava oko 15 ljudi.

Donekle je razvijen turizam; mjesto ljeti posjećuju turisti, izletnici, vikendaš i kupači. Nekoliko kuća koriste se kao smještajni kapaciteti. Na Kupi je moguća vožnja čamcima - rafting.

## Galerija

Image:Blazevci kuca.JPG|Stara kuća.
Image:Blazevci kucica.JPG|Improvizirana vikendica.
Image:Blazevci Lipov vrh.JPG|Lipov vrh.
Image:Granicni prijelaz Blazevci.JPG|Granični prijelaz.
Ciglenik (Kutjevo)

**Ciglenik** je naselje u Požeško-slavonskoj županiji, u sastavu grada Kutjeva.

## Geografija
Ciglenik je smješten 27&nbsp;km istočno od Požege i 12&nbsp;km južno od Kutjeva, susjedna sela su Kula na sjeveru i Knežci na jugu.

## Stanovništvo
Prema popisu stanovništva iz 2011. godine Ciglenik je imao 143 stanovnika. 1991. godine smanjen izdvajanjem dijela naselja u samostalno naselje Draganlug (općina Čaglin).

## Reference
Grabarje (Kutjevo)

**Grabarje** je naselje u Požeško-slavonskoj županiji, u sastavu grada Kutjeva.

## Geografija
Grabarje je smješteno 20&nbsp;km istočno od Požege na cesti Kutjevo - Pleternica, 7&nbsp;km južno od Kutjeva, susjedna sela su Ferovac na sjeveru i Zarilac na jugu.

## Stanovništvo
Prema popisu stanovništva iz 2011. godine Grabarje je imao 490 stanovnika.

## Reference
Tvrđavica

**Tvrđavica** (lokalno **Kišdarda**, mađarski **Kisdárda** [ˈkiʃdaːrdɒ]), naselje u Gradu Osijeku, Osječko-baranjske županije. Smještena je na lijevoj obali rijeke Drave u južnom djelu Baranje, 4&nbsp;km sjeverno od grada Osijeka. Prema popisu stanovništva iz 2001. godine Tvrđavica broji 750 stanovnika. Do 1991. je bila dio grada Osijeka, od 1991. samostalno naselje. Nalazi se na županijskoj cesti Ž4082 [Tvrđavica-D7].

## Geografija
Geografski položaj:
* Sjeverna širina 45º 34'21*
* Istočna dužina 18º 41'09*
* Nadmorska visina 87 m
* Površina 4.96 km^2

## Stanovništvo
### Tabela ([[2011]])

### Grafikon (2011)

### Nacionalnost (2011)
Prema popisu iz 2011. godine stanovništvo je najvećim dijelom hrvatsko (86%), te srpsko (8%) i bošnjačko (2%).

### Prezimena stanovnika
Prema popisu stanovništva iz 2011. godine **20 najčešćih prezimena** u Tvrđavici su:
* Sejdinović, Barukčić, Lalić, Barić, Krnić, Cerovac, Varnica, Hlaj, Vrban, Šećiri, Škugor, Grgić, Jaganjac, Perković, Babić, Barišić, Bilandžić, Erceg, Sičić, Zeljković

a nekad su najčešće **prezime** bilo:
* Višnjić 

## Gospodarska osnova
* Poljodjelstvo
* Stočarstvo
* Trgovina i ugostiteljstvo:
* Zoološki vrt i akvarij grada Osijeka
* ZOO Hotel****
* *Copacabana*, sportsko-rekreacijski centar

## Udruge
U Registar udruga Republike Hrvatske  upisane su 2 udruge sa sjedištem u Tvrđavici (stanje: VII/2019):
* Logos - centar za psihološko savjetovanje, edukaciju i istraživanje, osn. 21.12.2013 (Tvrđavica 124a)
* Konjički klub "Tvrđavica" Osijek, osn. 14.06.2007 (Tvrđavica 110)

## Ulice
* **Biljska cesta**
* **Tvrđavica**
* **Nasip ulica**

## Reference
Podravlje

**Podravlje** (mađarski **Jenőfalva** [ˈjɛnøːfɒlvɒ]), prigradsko naselje grada Osijeka, u Osječko-baranjskoj županiji. Nalazi se na drugoj obali Drave, preko samog Osijeka. Ima 358 stanovnika.

## Stanovništvo
### Tabela ([[2011]])

### Grafikon (2011)

### Nacionalnost (2011)
Prema popisu iz 2011. godine stanovništvo je uglavnom hrvatsko (94%), te mađarsko (3%) i srpsko (2%).

### Prezimena stanovnika
Prema popisu stanovništva iz 2011. godine **20 najčešćih prezimena** u Podravlju su:
* Đukić, Podravac, Franković, Čulo, Junaković, Matoušek, Mesarić, Sentivanac, Mrkonjić, Pešerović, Podgajac, Rak, Solar, Vestić, Čurman, Đurašinović, Eklić, Paradžik, Stojanac, Tadić

a nekad su najčešća **prezimena** bila:
* Holub, Mikulandra, Rak, Relja 

## Udruge
U Registar udruga Republike Hrvatske upisane su 4 udruge sa sjedištem u Podravlju (stanje: VIII/2025):

* Auto karting klub Slavonija i Baranja Racing Osijek (AKK SIB Racing Osijek), osnovan 1.10.2021.
* Braniteljska udruga (BU) "DERFL", osnovana 15.05.2018.
* Ospera, osnovana 29.03.2013.
* Udruga mladih Podravlje (UMP), osnovana 6.09.2020.

## Ulice
* Biljska cesta (istočni dio - zapadni dio pripada naselju Tvrđavici)
* Dravska obala
* Grmić (Grmić ulica)
* Nova ulica
* Ulica princa Eugena Savojskog
----
* Šetnica hrvatskih dragovoljaca Domovinskog rata

## Reference
Selci Đakovački

**Selci Đakovački** je naselje u Osječko-baranjskoj županiji.

## Historija

## Demografija
Kretanje broja stanovnika u Selcima Đakovačkim od 1857. godine.

## Arhitektura i znamenitosti
Izvan Selaca nalazi se jezero Mlinac. To je umjetno napravljeno akumulacijsko jezero. Ukupna površina iznosi 13,60 ha, prosječna dubina je 3m.Jezero Mlinac vodu dobiva od dva mala  izvora i od oborinskih voda. Vodena površina je nepravilnog oblika zbog nekoliko zaljeva i poluotoka.

## Kultura

## Obrazovanje
**Osnovnoškolske ustanove u Selcima Đakovačkim:**
* O.Š. Đakovački Selci

## Sport
**Nogomet**
* NK Omladinac Selci Đakovački.

## Udruge i društva
* DVD Selci Đakovački
* KUD Hrvatska čitaonica
* LD Srndać

## Izvori

## Vanjske veze
* Vatrogasna Zajednica Grada Đakova 
* OŠ Đakovački Selci 
* Demografija
Veliškovci

**Veliškovci** su naselje u Hrvatskoj, regiji Slavoniji u  Osječko-baranjskoj županiji i nalaze se u sastavu grada Belišća.

## Geografija
Veliškovci se nalazi na 94 metara nadmorske visine u nizini istočnohrvatske ravnice. Selo se nalazi pored državne ceste D34 Valpovo- Donji Miholjac. Susjedna naselja: istočno Belišće i Kitišanci, a sjeverno Gat (granica između ova dva naselja je državna cesta D34), te jugoistočno Tiborjanci. Zapadno Črnkovci i jugozapadno Marijanci naselja u općini Marijanci. Pripadajući poštanski broj je 31554 Belišće, telefonski pozivni 031 i registarska pločica vozila OS (Osijek). Površina katastarske jedinice naselja Veliškovci je 10,73 km2.

## Stanovništvo

## Crkva
U selu se nalazi rimokatolička crkva Sv. Roka koja je i sjedište istoimene župe, a pripada donjomiholjačkom dekanatu Đakovačko-osječke nadbiskupije. Crkveni god (proštenje) ili kirvaj slavi se 16. kolovoza.

## Obrazovanje i školstvo
U selu nalazi škola do 4. razreda koja radi u sklopu Osnovne škole Ivan Kukuljević Belišće.

## Kultura
Kulturno umjetničko društvo "Ante Evetović Miroljub" Veliškovci, Gat i Tiborjanci.

## Sport
NK Croatia Veliškovci natječe se u sklopu 2.ŽNL NS Valpovo-Donji Miholjac. Klub je osnovan 1947. godine.

## Ostalo
U selu djeluje Dobrovoljno vatrogasno društvo Veliškovci, osnovano 1926. godine.

## Izvori

## Vanjske veze

* http://www.belisce.net/
* http://os-ikukuljevica-belisce.skole.hr/
Lič

**Lič** je selo u Gorskom kotaru smješteno u Ličkom polju, nedaleko od planine Viševice i umjetnog jezera Bajer. 

Lič su osnovale 49 obitelji Bunjevaca Krmpoćana 1605-1606 godine koje su pripadale skupinama Krmpotića, Sladovića i Vojnića, i  uz dozvolu grofova Zrinskih podno brda Gradina uz Ličko polje, podigli sebi selo. Između 1608. i 1614. selo se počelo iseljavat natrag prema moru, da bi se ponovno naselilo novim bunjevačkim stanovništvom koje 1627. dolazi iz područja senjskog zaleđa. U drugoj seobi dođoše Deranje, Blaževići, Prpići, Tomići, Tomljanovići, Jovanovići, Pilipovići, Blaževići, Marasi, Krpani, Pavličevići, Pavelići (koji su uskoro opet otišli), Peričići, Šojati, Vukelići, Radoševići i Starčevići. Radoševići i Starčevići su i danas tamo najbrojnije stanovništvo, koje pretežno živi od poljoprivrede (krumpir).

U blizini se nalazi maleno jezerce Potkoš namijenjeno uzgoju riblje mlađi.
## Galerija

Datoteka:SeloLič.jpg|Lič, pogled prema središtu sela iz pravca vikend-naselja
Milanov vrh

**Milanov Vrh** je mjesto u Gorskom kotaru smješteno iznad Prezida na 1011 m nadmorske visine. Poznato je po tome da se tu, prije drugog svjetskog rata, nalazila pilana sa parnim strojem, izgrađena među prvima u okolici. Tijekom drugog svjetskog rata tu je bila smještena partizanska bolnica. 

Nakon rata mjesto se napušta, ostaje tek nekoliko staja sa konjima za izvlačenje trupaca. Danas mjesto mije naseljeno, ali se tu nalazi lovački dom, a posjetitelji mogu razgledati i rezervat u kojem obitavaju autohtone šumske životinje. 

Do Milanovog vrha vodi asfaltirana cesta, a u okolici se nalazi velik broj biciklističkih i planinarskih staza.
Jurandvor

**Jurandvor** je selo na otoku Krku, u dolini rječice Suha Ričina, na 2&nbsp;km do općinskog središta Baške.

## Historija

Jurandvor je osnovan u 16. stoljeću a sastoji se od naselja *Čubranići* i *Juranići* (nazvanim po imenima plemića). U centru naselja, u staroj jezgri *Juranića* nalazi se *Jurin dvor* po kome je naselje dobilo ime.

Benediktinci-glagoljaši na ostatcima rimske vile izgrađuju *[[samostan]]* sv. Lucije, a oko 1100.  godine opat  *Dobrovit* gradi sadašnju jednobrodnu ranoromaničku  crkvu sv. Lucije na čijem se pročelju nalazi zvonik četverokutna tlocrta. Zvonik je u 19. stoljeću snižen za jedan kat, a na uglovima je ugrađena kamena plastika - simboli četiri evanđelista. Zvonik crkve je sagradio Andrija iz Krka.

## Znamenitosti

Jurandvor je poznat kao mjesto gdje je pronađena Bašćanska ploča. Ona je pronađena 1851. u  crkvi sv. Lucije. Crkveni kor bio je odijeljen kamenom pregradom koja je srušena, a namjesto toga postavljena je čuvena Bašćanska ploča. Danas se Bašćanska ploča nalazi izložena u auli Hrvatske akademije znanosti i umjetnosti u Zagrebu, a u crkvi svete Lucije je njena kopija.

U crkvi se danas nalazi lapidarij sa spomenicima rimskog i starokršćanskog razdoblja, a u zvoniku je sačuvano zvono iz 14. stoljeću.

## Vanjske veze
### Sestrinski projekti
Merag

**Merag** (talijanski **Merago** [ˈmeraɡo] ili **Smergo** [ˈzmergo]), naselje i trajektna luka na istoku otoka Cresa. Administrativno, naselje pripada gradu Cresu.

## Promet
Iz trajektne luke Merag plove trajekti Jadrolinije na Državnoj trajektnoj liniji broj 332: Merag - Valbiska (Krk). Putovanje u jednom smjeru traje 25 minuta. Iz luke vodi cesta prema gradu Cresu i prema trajektnoj luci Porozina na sjeveru otoka.

## Geografija
Nalazi se na istočnoj obali otoka. Najbliže naselje je grad Cres (3&nbsp;km jugozapadno).

## Stanovništvo
Prema popisu iz 2001. godine, naselje ima 3 stanovnika.

## Znamenitosti
Pored mjesta se nalazi *[[Meraška jama]]*, velika tektonska jama obrasla gustom lovorovom šumom.

## Galerija

Image:2009 S 797 Cres 08.jpg|Pogled na Merag sa sjevera 15. ožujka 2009. godine.
Image:Ferry Cres - Krk.jpg|Trajekt Ilovik stiže u Merag
Image:Jadrolinija Lubenice 07.jpg|Jadrolinijin trajekt Lubenice u Meragu


## Vanjske veze
* AGENCIJA ZA OBALNI LINIJSKI POMORSKI PROMET, Jadrolinija, Državna trajektna linija br. 332 Merag - Valbiska i obratno
Brseč

**Brseč** je srednjovjekovni istarski gradić smješten na litici obale visoke 157 metara.

## Geografija
Berseč se nalazi na padinama Učke. Predstavlja kraj liburnijske Rivijere

## Historija

crkva sv. Jurja je iz XIV. st. i ima karakterističan zvonik četvrtaste baze a završava oktogonalnim tornjem uzetim s kaštela iz XIII. st.

## Značajne osobe
U Berseču je rođen hrvatski književnik Eugen Kumičić.

## Privreda

Privreda se u B'rseču zasniva se prvenstveno na turizmu i ribarstvu.

## Stanovništvo

Berseč je najveći broj stanovnika imao 1921. (504) da bi od 432 stanovnika koliko je imao 1931., pao 1948. na 191 stanovnika kao posljedica julijskog egodusa i preseljenja u veće gradove. 2011. Brseč je imao 126 stanovnika.
## Reference
Gomirje

**Gomirje** je naselje u Primorsko-goranskoj županiji. Nalazi se u Gorskom kotaru, u blizini grada Vrbovsko, kojem administrativno pripada. 

Mjesto ima 435 stanovnika, prema popisu iz 2001. godine. Pripada poštanskom uredu 51327 Gomirje.

U Gomirju se nalazi najzapadniji pravoslavni manastir u Europi u čijem je sklopu i crkva Roždenija sv. Jovana Preteče. Godinom osnivanja manastira smatra se 1600., a gradnja današnje crkve započela je 1719.
Radigojna

**Radigojna** je selo u Primorsko-goranskoj županiji. Nalazi se u Moravicama u Gorskom kotaru, u blizini grada Vrbovsko, kojem administrativno pripada. Mjesto se nalazi 1&nbsp;km od poznate Lujzijane.

## Geografija

Radigojna je najsjevernije selo Moravica. Na sjeveru i zapadu graniči sa Brod Moravicama i njenim selima: Vele i Male Drage i Razdrto, na istoku graniči sa vrboštanskim selima: Blaževci i Zapeć, a sa južne strane nastavljaju se moravačka sela: Tomići, Bunjevci, Jakšići i Topolovica. Naselje se nalazi na 645 m nadmorske visine. Među najvišim vrhovima u Moravicama ubrajaju se i radigonjski: Veliko Brdo (763m), Radigojnski Vrh (782m) i Grič (785,94m).

## Stanovništvo
Prema popisu stanovništva iz 1857. godine, Radigojna broji 103 stanovnika. Najveći broj stanovnika u Radigojni bio je 129 - 1910. godine, a od tada pa do danas slijedi konstantan pad, pa prema posljednjem popisu stanovništva iz 2001. godine, Radigojna ima 38 stanovnika u 13 domaćinstava.

## Galerija

Datoteka:Radigojna orto.jpg|Radigojna ortofoto 
Datoteka:Radigojna i susjedi.jpg|Radigojna i susjedi

 
## Vanjske veze

*www.moravice.com
Pinezići (Krk)

**Pinezići** su naselje na otoku Krku u Republici Hrvatskoj.

## Smještaj
Nalaze se na zapadnom dijelu otoka koji se naziva Šotovento, oko 9&nbsp;km sjeverozapadno od grada Krka te administrativno pripadaju Gradu Krku. Nisu obalno naselje, nego su par stotina metara iznad uvala *Sv. Fuska* i *Torkul*. Najbliže susjedno selo je Skrpčić. Predio od Pinezića do obližnjih Linardića kroz povijest, a i danas se naziva *Kambun*, a naziv potječe još iz starog krčkog romanskog narječja Veclisun ili *Veljoto* .

## Historija
Naziv Kambun te još neki nazivi lokaliteta upućuju da je taj kraj bio naseljen još u ranom srednjem vijeku. Dolaskom Hrvata na otok u 7. st., zapadni dio otoka Krka i dalje ostaje pretežno romanski, ali osim samog grada Krka, slabo naseljen. Ipak, s vremenom Hrvati naseljavaju i ovaj predio otoka.

Prvi mletački upravitelj na Krku, Antonio Vinciguerra 1489. godine između ostalih spominje selo "Panić", a budući da takvo selo nikada nije postojalo u ovom dijelu otoka, smatra se da je mislio na Pineziće.

## Stanovništvo
Prema posljednjem popisu stanovnika iz 2001. godine u Pinezićima je živjelo *134 stanovnika*.

Time je ostvaren veliki porast u odnosu na prethodni popis iz 1991. godine kada je u mjestu živjelo 96 žitelja. Međutim, osim stvarnog porasta broja stanovnika, takav porast broja stanovnika neosporno je rezultat toga što je veliki broj vlasnika vikendica koji su prijavili prebivalište u Pinezićima iako tu doista ne žive.

## Gospodarstvo

Nekadašnje ribarsko mjesto, danas se razvilo u turističko. Tu djeluje i nekoliko obrtnika.

Mjesna plaža *Jert* zahvaljujući čistoći, uređenosti i opremljenosti ima plavu zastavu.

## Kultura
U Pinezićima djeluje katedra Čakavskog sabora i "Udruženje sopaca otoka Krka".

## Znamenitosti
U uvali Sv. Fuska podno sela Pinezići je *crkva Sv. Fuske na moru*. Prvi put se spominje 1338. godine. Još se nekoliko puta spominje kroz 16. st., ali u lošem stanju. Kasnije se spominje sve češće jer je osnovana bratovština koja je brinula o njoj te je bila župna crkva sve do 1864. godine kada župna crkva toga kraja postaje istoimena nova crkva u Linardićima.

Prilikom popravka ispod i oko crkve su nađeni dijelovi rimskog zida, opeke, crijepova i amfora te nekoliko grobova.

Svetište je bačvastog svoda, četverokutnog tlocrta. Na ulazu je trijumfalni luk, a ima i ložu te zvonik na preslicu.

Danas se u njoj misi na blagdan sv. Fuske i prilikom pokopa mještana Pinezića i Skrpčića jer je uz nju groblje za ta dva naselja.

## Vanjske veze
* Turistička zajednica otoka Krka 

## Literatura
*Bolonić, Mihovil, Žic, Ivan Rokov, *Otok Krk kroz vijekove*, Kršćanska sadašnjost, Zagreb, 2002, 

## Izvori
Ronjgi

**Ronjgi** su zaselak u općini Viškovo u Primorsko-goranskoj županiji. U Ronjgima se nalazi osnovna škola.

## Kultura i sport
U Ronjgima djeluje katedra Čakavskog sabora - Ustanova "Ivan Matetić Ronjgov".
* Sportski park Ronjgi
* Spomen dom
* utrka "Ronjgi XC 2008"

## Značajne osobe
*Ivan Matetić Ronjgov, hrv. skladatelj, melograf i glazbeni pedagog. Nadimak je dobio po rodnom selu.

## Vanjske veze
* Općina Viškovo Ronjgi
Pijavica (Senj)

**Pijavica** je malo naselje udaljeno 2,5 km od grada Senja u smjeru Rijeke. Iako je to dio grada Senja, i naselje koje se djelom nalazi uz samo more, a najviša točka naselja je oko 100 metara nadmorske visine. Ipak naselje Pijavica katastarski spada u naselje općine Krivi put. Samo naselje sastoji se od oko 30-ak kuća sa malobrojnim stalnim stanovništvom. Osnovna djelatnost stanovnika Pijavice nekada je bila stočarstvo i dijelom poljoprivreda, a danas je to Turizam i ugostiteljstvo. Postoje također i neke prirodne znamenitosti poput spilje Pijavica koja se nalazi na moru, dijelom i na kopnu koja je danas nažalost devastirana i skoro potpuno uništena nesavjesnim postupanjem lokalnog stanovništva.

## Izvori
Sibinj Krmpotski

**Sibinj Krmpotski**, jedno od 20 naselja u sastavu grada Novi Vinodolski, Primorsko-goranska županija. Nalazi se u priobalnom području između Smokvice Krmpotske i Svete Jelene. Sastoji se od sela Brižak, Sibinj i Šator.

Cijelo naselje imalo je 21 stanovnik (1981); 40 (1991); 55 (2001).

## Reference
Porat

**Porat** je malo naselje s lukom na otoku Krku, Hrvatska.

## Geografija
Porat je smješten na sjeverozapadnoj obali Krka, na jugozapadnom kraju prostranog Malinskog zaljeva, iznad manjeg zaljeva, zapadno od Malinske. Naselje je povezano cestom do drugih mjesta na otoku.

Na kraju oko 60 metara široke i 100 metara duge uvale je mali gat, gdje je more dubine od 1,5 m. Na početku ulaza u zaljev je oko 70 m dug koljenast lukobran, na kojem je moguć vez plovila s gazom do 2 m. Lučica je dobro zaštićena od svih vjetrova, pri jačoj buri samo more može postati valovito.

## Historija
Franjevački samostan sv. Marije Magdalene, koji se nalazi zapadno od naselja bio je sagrađen oko 1500. godine. Samostan je dobio svoj današnji izgled u 17. stoljeću. U samostanu je crkva Sv. Marije Magdalene sagrađena sredinom 16. stoljeća.

Zapadno od Porta iznad zaljeva Sv. Martin su ruševine benediktinskog samostana i crkve iz 12. stoljeća.
Lakmartin

**Lakmartin** ( talijanski, dalmatski: *Lagomartino, Lagmartìn, Lacmartin, Lakmartin* ) je zaselak naselja Kornić, na području grada Krka u Primorsko-goranskoj županiji, na otoku Krku.

## Odlike

Lakmartin se nalazi na brdu iznad naselja Kornić, na cesti Punat – Kornić – Lizer. Od mora ( Puntarska draga ) je udaljen 3,1 km. U prošlosti  je mjesto bilo znatno veće; danas je to opustjelo mjesto kamenih kuća, sa svega 20 stalnih stanovnika. Ljeti mjesto oživi, jer je većina izvorno malih i skromnih težačkih kuća pretvoreno u vile. U Lakmartinu nema trgovine. Vodovod je u mjestu izgrađen 2013. godine.

Lakmartin je udaljen je 4,6 km od Krka, od centra Kornića udaljen je 2,3 km, a od Punta 7 km.

## Znamenitosti

**[[Kapela]] [[Navještenje Marijino|Navještenja Marijina]]*, iz 1723. (jednobrodna je barokna građevina) pučki zvana sv. Antona Padovanskog, zaštitnika mjesta, ima staru sliku svetoga Antuna i nove slike križnog puta autorice Alme Dujmović. Sačuvana je zbirka isprava o građenju kapele, kao i pravila bratovštine koja je upravljala kapelom, potvrđena od mletačkog dužda 1744. U selu je sačuvano guvno na kat, gdje se čistilo žito od pljeve. Središte sela s tradicijskom pučkom arhitekturom je pod zaštitom.
Kras (Dobrinj)

**Kras** je naselje na otoku Krku, na području općine Dobrinj, u Republici Hrvatskoj

## Smještaj
Nalazi se u unutrašnjosti otoka, gotovo na njegovom zemljopisnom središtu, na raskršću puteva koji vode iz Dobrinja prema Krku odnosno Malinskoj. Kras je najviše naselje na otoku Krku, smješten 266 metara nad morem. U neposrednoj blizini je i najviši vrh ovog dijela otoka, Kuševica, narodno Sv. Juraj, 311 m.n.m.

## Prvi spomen mjesta
Prvi put se spominje 30. prosinca 1230. godine u staroj glagoljskoj listini. Toponomastičar i romanist Petar Skok izvodi ime Kras od predlatinske, možda ilirske riječi „carsus“ iz koje se razvila hrvatska riječ kras, krš.

## Stanovništvo
Kras je 1780. godine imao 185 stanovnika, 1898. godine 584, a najviše godine 1935. njih 702. Od tada je, zbog snažne emigracije, broj žitelja u stalnom padu. Prema posljednjem popisu iz 2001. godine, u Krasu su živjela 184 stanovnika, pretežno starije dobi.

## Znamenitosti i zanimljivosti
Župna crkva posvećena je Antunu Padovanskom. Izgradila ju je i održavala istoimena bratovština 1669. godine.

Na samom vrhu Kuševica nalazi se mjesno groblje te ostaci nekadašnje crkvice Sv. Jurja, a u blizini je i najveća „gromača“ (nakupina kamenja) na otoku, „Vela gromača“.

## Mediji
* U Krasu djeluje lokalna radio stanica „Radio Otok Krk“ ili skraćeno „Radio OK“.

## Gospodarstvo
Krasani se bave dijelom poljoprivredom, a dio ih radi u većim mjestima na otoku. S obzirom da je daleko od mora ili nekog značajnijeg turističkog centra, nema nikakvu turističku ponudu.

## Značajne osobe
* Petar Strčić &mdash; član HAZU, upravitelj njezina Arhiva, znanstveni i arhivski savjetnik, istaknuti hrvatski povjesničar, glavni urednik nekoliko zbornika, autor više pretežno povijesnih knjiga, predsjednik Društva za hrvatsku povjesnicu, Čakavskoga sabora, sveučilišni profesor.
* Fra Bonaventura Duda &mdash; krštenjem Roko, franjevac, bibličar, sveučilišni profesor, prevoditelj, poliglot, pisac i pjesnik.

## Literatura
*Bolonić, Mihovil, Žic-Rokov,Ivan: *Otok Krk kroz vijekove*, Kršćanska sadašnjost, Zagreb, 2002.
*Lešić, Denis: *Otok Krk: vodič u riječi i slici*, 2003.

## Izvori

## Vanjske veze

* Radio stanica OK 
* službene stranice općine Dobrinj 
* sela Dobrinjštine
Rudine (Dobrinj)

**Rudine** su naselje na otoku Krku, u općini Dobrinj. 

## Smještaj

Nalazi se na istočnoj obali otoka, nedaleko mora, ali ipak nije obalno naselje. Nedaleko Rudina su dvije uvale, velika uvala Soline na jugu, te mala uvala Slivanjska, na sjeveru.

Sjevernije od Slivanjske, obala je vrlo strma i stjenovita, nenaseljena, gotovo nepristupačna sve do uvale Voz podno Krčkog mosta. Taj kraj lokalno stanovništvo naziva *Košćera*.

Samo nekoliko stotina metara od Rudina nalazi se špilja Biserujka, jedna od najposjećenijih u Hrvatskoj.

## Nastanak
Ime i prvi stanovnici su nejasnog  porijekla, vjerojatno vlaškog, prilikom naseljavanja Vlaha na otok Krk u 15. stoljeću prema nalogu Ivana Frankopana. Međutim, s obzirom da se ne spominje u starijim spisima, smatra se da je ipak novijeg nastanka, negdje iz 18. ili 19. stoljeća. Moguće je da su ga naselili nekadašnji stanovnici susjednog, vlaškog sela Šugare koje je izumrlo početkom 19. stoljeća. 

## Stanovništvo
Rudine su 1898. godine imale 23 stanovnika, 1935. godine 25, 1970. godine 15, 1991. godine 12, a prema posljednjem popisu stanovništva iz 2001. godine, svega 5 žitelja. 

## "Nestajanje" sela
Osim što selo „nestaje“ zbog sve manje stanovnika, ono „nestaje“ i u doslovnom fizičkom smislu. Naime, od kad se 1997. godine špilja Biserujka otvorila za posjetu, mnogi posjetitelji, koji na putu prema špilji prođu kroz Rudine, uzimaju sa sobom isklesano kamenje sa starih kuća, danas ruševina. Neki dolaze i s većim prikolicama i odnose čitave kamene blokove i dijelove starih, kamenih, autohtonih primorskih kuća i štala. To je danas možda i najveći problem preostalih mještana Rudina.

## Literatura
*Bolonić, Mihovil, Žic-Rokov,Ivan: *Otok Krk kroz vijekove*, Kršćanska sadašnjost, Zagreb, 2002.
**Krčki zbornik 35*, Povijesno društvo otoka Krka, Rijeka, 1996.
*Lešić, Denis: *Otok Krk: vodič u riječi i slici*, 2003.

## Izvori
Klimno

**Klimno**, čokavski **Kivno** (naglasak na "o"), je naselje u uvali Soline na otoku Krku, Hrvatska.

## Smještaj
Administrativno, Klimno se nalazi u općini Dobrinj.

Klimno je naselje i lučica na sjevernom dijelu otoka Krka, na južnoj obali uvale Soline i najveće je naselje na obalama te uvale.

Cestom je povezano sa susjednim selom Soline (udaljeno oko 1 km) i općinskim središtem Dobrinjom (oko 6 km).

Klimno je prirodno dobro zaštićeno od utjecaja bure i juga.
 
## Stanovništvo
U naselju živi *115 stanovnika* (popis 2001. g.). To je najveći broj stanovnika u povijesti toga mjesta. Time je Klimno, uz Šilo, po broju stanovnika iznimka među svim dobrinjskim selima jer su sva ta sela najviše žitelja imala u prvoj polovini 20. st. Razlog tomu je činjenica što je broj stanovnika Klimna rastao do iza Drugog svjetskog rata, a tada nije došlo do velikog pada kao kod ostalih naselja, nego samo do stagnacije. Izlaskom otoka iz prometne izolacije oko 1980. g. izgradnjom Krčkog mosta i Zračne luke Rijeka, broj stanovnika na otoku je počeo rasti pa je Klimno popisom iz 2001. g. prešlo broj od 104 stanovnika iz 1948. godine.   

## Plovidba
Na rivi stoji svjetionik, koji emitira svjetlosni signal: R Bl 2s. Nazivni domet svjetionika je 3 milje. Ispred Klimna je označena hrid *Mali Školjić*.

## Gospodarstvo
U Klimnu radi nekoliko turističko-ugostiteljskih objekata (kafići, restorani), bankomat, veći broj apartmana, manja marina. Najznačajnija gospodarska grana je turizam. U mjestu je i malo brodogradilište još od 1883. g.

## Kultura i znamenitosti
U Klimnu se nalazi jednobrodna crkva sv. Klementa, u povijesnim izvorima prvi put se spominje 1381. godine, po kojoj je selo i dobilo naziv. Obnavljana je 1823. g. i 1926. g.

## Galerija

Datoteka:Klimno Krk 0809 1.jpg|Klimno, pogled s mora.
Datoteka:Klimno.jpg|Klimno zimi.


## Vanjske poveznice
*O  Klimnu na stranicama klimno.net
*službene stranice općine Dobrinj
*Službene stranice Turističke zajednice Općine Dobrinj
Polje (Dobrinj)

**Polje**, čokavski **Poje**, je naselje  na otoku Krku, Hrvatska.

## Geografija
Polje je naselje u sastavu općine Dobrinj. Mjesto se nalazi u unutrašnjosti otoka duž ceste koja povezuje Šilo s općinskim centrom, od kojeg je udaljeno oko 3&nbsp;km. Nedaleko Polja su i dva zaseoka Županje, 1&nbsp;km zapadno, i Žestiloc, 1&nbsp;km južno.

## Stanovništvo
U naselju stalno živi *295 stanovnika* (popis 2001. g.). Polje je nakon Šila najveće naselje u općini. Prema podacima Krčke biskupije u Polju je 1935. g. živjelo 676 stanovnika.

## Gospodarstvo
Glavne gospodarska djelatnost stanovništva je poljoprivreda. U selu radi i mali toš-uljara za preradu maslina i proizvodnju maslinovog ulja.

## Školstvo
U Polju je 1885. g. otvorena pučka škola. Danas osnovnu školu mladi *Pojani* pohađaju u novoj školi u Dobrinju.

## Znamenitosti
*Crkva *[[Majka Božja|svete Marije]] od Porođenja* sagrađena je 1879. g. na mjestu dotadašnje istoimene crkvice koja se spominje u 17. st. Uz crkvu je 1909. g. sagrađen i zvonik.
*Općinsko središte Dobrinj je ranosrednjevjekovni kaštel s brojnim povijesnim i kulturnim znamenitostima.

## Vanjske veze
*Službene stranice Općine Dobrinj
*Službene stranice Turističke zajednice Općine Dobrinj
Ika

**Ika** je staro istarsko ribarsko mjesto i ljetovalište u sastavu Opatije u Primorsko goranskoj županiji

## Geografija
Ika se nalazi na padinama Učke i spada u mjesta opatijske rivijere, a nalazi se svega 1&nbsp;km od poznate nautičke marine Ičići.

Zahvaljujući Istarskom ipsilonu ovo pitoreskno mjesto više se ne nalazi na glavnoj Jadranskoj prometnici mnogi smatraju veliki plusom za miran odmor nadomak puno razvikanijim turističkim središtima u bližoj okolici.

## Historija
Iako se Ika prvi put spominje puno prije XIX st. mjesto svoj procvat doživljava u prijelazu sa XIX st. na XX st. zahvaljujući procvatu turizma u okolnim turističkim središtima.

## Privreda
Ika je imala svoju tvornicu ribljih konzervi pa se glavna privredna djelatnost Ike zasniva prvenstveno na turizmu.

## Obrazovanje
U Iki djeluje Fakultet za turistički i hotelski menagement Riječkog sveučilišta.

## Stanovništvo
U Iki živi oko 474 stanovnika (2001.), većinom Hrvata katoličke vjeroispovjesti. 

## Reference