Hajdučka trava

**Hajdučka trava** (hajdučica, sporiš, stolisnik, jalovi mesečnjak), lat. *Achillea millefolium* je višegodišnja zeljasta biljka iz porodice glavočika (Asteraceae). Znanstveni naziv roda ove biljke potječe od gr. achillea po imenu Ahila koji je ovom biljkom izliječio ranu Telefusu.
* Sinonimi: 
** *Achillea collina* 
** *Achillea lanata* 
** *Achillea pannonica*

## Opis
Stablo dostiže visinu do 1 m i grana se samo u gornjem dijelu. Listovi su trojno perasto dijeljeni na veliki broj sićušnih režnjeva, po čemu je sama vrsta dobila naziv kako jedan od narodnih, stolisnik, tako i znanstveni millefolium (mille = tisuću; folium = list). Stablo i listovi su pokriveni dlakama, ali samo kod mladih biljaka, dok kasnije većina dlaka otpada. Cvati glavice su raspoređene u obliku štita na vrhovima grana i izgrađene su od dvije vrste cvjetova:
* jezičastih, raspoređenih po obodu i obojenih bijelo do ružičasto; 
* cjevastih, u središtu žuto obojenih.

### Raspotranjenost
Rasprostranjena je od nizine do planinskih predjela i može se naći na livadama, pored puteva, zapuštenim staništima i šumskim čistinama.

### Hemijski sastav
Kao droga koristi se:
* nadzemni dio biljke u cvijetu (Millefolii herba) ili 
* cvjetovi (Millefolii flos).
 
Osušena droga je aromatičnog mirisa i ima gorkoaromatičan ukus zbog prisustva gorkih materija koje pripadaju seskviterpenskim laktonima, kao npr. ahilicin. Pored gorkih materija droga je bogata eteričnim uljem (oko 1%), vitaminom K, taninima, organskim kiselinama i dr.

### Upotreba
Najčešća upotreba hajdučke trave je u medicinske svrhe, ali koristi se i u organskom uzgoju povrća i voća. Biljka se sadi izmedju nasada jer odbija nametnike. Zbog hemijskog sastava, ekstrakt lista se dodaje u prirodno gnojivo tako ga obogačuje. Takođe ima i antibakterijsko djelovanje i sprečava razvoj patogenih bakterija. Ekstakt se koristi i u kozmetičke svrhe, u kremama za čišćenje lica i kože.

### Ljekovito djelovanje
Hajdučka trava se od davnina koristila u narodnoj, a omiljeno je ljekovito sredstvo i u službenoj medicini. Najčešće se upotrebljava kod hepatitisa, želudačno-crijevnih oboljenja, povišenog krvnog tlaka, kao antitrombičko sredstvo kod moždane i srčane tromboze. Osim toga koristi se kao snažno antibakterijsko sredstvo protiv stafilokoka, escherichie coli i dr.
Neke osobe su alergične na hajdučku travu i moguće su određene alergijske reakcije na koži. Nekad je dovoljan mali i doticaj pa da nastane upala kože, odnosno dermatitis ili kožni osip.

U narodnoj medicini je poznato njezino ljekovito djelovanje u smirivanju upala kože i sluzokože, liječenju rana i gnojnih procesa, zaustavljanju krvarenja po čemu je dobila naziv hajdučka trava.

## Reference

## Literatura

* Gostuški, R: Lečenje lekovitim biljem, Narodna knjiga, Beograd, 1979. 
* Grlić, Lj: Enciklopedija samoniklog jestivog bilja, August Cesarec, Zagreb, 1986. 
* Djuk, A, Dž: Zelena apoteka, Politika, Beograd, 2005. 
* Jančić, R: Lekovite biljke sa ključem za određivanje, Naučna knjiga, Beograd, 1990. 
* Jančić, R: Botanika farmaceutika, Službeni list SCG, Beograd, 2004. 
* Jančić, R: Sto naših najpoznatijih lekovitih biljaka, Naučna knjiga, Beograd, 1988. 
* Kojić, M, Stamenković, V, Jovanović, D: Lekovite biljke jugoistične Srbije, ZUNS, Beograd 1998. 
* Lakušić, D: Vodič kroz floru nacionalnog parka Kopaonik, JP Nacionalni park Kopaonik, Kopaonik, 1995. 
* Marin, P, Tatić, B: Etimološki rečnik, NNK Internacional, Beograd, 2004. 
* Mindel, E: Vitaminska biblija, FaMilet, 1997. 
* Mišić Lj, Lakušić R: Livadske biljke, ZUNS Sarajevo, ZUNS Beograd , IP Svjetlost, 1990 
* Stamenković, V: Naše neškodljive lekovite biljke, Trend, Leskovac 
* Tucakov, J: Lečenje biljem, Rad, Beograd, 1984.