open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
A Matter of Honor

***A Matter of Honor*** () je epizoda američke science fiction TV-serije *[[Star Trek: The Next Generation]]*, premijerno prikazana 6. februara 1989. godine. Radnja prikazuje kako kapetan fregate Riker u okviru programa razmjene oficira bude imenovan za prvog oficira klingonskog ratnog broda.

## Radnja

Poseban program razmjene časnika dovodi  imena Mendon na Enterprise i daje Rikeru šansu da postane prvi federacijski časnik koji je služio na klingonskom brodu.
Rikerove pripreme za ovaj zadatak uključuju i lekciju poručnika Worfa o Klingoncima. Stečeno znanje Riker odmah iskoristi na Klingonskoj krstarici Pagh, kada kao prvi časnik  mora nadjačati drugog časnika koji preispituje njegov autoritet.

U međuvremenu, Enterprise otkriva da zarazni oblik bakterije jede trup Enterprisea, ali i Pagha. Dok Enterprise kreće na kurs za presretanje kako bi upozorio Pagh, Klingonci otkriju bakteriju i dođu do zaključka da je Enterprise kriv za nju. Budući da ne mogu komunicirati sa skrivenim Paghom, Picard se zabrine i naredi uključivanje Enterpriseovih štitova, što Klingonci odmah protumače kao znak agresije.
Dok se Pagh priprema napasti, Riker izvadi i aktivira transponder za hitne slučajeve kojeg je dobio od Worfa prije odlaska s Enterprisea. Kapetan Pagha uzme uređaj te se odjednom nađe na Enterpriseu. Riker, sada kapetan Pagha, zahtjeva predaju Picarda i posade, dopuštajući Klingoncima da zadrže svoju čast kao ratnici.

Nedugo nakon toga, Enterprise pomogne u uklanjanju bakterije sa klingonskog broda i vrati kapetana Pagha na njegov brod. Riker odmah predaje zapovjedništvo klingonskom kapetanu i vrati se svojim dužnostima na Enterpriseu.

## Reference

## Vanjske veze
* 

* "A Matter of Honor"  rewatch by Keith R.A. DeCandido
* "A Matter of Honor" rewatch by Den of Geek
* "A Matter of Honor" rewatch by Zack Handlen of The A.V. Club
Brian Thompson

**Brian Earl Thompson** (28. august 1959 -) je američki glumac specijaliziran za uloge negativaca ili "razbijača" u akcijskim ili science fiction filmovima.

## Izvori

## Vanjske veze

* 
* 
* 
*
Unnatural Selection (Star Trek: The Next Generation)

***Unnatural Selection*** () je epizoda američke  science fiction TV-serije *[[Star Trek: The Next Generation]]* premijerno prikazana 30. januara 1989. godine. Radnja prikazuje kako posada  *[[USS Enterprise (NCC-1701D)|USS Enterprise]]* otkriva kako je transportni brod postao žrtvom tajanstvene bolesti koja izaziva ubrzano starenje, a potom da bolest potječe sa istraživačke stanice čije je osoblje također njome pogođeno.

## Radnja

Zbog hitnog poziva za pomoć sa federacijskog broda, Enterprise žuri kako bi mu pomogao. Pregledavši brod USS Lantree, posada je šokirana kada sazna da su svi na brodu mrtvi. Doktorica Pulaski sazna su članovi posade, koji su bili pregledani i proglašeni potpuno zdravima prije dva mjeseca ranije, umrli od starosti. Lantree je odmah stavljen u karantenu, a USS Enterprise kreće prema zadnjem mjestu na kome se Lantree zadržao, prema Darwinovoj Genetskoj Istraživačkoj Postaji.

Pri dolasku, Enterprise otkriva da stanovnici Darwinove Postaje pate od iste bolesti. Vodstvo postaje moli Picarda da evakuira djecu sa postaje, koja su bila napravljena genetskim inženjeringom kako bi postala superljudi. Iako su djeca bila izolirana i nisu pokazivala znakove bolesti, oprezni Picard dopušta doktorici Pulaski da pregleda samo jedno dijete dok se ne utvrdi točna priroda bolesti.
Kako bi još spriječili zarazu posade, Data i Pulaski se ukrcaju na šatl i teleportiraju dječaka na šatl tako da ga se može pregledati u sigurnom okruženju. Ali samo nekoliko trenutaka nakon što Pulaski počne pregledavati dječaka, pogođena je misterioznom bolešću, koja odmah izazove ubrzano starenje. Očajničkim pokušajem da spasi život doktorici, Picard naredi posadi da modificira teleporter tako da može filtrirati svaku promjenu doktoričina DNK, a koristeći uzorak doktoričina DNK dok je još bila zdrava. Nakon nekog vremena, sa Picardom za kontrolama teleportera, Pulaski je sigurno teleportirana natrag na Enterprise te vraćena u prijašnje stanje.

## Izvori

## Vanjske veze
* 

* "Unnatural Selection"  rewatch by Keith R.A. DeCandido
* "Unnatural Selection" rewatch by Den of Geek
* "Unnatural Selection" rewatch by Zack Handlen of The A.V. Club
The Schizoid Man (Star Trek: The Next Generation)

***The Schizoid Man*** () je epizoda američke science fiction TV_serije *[[Star Trek: The Next Generation]]* premijerno prikazana 23. januara 1989. godine. Radnja prikazuje kako umirući naučnik dr. Ira Graves nastoji prevariti smrt ugrađujući svoju ličnost i sjećanja u mašinu, pri čemu će mu poslužiti kapetan korvete Data.

Inspiraciju za scenario je dala istoimena epizoda kultne britanske TV-serije *[[The Prisoner]]* sa kojom dijeli dio zapleta. Producenti su originalno za ulogu dr. Gravesa namjeravali angažirati Patricka McGoohana, zvijezdu *The Prisonera*, ali su na kraju angažirali britanskog karakternog glumca W. Morgana Shepparda. Epizoda je imala podijeljene kritike, ali se uglavnom hvalila gluma Sheparda i Brenta Spinera.

## Radnja

Enterprise se žuri prema zabačenom planetu na vrlo važnoj misiji - pružiti medicinsku pomoć Dr. Iri Gravesu, jednom od najvećih živućih ljudskih umova.

Gravesova mlada pomoćnica, Kareen Brianon, pozvala je pomoć unatoč suprotnim željama Gravesa. Ekipa, pod vodstvom Date, poslana na je planet da pomogne umirućem Gravesu. Data razvije prilično snažan odnos sa znanstvenikom, koji hrabro izdržava zadnje stadije bolesti. Nedugo nakon što Graves kaže Dati o svojoj nevjerojatnoj sposobnosti prebacivanja ljudskog znanja u računalo, on umire.

Natrag na Enterpriseu, Data se počne ponašati prilično nekarakteristično, čak optužuje Picarda da ima bludne namjere prema Kareen. Nakon što testiranja Datine pozitronske memorije ne pronađu nikakvu grešku, Troi testira Datine psihološke reakcije i otkrije dvije sukobljujuće osobnosti unutar njega. - Datinu i briljantnu i iracionalnu stranu koja brzo zauzima njegov um.

U međuvremenu, Data otkriva Kareen da je on ustvari Graves, koji je prebacio svoj umirući um i tijelo u Datino mehaničko tijelo. Također joj govori da i nju namjerava staviti u tijelo androida tako da zauvijek mogu biti zajedno. Uplašena, Kareen odbija njegov plan na što se Graves razbjesni.

Shvativši Gravesov plan, Picard se suoči sa Datom i moli Gravesa da napusti Datino tijelo i um. Kao odgovor, Data onesvijesti kapetana ali kada se Picard osvijesti, zadovoljan je kada sazna da je Gravesovo znanje uspješno premješteno u brodski kompjuter i kako se Data vratio u normalu.

## Reference

## Vanjske veze
* 

* "The Schizoid Man" at Ex Astris Scientia
* "The Schizoid Man"  rewatch by Keith R.A. DeCandido
* "The Schizoid Man" rewatch by Den of Geek
* "The Schizoid Man" rewatch by Zack Handlen of *[[The A.V. Club]]*
Jovan Đorđević (pravnik)

**Jovan Đorđević** (1908 — 1989) , pravnik i politikolog; doktor pravnih nauka i redovni profesor Pravnog fakulteta Univerziteta u Beogradu, profesor na Sorboni-Pariz, član SANU i svih južnoslovenskih akademija nauka i umjetnosti.

Đorđević je radio na izradi čuvenog Zakona o samoupravljanju iz 1950. godine, kojim su uvedeni društvena svojina i samoupravni socijalizam, kao alternativa sovjetskom modelu.

## Biografija
Jovan Đorđević rođen je 10. marta 1908. u Beogradu. Potiče iz ugledne i obrazovane beogradske prodice Đorđević. Mlađi brat Božidar Đorđević (lekar) bio je takođe profesor Beogradskog univerziteta i akademik. Jovan je osnovnu školu, Četvrtu beogradsku gimnaziju i Pravni fakultet završio je u Beogradu. Doktorske studije u Parizu na Sorboni.

1945. postaje prvi dekan Pravnog fakulteta u Beogradu. Od 1946. predaje ustavno pravo, teoriju države i sociologiju. Jovan Đorđević je 1950. radio na formulisanju Zakona o samoupravljanju, čijim je uvođenjem trebalo napraviti distancu prema sovjetskom modelu. Za Đorđevića je samoupravljanje, zapravo uvođenje radničkih saveta bilo takođe sredstvo da se poveća proizvodnja putem veće zainteresovanosti radnika, jer je privredna situacija bila „tragična".

1954. učestvuje u „pravnoj izgradnji“ Ustava i zakona FNRJ kao pomoćnik ministra gdje obavlja funkciju sekretara Komiteta za zakonodavstvo i organizaciju Saveznog izvršnog veća. Sudija je Ustavnog suda Jugoslavije i predsjednik Ustavnog suda Srbije. Urednik je "Arhiva za pravne i duštvene nauke". Pridruženi je profesor Univerziteta u Parizu - Sorbona . Dr Jovan Đorđević je član SANU, odeljenja društvenih nauka: dopisni od 17.12.1959, redovni od 20.12.1961. u odborima za izvore srpskog prava i filozofiju i društvenu teoriju - Član je Predsedništva SANU od 7.4.1966 do 24.4.1969. Bio je član svih južnoslovenskih akademija nauka i umjetnosti.

Kritikovan je zbog korupcije i poklanjanja doktorskih titula.

Umro je u Beogradu 9. decembra 1989. g.

## Djela
* ;
* *Kontrola ustavnosti zakona SAD*, (1937)
* *Javno mnjenje*, (1939)
* *Osnovna pitanja federalne države*,(1940)
* *Ustavno pravo FNRJ*, (1947-1948)
* *Narodni odbori*, ( 1949)
* *Ustavno pravo *, ( 1953. I 1958)
* *Državno uređenje FNRJ*, (1954)
* *Ogled o birokratiji*, (1960)
* *Ustavno pravo i politički sistem*, (1961,1962)
* *Socijalizam i demokratija*, (1961).
* *Novi ustavni sistem*, (1963,1964)

## Priznanja
Dr Jovan Đorđević je počasni doktor nauka Univerziteta u Strazburu. Dobitnik je: Oktobarske nagrade Beograda, 1961; nagrade AVNOJ-a, 1968. , Ordena bratstva i jedinstva, Ordena zasluga za narod sa zlatnim vencem , 1965. i Ordena rada sa crvenom zvezdom, 1988.

## Reference

## Vanjske veze
Odumiranje države

**Odumiranje države** je marksistički koncept o nestanku države u komunizmu. Engels je verovao da će u besklasnom društvu doći do odumiranja države, jer aparat fizičke prinude neće biti potreban.

## Teorija odumiranja države

Prema učenju Marksa, Engelsa i Lenjina taj proces počinje s dolaskom proletarijata na vlast, i to prvo u oblasti privrednih funkcija države, ne odjedanput, već postepeno, da bi se otklonila opasnost od anarhije.

## Odumiranje države u samoupravljanju

Socijalistička Jugoslavija je krenula putem radničkog samoupravljanja verujući da će jednoga dana slobodni proizvođači sami uređivati svoje odnose, “od mesne zajednice do federacije”. Tito je prilikom uvođenja radničkih saveta izjavio da su se prethodno svi društveni procesi u „mladom jugoslovenskom revolucionarnom društvu" nalazili pod kontrolom države. Preispitivanjem dotadašnjeg puta izgradnje socijalizma, KPJ je zaključila da se mora suzbiti proces podržavljivanja društva. Suština revolucionarnog zakona o samoupravljanju iz juna 1950, sastojala se u uviđanju da se proces odumiranja države ne može odlagati za budućnost, da KPJ ne sme izgubiti odlike revolucionarne partije i izroditi se u deo aparata vlasti, i da se državna svojina mora pretvoriti u društvenu, pod upravom neposrednih proizvođača. Sa svakim ustavom sve SFRJ je više vlasti prenošeno na niže nivoe. Težnja ka „odumiranju države“ konceptualizovana je politikama decentralizacije, demokratizacije i debirokratizacije, postavši prepoznatljivo obeležje samoupravne teorije i prakse.

## Izvori

## Povezano
* Marksizam
* Anarhizam
The Measure of a Man (Star Trek: The Next Generation)

***The Measure of a Man*** () je epizoda američke science fiction TV-serije *[[Star Trek: The Next Generation]]* originalno prikazana 13. februara 1989. godine. Radnja prikazuje kako naučnik Zvjezdane flote nastoji demontirati Datu kako bi ga proučio i stvorio bolji model androida, a čemu se Data suprotstavlja i zbog čega odlazi na sud Zvjezdane flote gdje nastoji dokazati da, iako je android, ne predstavlja vlasništvo nego posjeduje prava. Scenarij za epizodu je napisala bivša odvjetnica Melinda M. Snodgrass, a *The Measure of Man*, koji se na alegorijski način bavi pitanjem ropstvo i prava umjetne inteligencije, se danas smatra jednom od najboljih epizoda u historiji serije i franšize *[[Star Trek]]*.

## Radnja

Kada Enterprise  dođe do novoosnovane Zvjezdane Baze 173, Data dobije naredbu da služi pod kapetanom Bruceom Maddoxom, koji ga želi rastaviti te proučiti kako bi mogao napraviti veći broj androida za potrebe Zvjezdane Flote.
Kada Data sazna da ga Maddox možda neće moći ponovno sastaviti, odbija se podvrgnuti proceduri. Nakon što kapetan Picard ne uspije promijeniti naredbu, Datin jedini izbor je napustiti Zvjezdanu Flotu, no njegovu odluku ospori Maddox s tvrdnjom kako Data nije osoba s pravima, već vlasništvo Zvjezdane Flote.

Časnica Pravne Službe Zvjezdane Flote Phillipa Louvois, ujedno stara Picardova poznanica, smatra kako je Maddox u pravu i to argumentira presedanom iz 21. stoljeća. Picard objavi da će se suprotstaviti toj odluci na saslušanju. U nedostatku pravničkog osoblja na postaji, kapetanica Louvois odluči da će Picard, kao viši časnik, morati braniti Datu, dok će Riker, kao drugi viši časnik, biti tužitelj. Pritom upozori Rikera kako će presuditi u korist Maddoxa ako ne bude dao sve od sebe tijekom suđenja.
Stavljen u gotovo bezizlaznu situaciju, Riker u svom izlaganju mora dokazati kako je Data običan stroj. Nešto kasnije, Riker to dramatično naglasi tako što priđe Dati s leđa i isključi ga. Siguran u svoj poraz, Picard podijeli svoju tugu s Guinan, koja mu ukaže na činjenicu kako je želja Federacije da stvori rasu potrošnih androida jednaka pojmu ropstva.

Srčano moleći za Datinu slobodu, Picard objavljuje kako, u biti, sva stvorena bića ne moraju nužno biti i vlasništvo svog stvoritelja. Kapetanica Louvois složi se s njim, potvrdivši da je Data stroj, ali ne i nečije vlasništvo. Stoga Data ima pravo donositi samostalne odluke u svezi svog života.

## Vanjske veze
*
The Dauphin (Star Trek: The Next Generation)

***The Dauphin*** () je epizoda američke science fiction TV-serije *[[Star Trek: The Next Generation]]* premijerno prikazana 20. februara 1989. godine. Radnja prikazuje kako *[[USS Enterprise (NCC-1701D)|USS Enterprise]]* dobije zadatak prevesti mladu ženu koja treba preuzeti vlast nad jednom planetom, te kako se tokom putovanja u nju zaljubi Wesley Crusher.

## Radnja

Enterprise je zadužen za pratnju mlade djevojčice i njezine skrbnice sa planeta Klavdia III, gdje su živjeli skoro cijeli djevojčičin život, na planet Daled IV, kojim od rođenja treba vladati.
Šesnaestogodišnja Salia ima slučajan susret sa Wesleyem Crusherom, te se odmah sprijatelji s njim unatoč negodovanju njene skrbnice Ayne. Nakon kratke ljubavne lekcije od strane Guinan i Rikera, nervozni Wesley pozove Saliu u svoju sobu, gdje ju upozna sa blagodatima thalianske čokoladne pjene. Istovremeno, Troi je zabrinuta zbog emocija koje osjeća kod novih putnika.

U međuvremenu, tijekom obilaska brodske bolnice, Anya otkriva zaraženog pacijenta na brodu i zahtjeva da se odmah ubije. Kada nitko ništa ne želi napraviti, Anya se pretvori u podivljalo čudovište s namjerom da ubije pacijenta. Worf jedva uspije odbiti napad čudovišta prije dolaska osiguranja. Doktorica Pulaski sumnja da su putnici alasomorfi, rasa koja posjeduje sposobnost da se pretvori u druge oblike života. Kako ne bi dalje provocirao Anyu, Picard naredi Wesleyu da se drži podalje od Salie.

Oglušivši se na Anyine zapovijedi, Salia se ušulja u Wesleyevu sobu gdje razmjeni par poljubaca s mladim zastavnikom. Kada se ljuto čudovište iznenada pojavi, Salia se također pretvori u još opakije čudovište, što dovede do sukoba između djevojke i skrbnika. Nakon što se pretvore natrag u svoje humanoidne oblike, Wesley ostane šokiran otkrićem da djevojka njegovih snova nije ono što je on mislio da jest.

Pri kraju puta, Salia se pokušava ispričati Wesleyu zbog boli koju mu je možda nanijela, ali njene isprike naiđu na ravnodušnost. Govoreći Wesleyu da ga voli, Salia krene prema sobi za . Kada Wesley shvati svoje prave osjećaje, brzo dpđe u sobu za teleportaciju noseći zdjelu tholianske čokoladne pjene baš u trenutku kada se Salia trebala teleportirati na Daled IV. Zajedno podijele zadnji okus i dug zagrljaj prije no što se pozdrave.

## Reference

## Vanjske veze
* 

* "The Dauphin"  rewatch by Keith R.A. DeCandido
* "The Dauphin" rewatch by Den of Geek
* "The Dauphin" rewatch by Zack Handlen of *[[The A.V. Club]]*
Mädchen Amick

**Mädchen Elaina Amick** (; 12. decembar 1970 -) je američka glumica najpoznatija po ulozi Shelly Johnson u kultnoj TV-seriji *[[Twin Peaks]]*.

## Izvori

## Vanjske veze
*
Dogovorna ekonomija

**Dogovorna ekonomija** je bio ekonomski sistem u socijalističkoj Jugoslaviji, tokom razdoblja radničkog samoupravljanja. Njime je direktna podređenost društvenih preduzeća državi zamenjena sistemom uzajamnih prava i obaveza.

Između 1952-1954. godine, za novi politički sistem samoupravnog socijalizma izgrađen je nov privredni sistem, koji je plansku privredu zamenio planiranjem osnovnih proporcija. Planiranje osnovnih proporcija osiguravalo je razvitak proizvodnih snaga i sprečavalo „kapitalizmu urođenu anarhiju društvene proizvodnje i raspodele". Novi privredni sistem ni izdaleka nije istisnuo državu iz privrede niti je bio dovoljno podsticajan za razmah proizvodnje. No, došlo je do značajnog okretanja ka tržišnoj privredi i cene su, u načelu, počele da se obrazuju u zavisnosti od ponude i potražnje.

Preduzeća su vodili radnički kolektivi, koji u svakom preduzeću djeluju nezavisno, samostalno kupuju sirovine, odredjuju vrstu, obim proizvodnje, cijenu proizvoda koje sami iznose na tržište, odredjuju sopstvene platne liste i raspodjelu profita. Zbog samostalnosti poslovanja preduzeća, jugoslovenska privreda je dobrim delom bila tržišna.

## Povezano
* Samoupravni socijalizam
Ustav Jugoslavije od 1963. godine

**[[Ustav]] [[Socijalistička Federativna Republika Jugoslavija|SFR Jugoslavije]] od [[1963]]. godine** nastao je kao rezultat uverenja da su samoupravni odnosi u Jugoslaviji u dovoljnoj meri prevladali da zavređuju ustavnopravno ustoličavanje.

## Odredbe
Definiciju države karakteriše ne samo odredba da je to savezna država, već i *socijalistička demokratska zajednica*, što je trebalo da označi težnju ka marksističkom idealu o odumiranju države.

Osnovima ekonomskog uređenja proglašeni su društvena svojina, samoupravljanje i samoorganizovanje radnih ljudi na mikro i makroplanu.

Pravo na društveno samoupravljanje proglašeno je neprikosnovenim, a teritorijalne jedinice u državi (opština, srez, autonomne pokrajine Srbije, socijalističke republike i sama federacija) proglašene su društveno-političkim zajednicama. U odredbi nezabeleženoj u ustavnom pravu, ukinuta je hijerarhija između ovih jedinica i uveden sistem međusobnih prava i obaveza.

Skupština je proglašena najvišim organom vlasti i društvenog samoupravljanja, a u saveznu i republičke skupštine su pored opštepolitičkog veća uvedena i veća radih zajednica - privredno, prosvetno-kulturno, socijalno-zdravstveno i organizaciono-političko. Skupštine autonomnih pokrajina mogle su imati i više.

Predsednik republike postao je nezavisan od SIV-a i  samostalni organ federacije. Uveden je Ustavni sud Jugoslavije i ustavni sudovi republika članica.

## Praksa
Na ovaj ustav doneto je 42 amandmana do donošenja novog  Ustava Jugoslavije od 1974. godine. Ovo pokazuje da stabilnost institucija nije bila postignuta na duži rok. Novi amandmani ojačali su položaj autonomnih pokrajina, uveli nove oblasti samoupravljanja a dotadašnji savezni organi postali su *zajednički*, a ne više nadređeni.

## Literatura
* 
*
Zakon o samoupravljanju (1950)

**Zakon o samoupravljanju** (*Osnovni zakon o upravljanju državnim privrednim preduzećima i višim privrednim udruženjima od strane radnih kolektiva*) je usvojila Narodna skupština FNRJ je 27. juna 1950. godine, kojim su uvedeni radnički saveti, a sredstva za proizvodnju prestala da budu državna i postala društvena svojina.

Boris Kidrič je radničko samoupravljanje označio kao „početak kraja birokratizma". Tito je ocenio da su prethodno svi društveni procesi u mladom jugoslovenskom revolucionarnom društvu bili pod kontrolom države. Preispitivanjem dotadašnjeg puta, KPJ je zaključila da se mora suzbiti proces podržavljivanja društva. Suština revolucionarnog zakona o samoupravljanju sastojala se u uviđanju da se proces odumiranja države ne može odlagati za budućnost, da KPJ ne sme izgubiti odlike revolucionarne partije i postati aparat vlasti, i da se državna svojina mora pretvoriti u društvenu, pod upravom neposrednih proizvođača. U zemlji je već bilo obrazovano 520 radničkih saveta. Vladinim Uputstvom od 22. jula regulisani su prvi opšti izbori za radničke savete. Od avgusta do oktobra osnovano je 7.136 radničkih saveta, u koje je izabrano 155.166 radnika i službenika.

Mnoga lokalna rukovodstva nisu u ovoj fazi razumevala promene izvršene stvaranjem radničkih saveta. Radnički saveti su negde tretirani samo kao savetodavni organi.

Jovan Đorđević, koji je radio na formulisanju zakona, smatra da je uvođenje radničkih saveta bilo takođe sredstvo da se poveća proizvodnja putem veće zainteresovanosti radnika, jer je privredna situacija bila „tragična". Državno rukovodstvo je obiman proces preuzimanja preduzeća od strane radnika, često nekvalifikovanih, poverilo sindikalnim organizacijama na terenu. Uvođenjem radničkih saveta, Sindikat je dobio novu ulogu: da motiviše radnike za veću proizvodnju, da se brine o zaštiti na radu, opismenjavanju i osposobljavanju radnika za upravljanje preduzećima. Radnici su na osnovu kvalifikacija raspoređeni u pet kategorija, a rasponi plata bili su 1:3,3.

U narednom razdoblju država se usredsredila na industrijski razvoj. Nakon reformi iz 1953. i uvođenja radničkog samopravljanja industrijska proizvodnja doživjela je bum, a izvoz se više nego udvostručio između 1954. - 1960., tako da je Jugoslavija između 1957. i 1960., bila druga po stopi rasta na svijetu.

## Literatura
* Branko Petranović: ISTORIJA JUGOSLAVIJE, knjiga III - SOCIJALISTIČKA JUGOSLAVIJA 1955-1988

## Izvori

## Povezano
* Samoupravni socijalizam
* Zakon o udruženom radu
* Radnički saveti u Jugoslaviji
Andrew Wiles

**Endru Džon Vajls** (; Kembridž, 11. april 1953) britanski je matematičar. Postao je slavan dokazavši Veliku Fermaovu teoremu, poznatu i kao Fermaova poslednja teorema, 1995. godine.

Na Univerzitetu u Getingenu svečano mu je uručena nagrada juna 1997. godine u iznosu od 60.000 dolara, koju je 1908. godine zaveštao nemački industrijalac Paul Volfsker onome ko dokaže Fermaovu poslednju teoremu.

## Vanjske veze

* 
* 
* Vajlsova strana na prezentaciji Univerziteta Prinston
Time Squared (Star Trek: The Next Generation)

***Time Squared*** () je epizoda američke science fiction TV-serije *[[Star Trek: The Next Generation]]* premijerno prikazana 3. aprila 1989. godine. Radnja prikazuje kako posada *[[USS Enterprise (NCC-1701-D)|Enterprisea]]* sreće dvojnika kapetana Picarda koji je, po svemu sudeći, došao iz budućnosti.

## Radnja

Enterprise pronalazi federacijski šatl kako putuje svemirom bez kontrole te ga uvlači u hangar.
Riker otkriva da šatl pripada Enterpriseu, a doktorica Pulaski u njemu pronalazi onesviještenog Picardovog dvojnika. Kapetan Picard prati svog dvojnika do bolnice, gdje Troi objašnjava kako je dvojnik uistinu Picard, ali iz drugog vremena. Nešto kasnije, Data otkrije kako brodski sat na šatlu ide šest sati unaprijed i o tome obavijesti Picarda.

Scene snimljene kamerom ugrađenom na šatl, pokažu kako šatl napušta Enterprise okružen energetskim vrtlogom. Dvojnik, uplašen i zbunjen u svojoj noćnoj mori, nije u stanju prenijeti ikakve informacije o nadolazećoj opasnosti, a skeniranje dalekometnim senzorima ne otkrije ništa slično sili snimljenoj šatlovom kamerom. Picard počne sumnjati u sebe i brinuti se o pogrešnoj odluci koju će ubrzo donijeti, kao i njegov dvojnik u budućnosti, i na taj način ostaviti i sebe i svoju posadu u neprekidnom krugu patnje.

Iznenada se pojavljuje vrtlog. Picard naređuje Geordiju da uključi warp pogon i udalji ih od vrtloga no ne uspjevši otrgnuti brod od utjecaja vrtloga, posada je prisiljena ugasiti warp pogon prije nego li se brod raspadne od naprezanja. Ubrzo iz vrtloga izleti svojevrstan energetski šiljak koji udari oba Picarda, na što Troi objasni Picardu kako vrtlog želi samo njega. Saznavši kako je njegov dvojnik napustio brod u pokušaju da spasi posadu, Picard odluči kako neće otići s broda, jer bi njegov odlazak nastavio jednom započetu petlju. Umjesto toga. Picard naredi uvođenje Enterprisea u vrtlog. Nekoliko trenutaka kasnije, dvojnik, šatl i vrtlog nestanu, a Enterprise se nađe na prvotnom kursu.

## Reference

## Vanjske veze
* 

* "Time Squared"  rewatch by Keith R.A. DeCandido
* "Time Squared" rewatch by Zack Handlen of *[[The A.V. Club]]*
The Icarus Factor

***The Icarus Factor*** () je epizoda američke science fiction TV-serije *[[Star Trek: The Next Generation]]* premijerno prikazana 24. aprila 1989. godine. Radnja prikazuje kako prvi oficir Riker dobija ponudu za unaprijeđenje i komandu nad vlastitim brodom, a što koincidira sa susretom sa ocem sa kojim je godinama bio u lošim odnosima.

## Radnja

Rikeru je ponuđeno mjesto kapetana na međuzvjezdanom brodu Aries, te Enterprise  kreće prema Zvjezdanoj Bazi Montgomery kako bi preuzeo dužnost. Stigavši u Zvjezdanu Bazu, Riker je vidljivo potresen kada njegov otac, Kyle Riker, kojega nije vidio 15 godina dospije na brod da ga obavijesti o njegovoj novoj dužnosti. Odmah postaje očito da je njihov odnos napet i Riker odbija sve pokušaje Kylea da se poveže s njim.

U međuvremenu Worf pokazuje sve veće neprijateljstvo prema posadi bez nekog osobitog razloga. Wesleyeva istraga o razlogu Worfova nekarakterističnog ponašanja uskoro otkriva da se on osjeća kulturno izoliranim jer mu je deseta godišnjica od njegovog Doba Uzdizanja, rituala koji označava novu razinu klingonskog duhovnog postignuća.

Da bi mu pomogli proslaviti godišnjicu, Data, Geordi i Wesley iznenade ga stvaranjem klingonske ritualne odaje u holodeku. Oni su, iznenađeni kad saznaju da je ritual ispit klingonske sposobnosti da izdrži bol uz pomoć svojih prijatelja.

Dok se Riker sprema za svoj novi zadatak, otac ga izaziva na igru punzo-gai-rokqa. Meč daje Kyleu priliku da konačno riješi svoj konfliktan odnos sa sinom. Dok se posada potišteno priprema da napusti Zvjezdanu Bazu bez Rikera, on ih iznenađuje pojavljujući se na mostu, objavljujući svoju nakanu ostanka na Enterpriseu u ulozi prvog časnika.

## Reference

## Vanjske veze
* 

* "The Icarus Factor"  rewatch by Keith R.A. DeCandido
* "The Icarus Factor" rewatch by Zack Handlen of *[[The A.V. Club]]*
Mitchell Ryan

**Mitchell Ryan** (11. januar 1934 - ) je američki glumac najpoznatiji po ulogama na televiziji. Godine 1987. je tumačio lik glavnog negativca, generala Petera McAllistera, u popularnom akcijskom filmu *[[Lethal Weapon]]*.

## Reference

## Vanjske veze

* 
* 
* 
*
Beiyanška armija

**Beiyanška armija** (**Pei-yanška armija**; ) bila je glavnina, odnosno najvažniji dio oružanih snaga Kine u prvim decenijama 20. vijeka, odnosno na kraju carskog i početku republikanskog perioda. Osnovana je godine 1901. kada je tada vladajuća dinastija Qing preimenovala i reogranizirala Novu armiju, odnosno formacije carske vojske koje su bile naoružane modernim zapadnim oružjem i obučene od stranih vojnih stručnjaka. Za njenog zapovjednika je imenovan Yuan Shikai, popularni zapovjednik koji nije bio kompromitiran kineskim porazima u Prvom japansko-kineskom ratu i Bokserskom ustanku. Pod njegovim vodstvom je Beiyanška armija, regrutirana od ljudstva i financirana od poreza isključivo na području sjeverne Kine narasla na sedam divizija, dobila vlastitu školu za obuku oficira u Baodingu kao i modernu logistiku, postavši najbrojnijom, najbolje opremljenom i obučenom od svih kineskih oružanih formacija. Yuan Shikai se također pobrinuo da oficirski kadar bude prijateljskim i drugim vezama potčinjen isključivo njemu, a ne carskoj vladi. Zbog toga je, kada je godine 1908. formalno smijenjen, zadržao de facto kontrolu na Beiyanškom armijom, te ga je carska vlada po izbijanju Xinhai revolucije bila prisiljena vratiti na mjesto zapovjednika. Pod njegovim vodstvom je Beiyanška armija vojnički porazila pobunjenike, ali je Yuan Shikai odmah potom počeo sa njima pregovarati i pristao svrgnuti cara a sebe proglasiti predsjednikom novoproglašene Republike. Beiyanška armija je potom igrala ključnu ulogu u održavanju Yuana na vlasti, iako 1915. godine nije uspjela zaustaviti pobunu izazvanu njegovim pokušajem da se proglasi carem. Po Yuanovoj smrti 1916. godine Beiyanška armija se raspala na nekoliko suprotstavljenih oficirskih klika, od kojih su najpoznatije Anhui, Zhili i Fengtian klika; njene jedinice su po dolasku Kuomintanga na vlast 1928. godine uglavnom inkorporirane u Novu revolucionarnu armiju.
Pen Pals (Star Trek: The Next Generation)

***Pen Pals*** () je epizoda američke science fiction TV-serije *[[Star Trek: The Next Generation]]* premijerno prikazana 1. maja 1989. godine. Radnja prikazuje kako prilikom istraživačke misije u jednom solarnom sistemu Data slučajno započne komunikaciju sa djevojčicom sa planete kojoj prijeti uništenje.

## Radnja

Ne rekavši posadi, Data se počne dopisivati s djevojčicom imena Sarjenka koja živi na planetu Drema IV. Kada Picardu objasni svoj odnos s Sarjenkom, Data otkriva da je njen planet pred neizbježnim samouništenjem zbog rastućih potresa pod površinom.

U međuvremenu, da bi pomogao daljnjem Wesleyevom školovanju za zastavnika, Riker ga postavlja za nadzornika mjerenja koja će odrediti što uzrokuje potrese i vulkanske erupcije na Dremi IV. Unatoč njegovom protivljenju, stariji članovi posade ga razuvjeravaju da izvede dugotrajne i detaljne analize planeta; razgovor s Rikerom mu daje samopouzdanje da naredi ispitivanja, koja naposljetku otkrivaju razloge geološke nestabilnosti.

Kasnije, kapetan Picard se složi da upotrijebe sva Enterpriseova raspoloživa sredstva za spašavanje stanovnika Dreme IV. Kada Data izgubi kontakt s Sarženkom, on se teleportira na površinu da je odvede na sigurno mjesto gdje će čekati da Enterprise lansira sonde koje će spasiti njen planet.
Shvativši kako će se Sarženkin planet raspasti brže nego što je očekivano, Data se teleportira sa djevojčicom na Enterprise. Nakon što Sarženka vidi lansiranje torpeda koja će spriječiti geološku katastrofu, teleportiraju je natrag u njen, sad siguran, dom.

## Reference

## Vanjske veze
* 

* "Pen Pals"  rewatch by Keith R.A. DeCandido
* "Pen Pals" rewatch by Zack Handlen of *[[The A.V. Club]]*
The Royale

***The Royale*** je epizoda američke science fiction TV-serije *[[Star Trek: The Next Generation]]*, premijerno prikazana 27. marta 1989. godine. Radnja prikazuje kako se članovi posade *[[USS Enterprise (NCC-1701 D)|USS Enterprise]]*, istražujući neobične artefakte na planeti na kojoj nema života, nađu u hotelu iz kojeg nema izlaza.

Scenarij za epizodu je napisala Tracy Tormé, koja je poslije bila toliko nezadovoljna produkcijom da je tražila da ju se na špici navede pod pseudonimom "Keith Mills". U epizodi se spominje Fermatov posljednji teorem i tvrdi da za njega nikada nije pronađen dokaz; relativno brzo nakon premijere, godine 1995. je dokaz pronašao britanski matematičar Andrew Wiles, a što je poslije spomenuto u *[[Facets (Star Trek: Deep Space Nine)|Facets]]*, epizodi TV-serije *[[Star Trek: Deep Space Nine]]*.

## Radnja

Tijekom misije u dotada neistraženom sustavu, Enterprise otkriva komad metala sa oznakama Zračnih Snaga Sjedinjenih Američkih Država.

Riker, Worf i Data teleportiraju se u blizini zgrade na obližnjem planetu, nadajući se da će pronaći vezu između građevine i pronađenog komada metala. Prošavši kroz rotirajuća vrata, nađu se u kasinu hotela Royale te odmah izgube vezu sa Enterpriseom. Pokušaju izaći van zgrade ali ne uspijevaju; pri svakom pokušaju izlaska vrate se u predvorje kasina, prepuno zaposlenika i gostiju kod kojih trikorder očitava znakove života.

Dok traže izlaz, životna drama hotelskog poslužitelja koji se treba suočiti sa zlim kockarom zbog žene koju voli odvija im se pred očima. U jednoj od soba hotela, ekipa pronalazi tijelo časnika Američkih Zračnih Snaga, a među njegovim ostacima roman nazvan "The Hotel Royal,". Ubrzo shvaćaju kako roman govori upravo o hotelu u kojem su se našli. Kasnije, ekipa uspijeva uspostaviti vezu s Enterpriseom te istovremeno pročitavši časnikov dnevnik, Data sazna kako su zgradu stvorili tuđinci koji su pronašli ozlijeđenog časnika. Oni su roman shvatili kao stvaran opis planeta s kojeg je došao časnik te su prema njemu odlučili stvoriti određenu iluziju njegovog «rodnog planeta» kako bi se bolje osjećao.

Nešto kasnije, Riker shvati da je ključ za izlazak iz zgrade u knjizi. Picard otkrije Rikeru da priča završi nakon što "strani ulagači" kupe hotel. Data, izračunavajući postotke kod kockarskih stolova, pobijedi hotel te ga time kupi, i zajedno s Rikerom i Worfom pobjegne iz vječne drame.

## Reference

## Vanjske veze
* 

* "The Royale"  rewatch by Keith R. A. DeCandido
Thalmus Rasulala

**Thalmus Rasulala** (rođen kao**Jack Crowder**; 15. novembar 19399. oktobar 1991) je bio američki glumac poznat prije svega po ulogama u blaxploitation filmovima.

## Djelomična filmografija
**[[The Out-of-Towners (1970 film)|The Out-of-Towners]]* (1970) - Policajac
**[[Cool Breeze (film)|Cool Breeze]]* (1972) - Sidney Lord Jones
**[[Blacula]]* (1972) - Dr. Gordon Thomas
**[[Willie Dynamite]]* (1974) - Robert Daniels
**[[Mr. Ricco]]* (1975) - Frankie Steele
**[[Cornbread, Earl and Me]]* (1975) - Charlie
**[[Bucktown (film)|Bucktown]]* (1975) - Roy
**[[Friday Foster (film)|Friday Foster]]* (1975) - Blake Tarr
**[[Adiós Amigo]]* (1976) - Noah
**[[The Last Hard Men (film)|The Last Hard Men]]* (1976) - Weed
**[[Fun with Dick and Jane (1977 film)|Fun with Dick and Jane]]* (1977) - Čovjek s markicama za hranu (socijalni radnik)
**[[Born American]]* (1986) - Admiral
**[[The Boss' Wife]]* (1986) - Barney
**[[Bulletproof (1988 film)|Bulletproof]]* (1988) - Billy Dunbar
**[[Above the Law (1988 film)|Above the Law]]* (1988) - Zamjenik šefa Crowder
**[[The Package (1989 film)|The Package]]* (1989) - Zapovjednik Tajne službe
**[[Lambada (1990 American film)|Lambada]]* (1990) - Wesley Wilson
**[[New Jack City]]* (1991) - Šef policije
**Life on the Edge* (1992) - Truman Brown
**[[Mom and Dad Save the World]]* (1992) - General Afir
**[[Judgement Night (1992 film)|Judgement]]* (1992) - Sudac Jackson

## Izvori

## Vanjske veze
*
*
Nikki Cox

**Nicole Avery Cox** (2. jun 1978 - ) je američka glumica najpoznatija po televizijskim ulogama. Slavu je stekla tumačeći lik Tiffany Malloy u sitkomu *[[Unhappily Ever After]]*, a potom bila zvijezda vlastite TV-serije *[[Nikki (TV serija)|Nikki]]*. Također je poznata po tumačenju lika Mary Connell u TV-seriji *[[Las Vegas (TV serija)|Las Vegas]]*.

## Vanjske veze

*
*Nikki Cox at BuddyTV
Nekropola stećaka u Bulatovcima

**Nekropole stećaka u Bulatovcima** sadrže nadgrobnike iz istorije Bosne i Hercegovine u srednjem vijeku. Na području opštine Kalesija registrovano je 38 lokaliteta sa ukupno 428 stećaka: četiri nekropole u Bulatovcima, tri u Dubnici, tri nekropole u selu Gojčin, dvije nekropole u Petrovicama, dvije u Bukvarima, u Raincima Gornjim, Meškovići, Lipovice, Živčići, Palavre, Mahmutovići, Sarači, Hrasno Donje, brdo Vis. Na sjednici komisije za očuvanje nacionalnih spomenika održanoj od 6. do 8. novembra 2013. godine, za nacionalni spomenik BiH proglašene su dvije nekropole u Bulatovcima. Ovu odluku Komisija je donijela u sljedećem sastavu: Zeynep Ahunbay, Marti Cheery, Amra Hadžimuhamedović (predsjedavajuća), Dubravko Lovrenović i Ljiljana Ševo. Nacionalni spomenik čine nekropola Mramorje sa 18 stećaka raspoređenih u dvije grupe i nekropola Strane sa 10 stećaka.

U rano feudalnoj župskoj organizaciji, teritorija Kalesije je bila u sastavu župe Gornja Spreča, koja je u kasnijem periodu kao manja teritorijalna jedinica bila u sastavu župe Soli. Ovim dijelom Bosne tada upravlja poznata srednjovjekovna familija Zlatonosovići.
## Nekropole u Bulatovcima

**Na lokalitetu Mramorje** nalazi se 18 stećaka podijeljenih u dvije skupine, gdje dominiraju sljemenjaci. Tri stećka su ukrašena. Od ukrasnih motiva uočavaju se: spirale, grozdovi, rozete, vrpce, biljna stilizacija, ljiljan. U ovoj nekropoli posebno se ističe jedan masivan sljemenjak s postoljem, dimenzija: visina 128&nbsp;cm, širina 112&nbsp;cm, dužina 216&nbsp;cm. Bogato je ukrašen. Na čeonim stranama: dvije S-spirale, dva grozda, rozeta i pored njega dvije male spirale, tri vrpce, koje se završavaju sljemenasto, dvije spirale na dnu; suprotna strana u donjem dijelu pored grozdova ima dvije spirale vezane za dvije vrpce koje prate oblik sljemena, a na gornjem dijelu nalaze se dvije povezane manje spirale, kod kojih se srednja stabljika završava u formi ljiljana. Bočne strane su podijeljene uspravnom vrpcom u čijem se vrhu nalazi rozeta, a vodoravno se nalazi cik-cak vrpca sa po dva stilizovana stabla i dvije spirale. Na sljemenastom dijelu prikazan je motiv sličan pokrovu kuće od šindre.

Lokalitet Strane čini 10 stećaka i jedan dio stećaka je oštećen ili utonulo u zemlju.

Lokaliteti su uključeni u rojekat „Predstavljanja i afirmacije nacionalnih spomenika Tuzlanskog kantona u elektronskim i drugim aktuelnim medijima“, koje izvodi Zavod za zaštitu i korištenje kulturno-historijskog i prirodnog naslijeđa Tuzlanskog kantona.

## Literatura
* Marian Wenzel, Ukrasni motivi na stećcima, Sarajevo, 1965.

## Reference

## Vanjske veze
* Zvanični sajt komisije za očuvanje nacionalnih spomenika Bosne i Hercegovine
Nacionalni spomenici u Kalesiji

Na listi nacionalnih spomenika Bosne i Hercegovine za općinu Kalesija nalaze se spomenici:
* Nekropole sa stećcima na lokalitetu Mramorje i Strane u Bulatovcima, historijsko područje. 
* Atik džamija u Gornjim Vukovijama" (graditeljska cjelina)
## Reference
John de Lancie

**John Sherwood de Lancie Jr.** (20. mart 1948 –) je američki glumac, najpoznatiji po ulozi sarkastičnog svemirskog entiteta Q u TV-seriji *[[Star Trek: The Next Generation]]*, a koju je ponovio u TV-serijama *[[Star Trek: Deep Space Nine]]* i *[[Star Trek: Voyager]]*.

## Reference

## Vanjske veze

* 
* 
* 
* StarTrek.com biography 
* John de Lancie Interview at AMCtv.com
* BronyCon: The Documentary Kickstarter Page
Historijski arhiv Sarajeva

**Historijski arhiv Sarajeva** je jedna od centralnih arhivskih ustanova u Bosni i Hercegovini i bitno mjesto za proučavanje historije, kulture, ekonomije, lijepe i primijenjene umjetnosti cijele Bosne i Hercegovine, a posebno Sarajeva. Komisija za očuvanje nacionalnih spomenika na sjednici održanoj od 7. do 13. jula 2013. godine donijela je  odluku da se fondovi i zbirke Historijskog arhiva Sarajevo proglase za nacionalni spomenik Bosne i Hercegovine. Ovu odluku Komisija donijelo je u sljedećem sastavu: Zeynep Ahunbay, Martin Cherry, Amra Hadžimuhamedović (predsjedavajuća), Dubravko Lovrenović, Ljiljana Ševo.

Nacionalni spomenik čine fondovi i zbirke arhivske građe sistematizirane u devet grupa: 
* arhivska građa na orijentalnim jezicima 
* uprava 
* sudstvo 
* prosvjeta, nauka i kultura 
* zdravstvo i socijalna politika 
* privreda 
* društveno-političke organizacije 
* porodični i lični fondovi 
* ostale zbirke (karte, planovi, fotografije i dr.).

## Lokacija
Arhivski fondovi i zbirke JU Historijski arhiv Sarajevo smješteni su u ulicama: Alipašina 19, Čadordžina 90 (depo) i Ferhadija 13 (depo) u Sarajevu.

## Historija Arhiva
Tradicija čuvanja arhivske građe na području Sarajeva seže od srednjovjekovnih vremena, o čemu svjedoče sačuvani primjerci listina, povelja, rukopisnih knjiga i raznih drugih dokumenata historijskog, kulturnog, ekonomskog, političkog i drugog značaja i vrijednosti. U periodima osmanske i austrougarske uprave i Kraljevine Jugoslavije, u Bosni i Hercegovini, pa ni u Sarajevu, nije formirana samostalna arhivska ustanova.

Odluku o osnivanju Arhiva, donio je Narodni odbor grada Sarajeva 3. maja 1948. godine. Arhiv je osnovan kao ustanova čiji je zadatak bio sakupljati, sređivati, čuvati i omogućavati proučavanje arhivskog materijala koji se odnosi na život i razvitak, kao i na političku, kulturnu i privrednu prošlost grada Sarajeva. 
  
Posebno je bila teška situacija sa prostorom za smještaj arhivske građe, jer je njen najveći dio bio smješten u zgradi Hanikaha (koja je bila jedna od najstarijih građevina u gradu). Tokom 1973. godine. Arhivu je dodijeljena zgradu u Koturovoj ulici br. 3.

U 1978. godini, uz podršku Skupštine grada, osiguran je i adaptiran depo od oko 200 kvadratnih metara u tadašnjoj ulici Vase Miskina br. 13, sada ulica Ferhadija (u taj prostor preseljena je građa iz podruma Skupštine općine Centar).

U decembru 1990. godine, arhivska građa preseljena je u depo na Vrbanjušu, današnja Čadordžina ulica br. 90.
 
U junu 1975. godine Arhiv grada Sarajeva mijenja ime i otada nosi naziv Istorijski arhiv Sarajevo.

Tokom ratnih događanja (1992–1995.) Arhiv je uspio sačuvati cjelokupnu arhivsku građu koja se nalazila u njegovom posjedu. Odlukom Skupštine Kantona Sarajevo od 24. jula 1997. godine Kanton preuzima prava osnivača JU Istorijski arhiv Sarajevo, a od 14. januara 2009. Arhiv nosi naziv JU Historijski arhiv Sarajevo. Arhiv sada pokriva područje Kantona Sarajevo u kojem su evidentirane 1753 registrature.

## Literatura

## Reference

## Vanjske veze
* Historijski arhiv Sarajevo
Oficirski paviljoni

**Oficirski paviljoni u Sarajevu** nalaze se u općini Centar u Sarajevu, Bosna i Hercegovina. Komisija za očuvanje nacionalnih spomenika, na sjednici održanoj 26. oktobra 2010. godine, donijela je odluku da se paviljoni proglase za  nacionalni spomenik Bosne i Hercegovine. Ovu odluku Komisija je donijela u sljedećem sastavu: Zeynep Ahunbay, Martin Cherry, Amra Hadžimuhamedović (predsjedavajuća), Dubravko Lovrenović i Ljiljana Ševo. Nacionalni spomenik se sastoji od 5 stambenih objekata, slobodne površine i ograde.
## Lokacija
Paviljoni se nalaze u naselju Marijin Dvor, uz Zemaljski muzej, korito rijeke Miljacke, i zgrade Vijeća ministara i Parlamenta BiH.
## Historija
Oficirski paviljoni izgrađeni su između 1909. i 1914. godine, kada su graditelji bili pod uticajem ideja secesije, s tim da su na objektima prisutni elementi koji upućuju na historicizam. Autor urbanističkog rješenja, kao i vjerovatni projektant pojedinih objekata je arhitekta Rudolf Tenies. 
 
Nakon završetka I svjetskog rata, u paviljone uselili su se vojni službenici Kraljevine Srba, Hrvata i Slovenaca, kasnije Jugoslavije. Tokom II svjetskog rata, nisu oštećeni, a nakon završetka rata, stambeni objekti su nacionalizovani. Šezdesetih godina XX vijeka, u centralnom dijelu kompleksa porušena je fontana i izgrađena je nova stambena zgrada. Tokom zadnjeg rata u BiH (period 1992-95) svi objekti pretrpjeli su znatna oštećenja.

Nakon 1995. godine, izvršena je opravka. Određene stambene jedinice adaptirane su u poslovne prostore.
## Opis
Oficirski paviljoni koncipirani su kao slobodnostojeće stambene palate orijentisane ka unutrašnjem, zajedničkom prostoru koji je prvobitno bio riješen kao park sa travnjacima, srednjim i visokim zelenilom, stazama i vodoskokom u sredini. Objekti su slobodno raspoređeni po obodu pravougaone parcele površine od 8800 m2.

Graditeljska cjelina se sastoji od ukupno 5 stambenih objekata različitih tlocrtnih oblika. Spratnost je Sut+P+2, s tim da se u svim objektima nalaze potkrovni prostori koji su po pravilu adaptirani u stambene jedinice.
 
Kod svih 5 objekata sobe su, bez obzira na orijentaciju, usmjerene prema ulici. Kuhinje, trpezarije, djevojačke sobe i mokri čvorovi orijentisani su prema unutrašnjem dvorištu.

U pogledu obrade uličnih fasada zapaža se stroga i simetrična renesansna kompozicija (historicizam), sa floralnim elementima koji upućuju na uticaje secesije. Prizemlje i spratovi odvojeni su vijencem jednostavne profilacije, ispod kojeg se nalazi friz visine 60&nbsp;cm na kojem se nalaze triglife i metope. U centralnom dijelu prizemlja nalazi se ulazni portal iznad kojeg se nalazi plitki reljefni medaljon sa portretom Marsa – rimskog boga rata, uokviren lovorovim vijencem, a na bokovima floralni dekorativni elementi – četvorolisne rozete).

Sve zgrade koje pripadaju graditeljskoj cjelini se nalaze u vrlo dobrom konstruktivnom stanju.
## Literatura
* Alija Bejtić -Ulice i trgovi Sarajeva. Sarajevo: Muzej grada Sarajeva 1973. Godine
* Borislav Spasojević -Arhitektura stambenih palata austrougarskog perioda u Sarajevu. Sarajevo: Svjetlost, 1988.
## Reference

## Vanjske veze
Samaritan Snare

***Samaritan Snare*** () je epizoda američke science fiction TV-serije *[[Star Trek: The Next Generation]]* premijerno prikazana 15. maja 1989. godine. Radnja prikazuje kako posada *[[USS Enterprise (NCC-1701-D)|USS Entreprise]]* mora spašavati glavnog inženjera Geordija La Forgea od naizgled bezazlenih Pakleda čijem su brodu došli u pomoć, a kapetan Jean-Luc Picard istovremeno mora ići na operaciju srca.

## Radnja

Kako bi dovršio ispite za prijem na Akademiju Zvjezdane Flote, Wesley mora otputovati u Zvjezdanu Bazu 515 u Sektoru Scylla. Neočekivano mu se pridružuje kapetan Picard, kojemu je dr. Pulaski naredila da obavi operaciju zamjene umjetnog srca.
Dok su Picard i Wesley na putu, posada se odaziva na poziv za pomoć koji su poslali , vrsta lijenih humanoida čiji brod, «Mondor» zahtjeva opsežne popravke. Da bi ubrzao radove, Riker šalje Geordija na pakledski brod; osjećajući da namjere Pakleda nisu prijateljske, Troi izražava svoju zabrinutost za Geordijevu sigurnost.

Nakon što je obavio potrebne popravke, Geordi se sprema vratiti na Enterprise, kada ga razoružaju Pakledi koji ga odbijaju pustiti ako im Riker ne preda sve Enterpriseove računalne podatke. Nadajući se da će kupiti vrijeme potrebno da nadmudri Paklede, Riker da naslutiti da je Geordi stručnjak za oružje. Pakledi tako napuste zahtjeve za računalnim informacijama i zatraže da Geordi nadogradi njihove obrambene sustave.
U nemogućnosti da se dogovori s Pakledima, Enterpriseova posada predlaže primjenu sile da spase Geordija. Upravo tada, iz Zvjezdane Baze 515 stiže obavijest kako se zbog operacije srca Picardovo stanje pogoršalo i da je sada na rubu smrti. Enterprise brzo "ispaljuje" bezopasnu zraku svjetla na Paklede, što slabu vrstu uplaši dovoljno da osigura puštanje Geordija i omogući posadi da krenu prema Zvjezdanoj Bazi 515.

Kasnije, u Zvjezdanoj Bazi 515, Picard se budi i shvaća da je njegov život spašen zahvaljujući kirurškim sposobnostima doktorice Pulaski. Wesley se uskoro pridruži Picardu na brodu, prošavši ispite Zvjezdane Flote sa odličnim uspjehom.

## Reference

## Vanjske veze
* 

* "Samaritan Snare" rewatch by Zack Handlen of *[[The A.V. Club]]*