open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Elul

**Elul** je šesti mesec hebrejskog verskog, a dvanaesti mesec svetovnog kalendara. Poklapa se sa drugom polovinom našeg avgusta i prvom polovinom septembra po gregorijanskom kalendaru.

### Klima
U tom mesecu nastavljaju se vrućine koje u Izraelu prethodnog meseca (Av) dostižu vrhunac. Tada se završavaju berbe, u prvom redu grožđa, urmi i smokava. Započinju oranje zemlje i pripreme za iduću zemljoradničku sezonu.

## Izvori
* This Month in Jewish History
768. pr. n. e.

__NOTOC__

## Događaji
* Na trećoj Olimpijadi pobjeđuje Androklo iz Mesenije.

## Rođenja

## Smrti

## Izvori
764. pr. n. e.

__NOTOC__

## Događaji
* Nakon smrti kralja Argištija I njegov sin Sarduri II preuzima vlast nad državom Urartu
* Na IV olimpijadi pobjeđuje Polihar iz Mesenije.

## Rođenja

## Smrti
* Argišti I, kralj države Urartu.

## Izvori
763. pr. n. e.

__NOTOC__

## Događaji
* 15.6. – Asirska pomrčina: Pomrčina sunca koja se zbila na ovaj dan (u mjesecu Sivanu) se koristi za fiksiranje kronologije Drevnog Bliskog Istoka. Međutim, valja također napomenuti da je za to potrebno da 1. dan Nisana padne na 20. mart 763. pne., što je 8 do 9 dana prije proljetne ravnodnevnice (28/29. mart u to vrijeme) a Babilonci svoje kalendarske godine nikada nisu započinjali prije proljetne ravnodnevnice.

## Rođenja

## Smrti

## Izvori
761. pr. n. e.

__NOTOC__

## Događaji
* Grad Arrapha (današnji Kirkuk) diže ustanak protiv asirskog kralja Ašur-Dana III.

## Rođenja

## Smrti

## Izvori
760. pr. n. e.

__NOTOC__

## Događaji
* Asirski kralj Ašur-Dan III guši ustanak u Arraphi.
* Katastrofalan zemljotres u današnjoj Palestini.
* Eshin iz Elide pobjeđuje na V Olimpijadi.

## Rođenja

## Smrti

## Izvori
Federacija mladih evropskih Zelenih

**Federacija mladih evropskih Zelenih** AISBL (engleski: Federation of Young European Greens, FYEG) je federacija omladinskih zelenih organizacija iz Evrope (u EU izvan EU). Predstavlja službeno omladinsko krilo Evropske zelene stranke, panevropske političke stranke. Blisko surađuje sa CDN u Istočnoj Evropi.

FYEG ima punopravno članstvo u Evropskom omladinskom forumu (YFJ) koji djeluje unutar Savjeta Evrope i Evropske Unije.

Federaciju vodi Izvršni odbor od 9 omladinaca.

## Članovi

## Vanjske veze
* Federation of Young European Greens (FYEG) službena stranica
* FYEG trenutno vodi kampanju zvanu Unity in Diversity 
* FYEG sudjeluje u kampanji za zaustavljanje klimatskih promjena
Globalni mladi Zeleni

**Globalni mladi Zeleni** (engleski: *Global Young Greens*, GYG) je svjetska organizacija koja okuplja aktiviste mlađe od 35 godina, a čiji su ciljevi definirani Globalnom poveljom Zelenih. Trenutno u njoj sudjeluje preko 70 organizacija širom svijeta.

Osnivačka skupština je održana u Nairobiju u januaru 2007.

## Vanjske veze
* službena stranica
Ekološka mudrost

Izraz **ekološka [[mudrost]]** ili ekozofija je filozofija ekološke harmonije ili ekvilibrija. Osnovao ju je norveški filozof Arne Naess godine 1973. Koncept predstavlja ekologizma 1960-ih te je postao jedna od osnova pokreta duboke ekologije movement.

Svi programi zelenih stranaka navode **ekološku mudrost** kao jednu od svojih ključnih vrijednosti—bila je jedna od originalna Četiri stuba Zelenih stranaka i često se navodi kao najosnovnija vrijednost tih stranaka.

Često se povezuje s domorodačkim religijama i kulturnim običajima.

U političkom kontekstu, ne može je se tako lako definirati kao što je to slučaj s ekološkim zdravljem ili naučnim konceptima ekologije. Djelomično se odnosi na biomimikriju (imitiranje efikasnosti prirodnih usluga i tjelesnih oblika).

## Povezano
* Ekologija
* Povelja Globalnih Zelenih
* Zeleni sindikalizam
* Jednostavan život
* Održiv život
Duboka ekologija

**Duboka ekologija** je filozofski koncept koji nudi teorijsko opravdanje za stav "prvo priroda, a tek onda društvo". Ona zamenjuje antropocentričnu perpsektivu koja privileguje ljudske vrednosti i ciljeve, biocentričnom ili eko-centričnom vizijom ("perspektivom sjedinjenog prirodnog sveta", kao što kaže Lone Wolf Circles). 

Duboka ekologija nudi prirodnu filozofiju koja se pretapa s prirodnom spiritualnošću, te zajedno opravdavaju eko-primitivističku perspektivu mnogih eko-aktivista koji se zalažu za značajno smanjenje populacije i smanjenje ili ukidanje industrijske tehnologije, čime bi se redukovalo i otklonilo rastuće uništavanje prirodnog sveta od strane modernih industrijskih društava. 

Iako se norveški filozof Arne Naess obično smatra stvaraocem duboke ekologije, knjiga po kojoj je ona dobila ime je "Deep Ecology" Billa Devalla i Georga Sessionsa (1986.). 

## Znameniti zastupnici duboke ekologije

* Judi Bari
* Thomas Berry
* Wendell Berry 
* Leonardo Boff
* Fritjof Capra 
* Michael Dowd
* David Foreman 
* Warwick Fox
* Edward Goldsmith
* Felix Guattari
* Martin Heidegger (kontroverzno) 
* Derrick Jensen
* Dolores LaChapelle 
* Pentti Linkola (kontroverzno)
* John Livingston

* Joanna Macy 
* Jerry Mander
* Freya Mathews
* Terence McKenna
* Arne Næss
* Daniel Quinn 
* Theodore Roszak 
* John Seed
* Paul Shepard
* Gary Snyder 
* Richard Sylvan
* Douglas Tompkins
* Oberon Zell-Ravenheart
* John Zerzan
Socijalni liberalizam

**Socijalni liberalizam** (socijal-liberalizam) je politička filozofija nastala sa ciljem pomirenja socijaldemokratske i liberalne političke misli. U političkom spektu predstavlja centar/lijevi centar, tj. centar prema lijevom centru.

To iskustvo je rođeno uglavnom kod intelektualaca socijalističke i socijaldemokratske orijentacije otvorenih za liberalizam, ali u ovom političko-kulturnom trendu se pronašao put čak i za liberalne intelektualace.

Socijalni liberali ukazuju da društvo mora da štiti slobode i jednake šanse za sve građane i ohrabruje međusobne saradnje između državnih i tržišnih institucija gospodarstva. U procesu razvoja, slaže se da su neka ograničenja postavljena gospodarskim poslovima potrebna, kao što su antimonopolski zakoni u borbi protiv gospodarskog monopola, regulatorna tijela ili zakoni o minimalnim plaćama.

Socijalni liberali smatraju da vlade mogu (ili moraju) da pružaju udobnost, zdravstvenu zaštitu i obrazovanje iz prihoda koji potiču od poreza, kako bi se omogućila najbolja upotreba talenata stanovništva. Socijalni liberalizam se bori protiv ekstremnih pojava kapitalizma. Zauzima se isto tako za umjereni antiklerikalizam i slobodu vjeroispovijedi.

## Reference
Grassroots demokratija

**Grassroots demokracija**, **bazna demokracija** ili **demokracija iz baze** je politički koncept prema kome bi proces odlučivanja u nekoj organizaciji trebao što je više moguće biti na najnižim organizacijskim razinama. U slučaju nevladine organizacije taj se koncept odražava u maksimalnoj autonomiji lokalne podružnice u odnosu na regionalna, nacionalna ili nadnacionalna tijela.

U slučaju države taj se koncept odnosi na što je moguće više ovlasti lokalnim zajednica u odnosu na više organe vlasti. Anarhisti pak, smatraju, da bi upravo takve zajednice trebale zamijeniti državu kao takvu.

## Povezano

* Grassroots

## Vanjske veze
* Big Picture TV  Vandana Shiva on Earth Democracy
* Big Picture TV  Frances Moore Lappe on Living Democracy
* Green Change  shares news, art and culture about grassroots demcoracy
Zeleni anarhizam

**Zeleni anarhizam** je ideologija koja nastoji spojiti anarhizam s ekološkim sadržajima, odnosno stavlja naglasak na zaštitu okoline pomoću ukidanja države i njihovom zamjenom anarhističkim zajednicama koje bi bile bliže prirodi. Među zelenim anarhistima postoji i struja anarho-primitivista koji smatraju kako je tehnologija preduvjet postojanja države i zagađenja okoline, te se tehnologija mora odbaciti. Od njih se razlikuje struja *tehnoloških pozitivnih* zelenih anarhista koji smatraju da će upravo tehnologija omogućiti stvaranje anarhističkih zajednica u harmoniji s prirodom.

## Vanjske veze
* Insurgent Desire
* The Green Anarchist Infoshop 
* Green Anarchy 
* Green Anarchist 
* REWILD.info 
* Primitivism 
* Pangaea (Swedish)
* "The Worst Mistake in the History of the Human Race " by Jared Diamond. Discusses agriculture as inferior to gathering-hunting.
* Tiamat Publications 
* The Green Anarchist manifesto
Ekosocijalizam

**Eko-socijalizam**, **zeleni socijalizam** ili **socijalistička ekologija** je naziv za ideologiju čiji sljedbenici u najširem smislu nastoje spojiti elemente socijalizma s ekološkim, odnosno zelenim sadržajima. Ekosocijalisti vjeruju kako je zagađenje prirodne okoline direktna posljedica kapitalizma isto onako kao što su to siromaštvo i društveno otuđenje. Stoga je po mišljenju ekosocijalista borbu za zaštitu i očuvanje okoline nemoguće odvojiti od borbe za potpuno ili djelomično ukidanje ili reformu kapitalističkog sistema, odnosno suvremene kapitalističke države.

Ekosocijalizam je postao izuzetno popularan krajem 20. vijeka kada se u krugovima radikalne ljevice javlja kao nadomjestak, odnosno alternativa tradicionalnim lijevim ideologijama kompromitiranim s završetkom hladnog rata. Danas predstavlja jednu od važnih komponenti antiglobalizacijskog pokreta.

## Vanjske veze
* ''An ecosocialist manifesto'' by Joel Kovel and Michael Lowy on ''Ozleft'' 
* The Ecosocialist International Network 
* ''Climate and Capitalism'' An online journal edited by Ian Angus
* Extract from ''Ecology and Socialism'' by The Socialist Party of Great Britain on ''Common Voice'' 
* Takis Fotopoulos: "Is de-growth compatible with a market economy?" (*The International Journal of [[Inclusive Democracy]]*, Volume 3, number 1, 2007).
* ''Another Green World'': Derek Wall's Ecosocialist Blog
* ''Green Unionism In Theory and Practice'', by Dan Jakopovich 
* Ecosocialism: A Weblog of Ecosocialist Opinion
* Amazon.com: ''So You'd Like to... Replace Capitalism with Ecosocialism''
* ''Ecosocialism: The Post-Marxist Svnthesis'' by Robyn Eckersley
* ''Ecology and Society'' book by socialist environmentalist sociologist Luke Martell
* ''Protecting the Environment in a Participatory Economy'', an article by Robin Hahnel 
* ''Ecosocialism: Where Anticapitalism and Ecology Intersect'', video presentation by Ian Angus 
* ''After Bali: The Global Fight for Climate Justice '', video presentation by Patrick Bond
Zeleni liberalizam

**Zeleni liberalizam** je naziv za ideologiju koja nastoji spojiti klasična liberalna shvaćanja sa suvremenom brigom za okolinu karakterističnom za zelene stranke.

Zeleni liberalizam se vezuje uz ekologizam slobodnog tržišta, kao i pojam plavo-zelene koalicije.

## Vanjske veze
* Green Liberal Democrats
* Green Parties World Wide
* Brandon Raynor's Green Liberal's  party set up by Australian Naturopath Brandon Raynor
Zastava Socijalističke Republike Bosne i Hercegovine

**Zastava Socijalističke Republike Bosne i Hercegovine** se sastojala od crvene pozadine što je socijalistiške i komunistiške ideale BiH i Jugoslavije u cjelini, a u gornjem lijevom uglu zastave je bila umanjena zastava Jugoslavije sa crvenom petokrakom. Prije usvajanja ove zastave ponekad je Bosna i Hercegivna predstavljana crvenom zastavom s zlatno obrubljenom zvijezdom u sredini.

Zastava je prihvaćena 31.12. 1946., a napuštena u aprilu 1992. godine.

## Povezano
* Grb Socijalističke Republike Bosne i Hercegovine
* Socijalistička Republika Bosna i Hercegovina
Socijalna pravda

**Socijalna** ili **društvena pravda** je koncept društva prema kojemu se pravda u nekom društvu može ustanoviti jedino ako se odražava kroz sve njegove aspekte, a ne samo kroz jednakost pojedinaca pred zakonom. Pravedno društvo bi prema tom konceptu trebalo biti onakvu u kome pojedinci uživaju pošteni, odnosno pravedni tretman, kao i nepristrano određeni udio društvenih blagodati. Riječ je o prilično apstraktnoj i amorfnoj definiciji pod koju se mogu uvrstiti ponekad i potpuno proturječni vrijednosni sistemi.

Jedna od alternativnih definicija društvene pravde jest ona prema kojoj bi neko društvo trebalo svakom svom pojedincu trebala ravnopravno dijeliti ne samo svoje prednosti i blagodati, nego i mane i terete.

Iako je koncept pravedenog društva jedan od nominalnih ciljeva gotovo svake ideologije, on se obično vezuje uz političke stranke i pokrete ljevice. Ljevičarski koncept društvene pravde se vezuje uz društvo koje njeguje ekonomski egalitarijanizam te provodi progresivno oporezivanje, preraspodjelu prihoda i preraspodjelu imovine između članova različitog imovnog stanja.

Desnica također načelno prihvaća koncept društvene pravde, ali smatra da se u praksi može provesti jedino kroz djelovanje slobodnog tržišta, kao i privatne filantropije i dobrotvornog rada.

Društvena pravda je kao jedan od programskih ciljeva eksplicitno naveden u socijalnoj doktrini Katoličke crkve te Četiri stuba Zelenih stranaka. 

Koncept društvene pravde je također i predmet kritika, koje se najčešće tiču njegove amorfnosti i nedostatka objektivnih kriterija kojima bi se utvrđivalo što je pravedno, a što nije. Dio kritičara ga smatra jednostavno praktički neizvodljivim u suvremenom svijetu, a dio smatra da je on izgovor za mjere kojima se ustanovljuju nove nepravde.
Grb Socijalističke Republike Bosne i Hercegovine

**Grb Socijalističke Republike Bosne i Hercegovine** je usvojen zajedno sa zastavom 31.12. 1946. Blazon grba je bio: iza dva ukrštena snopa pšenice, nalazi se kontura naselja, sa dva dimnjaka iz koji se puši dim, ispred zupčanika, sve okruženo vijencem s crvenom trakom. Vijenac se sastojao od jelinih grančica sa desne strane i grančica bukve sa lijeve strane. Iznad vijenca se nalazila zlatno obrubljena crvena zvijezda petokraka.

Napušten je zajedno sa zastavom SR BiH u aprilu 1992. godine.

## Povezano
* Zastava Socijalističke Republike Bosne i Hercegovine
* Socijalistička Republika Bosna i Hercegovina
F

**F** je 10. slovo srpskohrvatske abecede. Označava bezvučni labiodentalni frikativni suglasnik. Znači i:
* u glazbi ton f i oznaka za forte 
* u hemiji znak za fluor 
* u SI sustavu znak za farad (F), jedinicu električnog kapaciteta i prefiks femto (f, 10–15) 
* stupanj Fahrenheitove skale 
* međunarodnu automobilsku oznaku za Francusku

## Historija
Kršćanski brak

**Kršćanski pogledi na brak** su tradicionalno brak smatrali posvećenim od Boga kao doživotnu zajednicu muškarca i žene.

## Povezano
* Katolički pogledi na brak
* Pravoslavni pogledi na brak
* Protestantski pogledi na brak

## Vanjske veze
* Analysis of historic, current and Biblical Christian views on Marriage, Divorce and Remarriage
* Annulment Tribunal, Diocese of San Jose 
* Annulments, Information on Roman Catholic 
* Bernard Orchard, Summary of ''The Betrothal and Marriage of Mary to Joseph'' and chronological chart
* Bernard Orchard, ''The Betrothal and Marriage of Mary to Joseph,'' Part 1
* Bernard Orchard, ''The Betrothal and Marriage of Mary to Joseph,'' Part 2
* Biblical view of marriage — The Blood Covenant of Marriage 
* Catholic divorce 
* Catholic Familyland
* Christian Marriage Resources 
* Christian view of the meaning and permanence of marriage
* Christians for Biblical Equality
* Divorce; Canonical Impediments
* Divorce
* First Century Marriage Research by Dr. Intone Brewer, Tyndale Biblical Library
* Future of Marriage from a Christian Viewpoint 
* Marriage Catechism
* Photo: Orthodox Crowning (Marriage)  Russian Orthodox
* Saint Josemaría on marriage
* "The Kyrios Dialogue" - The Socratic Method used on conservative Christian men for the issue of a husband's authority.
* Wedding Crowns (Photo) Russian Orthodox
Pomazanje

**Pomazanje** ili **krizma** (grčki: χρισμα *hrizma* – ulje, mast, mazanje) je antički obred prilikom koga je sveto ulje mazano na glavu novom kralju ili prvosvešteniku.

Kraljevi Izraela i veliki sveštenici primali su pomazanje uljem kao znak nove službe, nakon čega su sticali zvanje pomazanika (1 S 10.1; Lv 8.12). Pomazanje je u početku bilo isključiva privilegija jevrejskih sveštenika. Samuilo proširuje upotrebu ulja i na hebrejske vladare pomazavši Saula i Davida. Sve od Mojsija do proroka Samuila, sveto ulje je koristilo isključivo sveštenstvo da primi „otkrivenje od Boga“. Bilo je strogo zabranjeno da se slobodno pravi i koristi jer „ono je sveto i vi ćete ga smatrati za sveto“. Za kršenje zabrane sledila je najteža kazna: „Ko načini takvo ulje ili namaže njim nekoga, taj će se istrebiti iz naroda svoga“.(Izlazak 30:33)

**Pomazanik** (hebrejski: מָשִׁיחַ mašijah/mesija, grčki: hristos) je osoba pomazana svetim uljem. U širem značenju to je onaj koga je Bog izabrao za određenu misiju (Lk 4.18). U tom smislu je naziv korišćen (izuzetno) čak i za jednog stranca kao što je persijski kralj Kir (Iz 45.1). Rani hrišćani su, za razliku od ostalih Jevreja, smatrali Isusa pomazanikom, odakle i naziv Hristos, odnosno Mesija.

## Pomazanje u hrišćanstvu

U hrišćanstvu je pomazanje jedna od svetih tajni. Ono se smatra tajnom dobijanja darova svetog Duha, putem premazivanja svetim uljem. U ranom hrišćanstvu, pomazivanje se obavljalo odmah nakon krštenja. Apokrifno Evanđelje po Filipu kaže: „Pomazanje je iznad krštenja. Jer zbog pomazanja (gr: *hrizma*) se zovemo hrišćani, ne zbog krštenja (gr: *baptizam*)“.

Detaljan prikaz hrišćanskog pomazanja daje Kiril Jerusalimski koji objašnjava da se ulje „simbolički nanosi na čelo i druge organe oseta“ i da „uši, nozdrve i grudi posebno treba namazati.“ Kiril smatra da tek postavši pomazani (hristos), verni zaista postaju hrišćani.

Kod pravoslavnih se pomazanje naziva **miropomazanje** (grčki: μυρον χρισμα miron hrisma) po jednom od sastojaka, miru ili izmiru, a kod katolika **sveta potvrda** (lat: *confirmatio*) jer potvrđuje postajanje inicijanta hrišćaninom.

## Reference

## Povezano
* Sveto ulje
* Mesija
* Hristos
Pokajanje

**Pokajanje** je promjena i mišljenja i djela kojom se nastoji ispraviti zlo i postići oprost od oštećene osobe. U vjerskom kontekstu se obično tumači kao priznanje Bogu, prestanak grijeha protiv njega i odluka da se živi u skladu s Njegovim zakonom. Uvijek sadrži element priznanje krivnje, te barem jedan od ovih elemenata: svečano obećanje i odlučnost da se ne ponovi prekršaj; pokušaj da se nadoknadi šteta oštećenom ili uklone štetne posljedice zlog djela kada je to god moguće.

U biblijskom hebrejskom, ideju pokajanja opisuju dva glagola: שוב *shuv* (vratiti) i נחם *nicham* (osjećati žalost).

Jedna od ključnih opisa pokajanja u Novom zavjetu je parabola o razmetnom sinu koja se može naći u Evanđelju po Luki.

## Povezano
* Metanoia

## Vanjske veze
* Theopedia: Repentance (conservative Calvinist perspective)
* Repent America - Information on Repentance
* Qur'anic view on Repentance
* Repentance - 53 Sins That Will Keep A Person Out Of Heaven 
* Jewish Encyclopedia: Repentance
Viza za budućnost

**Viza za budućnost** je bosanskohercegovačka TV serija producentske kuće Mebius film. Prikazivanje je započelo u oktobru 2002. godine na Federalnoj televiziji. Ova serija je tokom prikazivanja zabilježila veliku gledanost na FTV-u. Posljednja epizoda je prikazana 2008. godine.

## Glumačka postava
750-e pr. n. e.

## Događaji i trendovi
* 756. pne. – Osnivanje Kizika.
* 755. pne. – Ashur-nirari V nasljeđuje Ašur-Dana III kao kralj Asirije
* 755. pne. – Eshil, kralj Atene, umire nakon vladavine od 23 godina i nasljeđuje ga Alkmeon.
* 753. pne. – Alkmeon, kralj Atene, umire nakon vladavine od 2 godine. Zamjenjuje ga Harops, arhont izabran na mandat od deset godina.

* 21.4. 753. pne. – Grad Rim i Rimsko Kraljevstvo osniva i nad njime vlada prvi kralj (moguće Etrurac) Romul (prema tradiciji). Početak rimskog 'Ab urbe condita' kalendara. Rim prihvaća Etrurski alfabet, koji su Etrurci adaptirali od Grka.
* cca. 750. pne. – Napravljen Čovjek i kentaur, moguće iz Olympije. Danas se nalazi u njujorškom Muzeju Metropolitam.
* cca. 750. pne. - 700. pne. – Napravljena Pogrebna vaza (Krater), iz atenskog groblja Dipylon. Pripisuje se Hirschfieldskoj radionici. Danas se nalazi u njujorškom Muzeju Metropolitan.

## Značajne osobe
* Shoshenq V, faraon Dvadeset druge dinastije Egipta (767–730. pne.)
* Osorkon III, faraon Dvadeset druge dinastije Egipta (787–759. pne.)
* Takelot III, faraon Dvadeset treće dinastije Egipta (764–757. pne.)
* Rudamun, faraon Dvadeset treće dinastije Egipta (757–754. pne.)
* Iuput II, faraon Dvadeset treće dinastije Egipta (754–715. pne.)
* Niumateped, kralj Libijaca (775–750. pne.)
* Titaru, kralj Libijaca (758– 750. pne.)
* Ker, kralj Libijaca (750–745. pne.)
* Manava, autor indijskog geometrijskog teksta Sulba Sutras. (r. 750. pne.)

## Smrti

## Rođenja
* 757. pne. – Vojvoda Zhuang od Zhenga
Germanski kalendar

**Germanski kalendari** su bili regionalni poljoprivredni almanasi u upotrebi među Germanskim narodima, pre usvajanja julijanskog i kasnije gregorijanskog kalendara.

Meseci su verovatno bili lunarni, sudeći po terminologiji. Staroenglesko "mónaþ", Staronordijski "mānaðr, i starovisokonemački "mānōd" http://www.koeblergerhard.de/germanistischewoerterbuecher/althochdeutscheswoerterbuch/ahdM.pdf, kao i moderno engleski "month", moderno islandski "mánuður" , moderni švedski "månad", i nemački "Monat" http://www.koeblergerhard.de/germanistischewoerterbuecher/althochdeutscheswoerterbuch/ahdM.pdf, sve su kognate sa reči za "Mesec".

Germanski narodi su imali svoja imena za mesece, koja su se razlikovala po regionima i dijalektima, a kasnije je to zamenjeno lokalnim adaptacijama rimskih naziva meseci. U germanskim jezicima su uglavnom zadržani stari germanski nazivi za dane sedmice, uglavnom nazvane po germanskim bogovima.

Naš glavni referentni izvor za staroengleske nazive meseci potiče od Prečasnog Bedea (ca.672-735). On je u jednom svom delu, *[[De temporum ratione]] (De mensibus Anglorum)*, zabeležio predhrišćanske anglosaksonske nazive http://www.nabkal.de/beda/beda_15.html .

Karlo Veliki (c.742 ili 747 -814) je modifikovao zvanični julijanski kalendar kako bi na područjima pod njegovim uticajem koristio starovisokonemačka imena. Ona su korišćena do 15. stoleća, a sa nekim modifikacijama do kasnog 18. veka u Nemačkoj i Holandiji (*sensu lato*). U tabeli su data neka od ovih skorijih nemačkih imena meseci.

## Imena meseci

## Izvori
* Old High German dictionary, including month names (in German)
* Northvegr article on dating 

## Vanjske veze
(na engleskom:)
* Hwæt! Months & Seasons  in Old English.
* Facts and Figures: The Norse Way General information on old Germanic culture, including time.
* Old High German dictionary, including month names (in German)
* Old Norse dictionary, including month names (in German)
* Old English dictionary, including month names (in German)
* Anglo-Saxon month names 
* The Germanic Lunar Calendar
* The Anglo-Saxon Calendar
Shoshenq IV

Hedjkheperre Setepenre **Shoshenq IV** bio je egipatski faraon iz 22. dinastije koji je vladao između vladavina Shoshenqa III i Pamija.

Njegovo je postojanje utvrđeno tek 1990-ih, kada je o tome postignut konsenzus među svim relevantnim egiptolozima. Prije toga se često miješao s kasnijim vladarom koji se danas naziva Shoshenq VI.

Vjeruje se da je bio sahranjen u grobnici Shoshenqa III, iako nije bio njegov sin.

## Literatura
* Aidan Dodson, "A new King Shoshenq confirmed?" GM 137(1993), pp.53-58.
* Aidan Dodson, "The Canopic Equipment of the Kings of Egypt," (Kegan Paul Intl: 1994) 
* J. Yoyotte, Melanges Maspero I:4 (Cairo:1961), pp.142-43 [Comment on the Year 10 Shoshenq Si-Bast stela].
* Great Chiefs of the Libu: Niumateped
Marinci

**Mornarička** ili **pomorska pješadija**, čiji se pripadnici kolokvijalno nazivaju **marinci**, u najširem smislu predstavlja izraz za pješadijske formacije ili jedinice posebno obučene i/li namijenjene za djelovanja u okviru ili vezana uz pomorsko ratovanje. Marinci tradicionalno služe kao dio posade ratnih brodova zadužen za vojnopolicijske zadatke i osiguranje plovila, odnosno za vršenje abordaža (nasilnog preuzimanja) neprijateljskih plovila. U novije vrijeme se pod marincima podrazumijevaju jedinice i formacije specijalno obučene i opremljene za desant na neprijateljsku obalu; tada se češće koristi izraz **mornaričko-desantna pješadija**.

Marinci u organizacijskom smislu, ovisno o državi, mogu predstavljati dio ratne mornarice ili kopnene vojske, a u nekim slučajevima mogu biti i samostalan dio oružanih snaga. Kao primjer se može navesti Marinski zbor SAD koji posjeduje vlastitu logistiku, transportne, artiljerijske, oklopne, pa i zrakoplovne jedinice.

S obzirom na specifične okolnosti djelovanja, od marinaca se u vojskama obično traži izuzetne psihofizičke kvalitete, te se zbog toga oni smatraju elitom oružanih snaga neke države.
Pami

**Usermaatre Setepenre Pami** bio je faraon koji je vladao Egiptom 7 godina. Pripadao je Dvadeset drugoj dinastiji Meshwesh Libijaca koji su tada dominirali Egipatskom Deltom. Pamijevo ime zbači "Mačka" ili "Onaj koji pripada Mački [Bastet]u."

Pamijev odnos s njegovim neposrednim prehodnikom—Hedjkheperre Setepenre [Shoshenqov IV] - je nepoznat, ali je, s druge strane, potvrđen kao otac budućeg faraona [Shoshenq V|Shoshenqa V. Za Pamija se nekada smatralo da je Pimay, treći sin faraona Shoshenqa III koji je služio kao "Veliki poglavica Ma" pod svojim ocem. Međutim, različite ortografije (Pami vs. Pimay) potvrđuju da je riječ o dvije različite osobe.

## Reference

## Vanjske veze
 
* Abstract of BIFAO 98 paper by Marc Gabolde, Susanne Bickel, Pierre Tallet 
* dynasties
Shoshenq V

**Shoshenq V** bio je posljednji vladar Dvadeset druge dinastije Meshwesh Libijaca koji su vladali Donjim Egiptom. Bio je sin faraona Pamija prema steli koja datira iz njegove vladavine. Prenomenn i prijestolno ime, **Akheperre**, znači "Velika je duša Re." 

Vjeruje se da je Shoshenq V umro oko 740. pne. nakon vladavine koja je trajala 38 godine. S njegovom smrću se dotadašnje kraljevstvo pod libijskom 22. dinastijom u Delti Nila raspalo na niz gradova-država pod upravom lokalnih vladara kao što su Tefnakht od Saisa i Butoa, Osorkona IV od Bubastisa i Iuputa II od Leontopolisa. 

## Reference
Shoshenq VI

**Shoshenq VI** je bio staroegipatski vladar, poznat kao neposredni nasljednik Pedubsata I koji je vladao Tebom. Prenomen ili kraljevsko ime mu je bilo 'Usermaatre Meryamun Shoshenq' što je jedini slučaj da se epitet Meryamun (*Voljen od Amuna*) pojavljuje u kraljevskom kartušu. 

Kao Pedubastov nasljednik, borio se u višedecenijskom građanskom ratu protiv princa Osorkona B, koji ga je pobijedio, istjerao iz Tebe i sebe proglasio faraonom danas poznatim kao Osorkon III.

Shoshenq se dugo vremena nazivao **Shoshenq IV**, ali su nova egiptološka istraživanja taj naziv dala kasnijem donjoegipatskom vladaru koji s njime nema veze.

## Literatura
* David Aston, "Takeloth II: A Theban King of the 23rd Dynasty?" JEA 75(1989), pp.139-53
* Davies & MacAdam, A Corpus of Inscribed Egyptian Funerary Cones(1957), No. 25-26
* Kenneth Kitchen, The Third Intermediate Period in Egypt c.100-650 BC (2nd edition,1986), p.340
Nika Milićević

**Nika Milićević** (Mostar, 1897. - Sarajevo, 1980. godine) je bio bosanskohercegovački književnik, književni i pozorišni kritičar, esejista i prevodilac sa klasičnih jezika, te njemačkog, francuskog, italijanskog, engleskog i ruskog jezika.

Radio je kao novinar u Obzoru i Hrvatskoj Prosveti 1917. Diplomirao na Filozofskom fakultetu u Zagrebu 1923.
Redigovao je prijevod "Kapitala" Karla Marxa 1937 godine.
U redakciji je lista Oslobođenje 1944. sa slobodne teritorije.

Bio je upravnik Narodnog pozorista u Sarajevu od 1945. do 1950. godine. Glavni incijator osnivanja Opere Narodnog pozorista u Sarajevu i od maja 1947 do septembra 1948 direktor Opere. Bio je osnivač Baleta Narodnog pozorista u Sarajevu 1950.

## Radni opus

**[[Pozorišna režija]]:**
* Molijerov **Tartif**
* Sterija **Rodoljubci**

**Rječnici:**
* Francuski
* Njemački

**Časopisi:**
* *Vijavica*. List za umetnost i kulturu. Izdavač: Nika Milićević Uređuje A. B. Šimić. Zagreb, I-II(1917-1918). Br. 1, 2, 3, 4.
* *Juriš*. Urednik A. B. Šimić. Suurednici Nika Milićević i Gustav Krklec.
Zagreb, I(1919).
* Jugoslavenska revija (1928-1937) Sarajevo, zajedno sa Ilijom Kecmanovićem

**Prijevodi:**
* *[[Marija Stjuart]]* / škotska kraljica / Stefan Zweig / preveo s njemačkog
* Albert Einstein :/ moja slika svjeta / preveo s njemačkog
* Gilbert Henry :/Robin Hud /preveo sa engleskog
* Marija Antoaneta :/slika jednog osrednjeg karaktera / Stefan Zweig / preveo s njemačkog
* Balzak / Stefan Zweig ; prev. s njemačkog Nika Milićević ; pogovor Rihard Fridental. -
* Erazmo Roterdamski / Stefan Zweig; preveo s njemačkog Nika Milićević ; predgovor Risto Trifković. -
* Perl Buck :/ Zmajevo sjeme/ preveo sa engleskog
* Emil Zola : / Zemlja /preveo s francuskog
* Karl May: / Vinetu / preveo s njemačkog
* Mark Twain: / Pustolovine Toma Sojera/ preveo sa engleskog
* Mark Twain: / Doživljaji Haklberi Fina/ preveo sa engleskog
* Jules Verne: / Djeca kapetana Granta/ preveo sa engleskog
* Gustave Flaubert:/ Madam Bovari /preveo s francuskog
* Watkins F. Hall:/Kooperacija/ preveo sa engleskog
* Deržavin, Konstantin Nikolaevič:Didro i enciklopedisti / prev. Nika Milićević ; red.Haim Alkalaj
* Novija Hispanoamerička poezija (1962): uredio i preveo
* Max Weber,Protestantska etika i duh kapitalizma / ;preveo sa njemačkog
* Markuze, Herbert: O afirmativnom karakteru kulture /preveo sa engleskog 1970
* Erich Maria Remarque: Iskra života /preveli Ognjenka Milićević i Sergije Lukač /redigovao Nika Milićević
* Umberto Eco: Opera aperta / Otvoreno djelo / preveo s talijanskog

**[[Knjiga o Niki Milićeviću]]:**
* Ogledi. Nika Milićević,. Hrvatsko društvo za znanost i umjetnost, Sarajevo, 2007

## Vanjske veze
* http://most.ba/012/0812.htm
* http://www.most.ba/01415/029.htm
* http://www.drustvopisacabih.com.ba/00onama/o%20nama.htm 
* http://www.idoconline.info/digitalarchive/public/serve/index.cfm?fuseaction=form&ElementId=388242
Ognjenka Milićević

**Ognjenka Milićević** (26.12. 1927 - 23.1. 2008.) bila je pozorišni, TV i radio reditelj, teatrolog i redovni profesor glume Fakulteta dramskih umetnosti u Beogradu.

Prevela je na desetine dela sa ruskog jezika, autor je brojnih eseja, studija i stručnih radova i knjiga iz oblasti teatrologije, glume i režije.
Priredila je monografije o Ljiljani Krstić i Petru Kralju, povodom nagrade Dobričin prsten. Pokrenula je Pozorje mladih na Sterijinom pozorju.
Poslednjih godina bila je član Upravnog odbora Pozorišta Atelje 212, a zatim Jugoslovenskog dramskog pozorišta. Osnovala je i vodila dramski studio pri Narodnom pozorištu u Sarajevu, a u Sarajevskoj dramskoj školi predavala glumu i historiju pozorišta.

Rođena je u Banja Luci, bila je kći poznatog publiciste i profesora Nike Milićevića (Mostar, 1897 - Sarajevo, 1980).
## Karijera
Studirala je Lenjingradski državni institut pozorišne umetnosti (LGTI) i Fakultet dramskih umetnosti u Beogradu, gde je i diplomirala 1952. 
Bila je reditelj u Narodnom pozorištu u Sarajevu (1948-1950.) i Narodnom pozorištu u Beogradu (1950-1959.) Na FDU u Beogradu radila bila je asistent, docent, vanredni i redovni profesor od 1950 do 1983, kao dekan od 1967-1969. Bila je prorektor Univerziteta umetnosti u Beogradu od 1970. do 1972.

### Glavna dela
Predstave:
* „Duboko korenje“, Sarajevo, 1948.
* „Romul veliki“, Mostar, 1956.
* „Drveće umire uspravno“, Beograd,1953.
* „Trojanke “Beograd,1953.
Knjige i studije:
* Ruski teatar prve polovine dvadesetog veka, 1979.
* O pozorištu Mejerholjda
* SCENA (januar - april 1998.) jedan vek Bertolta Brehta-Ognjenka Milićević
Prevodi:
* O pozorištu.Vsevolod E. Mejerholjd; predgovor V.E. Mejerholjd
* Rad glumca na sebi, Konstantin Sergejevič Stanislavski
* Moj život u umjetnosti, Konstantin Sergejevič Stanislavski

## Nagrade
Dobitnica je Savezne nagrade za režiju (1949.), Narade za režiju (1969.) i dramatizaciju (1971.) Ordena zasluga za narod (1979.), Velike plakete Univerziteta umetnosti (1980.)

## Izvori
* Ko je ko u Srbiji, Who is Who, Bibliofon, Beograd, 1995.

## Vanjske veze
* www.imdb.com
* www.pozorje.org.yu 
* www.most.ba
* www.most.ba
Ljiljana Krstić

**Ljiljana Krstić**, (31. oktobar 1919. - 12. april 2001.) je bila srpska pozorišna i filmska glumica. Veći deo svoje karijere je provela u Ateljeu 212. Dobila je 1995. najveće glumačko priznanje, nagradu Dobričin prsten.

## Filmovi
* 1954 - Sumnjivo lice 
* 1959 - Osma vrata 
* 1962 - Prozvan je i V-3 
* 1966 - Vreme ljubavi 
* 1978 - Nije nego
* 1980 - Dani od snova 
* 1980 - Petrijin venac - kao svekrva
* 1981 - Berlin kaputt 
* 1981 - Pad Italije 
* 1986 - Od zlata jabuka 
* 1989 - Iskušavanje đavola 
* 1997 - Tango je tužna misao koja se pleše 
* 1998 - Spasitelj - kao starica

## Vanjske veze
*
Atelje 212

**Pozorište „Atelje 212“** je osnovano 12. novembra 1956. god. U prostorijama „Borbe“. Prva predstava je bila „Faust“ u režiji Mire Trailović. Atelje 212 je osnovala grupa umetnika (reditelja, glumaca, pisaca...) sa željom da napravi teatar u kome će se prikazivati komadi avangardni u odnosu na ostala pozorišta u Beogradu.

U Ateljeu 212 je igran „Čekajući Godoa“, Semjuela Beketa, prvi put u jednoj od zemalja Istočne Evrope. Uskoro su se u Ateljeu prikazivali komadi avangrdnih pisaca kao što su Sartr, Jonesko, Žari, Šizgal, Kopit, Žene...

Prvi rukovodioci pozorišta su bili Radoš Novaković i Bojan Stupica, ali je Mira Trailović sa mesta pomoćnika upravnika uskoro postala upravnik.

Posle nekoliko godina pozorište se seli u sadašnju zgradu koju je projektovao Bojan Stupica. Mehanizam za obrtanje scene ugrađen je naknadno, a krov je leti mogao da se otvara.

Mira Trailović je kao dugogodišnji upravnik dala poseban pečat Ateljeu a već 1967. je osnovala jedan od svetski veoma uglednih festival novih pozorišnih tendencija BITEF (Beogradski internacionalni tatarski festival). Na BITEF su dolazila najuglednija svetska imena kao što je Living Teatar, Divadlo na brnov, Piter Bruk...

Prema nekim nepotvrđenim izvorima teatar je dobio ime po 212 stolica koliko je imao u zgradi Borbe. Novijeg datuma su saznanja da je teatar dobio ime zahvaljujući Borislavu Mihajloviću-Mihizu , koji je kao okorjeli ,potajni rojalista učestvovao u davanju imena po apartmanu broj 212, londonskog hotela u kojem je rodjen Aleksandar drugi Karađorđević...

Među ostalim upravnicima su bili i Ljubomir Draškić, Nebojša Bradić, Svetozar Cvetković.

Jedna od kultnih predstava Ateljea je bila „Kosa“ koja je igrana pre mnogih svetskih pozorišnih centara. U skladu sa tadašnjim trendovima, na bini su se pojavili glumci bez odeće pevajući jedan od najlepših songova iz te predstave „Daj nam sunca...“. 

Kroz ovo pozorište, kao članovi, prošle su gotovo sve glumačke zvezde bivše Jugoslavije:

* Viktor Starčić
* Rahela Ferari
* Ružica Sokić
* Bora Todorović
* Vlastimir - Đuza Stojiljković
* Ljubiša Bačić
* Vera Čukić
* Vladimir Popović
* Slobodan Cica Perović
* Neda Spasojević
* Mija Aleksić
* Zoran Radmilović
* Maja Čučković
* Danilo Bata Stojković
* Mira Banjac
* Tatjana Beljakov
* Taško Načić
* Milutin Butković
* Boro Stjepanović
* Petar Kralj
* Jelisaveta Seka Sablić
* Slobodan Aligrudić
* Miodrag Andrić - Ljuba Moljac
* Dragan Nikolić
* Milena Dravić
* Ljuba Tadić
* Branko Pleša
* Mića Tomić
* Branko Milićević
* Aljoša Vučković
* Petar Božović
* Tihomir Stanić
* Svetozar Cvetković
* Duško Premović
* Branimir Brstina
* Mima Karadžić
* Gorica Popović
* Dara DŽokić
* Zoran Cvijanović

Danas Atelje 212 ima stalni ansambl od 32 glumca, ali je otvoren i za one umetnike koji nisu stalno vezani za ovo pozorište. Od 1997. upravnik Ateljea 212 je glumac Svetozar Cvetković.

Ispred glavnog ulaza u Atelje 212 je spomenik Zoranu Radmiloviću u kostimu Kralja Ibija, predstave koja nikad nije bila ista. Prva decenije Ateljea 212 je obeležila i Pavica Gertner, najbolji pozorišni blagajnik u Srbiji do danas.

## Vanjske veze

* Zvanična prezentacija 
* Atelje 212 na PORT.rs
Dekan

**Dekan** se može odnositi na:

* Dekan (titula), položaj na univerzitetima
* Dekan (jedinjenje), hemijsko jedinjenje]] iz grupe alkana

ili:

* Dekanska visoravan, visoravan u Indiji
Yves Leterme

**Yves Camille Désiré Leterme** (6. 10. 1960.-) je belgijski političar, član Kršćanske demokratske i flamanske stranke (CD&V), te trenutni premijer Belgije. Također je bivši zamjenik premijera i ministar za budžet, institucionalne reforme, transport i Sjeverno more ubelgijskoj federalnoj vladi. Također je bivši ministar-predsjednik Flandrije i flamanski ministar poljoprivrede i ribarstva. 

Yves Leterme je bio jedan od kandidata za premijera Belgije nakon općih izbora 2007. Podnio je ostavku kao flamanski ministar-predsjednik 26. 6. 2007, te ga je na tom mjestu naslijedio Kris Peeters. Dana 16. 7. 2007, Leterme je imenovan na mjesto mandatara kako bi započeo formalne koalicijske pregovore o sastavu nove vlade. Dana 1. 12. iste godine, Leterme je po drugi put podnio ostavku kralju, jer su pregovori zapeli. Konačno je postao premijer 20. 3. 2008.

## Reference

## Vanjske veze
*  Osobna web stranica 

|-

|-
Lope de Vega

**Feliks Lope de Vega i Karpio ** (, 25. novembar 1562. — 27. avgust 1635), španski pisac Zlatnog veka. Napisao oko 1800 komedija od kojih je sačuvano blizu 500, 400 religioznih drama, mnogobrojne međuigre, pastoralni roman (Arkadija, 1598), mistične i burleskne pesme. Ovaj genijalni stvaralac nalazi svoje teme u Bibliji, mitologiji, antičkoj, stranoj i naročito španskoj istoriji, u pastoralnim i viteškim romanima, istočnjačkim basnama, italijanskim novelama, folklornim legendama, hagiografijama, seljačkim ili gradskim običajima, narodnim pesmama i velikim tokovima unutrašnje i spoljne politike (Fuenteovehuna, 1612-1614; Peribanjes i vitez od Okanja, 1614; Baštovanov pas; Kirka. 1624; Vitez od Olmeda, 1641).

## Literatura

Pavlović-Samurović LJ. Soldatić D. Španska književnost 1. Nolit, Beograd 1985.
George Bernard Shaw

**George Bernard Shaw** (Dublin, 26. 7. 1856 - Ayot St. Lawrence, 2. 11. 1950) bio je englesko-irski dramatičar, pisac brojnih duhovitih komada.

U Dublinu je učio za trgovačkog pomoćnika, a 1876. seli se u London. Bavio se i muzičkom i pozorišnom kritikom, a 1925. je dobio Nobelovu nagradu. "Pygmalion", ljubavno-lingvistička priča o profesoru Higginsu i Elizi Doolitle, vjerojatno je najpoznatiji komad G.B.Shawa, ali osim ove urnebesne komedije, pisao je i građanske drame u ibsenovskom duhu oštro kritizirajući lažni moral. Majstor jezičnog obrta i paradoksa.

Smatrao je da je srpska ćirilica najsavršenije pismo na svijetu i jedan zaokružen i logičan sistem. U svom testamentu ostavio je novčani iznos (£367,233 13s) Englezu koji uspe da reformiše i uprosti englesku abecedu po uzoru na Vukovu ćirilicu (jedno slovo jedan glas).

## Djela
### Pozorišna
* Plays pleasant (1898)
** Arms and the man (1894)
** Candida (1898)
** The man of destiny (1898)
** To se nikad ne zna (You never can tell; 1898)
* Plays Unpleasant:
** Widower's Houses (1892) - njegova prva drama
** The Philanderer (1905)
** Zanat gospođe Warren (Mrs. Warren's Profession; 1894)
* Đavolov učenik (The Devil's Disciple; 1897)
* Cezar i Kleopatra (Caesar And Cleopatra; 1901)
* John Bull's Other Island (1904)
* Major Barbara (1905)
* Čovjek i nadčovjek (Man and superman; 1905)
* Doktor u nedoumici (Doctor's dilemma; 1906)
* Androklo i lav (Androcles and the Lion; 1912)
* Pygmalion (1913)
* The Apple Cart (1929)

### Ostala
* Commonsense about the War (1914)
* The Intelligent Woman's Guide to Socialism and Capitalism (1928)
* The Black Girl in Search of God (1932)

## Vanjske veze

* Projekt Gutenberg ''online'' djela
Jean Racine

**Jean Racine** (22. decembar 1639.- 21. april 1699.), francuski dramatičar, jedan od "velike trojice" 17. vijeka u Francuskoj (ostala dva su Moliere i Pierre Corneille). Pisao je uglavnom tragedije, a potkraj života i jednu komediju.

## Biografija
Rodio se u La Ferté-Milon, ostao je bez roditelja s tri godine i klasično obrazovanje ljubaznosti je primio od svoje bake. Maturirao je u Port-Royalu, kršćanskoj ustanovi koja je imala velik uticaj na njegove suvremenike, uključujući i Blaisea Pascala. Očekivalo se da će studirati teologiju, ali se posvetio pozorištu i preselio se u Pariz. Njegove prve dvije tragedije, *Thébaide* (1664.) i *Alexandre* (1665.), su imale klasične teme, ali su već bile kontroverzne, napadajući optužbe da zagađuje umove svoje publike. Nastavio je s tragedijom *Andromaque* (Andromaha, 1667.) u kojoj piše o Andromahi, Hektorovoj udovici, i njezinoj sudbini nakon Trojanskog rata. Dotada je stekao mnoge neprijatelje, uključujući Pierrea Corneillea i njegovog brata Thomasa. Dramatičari su se često natjecali pišući različite verzije iste teme: na primjer, Michel le Clerc je napisao *Iphigénie* (Ifgeniju) iste godine kad i Racine (1674.); Jacques Pradon je također napisao *Phedre* (Fedru) kad i Racine (1677.). Uspjeh Pradonova djela je uzrokovao prekid Racineovog dramskog rada.

Ipak, incident, zbog kojeg je Racine otišao iz javnog života, je imao zaplet skandalom na sudu 1679. godine. U to vrijeme se oženio. Kad se vratio pozorištu, na zahtjev Madame de Maintenon, ljubavnice Luja XIV, napisao je moralne priče *Esther* (1689.) i *Athalie* (1691.), obe temeljene na starozavjetnim pričama, a izvedene su pred učenicima škole Saint-Cyr.

Jean Racine je umro 1699. i pokopan je u crkvi St. Etienne-du-Mont u Parizu.

## Izvori
* Wikipedia, na Engleskom
* W.H. Lewis, The Splendid Century: Life in the France of Louix XIV. William Sloane Associates, 1953
Carlo Goldoni

**Carlo Osvaldo Goldoni** (Venecija, 25. februar 1707. – Pariz, 6. februar 1793. godine) je bio italijanski komediograf i reformator komedije.

Među njegova najbolja ostvarenja ubrajaju se komedije, koje se i danas izvode u pozorištima širom svijeta: 
* "Krčmarica",
* "Grubijani",
* "Kavana",
* "Ribarske svađe"
* "Poljana".
Aleksandar Ostrovski

**Aleksander Nikolajevič Ostrovski** (Moskva, 12. travnja 1823. - Ščelnikovo, 14. lipnja 1886.) bio je ruski književnik.

Djetinjstvo je proveo u moskovskom trgovačkom predgrađu. Neko vrijeme je bio činovnik na sudu, što mu je pomoglo da upozna junake svojih drama. Napisao je oko 50 kazališnih komada, a najveći dio rada posvetio je prikazivanju "mračnog carstva" patrijarhalnog trgovačkog staleža. Bogati trgovci i njihov moral, nevolje pokrajinskih glumaca, poslovni ljudi koji stječu ugled "pametnim novcem", propadanje plemstva i varljiva idiličnost života u provinciji, sve je to obuhvatio u svome dramskom djelu.

Pisao je i povijesne drame, u kojima je idealizirao rusku povijest. Služeći se folklorom, napisao je "novi mit u poetskom obliku", "proljetnu bajku" "Snježana". Kao dramski pisac, prevoditelj klasika, kazališni radnik označio je čitavu epohu u razvoju ruskog teatra. Stvorio je realistički nacionalni repertoar ruskog kazališta.

**Djela**:
* "Siromaštvo nije porok" 
* "Bez krivnje krivi" 
* "Šuma" 
* "Oluja" 
* "Unosno mjesto" 
* "Vuci i ovce" 
* "Talenti i obožavatelji"
Yousaf Raza Gillani

** Makhdoom Syed Yousaf Raza [[Gilani|Gillani]]** (Urdu: ** مخدوم سيد يوسف رضا گیلانى ** ) ( rođ. 9.6. 1952.-) je dvadesetšesti po redu i trenutni premijer Pakistana. On je također bivši predsjednik Nacionalne skupštine Pakistan (1993-1997) i bivši federalni miniatsra (1985-1986).

Bio je nominiran od strane Pakistanske narodne stranke, uz podršku koalicijskih partnea Pakistanske muslimanske lige (N), Awami nacionalne stranke, Jamiat Ulema-e-Islam (F) i Pokreta Muttahida Qaumi 22.3. 2008. Zakletvu je položio pred predsjednikom Pervezom Musharrafom 25.3. 2008. Yousaf Raza Gilani je prvi izabrani premijer Pakistana iz pojasa gdje se govori Saraiki. Još jedan govornik saraikija, Balakh Sher Mazari, kraće jke vrijeme služio kao v.d. premijera 1993.

Gilani je također i potpredsjednik Pakistanske narodne stranke.

## Reference

## Vanjske veze

* BBC News -- Profile: Yusuf Raza Gilani
* Daily Times Yousaf Raza Gilani – a profile
* Dawn Newspaper - Yousaf Raza Gilani's profile
* Yousaf Raza Gilani Will Be Next prime Minister
Baška

**Baška** je naselje i sjedište istoimene općine u Hrvatskoj. Nalazi se na otoku Krku, u Primorsko-goranskoj županiji

## Geografija
Baška obiluje sa tridesetak šljunčanih plaža koje su pristupačne za kupače svih uzrasta, a do njih se može doći pješice ili barkom.
Ipak, najveća i jedna od najljepših je bašćanska "Vela plaža" koja se nalazi u centru mjesta, okružena mnogobrojnim lokalima, restaurantima, pizzerijama, caffe barovima, hotelima, privatnim apartmanima za smještaj i drugim sadržajima koji čine sastavni dio ponude mjesta. 
"Vela plaža" je prirodna šljunčana plaža, duga 1800 m, može primiti nekoliko tisuća kupača. Posebno je pogodna za djecu i neplivače.
Na bašćanskoj "Veloj plaži" vijori se od 1999. godine i europska Plava zastava koja je i danas zaštitni znak Baške kao dokaz visoke kakvoće i standarda plaže.
Plava zastava za plažu dodjeljena je od europske zaklade za odgoj i obrazovanje za okoliš (Fondation for Enviromental Education in Europee - FEEE), a simbolizira očuvan, siguran i ugodan okoliš, čistoću mora i obale, te opremljenost, uređenost plaže uz razrađen sustav gospodarenja tim područjem.
Na plaži je omogućeno iznajmljivanje pedalina, daski za jedrenje,suncobrana, ležaljki i ostalih plažnih rekvizita potrebnih za ugodan odmor.
Upravo su plaže potaknule razvoj turizma u Baški i to daleke 1908. godine, kada je službeno otvoreno prvo kupalište na otoku Krku.
I danas je namjena plaže ista, kao i stoljeće prije, ali danas uz sadržaje koje svakom posjetitelju omogućuju siguran i bezbrižan boravak u njoj.
Odlukom o plažnom redu, koji je propisala Općina Baška, propisuje se način i uvjeti korištenja, te održavanje reda na plažama. (preuzeto sa http://www.baska.info/baska_detail_h.htm  )

## Stanovništvo
Po posljednjem popisu stanovništva iz 2002. godine, općina Baška imala je 1.554 stanovnika, raspoređenih u 4 naselja:
* Baška - 901
* Batomalj - 117
* Draga Bašćanska - 276
* Jurandvor - 260

### Nacionalni sastav , [[2001]].
* Hrvati - 1.419 (91,31)
* Albanci - 29 (1,87)
* Srbi - 25 (1,61)
* Bošnjaci - 13 (0,84)
* Slovenci - 11 (0,71)
* Rusini - 4
* Slovaci - 4
* Ukrajinci - 4
* Česi - 3
* Mađari - 3
* Makedonci - 3
* Talijani - 3
* Austrijanci - 1
* Crnogorci - 1
* Nijemci - 1
* ostali - 3
* neopredijeljeni - 26 (1,67)
* nepoznato - 1

## Uprava
## Historija
## Gospodarstvo
## Značajne osobe
## Spomenici i znamenitosti
Baška posjeduje jednu od najimpresivnijih i najstarijih kultura u Europi.
Svojom kulturnom baštinom i ponudom uopće, jedno je od interesantnijih i primamljivijih mjesta na hrvatskom Jadranu i Europi uopće.
Baška je poznata u povijesti i u književnosti po glasovitoj Bašćanskoj ploči, ali diči se ona i drugim vrijednim kulturnim znamenitostima koji plijene pažnju. Od stare jezgre mjesta, ostaci rimskog naselja do sakralnih spomenika kulture.
www.baska.info

## Obrazovanje
## Kultura
## Sport
Nk Vihor Baška-Nogomet

## Vanjske veze
Brod Moravice

**Brod Moravice** je naselje i sjedište istoimene općine u Hrvatskoj. Nalazi se u Primorsko-goranskoj županiji.

## Geografija
## Stanovništvo
Po posljednjem popisu stanovništva iz 2001. godine, općina Brod Moravice imala je 985 stanovnika, raspoređenih u 38 naselja:
* Brod Moravice - 408
* Colnari - 0
* Čučak - 7
* Delači - 35
* Doluš - 0
* Donja Dobra - 190
* Donja Lamana Draga - 4
* Donji Šajn - 0
* Donji Šehovac - 1
* Goliki - 0
* Gornja Lamana Draga - 0
* Gornji Kuti - 58
* Gornji Šajn - 9
* Gornji Šehovac - 2
* Goršeti - 3
* Kavrani - 0
* Klepeće Selo - 4
* Kocijani - 14
* Lokvica - 42
* Maklen - 11
* Male Drage - 14
* Moravička Sela - 50
* Naglići - 0
* Nove Hiže - 1
* Novi Lazi - 9
* Pauci - 0
* Planica - 1
* Podgorani - 0
* Podstene - 26
* Razdrto - 9
* Smišljak - 0
* Stari Lazi - 35
* Šepci Podstenski - 3
* Šimatovo - 5
* Vele Drage - 40
* Zahrt - 3
* Zavrh - 1
* Završje - 0

### Nacionalni sastav, [[2001]].
* Hrvati - 949 (96,35)
* Srbi - 8 (0,81)
* Slovenci - 7 (0,71)
* Nijemci - 1
* ostali - 2
* neopredijeljeni - 18 (1,83)

## Uprava
## Historija
## Gospodarstvo
## Značajne osobe
## Spomenici i znamenitosti
## Obrazovanje
## Kultura
## Sport
Osnovni sportovi su Boćanje i Nogomet

## Vanjske veze