Arheološko nalazište Krnjeuša i Lastve

**Arheološko nalazište Krnjeuša i Lastve** je skupina od 9 pojedinačnih lokaliteta u krugu od 3 km. na području sela Krnjeuše i Lastve, opština Bosanski Petrovac, Bosna i Hercegovina. Nalazi potiču iz dugog perioda sa kraja bronzanog doba, tokom željeznog i antičkog doba i kasnog srednjeg vijeka.  Prvi ih je registrovao Vejsil Ćurčić 1898. god. tokom terensko-topografskih ispitivanja u zapadnoj Bosni i Hercegovini.  Navedeni su u Arheološkom leksikonu Bosne i Hercegovine. Artefakti su smješteni u Muzeju Unsko-sanskog kantona (nekadašnji muzej Pounja) i Zemaljskom muzeju BiH

## Tabela

.
## Nekropola Presedlo
Nekropola Presedlo su ostaci nekadašnjih ravnih grobova iz željeznog doba (vrijeme Ilira) koji su vremenom rastočeni kišom. Nalazi: 
* razlupana posuda od keramike, koja je služila za čuvanje pepela (urna) i uz nju dječije spoljene kosti i malena bronzana dugmeta sa ušicama. Urna je ukrašena trouglovima i koso zaparanim crtama, koje često zajedno tvore oblik četvorougla.
* bronzana naočarasta fibula od dvije žice, na sredini spojene u vidu broja 8. Vanjski im je zavoj ukrašen kosim brazdama, krajevi žica su zavrnuti. 
* masivna narukvica od bronza sa zašiljenim krajevima, uređena zarezima, 
* narukvica od bronzane žice, također gravirana,
* velika nakitna bašlija od bronze sa dvije kuglice na glavi slika,
* jedna mala nakitna bašlija sa nekoliko pljosnato iskucanom glavom i urešenim vratom; 
* jedan oširoki prsten od bronze,
* jedna probušena – šuplja kost sa paralelnim brazdama unaokolo, 
* jedan probušeni međeđi zub, koji je, predpostavlja se, služio kao amajlija, 
* i jedno malo zrno od keramike.
oveliku nakitnu bašliju, prema gornjem kraju sve je deblja i četverobrida, s gornjr strane ima dugme od bronze, koje je na rubu ukrašeno tačkama. 
## Nadgrobne ploče
Na nadgrobnim pločama u Krnjeuši je natpis na latinskom, sa imenom umrlog, godine života i mnoštvom geometrijske i druge ornametike (palma, riblja kost, polumjesec, srcoliki list, rozeta, vijenac i sl.). Ono što spomenike s petrovačkog područja posebno približava sepulkralnoj umjetnosti Pounja jesu dvostruko zasvođene niše (dvostruka volta), što ih dalje veže za Norik i Panoniju.

### U Muzeju Pounja
Prva stela u Krnjeuši (arheološka oznaka - ILJugIII, 1664.) pronađena je 1898. god. Pročitao ju je Dimitrije Sergejevski 1934. god. i objavio u časopisu GZM 9-10, Br. 8. 
* D M / MAXIMV/SDITIANO/RVM LXX /P V F / H S E
* D(is) M(anibus) / Maximu/s Diti an(n)o/rum LXX/p(ius?) v(ixit?) f(ecit) /h(ic) s(itus)e(st)
* Bogovima Manima, Maksim Diti, godina 70 za života učini na ovom mjestu je
Veličina joj je: vis.1,90 m, šir. 0,75 m, deb. 0,13 m. Izrađena je od kamena krečnjaka. Stela je dobro sačuvana, samo je natpis površinski oštećen. Gornji dio ima kvadratično uokvireno polje s dva koncentrična kruga. U manjem je šestolisnata rozeta. Između krugova (ili vijenaca) su mali polukrugovi. Iznad kvadrata su dvije linije pa se ima utisak da vijenci vise unutar kvadrata

Ispod je arhitektonska kompozicija edikule (maleno svetište u grčkoj i rimskoj arhitekturi) sa dva reda svodova i natpisom. 

I druga stela (ILJug III, 1665.) u Muzeju Pounja pronađena je iste godine i radi se o fragmentu sa natpisom:
* D(is) M(anibus)/
Opis je dao Sergejevski 1934, časopis GZM 10, Br. 9.

Dimenzije su: 0,82x0,75x0,23 m. i izrađena od krečnjaka. Ulomak stele predstavlja gornji lijevi dio. Uslovno se može podijeliti na dva dijela. Sačuvani dio prikazuje geometrijske ukrase, a donji arhitektonski element svod s natpisom, koji oponaša edikulu. U lijevom kutu na ravnoj horizontalnoj strani zapažaju se lunule (Rimski amulet koji su nosile djevojčice, ekvivalent bule koju su nosili dječaci), u smislu draperije sa srcolikim listom kao nakitom. Ispod lunula, kao ornament u krugu upisana je nezavršenu rozetu sa šest listova elipsoidnog oblika, a još niže je ugraviran veći znak svastike.  Centralna figura je, bez sumnje, velika šesterolisnata rozeta, upisana unutar reljefno obrađenog vijenca s ornamentom u obliku riblje kosti ili nanizanih listova srcolikog oblika, koje nalazimo u rozeti i na lunulama. Elipsoidni listovi rozete su međusobno povezani horizontalno s listovima istog oblika, i na taj način prave nutarnji ukras sa šest trouglova. Iznad svodova, u sredini stele, s lijeve i desne strane pruža se po jedna grančica, koje upravo u sredini ispod centralne rozete s vijencem nose tri srcolika lista. Gornjoj kompoziciji s urezanim raznim geometrijskim oblicima pripadaju dva poluluka koja oponašaju svodove i na taj način dočaravaju arhitektonsku kompoziciju edikule. U svodovima je jedan veći ukras u obliku srcolika lista. 

### U Zemaljskom muzeju
Tekst treće stele glasi:
* [D (is)] M(anibus) / [Ulp]/IA URS[ina] /INFE[lic] ISSIM[o] / [f ]ILIO UR /[si]NO AN(norum) VIII / [be]NE M /[e]REN[ti…] / 
Ploča (CILIII, 14974.) je od krečnjaka, slomljena, lijevo i odozdo okrnjena, dimenzija 1,35x0,59x0,13m, obilno uređena ornamentima. Natpisno je polje udubljeno i profilovanim okvirom obrubljeno, a sa svake uzdužne strane ima još po jednu dvostruku prugu od uparanih krivulja. Okvir se na gornjoj strani izvija u dva luka. Povrh tog okvira nalazi se u velikom polju u serdini zvjezdasta ružica, s čije obe strane su dva rebrasta vijenca. Pod ružicom je glatka girlanda sa visećim listom, i lira sa šest žica. S desne strane prema gore je zvjezdasta ružica, opkoljena rebričastim vijencem. Ružici i liri istovjetni ornamenti nalazili su se na desnoj strani. Ploča se završava okivrom sa kojeg visi lišće. Retci slova su zaparani a slova vrlo razmaknuta, bez interpunkcije. Opis je dao Karl Pač 1902.

Četvrta ploča je sa tekstom:
* DAN/LXETFILIO/MVRVSTI/CVSSITREL/5 ANXPMT/ PSP
* d(efuncto?) an(norum) / LX et filio / M(arcus) U(lpius?) Rusti/cus sit(?) rel(?) /5 an(norum) Xp(lus) m(inus) t(itulum) /p(ecunia) s(ua) p(osuit)

Ploča je (CILIII, 14973a) od krečnjaka, s gornje i donje strane okrnjena, dimenzija 0,625x0,487x0,185m. Udubljeno natpisano polje bilo je sa svake strane sa po jednim glatkim polustupom omeđeno i profilovanim okvirom obrubljeno. Ovoj ploči pripada komad, 0,22x0,17x0,14m. sa tekstom iz prvog i drugog reda. Opis je dao Karl Pač 1902.

Peta ploča (fragment) iz Krnjeuše nosi oznaku CILIII, 14973b, sa tekstom:
* VEM[..] / […]X[

### Objašnjenje
*ILJug III* se odnosi na treći tom djela *Inscriptiones Latinae Jugoslaviae* (Latinski natpisi Jugoslavije), korpusa epigrafskih dokaza (natpisa) iz rimskog doba s područja Jugoslavije (današnje Bosne i Hercegovine, Hrvatske, Crne Gore, Srbije i Slovenije).

## Vanjske veze
* Bane Obradović: Uopšteno o tragovima starih naselja (s fotografijama) 

## Izvori