open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Alboin

**Alboin** (539 . 573) je bio langobardski kralj od 565. do 573. Bio je sin kralja Audoina i franačke princeze Hlotsinde. Nakon Audoinove smrti, Alboin je ujedinio čitavu langobardsku teritoriju, a 568. godine proglasio se za kralja Langobarda i okolnih plemena koja su dospela pod vlašću Langobarda.

Alboin se našao pred sam rat sa Avarima koji su sve više prodirali u unutrašnjost evropskog kontinenta, ali je uspeo da odloži borbu jer je prvo krenuo da ratuje sa Gepidima. 565. godine Alboin je poveo svoju ogromnu vojsku na gepidskog kralja Kunimunda, ubio ga i zavladao njegovom državom. Pošto mu je umrla prva žena, on se oženio njegovom ćerkom Razamundom, što će ga na kraju stajati života.

Alboin je od lobanje kralja Kunimunda napravio kupu iz koje je pio vino na svojim svečanostima. Sarađivao i sa vizantijskim carem Justinijanom i carem Justinom II. Posle uništenja kraljevine Ostrogota u Italiji, Alboin je dobio pristanak vizantijskog cara Justina da se sa Langobardima naseli u Italiju. Na to ga je primoravala i sve veća najezda Avara koji su pustošili njegove teritorije. Alboin se pred seobu obratio Saksoncima za pomoć i oni su mu pored 20.000 ratnika stavili u zadatak da povede i veći broj žene i dece u Italiju.

Prvih meseci 568. godine Alboin je počeo veliku seobu Langobarda. Iz Panonije, preko Julijskih Alpa, Venetske nizije, pa dalje u središte Italije se kretala langobardska masa od 200.000 ljudi.

Alboin je vodio Langobarde i oni su po ulasku na teritoriju Italije zauzeli redom gradove: Padovu, Mantovu, Udine, Kremonu. Jedino je Alboinu jak otpor pružila Pavija, koju je opsedao 3 godine. Konačno se predala Alboinu septembra 571. godine. Alboin je na svom konju svečano ušao kroz kapiju Svetog Jovana u grad. Prvobitno je tražio da se svi branioci pobiju jer su mu pružali otpor, ali je kasnije odustao. Pavle Đakon je to objasnio na način da je njegov konj polako malaksavao i pao od nemoći kad je Alboin izjavio da će pobiti sve, a da se odjednom oporavio i ponovo stao na noge kada je Alboin povukao svoju odluku. Za vreme Alboina čitava teritorija Italije je podeljena na trinaest nezavisnih vojvodstava (Dukata).

Njegovu veliku slavu i moć kao jednog od najvećih langobardskih kraljeva je prekinula njegova žena Rozemunda. Ona nije nikako mogla da prihvati smrt svoga oca kao i Alboinovo ponižavanje tako što je od njegove lobanje napravio sebi kupu za vino, pa se za pomoć obratila lokalnom vođi Helmešisu. Takođe, protiv Alboina je u Paviji sklopljena antivizantijska koalaicija jer je on mnogo popuštao Vizantiji, a to je smetalo ratobornoj langobardskoj struji. Ipak je Helmešis pretekao ove zaverenike.

Ubistvo Alboina je organizovano u Veroni, na njegovom dvoru 573. U sobi kralja je posle ponoći upao Helmešis i ubio ga na spavanju. Njegovo telo je spaljeno, a ostaci spušteni u kovčeg, zajedno sa njegovim mačem, koji je kasnije ukraden i njegovim dragocenostima.
Carica Chen Yueyi

**Carica Chen Yueyi** (陳月儀) (565?-650?), kasnije budistička redovnica s imenom **Huaguang** (華光), bila je konkubina cara Xuana, vladara kineske/Xianbei dinastije Sjeverni Zhou. Otac joj je bio Chen Shanti (陳山提), sluga generala Erzhu Zhaoa, koji je nakon njegovog poraza prešao u službu generala Gao Huana, osnivača dinastije Sjeverni Qi, te napredovao u službi i nakon što je tu dinastiju 577. pokorila dinastija Sjeverni Zhou. Dvije godine kasnije Chen Yueyi je odabrana za priležnicu cara Xuana; on je iste godine formalno abdicirao u korist svog malodobnog sina Jinga, ali preuzeo titulu umirovljenog cara i uz svoju redovnu suprugu Yang Lihua imenovao caricama Chen Yueyi i još dvije priležnice - Weichi Qifan i Yuan Leshang. Situacija u kojoj je Sjeverna Kina imala četiri carice nije dugo potrajala; Xuan je sljedeće godine umro, a regent postao Yang Jian, koji je 581. formalno preuzeo prijestolje osnovavši dinastiju Sui. Chen Yueyi je tada postala budističkom redovnicom. Doživjela je izuzetno duboku starost, nadživjevši dinastiju Sui; dva izvora navode da je još uvijek bila živa u doba cara Taizonga od Tanga (626 - 649).

## Izvori
Carica Yuan Leshang

**Carica Yuan Leshang** (元樂尚) (565 - ?), kasnije budistička redovnica po imenu **Huasheng** (華勝), bila je konkubina cara Xuana, vladara kineske/Xianbei dinastije Sjeverni Zhou. Otac joj je bio Yuan Sheng (元晟), službenik na dvoru Sjevernog Zhoua u srodstvu sa klanom Yuan, odnosno bivšom carskom dinastijom Sjeverni Wei. Carevom priležnicom je postala 579. a iste godine je Xuan formalno abdicirao u korist malodobnog sina Jinga, preuzevši titulu umirovljenog cara; istovremeno je svoje Yuan Leshang i još dvije priležnice - Chen Yueyi i Yuchi Chifan - proglasio caricama, izjednačivši ih po statusu sa svojom redovnom suprugom Yang Lihua. Međutim, već sljedeće godine je car Xuan umro, a vlast kao regent preuzeo Yang Jian, koji je 581. formalno uzeo prijestolje kao car Wen i osnovao dinastiju Sui. Yuan Leshang je tada postala budistička redovnica. Kao i Chen Yueyi, i ona je doživjela duboku starost, nadživjevši dinastiju Sui. Kineski historijski izvori navode da je još uvijek bila živa u doba cara Taizonga od Tanga (626 - 649).
Car Taizong od Tanga

**Car Taizong od Tanga** (, Wade-Giles: T'ai-Tsung) (23. januar 599 – 10. jul 649), osobno ime **Lǐ Shìmín** (), bio je drugi po redu car Kine iz dinastije Tang of China, koji je vladao od 626. do 649. S obzirom da je podstakao svog oca Li Yuana (kasniji car Gaozu) da u Taiyuanu 617. podigne ustanak protiv dinastije Sui te da je kasnije porazio većinu njegovih najvažnijih suparnika, ceremonjalno se zajedno sa ocem smatrao su-osnivačem dinastije.

Tradicionalno se smatra jednim od najvećih, ako ne i najvećim carem u cijeloj historiji Kine. U kasnijim periodima se vladavina cara Taizonga smatrala kao primjerom prema kome se trebao mjeriti uspjeh svih ostalih careva a njegova "Vladavina Zhenguan" () se nazivala zlatnim dobom kineske historije te bila obavezan predmet učenja za sve buduće krunske prinčeve. Pod njegovom vlašću je Kina doživjela uspon u vojnom i ekonomskom pogledu, a vijek i pol nakon njegove smrti uživala u dotle nezapamćenom periodu mira i prosperiteta. Za vrijeme Taizonga, Kina je bila najveća i najsnažnija država svijeta. Teritorija joj je uključivala najveći dio današnje Kine, te Vijetnam, Mongoliju i veliki dio Centralne Azije sve do istočnih dijelova današnjeg Kazahstana. Ona je stvorila temelje za vladavinu Xuanzonga koja se smatra vrhuncem dinastije Tang.

Godine 630. je car Taizong poslao svog generala Li Jing na Istočne Tujue (proto Turke) te ih porazio i zaroobio njihovog Jiali Khana, čime je uništena moć Istočnih Tujuea. Zahvaljujući tome je Tang postao hegemon Istočne i Centralne Azije, a car Taizong preuzeo titulu *[[Tian Kehan]]* ("Nebeski kan").

Za razliku od većine kineskih plemića svog doba, car Taizong je bio iskreni racionalist te isticao otvorenim prezirom prema praznovjerju i znacima s neba. Mnoge od javnih obreda je modificirao kako bi olakšao položaj seljaka i poljoprivrednih radnika. Suvremeni kineski historičar Bo Yang smatra kako je car Taizong postao velik prije svega tako što je trpio kritike koje bi drugi carevi teško prihvatili, te da nije zloupotrebljavao svoju apsolutnu vlast (navodeći cara Yanga kao negativni primjer); te kroz vješto korištenje usluga sposobnih kancelara kao što su Fang Xuanling, Du Ruhui i Wei Zheng. Vrijedan pomoćnik cara je bila i njegova supruga carica Zhangsun.

### Preci


## Reference

* *[[Knjiga Tanga]]*, vols. 2, 3.
* *[[Nova knjiga Tanga]]*, vol. 2.
* *[[Zizhi Tongjian]]*, vols. 182, 183, 184, 185, 186, 187, 188, 189, 190, 191, 192, 193, 194, 195, 196, 197, 198, 199.
* Denis C. Twitchett, John K. Fairbank (Hrsg.): The Cambridge History of China, Vol. 3, Sui and T'ang China, 589–906. Cambridge University Press, Cambridge 1979, . See especially : Ch.4, T'ai-tsung (626-49) the Consolidator. p.&nbsp;150 to 241.

## Vanjske veze

* Biografije sinova (tradicionalni kineski)
* 唐太宗百字箴与百字铭 

|- style="text-align: center;"

|-

|-

|-
Aftarodoketstvo

**Aftarodoketstvo** ili **aftardoketstvo** ( - nepropadiv, netruležan; δοκησις sličnost) je naziv za hrišćanski nauk koji se pojavio među ne-halkedonskim (drevnoistočnim) hrišćanima u 6. veku. Njegov osnivač je bio Julijan, episkop Halikarnasa. Aftardokoketisti su verovali da je Hristovo telo netruležno, tj. nije moglo istruliti kao tela običnih ljudi. Takvim stavovima se oštro suprotstavio Severin od Antiohije, koji je smatrao da je Hristovo telo bilo smrtno sve do uskrsnuća. Aftarodoketske stavove je, pak, oko 564. prihvatio vizantijski car Justinijan, a kada se njima suprostavio patrijarh Evtihije Carigradski, car ga je dao smeniti. Novi patrijarh Jovan Sholastik je odustao od nametanja tih kanona posle Justinijanove smrti krajem 565.

## Vanjske veze
* Julian of Halicarnassus
Loch Ness

**Loch Ness** (škotski gaelski: *Loch Nis*) je jezero u škotskom Highlandsu, najpoznatije po legendi da u njemu živi čudovište zvano Nessie (škotski gaelski: *Niseag*).

Jezero je povezano s južnim krajem rijeke Oich, sa Kaledonijskim kanalom i s jezerom Loch Oich. Jezerska voda je izuzetno neprozirna, zbog velike količine treseta u okolnom zemljištu.

Loch Ness je, s 56,4&nbsp;km2, drugo po veličini škotsko jezero, iza Loch Lomonda, a zapreminom je najveće, zbog svoje relativno velike dubine. Najdublja točka je na 230 m, a jezero sadrži više slatke vode nego sva jezera u Engleskoj i Walesu zajedno.
Vode jezera otječu do Beauly Firtha (mora) rijekom Ness.
## Galerija

Loch Ness.JPG|Jezero Loch Ness
Nessie.jpg|Misteriozno čudovište Nessie navodno živi u jezeru Loch Ness i izgleda kao plesiosaur


## Reference

## Vanjske veze

* Virtualni vodič  
### Ostali projekti
Okućnica

**Okućnica** je zemljište oko kuće, uz kuću, plac neposredno uz kuću, odn. zemlja (obično dvorište, vrt i voćnjak) koja po nekom propisu pripada uz porodičnu kuću ili privredni subjekt smješten u zgradi sličnoj porodičnoj kući (npr. ugostiteljski objekt).

## Historijska značenja
### U Srbiji
**Okućnica** ili **okućje** nekada je bio minimum zemljoradničkog posjeda koji se nije mogao prodati za dugove. U Srbiji je obuhvatao kuću sa zgradama i placem do jednog dana oranja, izvjestan alat, nešto stoke i hrane i po pet jutara zemlje po svakoj poreskoj glavi. Okućje nije mogao prodati ni sam zemljoradnik (što se izigravalo na razne načine). Takva mjera bila je donijeta zbog naglog propadanja i prezaduživanja seljaka uslijed prodiranja kapitalizma na selo.

## U Jugoslaviji
Poslije Drugog svjetsko rata okućnica je u Jugoslaviji bila dio zemljišta i zgrada koje je zemljoradničko domaćinstvo zadržavalo kao privatnu svojinu pri stupanju u seljačku radnu zadrugu. Okućnica je obuhvatala poljoprivredno zemljište do jednog hektara, a u planinskim krajevima još i do jednog hektara pašnjaka, kuću za stanovanje s potrebnim privrednim zgradama, dvorište i zemljište pod zgradama. Okućnica se smatrala ličnom svojinom zemljoradničkog domaćinstva.

Kategorija okućnice izgubila je značaj poslije *Uredbe o imovinskim odnosima i reorganizaciji seljačkih radnih zadruga* (30. III. 1953) i kasnijim ustavnim garancijama svojine poljoprivrednog zemljišta.

## Najokućnice
U nekim mjestima ili pokrajinama, u sklopu turističko-ekoloških akcija, biraju se najljepše uređene okućnice porodičnih kuća i privrednih subjekata, npr. u akciji Volim Baranju. U takvim prilikama najuređenije okućnice nazivaju se i **najokućnice**.

## Drugi oblici riječi
U raznim krajevima odn. lokalnim govorima upotrebljavaju se različiti oblici riječi okućnica: *okutnica, okutnjica, okuća, okućica, okućište, okućnina, okućnjica*.

## Izvori
* RMS, RSANU, Anić, MEP
Vrt

**Bašta** ili **bašča** potiče od turske reči *bahçe* i znači "**vrt**" ili "**gradina**".

Podrazumeva lepo uređeno i obično ograđeno zemljište sa biljkama. Razlikujemo baštu sa povrćem i ukrasnu baštu sa cvećem i drugim ukrasnim biljkama. Pored toga postoje posebne bašte takozvane botaničke bašte ili i arborete, kao posebni parkovi sa mnogobrojnim vrstama retkih biljaka (cveće, drveće ...). Posebne vrste bašti su zoološki vrtovi. Bašte odnosno vrtovi mogu biti kombinovani sa alejama - drvoredima ili sa parkovima pa i šumicama.

Ljudi kojima je zanimanje da uređuju: parkove, vrtove i bašte, nazivaju se baštovani ili vrtlari.

## Vrste bašta odnosno vrtova
* poljoprivredna bašta – opredeljena za gajenje biljnih vrsta za ishranu
* prirodna bašta – koristi se znanjem odgajanja i prirodnie lepote predela
* građena bašta (arhitektonizovana ) – prenosi raznim gradnjama prirodne i estetske principe arhitekture
## Vrtovi po tipu ili stilu
### Vrtovi po tipu biljki ili cveća
* Biljna bašta
* Kaktusova bašta
* Cvetna bašta
* Voćna bašta
* Rozarijum
* Povrtarska bašta

### Bašte po stilu
* Engleski vrt
* Francuski vrt
* Japanski vrt
* Kineski vrt
* Ukrasni vrt
* Tropski vrt
* Seoski vrt

### Dalji
* Geometrijski vrt
* Vodeni vrt
* Zimski vrt

## Povezano
* Baštovan
* Botanička bašta
* Park
* Baštovanstvo

## Vanjske veze
* Moj cvijet 
* Garden Limit
* Flower Garden
* Garden World
Voćnjak

Stare sorte voća su posebno otporne na bolesti i štetočine. Različite sorte voća mogu biti regionalno specifične. Rasprostranjenost nekih vrsta moze biti ograničena na nekoliko sela, na takozvane "lokalne sorte".

Voćnjaci s tradicionalnim visokim stablima zahtijevaju mnogo više rada od plantaže s nisko rastućim stablima.

**Voćnjak** je tradicionalni oblik voćarstva. Za razliku od plantaže voća s niskim voćkama u tradicionalnim voćnjacima rastu visoka stabla različite dobi i različitih vrsta.

Tradicionalni voćnjaci se općenito održavaju bez korištenja umjetnih zaštitnih sredstava ili umjetnih gnojiva.

Sa stanovišta zaštite okoliša važan su dio kulturnog krajolika. Prateća vegetacija osigurava pogodno stanište za mnoge vrste životinja, i tako ima pozitivan utjecaj na očuvanje biološke raznolikosti u okruženju.

Tradicionalni voćnjaci su poljoprivredna zemljišta višestruke koristi: koriste se za proizvodnju voća uz korištenje travnjaka ili livade za proizvodnju sijena ili kao pašnjak.

Voćnjaci su rasprostranjeni u cijeloj srednjoj Europi.

Plantaže voća se s druge strane sastoje od monokultura niskih voćki.

## Vanjske veze
* mojcvijet
Voćnjak (Loznica)

**Voćnjak** je naselje u opštini Loznica u Mačvanskom okrugu. Prema popisu iz 2002. bilo je 1204 stanovnika (prema popisu iz 1991. bilo je 1181 stanovnika).

## Demografija
U naselju Voćnjak živi 953 punoletna stanovnika, a prosečna starost stanovništva iznosi 37,3 godina (36,4 kod muškaraca i 38,3 kod žena). U naselju ima 349 domaćinstava, a prosečan broj članova po domaćinstvu je 3,45.

Ovo naselje je velikim delom naseljeno Srbima (prema popisu iz 2002. godine), a u poslednja tri popisa, primećen je porast u broju stanovnika.

## Reference

## Vanjske veze

* Mape, aerodromi i vremenska situacija lokacija (Fallingrain)
* Satelitska mapa (Wikimapia)
* Gugl satelitska mapa (Maplandia)
* Plan naselja na mapi (Mapquest)
Livada (razvrstavanje)

**Livada** može značiti:
* livada

## Toponimi
**[[Hrvatska]]**:
* Livada (Slavonski Brod), gradsko naselje u Slavonskom Brodu

**[[Grčka]]**:
* Livada (Chania, Grčka), naselje na Kreti, u perfekturi Chania

**[[Makedonija]]**:
* Livada (Struga), selo kod Struge, pošta Trebeništa
* Livada (Dren), planinski vrh (1663 m) na Dren planini, Makedonija

**[[Rumunija|Rumunjska]]**:
* Livada (Arad, Rumunjska), naselje u županiji Arad
* Livada (Satu Mare, Rumunjska), naselje u županiji Satu Mare
* Livada (rijeka), rijeka

## Ličnosti
* Dušan Livada, prvoborac, general-major avijacije JNA (rođen 1912)
* Đuro Livada, književnik i publicist (rođen 1920)
* Raša Livada, pjesnik (rođen 1948)
* Simo Livada, prvoborac, general-potpukovnik JNA (rođen 1921)
* Svetozar Livada, srpski sociolog i političar iz Hrvatske

## Srodno
* Livade (razvrstavanje)

## Izvori
* *[[Izvori#ER6|ER6]]*
Pašnjak

**Pašnjak** je površina zemljišta koja se koristi za prehranu i uzgoj stoke, najčešće ispašom.

## Pregled

Pašnjacima u užem smislu su priloženi  trakt poljoprivrednog zemljišta, uzgoj  domaće stoka, kao što su konji, goveda, ovce ili svinja. Vegetacija pašnjaka, sastoji se uglavnom od trava, uz učešće mahunarki  i drugih zeljastih biljaka.

tokom ljeta, za razliku od livada koje se ne zatravljuju ili se koriste za ispašu tek nakon što sepokose za dobijanja sijena za ishranu  životinja (stočna hrana). Na njim uzgajaju se ovace i goveda na suhim terenima i u nastojanju  da se razvije intenzivno mljekarstvo.
Za upravljanje  pašnjavcima važni su tip zemljišta, minimalna godišnja temperatura i padavine.

Osim  tvorničkog farmerstva, što podrazumijeva najintenzivniji oblik gajenja biljki za hranjenje domaće stoke, pašnjak je glavni izvor hrane za preživare. Pašnjačka ishrama dominira u stočarstvo u  zemljama gdje je sijanje i/ili berba usjeva  teška ili nedostupna, kao što je u sušnim ili planinskim područjima. Tu se uzgajaju vrste goveda, ovaca, kamila, koza, antilopa, jakova i drugih lokalnih preživara koju su pogodne za oskudnije terene i vrlo rijetko  uzgajanih biljaka. U vlažnijim područjima, pašnjacima za  ispašu upravlja se  preko velikog globalnog prostora slobodnih pašnjaka i  za organsku proizvodnju. Određene vrste pašnjaka putem evolucije  prilagođavaju se  metabolizmu pojedinih životinja, a njihovo đubrei oplođuje zemljište pa  više generacija može dovesti do toga da pašnjaci u kombinaciji sa preživarima u biti  postaju sastavni  dio određenog ekosistema.

## Podjela
Prema

pašnjaci se mogu podeliti na:
* *planinske* ("suvati");
* *nizijske*. 
* 
* 
* 
* nka razlikujemo:
* *prirodni pašnjak* – obrastao prirodnim biljnim pokrivačem (razne trave i korovi);
* *veštački pašnjak* – nastao zasejavanjem deteline i raznih vrsta trava.

## Panoramska slika

## Drugi nazivi pašnjaka
Za pašnjak se u srpskohrvatskom jeziku upotrebljavaju i riječi *paša, pasište* i *pašnik*, a za javne pašnjake *mera, meraja* (u krajevima u kojima se upotrebljava mnogo turcizama) te gmajna (*gmajda, gmajina, gmanja*; u krajevima koji su nekad bili u sastavu Austro-Ugarske).

## Povezano
* Stočarstvo
* Livada

## Literatura
* Mastilo, Natalija (2005): *Rečnik savremene srpske geografske terminologije*, Geografski fakultet, Beograd
* *[[Izvori#RMS|RMS]], [[Izvori#Klaić|Klaić]]*
Monokultura

**Monokultura** (iz stgrč.: mono – sam, jedini; i lat.: *cultura* – kultura, poljoprivreda) je oblik poljoprivredne ili šumarske uporabe tla. Označuje i uzgoj samo određene vrste biljke. 

*U poljoprivredi, monokulturom se naziva višegodišnji uzgoj na velikim poljima samo jedne vrste voća, povrća ili drugih poljoprivrednih proizvoda. Suprotnost monokulturi je mješovita kultura.
*U šumarstvu, monokultura označuje uzgoj samo jedne vrste drveća na većim površinama.
*Pojam se koristi i u turizmu, ako jedna cijela zemlja ili regija ovisi gospodarstveno uglavnom o turizmu.

## Biološki nedostatci
*Monokulture potiču širenje pojedinih parazita (kukci, miševi, zlatice), kao i patogena (spora streptokoka, gljivica); ovo može dovesti do loše žetve i većih troškova radi potrebe za većom uporabom pesticida (npr. insekticida, fungicida).
*Fungicidi imaju negativan uticaj na tlo i korisne i neophodne gljivice.
*Biljke u monokulturama su osjetljive na bolesti.
Livada (Slavonski Brod)

**Livada** je jedno od naselja grada Slavonskog Broda. Obuhvaća naselje Glogovica, MO Ante Starčević, izuzev naselja Šestinac i Matija Ivanić. Sama Livada broji oko 15 tisuća stanovnika i time je najveće naselje u Slavonskom Brodu. Na njenom području se nalaze: Stadion Stanko Vlainić Dida, OŠ Bogoslav Šulek, vrtić Kosijenka, SŠ Matija Antun Reljković, Fakultet hortikulture i biljnogojstva, crkva Sv. Obitelji, te nekoliko velikih trgovačkih centara.
Voćnjak (razvrstavanje)

**Voćnjak** može biti:

* Voćnjak, poljoprivredno zemljište zasađeno voćkama u svrhu namjenskog uzgoja voća

ili

* Voćnjak (Loznica), naselje u Gradu Loznici, Mačvanski upravni okrug, Republika Srbija
* Voćnjak (Srbica), naselje u Opštini Srbica, Kosovo

## Povezano
* Voće
* Voćka
* Voćar
* Voćarstvo
Voćnjak (Srbica)

**Voćnjak** () je naselje u opštini Srbica, Kosovo i Metohija, Republika Srbija.

## Stanovništvo

## Reference
Botanički vrt u Zagrebu

**Botanički vrt Prirodno-matematičkog fakulteta u Zagrebu**, kolokvijalno **Botanički vrt**, je botanički vrt u Zagrebu. Osnovan je godine 1889. godine pri Botaničko-fiziološkom zavodu koji je pripadao Matematičko-prirodoslovnom odjelu Mudroslovnog (Filozofskog) fakulteta. Današnje ime je dobio 1946., kada je zajedno s Botaničkim zavodom u sklopu Biološkog odjela, postao dio Prirodoslovno-matematičkog fakulteta, osnovanog iste godine.

Godine 1971. je Botanički vrt zakonom zaštićen kao spomenik prirode i kulture (spomenik vrtne arhitekture).

## Povezano
* Napad kod Botaničkog vrta

## Vanjske veze

;Službene stranice
* Službene stranice Botaničkog vrta PMF-a u Zagrebu
Aleja

**Aleja** u je širem smislu ulica, put, staza ili druga javna površina koja je omeđena i ukrašena na obje strane ulice drvoredima ili nasadima.
Aleja predstavlja arhitektonski uređen krajolik i vrstu proširenog vrta. Pojam polu-Aleje se odnosi na poseban oblik aleje, gdje je samo na jednoj strani ceste drvored.

Riječ dolazi iz francuske riječi *avenue* i bio je naturaliziran tijekom Tridesetogodišnjeg rata u Njemačkoj.
Nastao je izvorno iz riječi „aller“ (ići) i postao „allée“ koji je značilo hodati u sjenovitim vrtu.

## Prednosti
Aleje mogu imati slijedeče prednosti:
* Zaštita od sunca
* Zaštita od vjetra
* Poboljšati orijentaciju u magli i sumraku pri procjeni udaljenosti
* Učvršćivanje neasfaltiranih puteva kroz korijenje stabala na ulici i zaštitu od erozije
* Spriječiti nanose snijega u zimi
* Estetsko poboljšanje izgleda krajolik
* Stvaranje dodatnih staništa i time povećati biološku raznolikost
* Dodatno smanjenje kukaca kroz veći broj ptica kojima su hrana.
* Drvo
* Ukoliko je posađeno na jesen jestivo voće
* Grane za vezanje
* Filtriranje i čišćenje podzemnih voda
* Prirodna zvučna izolacija

## Nedostaci
Aleje mogu imati sljedeće nedostatke:
* Opasnost za vrijeme oluja i snijega od pada grane i stabla
* Povećanje rizika od ozljede i smrti kod saobračajnih nesreća
* Brze promjene između Sunca i hladovine 
* Nakon pada lišća mogu nastati s naglom pojavom kiše u vrlo skliske površine ceste.
* Pad voća na vjertobransko staklo.

Napoleon Bonaparte je dao izgraditi aleje u cijeloj Europi - prvenstveno kako bi osigurao zaštitu od sunca za svoje vojnike.

## Poznate aleje
Hrvatska:
* Aleja glagoljaša 

Njemačka:
* Unter den Linden u Berlinu 
* Königsallee in Düsseldorfu

Austrija:
* Hellbrunner Allee u Salzburgu

Francuska:
* Champs-Elysees u Parizu


Datoteka:Bergahornallee bei Kröpelin.jpg|
Datoteka:Gustav_Klimt_068.jpg|
Datoteka:Schloss Bothmer_2.JPG|
Datoteka:Fagus sylvatica JPG2a.jpg


## Vanjske veze

* (s brojnim poveznicama)
Baštovan

**Baštovan** (ili **vrtlar**) je zanatlija ili čovek kome je zanimanje da urerđuje: bašte, parkove, vrtove. Ovaj posao podrazumeva: obrađivanje zemljišta, sejanje, sađenje i presađivanje biljaka, zaštitu biljaka od štetočina, podrezivanje, okopavanje, zalivanje i drugo.

Baštovan koristi razne alatke za rad kao što su: motika, ašov, grabulja, pijuk, vinogradarske makaze, makaze za podrezivanje žbunja, testera, sekira, prskalice i drugo. U novije vreme se koriste i savremene mašine kao što su: sejalica, moto-kultivator, kosačica, motorna testera i drugo.

Ranije je to bilo zanimanje čoveka koji kod jednog gazde uređuje i održava vrt ili (baštu) velike površine sa mnogo drveća, ukrasnog žbunja, cveća i drugih ukrasnih biljaka. Postojali su i baštovani koji su uređivali nekoliko manjih vrtova (parkova) ali na više različitih mesta (kod različitog gazde). Od tog zanimanja je baštovan živeo i izdržavao svoju porodicu.

Danas baštovani uređuju mahom javne površine: parkove, travnjake, leje sa cvećem ili površine nekih većih institucija (fabrike, škole, univerziteti, muzeji, kulturno istorjiski spomenici...).

Za baštovane se danas kaže da se bave hortikulturom.

Za obavljanje ovog posla potrebno je poznavati više veština: obradu zemljišta, zaštitu bilja... Pored znanja o svakoj biljci u bašti, baštovan treba da uloži mnogo truda i ljubavi u uređivanju bašte. 

Baštovanstvo je svojevrsna umetnost i iziskuje pravi osećaj za lepo kako bi biljke što bolje uspevale a bašta bila lepo uređena i lepo izgledala.
Engleski park

**Engleski park** je vrsta neformalnog parka koji se razvijao najme u 18. veku u Engleskoj i bio je spajan sa imenom arhitekta Lančelota Kapabilitija Brovna. Primer za engleski park je „Engleski park“ u Minhenu u Nemačkoj.

## Povezano
* Park
* Bašta
* Francuski park

## Vanjske veze

* The English Garden Magazine website
* The English Landscape Garden (1600-1818)
Francuski park

**Francuski park** je park, koji je uređen sa geometrijskom tačnošću i simetrijom. To su ravni putevi posuti peskom, orezano grmlje sa mnogobrojnim fontanama i alejama sa cvećem i dr.

Početak francuskog parka datira se u 16. vek u Italiji kao npr. palata Piti u Firenci odakle se preselio u Francusku. Vrhunac razvoja francuskog parka je dvorac Versaja za Luja XIV koji je izgradio arhitekta Andre le Notr.

U 18. veku se javlja Engleski park koji je odstupio od tačnosti oblikovanja i uređivanja parkova i pre je to lepo održavani predeo u prvobitnim svojim oblicima.

## Povezano
* park
* bašta
* engleski park
Ostrogotsko Kraljevstvo

**Ostrogotsko Kraljevstvo** je naziv za državu koja je od 493. do 553. postojala u Italiji i okolnim područjima (Ilirik i dio Panonije, te južne Galije, a koje je ime dobilo po Ostrogotima, germanskom narodu čiji ju je kralj Teodorik Veliki osnovao 493. Kraljevstvo je nastalo kada su Ostrogoti porazili i zbacili Odoakra, germanskog vojskovođu koji je 476. bio zbacio Romula Augustula, posljednjeg cara Zapadnog Rimskog Carstva i sebe proglasio kraljem Italije. Teodorik, koji je i sam preuzeo tu titulu, u formalnom smislu je održao državnopravni kontinuitet sa starom rimskom državom, priznavši istočnorimske careve kao svoje sizerene; u stvarnosti je njegova država bila nezavisna, a tome je dosta doprinijela višedecenijska Akakijeva šizma između rimskog pape i carigradskog patrijarha. Teodorik je kombinacijom vojničkog i diplomatskog umijeća značajno proširio svoju teritoriju i nakon dugo vremena donio određenu stabilnost i prosperitet svojim podanicima, pazeći da očuva nekadašnje rimske političke institucije, a preko njih i rimsku kulturu. Kraj Akakijeve šizme je, međutim, donio napetost između ostrogotskih vlastodržaca koji su ispovijedali arijansku religiju i rimskih podanika koji su kao halkedonski kršćani bili teoretski odaniji bizanstkom caru. Te su napetosti poslužile bizantskom caru Justinijanu da protiv Ostrogota pokrene veliki rat. Iako su u njemu Ostrogoti pod Totilom pružili dugotrajan i žestok otpor te iscrpili Bizantince, na kraju su podlegli te je nakon poraza u bitci kod Mons Lactariusa njihovo kraljevstvo prestalo postojati.

## Izvori

## Literatura
### Primarni izvori
* Prokopije, *De Bello Gothico*, Volumes I-IV
* Jordan, *[http://www.ucalgary.ca/~vandersp/Courses/texts/jordgeti.html De origine actibusque Getarum ("The Origin and Deeds of the Goths")]*, translated by Charles C. Mierow.
* Cassiodorus, *Chronica*
* Cassiodorus, *[http://www.gutenberg.org/etext/18590 Varia epistolae ("Letters")]*, at the Project Gutenberg
* Anonymus Valesianus, *[http://penelope.uchicago.edu/Thayer/E/Roman/Texts/Excerpta_Valesiana/2*.html Excerpta, Pars II]

=== Sekundarni izvori ===
* [[Edward Gibbon]], *History of the Decline and Fall of the Roman Empire'' Vol. IV, Chapters 41  & 43 
* 
* 
* 
* 
* 
*
Eurozona

**Eurozona** je zona članica EU-a (njih 21 od 27) koje su euro prihvatile kao svoju službenu valutu.

Osim pojedinih članica EU-a, u Eurozonu spada i Crna Gora koja **nije** članica EU-a, te Kosovo na čijem području se, zbog specifičnosti situacije u kojoj se nalazi, kao sredstvo plaćanja uglavnom koristi euro.

## Zemlje koje koriste euro

#### Zvanične članice evrozone
Te države su:
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 

#### Države sa službenim sporazumom sa [[EU]]
* 
* 
* 
* 

#### Države i teritorije bez službenog sporazuma sa EU
* 
* 

#### Države i teritorije čije su valute vezane za [[euro]]
* , *[[konvertibilna marka]]*
* , *eskudo*
* Francuski prekomorski departmani koji koriste *CFP franak*:
** 
** 
**
566.

__NOTOC__
Godina **566.** (**[[rimske brojke|DLXVI]]**) bila je redovna godina koja počinje u petak u julijanskom kalendaru. Oznaka 566. za ovu godinu se koristi od ranog srednjeg vijeka, kada je kalendarska era Anno Domini u Evropi postala glavnom metodom označavanja godina.

## Događaji

* proljeće - Kralj Sigebert I od Austrazije se ženi za vizigotsku princezu Brunhildu.
* Bizantski car Justin II obećava pomoć Gepidima u ratu protiv Langobarda.


## Rođenja
* 17.3. &ndash; Car Gaozu od Tanga
* Abbas ibn Abd al-Muttalib, ujak Muhameda
* Carica Xiao
* Carica Yuchi Chifan

## Smrti
* Teodozije, koptski patrijarh Aleksandrije
* Car Wen od Chena

## Reference
Papa Teodosije I od Aleksandrije

**Patrijarh Teodozije I od Aleksandrije** (; ? - 5. jun 567) bio je patrijarh Aleksandrije, poznat kao posljednja osoba s tom titulom koju su kao svog poglavara priznavali i kopti i "pravovjerni" kršćani. Na mjesto patrijarha je izabran u februaru 535. naslijedivši Timotija III (IV). Međutim, vrlo brzo je njegova sklonost mijafizitstvu izazvala nezadovoljstvo "pravovjernih" kršćana, ali i bizantskog cara Justinijana. Već u februaru 536. ga je car dao prognati u Gornji Egipat, a na njegovo mjesto je postavljen patrijarh Pavle. 

Kopti su, međutim, nastavili štovati Teodozija kao svog poglavara, a nakon njegove smrti su za njegovog nasljednika izabrali Petra IV. Raskol između Teodozijevih i Pavlovih sljedbenika je, pak, pri čemu su se potonji počeli nazivati melkitima.

## Literatura
;Opća
* 
* 
;Specifična

|-

|-
Carica Yuchi Chifan

**Carica Yuchi Chifan** (尉遲熾繁) ili **Yuchi Fanchi** (尉遲繁熾) (566–595), kasnije budistička redovnica po imenu **Huashou** (華首), bila je konkubina cara Xuana, vladara kineske/Xianbei dinastije Sjeverni Zhou.

Bila je unuka generala Yuchi Jionga i u dalekom srodstvu sa generalom Yuwen Taijem, praosnivačem dinastije. Prvo se udala za Yuwen Wena, vojvodu od Xiyanga. Historijski izvori navode da je bila izuzetno lijepa žena. Oko godine 579. ju je car Xuan na jednoj gozbi prisilio da pije alkohol, a nakon toga silovao. Yuwen Liang, njen tast, je razbješnjen organizirao pobunu protiv cara koja je propala; i on Yuwen Wen su pogubljeni. Car ju je nakon toga uzeo za konkubinu. Iste godine je proglasio caricom, zajedno sa svojom redovnom suprugom Yang Lihua te konkubinama Chen Yueyi i Yuan Leshang. Godine 580. car Yuan je umro, a regentom postao Yang Jian. On je 581. preuzeo prijestolje i osnovao novu dinastiju Sui, porazivši pri tome Yuchi Jionga koji mu je bio glavni suparnik. Gotov sav Yuchi Jiongov klan je pogubljen, ali je Yuchi Chifan izbjegla tu sudbinu postavši budističkom redovnicom.

## Reference
Japanski vrt

**Japanski vrt** ili **Japanska bašta** je karakterističan tip ukrasne bašte. Svoje poreklo ima u Kini odakle je prenet i primljen u Japanu ali se postepeno proširio i u drugim krajevima sveta.

Karakteristično za ovu baštu je maksimalno iskorištavanje slobodnog prostora što ima kao posledicu za malo prostora na kojem se ovaj vrt razvijao i rezultat je respektovanja prirode. Tipični primerci za japanske vrtove su bonsai koje služe tome da se perspektiva uključi u scene. U japanskoj bašti nalazimo brojne elemente žive i nežive prirode.

## Povezano
* Park
* Bašta
* Engleski park
* Francuski park
* Ikebana
* Bonsai

## Vanjske veze

* Japanske bašte 
* fotografije bašti u Japanu
* filmovi japanskih bašti
Abas ibn Abd al-Mutalib

**‘Abbas ibn ‘Abd al-Muttalib** () (cca. 566 &ndash; cca. 653&nbsp;CE) bio je stric i ashabi (drug) proroka Muhameda. Bio je tek nekoliko godina stariji od nećaka, ali je kao bogati trgovac, u prvim godinama islama, štitio Muhameda za vrijeme njegovog boravka u Meki. Vjernikom je, međutim, postao tek nakon bitke kod Badra u 2. godini Hidžre. Njegovi su potomci godine 750. osnovali Abasidski Kalifat.

Sin mu je bio poznati islamski učenjak Abdalah ibn Abas.

## Reference
Car Gaozu od Tanga

**Car Gāozǔ od Tánga** (566 - 25. jun 635), rođen kao **Lǐ Yuān** (李淵), kurtoazno ime *Shūdé* (叔德), bio je car Kine, odnosno osnivač dinastije Tang koji je vladao od 618. do 626. Prije dolaska na prijestolje Li Yuan je služio dinastiji Sui kao guverner današnje provincije Shanxi, sa sjedištem u Taiyuanu.

Godine 615. Li Yuanu je povjereno da komandira garnizonom u Longxiju. Stekavši bogato iskustvo ratujući sa Gok Turcima na sjeveru, uspio ih je pacifirati. Li Yuan je na temelju tih uspjeha stekao popularnost i podršku a što je iskoristio kada je za vrijeme kolapsa dinastije Sui u julu 617. godine - na poticaj svog drugog sina Li Shimina (budućeg cara Taizonga) - podigao ustanak. Koristeći titulu "Veliki kancelar" (大丞相), Li Yuan je postavio marionetsko dijete-cara Gonga, ali ga je 618. uklonio i postavio sebe na prijestolje uzevši ime car Gaozu ("veliki osnivač").

Vladavina cara Gaozua je bila usredotočena na ponovno ujedinjenje Kine pod vlašću dinastije Tang. Uz pomoć Li Shimina (李世民), koga je nazvao Princom od Qina, uspio je poraziti sve glavne suparnike kao što su Li Gui, Dou Jiande, Wang Shichong, Xue Rengao i Liu Wuzhou. Tako je do godine 628. dinastija Tang uspjela ujediniti cijelu godinu. U unutrašnjoj politici se istakao time što je shvatio razloge uspjeha svog prethodnika cara Wena od Suija te nastojao kopirati njegovu politiku, prvenstveno kroz pravičnu raspodjelu zemlje među podanicima i niske poreze. Također je ukinuo stroge zakone cara Yanga od Suija te reformirao pravosuđe. Te su reforme kasnije omogućile njegovom sinu da kao car Taizong dovede dinastiju Tang do zenita moći.

Godine 626. Li Shimin, koji se posvadio sa svojom braćom - krunskim princem Li Jianchengom i Li Yuanjijem, princom od Qija - je obojicu iznenada ubio kod Kapije Xuanwu. Nastojeći izbjeći dalja krvoprolića i zabrinut što bi sve Li Shimin mogao učiniti, car Gaozu je abdicirao u njegovu korist i postao *[[Umirovljeni car (titula)|Taishang Huang]]* (umirovljeni car). Umro je 635.

## Preci



|- style="text-align: center;"

|-

|-

|-

|-

|-

|-

|-

|-

|-

|-

|-

|-

|-

|-

|-

## Napomene

## Izvori
* 
* *[[Knjiga Tanga]]*, vol. 1.
* *[[Nova knjiga Tanga]]*, vol. 1.
* *[[Zizhi Tongjian]]*, vols. 175, 182, 183, 184, 185, 186, 187, 188, 189, 190, 191, 192, 193, 194.
Carica Xiao (Yang)

**Carica Xiao** (蕭皇后, osobno ime nepoznato; 566? - 17. april 648), formalno **Carica Min** (愍皇后, doslovno "trpeća carica"), bila je carica kineske dinastije Sui, odnosno supruga cara Yanga.

Xiao je poticala iz dinastije Liang, čija se vlast do vremena njenog rođenja svela na oblast Jianglinga, u kome je uspostavljena dinastija Liang, klijent dinastije Sjeverni Zhou. Bila je kćer cara Minga od Zapadnog Lianga, ali ju je otac, zbog lošeg znamenja, odmah nakon rođenja povjerio stricu Xiao Jiju; on i njegova supruga su ubrzo umrli, pa je odrasla kod svog ujaka Zhang Kea. Godine 580. otac joj je pomogao Yang Jianu, regentu države Sjeverni Zhou, da porazi generala Yuchi Jonga, a nakon čega je Yang Jian preuzeo prijestolje, osnovavši dinastiju Sui. U znak zahvalnosti je od caru Mingu ponudio da jednu od svojih kćeri da svom sinu Yang Guangu, a što je Ming pristao, te se Xiao udala za njega.

Xiao je svom mužu rodila dva sina Yang Haoa i Yang Jiana, te kćer, kasnije poznatu kao Princeza Nanyang. Godine 600. joj je muž postao krunski princ, a nakon očeve smrti i car. Xiao je caricom formalno proglašena sljedeće godine. Historičari su je opisali kao krotku i inteligentnu ženu, koja je cara pokušavala odgovoriti od niza destruktivnih odluka koje će oko godine 618. dovesti do kolapsa dinastije Sui i careve smrti, koga su ubili pobunjeni vojnici.

Sljedeće godine je počela bespoštedna borba za vlast među generalima; carica Xiao se stoga odlučila skloniti na sjever, preko Velikog zida kod Tujuea (Turaka). Na njihovom dvoru je ostala počasni gost sve dok Jiali Khana nije 630. pokorio Li Jing, general u službi nove dinastije Tang. Tada je bivša carica zarobljena i dovedena u carsku prijestolnicu Chang'an; car Taizong je, međutim, prema njoj iskazivao poštovanje i dobro postupao; nakon smrti je pokopana uz carske počasti.

## Literatura
* 

|- style="text-align: center;"

|-

|-

|-

|-
Prostorni plan Crne Gore

**Prostorni plan Crne Gore** za period do 2020. godine je izrađen na osnovu odluke Skupštine Crne Gore iz 2001. godine (Službeni list 45/01) i usvojen 2008. godine (Službeni list 24/08). Ovaj dokument predstavlja strateški dokument prostornog planiranja na nacionalnom nivou za teritoriju Crne Gore.

Funkcija Prostornog plana Crne Gore daje okvir za prostorni razvoj njene teritorije što podrazumeva definisanje: 
* opštih principa i ciljeva prostornog razvoja zasnovanih na održivom razvoju 
* posebnih ciljeva područja i odgovarajućih principa prostornog razvoja 
* posebnih ciljeva i principa sektora koji se tiču prostornog razvoja 
* smernica koje treba uzeti u obzir prilikom izrade detaljnijih drugih prostornoplanskih dokumenata

Sadržaj Prostornog plana Crne Gore do 2020. godine je sledeći:

A Ocena stanja prostornog razvoja
* Ocena ostvarivanja prostornog plana
* Iskustva iz prostornog planiranja i dosadašnjeg urpavljanja razvojem
* Glavni faktori prostornog razvoja (po sektorskim oblastima)

B Projekcije razvoja i koncepcije koriscenja, organizacije i uređenja prostora
* Osnove dugoročne organizacije prostora
* Koncept organizacije, korišćenja i uređenja prostora
* Smernice i mere za realizaciju plana
* Preporuke za realizaciju plana

Prostorni plan Crne Gore sadrži 15 preglednih karata.

Implementacija Prostornog plana se obezbeđuje godišnjim Programima uređenja prostora putem kojih se sprovodi prostorni plan. Zakonski osnov je član 16 Zakona o uređenju prostora i izgradnji objekata (Službeni list 51/08). Prvi Program uređenja prostora donela je Vlada Crne gore na sednici održanoj 11. decembra 2008.

## Vanjske veze

Prostorni plan Crne Gore do 2020. godine
567.

__NOTOC__
Godina **567.** (**[[rimske brojke|DLXVII]]**) bila je redovna godina koja počinje u subotu u julijanskom kalendaru. Oznaka 567. za ovu godinu se koristi od ranog srednjeg vijeka, kada je kalendarska era Anno Domini u Evropi postala glavnom metodom označavanja godina.

## Događaji

* Franački kralj Hilperik I se ženi za Galswinthu, kćer vizigotskog kralja Atanagilda, odnosno sestru Brunhilde koja se nešto ranije udala za kralja Sigeberta I od Austrazije, Hilperikovog brata i suparnika.
* proljeće - Nakon smrti Hariberta, franačkog kralja Pariza, njegove posjede dijele braća Hilperik I, Guntram i Sigebert I.
* Liuva I nasljeđuje Atanagilda kao kralj Vizigota.
* Avari u savezu sa Langobardima nanose poraz Gepidima; langobardski kralj Alboin, koji je tom prilikom ubio kralja gepidskog kralja Kunimunda, od njegove lubanje pravi vinski pehar, a Kunimundovu suprugu Rosamundu uzima za suprugu.
* Jovan III, patrijarh Konstantinopola, nastoji stvoriti doktrinu koja će predstavljati kompromis između halkedonskih kršćana i monifizita.
* Održani Drugi sabor u Toursu.


## Rođenja

## Smrti
* 5.3. - Haribert, merovinški kralj Franaka
* Athanagild, kralj Vizigota

## Reference
Brave heart

**"brave heart"** je pjesma Ajumija Mijazakija koja se koristila kao digivolucijska pjesma tijekom prve i druge sezone animea. Iako je, u skraćenoj verziji, emitirana već u sklopu prve epizode emitirane 7. ožujka 1999., pjesma je kao singl izdana 25. lipnja 1999., a kasnije je bila dio CD kompilacije *Digimon Adventure*. Singl je osim ove pjesme i njezine karaoke verzije sadržavao i posebnu pjesmu "Shinka de Guts!" na čijoj su izradi sudjelovali glumci koji su glasove posudili nekim od Digimona. Tekst za ovu pjesmu napisala je Oomori Sachiko, dok je glazbu napisao Oota Michihiko. Pjesma se u animeu koristila tijekom scena Digivolucije i nerijetko bi se proširila i na scenu borba koja bi potom uslijedila. Jedini put kada je u animeu prikazana duža verzija pjesme bilo je u posljednjoj epizodi prilikom borbe djece protiv Apocalymona. U drugoj sezoni se pjesma koristila u manjem broju navrata.

### "Wir werden siegen"

**"Wir werden siegen"** je njemačka verzije pjesme "brave heart" koju izvodi Frank Schindel. Koristeći izvornu glazbu koju je napisao Oota Michihiko, pjesma predstavlja njemačku adaptaciju pjesme koju je preveo Andy Knote. U skraćenoj je verziji prvi put puštena 14. kolovoza 2000., kada je emitirana prva njemačka epizoda prve sezone, a kasnije je uvršena u CD kompilaciju *Digimon* koja je sadržavala pjesme iz animea. Kao što je i slučaj s pjesmom "Leb' deinen Traum", ni kod ove pjesme nije snimljena cijela verzija, tako da je njemačka verzija ostala u trajanju od 1:59. Zanimljivo je kako je u posljednjoj epizodi, kada se u japanskoj verziji pojavila duža verzija, u njemačkoj verziji pjesma puštena od početka, tako da je došlo do njezinog ponavljanja, a ne nastavljanja kao što je slučaj bio u Japanu. Još jedna zanimljivost je i to da je ovu pjesmu izveo Schindel, koji je izveo i uvodnu pjesmu, dok je u japanskoj verziji pjesmu izvodio Ajumi Mijazaki, a ne Wada, izvođač pjesme "Butter-Fly".
Brave Heart (House, M.D.)

"**Brave Heart**" je 6. epizoda 6. sezone TV-serije *[[House, M.D.|House]]*, originalno emitirana 19. oktobra 2009.

## Muzika
* "Set Me Free" by: Monotonix
* "Faithfully Remain" by: Ben Harper

## Vanjske veze
* 
* House - Episode 6.05 - Brave Heart Recap
Marnie

***Marnie*** je psihološki triler Alfreda Hitchcocka iz 1964., nastao prema romanu Winston Grahama. U usporedbi s drugim Hitchcockovim filmovima, *Marnie* nije postigao osobiti uspjeh u kino-dvoranama SAD-a, te je slovio za jedan od najvećih promašaja slavnog režisera. Film je ipak ostvario dobit i to uglavnom u Velikoj Britaniji.

Reputacija filma narasla je u novije doba, te se *Marnie* danas smatra filmskim klasikom i jednim od najboljih Hitchcockovih filmova. Posebno je zanimljiv spoj psihološke teme i uzbudljivog trilera koji je režiran s puno stila, a glavnu žensku ulogu tumači Hitchcockova miljenica Tippi Hedren.

## Glumačka postava
* Tippi Hedren kao Marnie Edgar
* Sean Connery kao Mark Rutland
* Diane Baker kao Lil Mainwaring
* Louise Latham kao Bernice Edgar
* Mariette Hartley kao Susan Clabon
* Martin Gabel kao Sidney Strutt, jedna od Marnienih žrtava
* Bruce Dern kao mornar koji traumatizira Marnie
* Alan Napier kao g. Rutland, Markov otac
* Bob Sweeney kao rođak Bob
* Meg Wyllie kao gđa. Turpin
* Melody Thomas Scott kao Marnie (dijete)

Kao i u svakom svom filmu, redatelj Alfred Hitchcock ima cameo nastup. Može se vidjeti u petoj minuti filma kako ulazi u hotel s lijeve strane, nedugo nakon što je tu prošla Marnie.

## Radnja

Marnie Edgar (Hedren) je problematična mlada žena koja ima neprirodan strah od muškaraca, grmljavine i crvene boje, a ujedno je i kompulzivan lopov. Koristi svoj šarm kako bi joj Sidney Strutt (Martin Gabel) dao posao bez ikakvih preporuka. Tada ona jedne noći isprazni tvrtkin sef i ode.

Mark Rutland (Sean Connery) je bogati udovac koji posjeduje tiskarnicu i dobar je Struttov prijatelj. On sazna za krađu i sjeti se žene koja ju je počinila. Tada Marnie dođe tražiti posao u njegovoj tvrtci i on joj ga da. Ona opljačka i njegovu tvrku, ali Rutland ju uspije pronaći. On ju ne preda policiji nego ju ucjeni da se uda za njega.

Na njihovom medenom mjesecu on sazna o njezinoj frigidnosti. U početku on poštuje njezine želje, no njegov nagon ga natjera da ju siluje. Sljedeće jutro Marnie pokuša počiniti samoubojstvo, no Mark je nađe na vrijeme i spriječi je.

On pokušava otkriti razlog njezina ponašanja. Na kraju njih dvoje otkriju da je Marnieina majka Bernice (Louise Latham) bila prostitutka. Kada je imala 6 godina, jedam majčin klijent ju je pokušao smiriti jer se prepala zbog oluje. Bernice je mislila da ju on pokušava zlostavljati i napala ga je. Kada je vidjela da se on sukobljava sa njezinom majkom, Marnie je uzela žarač i ubila ga. Krv koja je tekla iz njega uzrokovala je njezin strah od crvene. Nakon što to sazna, Marnie odluči da će pokušati popraviti svoj brak.
Keep On

**"keep On"** je pjesma Ai Maede koja je korištena kao pozadina druge odjavne špice animea *[[Digimon Adventure]]*. Tekst za pjesmu napisao je NK, dok je glazbu napisao Naoto Kine, koji je, zajedno s Kouichijem Juasom, ujedno i aranžer pjesme. Pjesma je prvi put puštena tijekom odjavne špice 27. epizode emitirane 12. rujna 1999., a singl, koji je sadržavao i pjesmu "On The Hill ~Kaze wo Kanjite~", izdan je 8. listopada 1999. godine. Ai Maedi, koja je posudila glas Mimi u animeu, ovo je druga suradnja na izradi odjavnih špica prve sezone s obzirom da je pjesmu "I wish", odjavnu pjesmu korištenu tijekom prvih 26 epizoda, također izvodila ona. Ova je pjesma, također, jedna od rijetkih koje nisu prevedene ni na jedan jezik te je kao takva ostala jedino u svom japanskom izvorniku. Sinhronizacije animea su ili koristile samo prvu verziju ili su odjavnu špicu skroz izbacile.
Rebecca

***Rebecca*** je film Alfreda Hitchcocka iz 1940. To je bio njegov prvi film iz "američkog projekta". Robert E. Sherwood i Joan Harrison adaptirali su istoimeni roman Daphne du Maurier (1938) pod produkcijom Davida Selznicka.

## Radnja

U filmu su glavni likovi Maxim de Winter, njegova druga supruga i gospođa Danvers, sluškinja pokojne supruge. Radi se o sjećanjima koja kontroliraju de Wintera, njegovu sadašnju suprugu i gđu. Danvers.

Radnje je većinski neizmjenjena u usporedbi sa romanom. Hitchcock je također prešao preko Hollywoodskog koda lezbijanizma jer je sluškinja opsjednuta Rebbecom nakon njene smrti.

## Glumci

## Nagrade

### Osvojeni Oscari

* Oscar za najbolji film 1940
* Oscar za najbolju fotografiju 1940

### Neosvojeni Oscari

* Oscar za najboljeg glavnog glumca
* Oscar za najbolju glavnu glumicu
* Oscar za najbolju sporednu glumicu
* Oscar za najboljeg redatelja
* Oscar za najbolju scenografiju
* Oscar za najbolje vizualne efekte
* Oscar za najbolju montažu
* Oscar za najbolji zvuk
* Oscar za najbolju scenografiju
Mr. & Mrs. Smith (film, 1941)

***Gospodin i gospođa Smith*** je romantična komedija Alfreda Hitchcocka iz 1941 nadahnuta romanom Normana Krasne. Glavne uloge tumače Carole Lombard i Robert Montgomery. Njih dvoje glume vjenčani par koji nakon nekog vremena otkriva da nije vjenčan i dvoumi žele li ostati skupa.

Iako je Hitchcock rekao da je svoju jedinu komediju u Americi režirao kao uslugu Carole Lombard, podaci iz studija RKO Pictures govore da je sam Hitchcock imao želju snimiti film.

Kao i u svim svojim filmovima, Hitchcock i u ovom filmu ima cameo nastup. Hitchcock se može vidjeti u 43. minuti filma kako prolazi kraj Roberta Montgomeryja u zgradi. Ovu scenu je režirala Carole Lombard.

## Vanjske veze

*
Liuva I

**Liuva I** je bio vizigotski kralj u Hispaniji između 568. i 573. Nasledio je svog brata Atanagilda i vladao je zajedno sa svojim drugim bratom, Leovigildom do svoje smrti, 573. godine. Bili su poslednji arijanski hrišćani na vizigotskom prestolu. Liuva je vladao vizigotskim zemljama na severu u Pirinejima, sve do svoje smrti.

Braća su zajedno uspela da proteraju Vizantince iz Hispanije. Radili su zajedno na ujedinjenju celog Iberijskog poluostrva i imali su uglavnom uspeha, osim na severu, gde su Baski, Kantabri i Asturi uspeli da im odole.

Održavali su trgovačke veze sa Vizantijom, i time su održali urbanu kulturu na tlu Hispanije, kao i trgovačke i kulturne veze sa ostatkom Mediterana.

## Vanjske veze

* Istorijska biblioteka:Liuva I
Sabori u Toursu

**Sabor u Toursu** je naziv koji se koristi za nekoliko crkvenih sinoda koji su u srednjem vijeku održani u francuskom gradu Toursu.

Prvi sabor u Toursu je održan 461. Drugi sabor u Toursu je održan 567. i karakterističan je po kanonu prema kome je svećenicima zabranjeno imati seksualne odnose sa svojim suprugamna; svaki svećenik kojega se uhvati u tome se smjesta degradirao u laika. Sabor iz 755. je predložio da kalendarska godina počinje na Uskrs. Godine 1136. je održan Sabor u Toursu koji je odredio da se heretičkim katarima oduzima imovina, a što je dalo značajan poticaj albigenškim ratovima.
Norbert Madaras

**Norbert Madaras** (Eger, Mađarska, 1. decembar 1979.) je mađarski vaterpolista. Trenutno nastupa za Pro Recco.
Zoltán Szécsi

**Zoltán Szécsi** (Budimpešta, Mađarska, 22. decembar 1977.) je mađarski vaterpolista. Trenutno nastupa za ZF-Eger.
Zsolt Varga

**Zsolt Varga** (Solnok, Mađarska, 24. maj 1978.) je mađarski vaterpolista. Trenutno nastupa za Circolo Nautico Posillipo.
Gergely Kiss

**Gergely Kiss** (Budimpešta, Mađarska, 21. septembar 1977.) je mađarski vaterpolista. Trenutno nastupa za VK Primorac.