Hrvatski studiji

**Hrvatski studiji** Sveučilišta u Zagrebu pokrenuti su 1992. kao **dvosemestralni sveučilišni komparativni studij** hrvatske filozofije i društva. Od 2005. Hrvatski studiji su **znanstveno-nastavna sastavnica u statusu sveučilišnog centra** koja ustrojava i izvodi znanstvene, umjetničke, nastavne, odnosno stručne djelatnosti, ili usklađuje te djelatnosti unutar Sveučilišta. Na Hrvatskim studijima studira oko 2000 studenata.

Sjedište Hrvatskih studija je u Zagrebu, u novom Znanstveno-učilišnom kampusu Borongaj na prostoru bivše *vojarne [[Borongaj]]*.

## Historija
Inicijativa je krenula od potrebe za uvođenjem određenih društvenih i filozofskih predmeta na Sveučilište koji do tada ili nisu uopće postojali ili su bili ideološki opterećeni.
Ideja o Hrvatskim studijima pojavila se ubrzo nakon demokratskih promjena i to iz nekoliko razloga. Prije svega, bitne dimenzije demokracije, slobode i tržišta trebalo je institucionalizirati i na području znanosti i sveučilišta, te stvoriti više duhovnih žarišta, pogotovo kad se zna da je u društvenim i humanističkim znanostima od 1918. mnogo toga bilo zabranjeno i prešućivano. To je bio razlog što se skupina intelektualaca iz zemlje i iz inozemstva aktivno uključila u oživotvorenje projekta Hrvatskih studija.

U predloženi sustav Hrvatskih studija uključeni su radi koncepcijske srodnosti i radi programskog obogaćivanja studijski smjerovi filozofije i religijske kulture **Filozofskog fakulteta Družbe Isusove**. Procedura kojom su se Hrvatski studiji ustrojili kao redovit studij u okviru Sveučilišta u Zagrebu okončana je prihvaćanjem nastavnog plana i programa ovog visokog učilišta na sjednici Znanstveno-nastavnog vijeća Sveučilišta u Zagrebu 28. rujna 1993.

Upravno vijeće Sveučilišta u Zagrebu prihvatilo je 24. studenoga 1995. *Pravilnik o ustroju i djelovanju Hrvatskih studija* prema kojem se oni ustrojavaju kao **sveučilišni centar sa statusom podružnice**. Dana 27. veljače 1996. Senat Sveučilišta je odlučio da se nakon završenog studija na smjeru *Croaticum* stječe stručni naziv kroatolog i/ili profesor hrvatske kulture; na smjeru Filozofija diplomirani filozof i/ili profesor filozofije; na smjeru Društvo diplomirani sociolog i/ili profesor sociologije; a nakon završenog studija na smjeru Religijska kultura diplomirani religiolog i/ili profesor religijske kulture.

Tijekom 1997. prihvaćen je i program studija psihologije a u 1998./99. akademskoj godini odobrene su i upisne kvote za upis prve generacije studenata psihologije.

## Nastavni programi
Hrvatski studiji mogu se studirati kao redoviti studij u jednopredmetnoj ili dvopredmetnoj kombinaciji. Nastavni programi odvijaju su u sljedećim odjelima:

# Filozofija
# Komunikologija
# Kroatologija
# Hrvatski latinitet
# Povijest
# Psihologija
# Sociologija

Posebna, autonomna jedinica je Filozofski fakultet Družbe Isusove (FFDI). Na njome izvodi se studij filozofije i religijske znanosti. Osim redovitih studenata koji upisuju Hrvatske studije, programi i izborni kolegiji ponuđeni su i svim studentima zagrebačkog Sveučilišta.

## Doktorski studij
Na Hrvatskim studijima izvodi se nastava na tri poslijediplomska doktorska studija koji traju tri godine odnosno šest semestara:
* Poslijediplomski doktorski studij kroatologije
* Poslijediplomski doktorski studij filozofije
* Poslijediplomski doktorski studij povijesti

Ispunjenje svih studijskih obveza, zaključno s dovršenjem i obranom doktorskog rada, donosi 180 ECTS-bodova.
Na poslijediplomske doktorske studije mogu se upisati studenti koji su završili diplomski studij s vrlo dobrim prosjekom ocjena.

## Znanost
Znanost na Hrvatskim studijima obuhvaća tri grane: znanstveni skupovi, znanstveni projekti i izdavačka djelatnost.

## Dekanat
Vodtelj Hrvatskih studija i predsjednik Stručnog vijeća je prof.dr.sc. Josip Talanga, dekan FFDI je prof.dr.sc. Ivan Šestak.

## Vanjske veze
* Hrvatski Studiji - Službena stranica