open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Pikado

**Pikado** (, ) je igra u kojoj jedan ili više takmičara bacaju iz ruke strelice (pikada, na čijim krajevima su krilca) u okruglu metu promera 45,7&nbsp;cm. Meta je podeljena da delove i svaki od njih nosi određen broj bodova. Meta je od drveta presvučena mešavinom mlevenog luta i oštre dlake. Udaljena je na standardnoj udaljenosti od takmičara (2,37 m) i obešena je na zid ili neki oslonac (1,73 m od poda do centra mete). Cilj igre je dobiti što više bodova. Pikado je igra za razonodu, ali i profesionalni sport.

Postoji nekoliko različitih načina igre, ali i različitih tabli za pikado. Najrasprostranjenija je igra sa „sat tablom“ koja je nastala u Engleskoj 1896. godine. Naziv je dobila po tome što podseća na zidni sat sa kazaljkama. Meta je pomoću koncentičnih kružnica podeljena na kružne vence (prstenove) različite širine. Radijus centralnig kruga mete **a** ima 0,6&nbsp;cm, širina venca **b** je 1,5&nbsp;cm, venca **c** 7,5&nbsp;cm, venca **d** 0,9&nbsp;cm, venca **e** 5,4&nbsp;cm, venca **f** 0,9&nbsp;cm, a obodnog venca 6,25&nbsp;cm. Cela meta, osim kruga **a** i venca **b** je podeljena još u 20 jednakih (žuto-crnih, crno-belih ili crveno-zelenih) sektora (isečaka), označenih brojevima od 1 do 20 na obodnom vencu. Pogoci se vrednuju adekvatnim bodovima. Visoki rezultati se manje - više pravilno smenjuju sa niskim, tako da ako se cilja visok rezultat, dovoljna je mala greška i da se pogodi nizak (najveći rezultat od 20 bodova nalazi se između 5 i 1, na primer).

## Vanjske veze
* Pikado portal-Pikado kluba Blek kod 
* Svetska pikado federacija

## Literatura
* Dipre, B. i saradnici. 2007. Školska enciklopedija: Oxford. Knjiga-komerc: Beograd.
Vapno

**Vapno** ili **kreč** (ponekad i *kalk* od latinskog *calx*, *calcis* «talog») je prvenstveno građevinski materijal - vezivo za izradu morta, žbuke i naliča, ali i sirovina u kemijskoj industriji.

Postoje dvije vrste vapna - živo ili gašeno vapno. 
## [[Kalcijum oksid|Živo vapno]]

Živo vapno ili **[[kalcijum oksid]]** - **CaO** dobija se pečenjem vapnenca (CaCO3) na temperaturi od ~1000 °C, pri tom se oslobađa ugljikov dioksid (CO2). Taj proces je jedan od najstarijih kemijskih procesa poznatih čovjeku. Na kraju tog procesa nastaje - živo vapno u formi bijelog grumenja, iz kog se mljevenjem dobija prah prljavo bijele boje, jer pored kalcijeva sadrži i neke druge okside.

Kemijski naziv kalcijev oksid (CaO), (od ostalih spojeva u živom vapnu pronalaze se (podaci su okvirni) i:
* magnezijev oksid (MgO) % 0,20 – 0,80
* Željezni oksidi (Fe2O3) % 0,00 – 0,20
* silicijev dioksid (SiO2) % 0,02 – 0,20
* aluminijev oksid (Al2O3) % 0,00 - 0,80

## [[Kalcijum hidroksid|Gašeno vapno]]

Gašeno vapno ili **[[kalcijum hidroksid]]** dobija se miješanjem živog vapna s velikom količinom vode to se zove - gašenje. Industrijskim gašenjem živoga vapna uz minimalnu količinu vode dobija se - **hidratizirano vapno**. Kod tog procesa se oslobađa velika količina topline, a vapno poveća svoj volumen. 
Gašeno vapno je vrlo - pastozno, za razliku od njega - hidratizirano vapno je fini bijeli prah. 
Hidratizirano vapno koristi se u građevinarstvu za izradu morta i žbuke.

Gašeno vapno se koristi za bojenje unutarašnjih i vanjskih zidova, dezinfekciju, zaštitu voćaka, odstranjivanje fosfata iz otpadnih voda i vezanje sumporova dioksida nastala izgaranjem ugljena. 

## Ostala primjena
Vapno se koristi i za proizvodnju karbida, u metalurgiji za odstranjivanje nečistoća vezanjem u silikatnu zguru, kod obrade vode, u proizvodnji papira, u keramičkoj, prehrambenoj (rafiniranje šećera) i tekstilnoj industriji, u poljoprivredi za neutralizaciju tla.

Vapno je vrlo agresivno - nagriza i nadražuje kožu, sluznice dišnih organa i oči, pa je kod rada sa živim vapnom potrebno koristiti zaštitnu opremu.

## Reference

## Vanjske veze

* ''Calce'' 
* Istarska tvornica vapna
Hipokoristik

**Hipokoristik** je ime od milja, varijanta imena ili druge reči koja se koristi od milošte za neku osobu koja nam je draga. Ova reč je nastala od grčke reči ὑποκορίζεσθαι (*hypokorizesthai*), što znači „izigravati dete, tepati”. Hipokoristici se karaktertišu određenom deformacijom reči i često su apokopirani oblici punih imena ili deminutivi, iako mogu imati drugačiju etimologiju od osnovne reči (npr. Pepe je hipokoristik od španskog imena Hose, ili Pako od Fransisko). Hipokoristici su skraćivanja i modifikacije vlastitih imena u familijarnom govoru.

## Formiranje hipokoristika
Hipokoristici se formiraju na tri načina:
# Skraćivanje vlastitih imena (Vladimir – Vlada)
# Imitiranje dečijeg govora (Dragana – Gaga)
# Dodavanje deminutivnih nastavaka (Mila – Milica)

## Reference
Lava

magmatske stene lave su menzis

## Sastav lave

Zavisi od mnogobrojnih faktora:
* hemijski sastav
* temperatura
* viskoznost
* tip erupcije

Sastav varira između krajnje baze (45%-50% silicijuma) i krajnje „kiseline“ (70%-75% silicijuma). Stene koje predstavljaju rezultat pretvaranja u čvrsto stanje (stene) održavaju taj sastav. Sadrže često velike kristale koji svedoče da su predhodno boravile u magmatskoj komori i koji su uronjeni u finu masu koja se sastoji od mikroskopskih minerala. Najbazičnije stene, bazalti, crne su boje i sadrže minerale sa malim procentom silicijuma, kakav je olivin. Stene koje se nalaze u među prostoru, kao što je andezit, sivlje su i sadrže dosta ortoklasa. Najkiselije stene, kao što je riolit, imaju svetlu boju i sadrže mnogo kvarca. U zavisnosti od viskoziteta lave i značaja eksplozivnih fenomena, razlikujemo kod kontinentalnih vulkana nekoliko tipova vulkanskog izliva, koji često postoje u istom vulkanu u zavisnosti od njegovih aktivnih faza. Havajski tip proizvodi, pre svega, veoma fluidne izlive lave. Vulkanski tip je poseban po tome što poseduje snažna izbacivanja izmrvljene viskozne lave gasa i pepela. Strombolski tip stvara alternativno izlive lave i piroklastične tokove. Pelejski tip karakterišu veoma viskozne lave, sa veoma teškim izlivom, i izbacivanje užarene lave.

**Napomena:** Deo teksta preuzet sa prezentacije http://www.znanje.org uz odobrenje

## Povezano
* Magma
Lista vrsta stijena

Na ovoj stranici predviđen je popis svih tipova stijena.

## A

: Amfibolit
: Andezit
: Anortozit 
: Aplit
: Argilit
: Arkoza

## B

: Vezana željezovita formacija
: Bazalt
: Bazanit
: Boninit
: Breča
: Brokram

## C

## Č

: Čert

## Ć

## D
: Dacit
: Dijabaz
: Dijatomit
: Dijamiktit
: Diorit
: Dolerit
: Dolomit
: Dunit

## Đ

## DŽ

## E

: Eklogit
: Epidiorit
: Epidozit
: Essexit
: Evaporit

## F

: Filit
: Foidolit
: Fonolite

## G

: Gabro
: Glinenac
: Gnajs
: Granit
: Granodiorit
: Granofir
: Granulit
: Grauvaka

## H

: Harzburgit (varijetet peridotita)
: Hornblendit

## I

: Ignimbrit
: Ijolit

## J

: Jasperoid
: Jaspilite

## K

: Karbonatit
: Kataklazit
: Kimberlit
: Komatiit
: Kokina
: Konglomerat
: Kreda
: Kremen
: Kvarcit
: Kvarcni diorit
: Kvarcni monzonit

## L

: Lamproit
: Lamprofir
: Lapor
: Larvikit
: Latit
: Lignit
: Litchfieldit
: Lercolit (varijetet peridotita)

: Luxullianite

## LJ

## M

: Migmatit
: Milonit
: Monzogranit
: Monzonit
: Mramor
: Muljnjak

## N

: Nefelinski sijenit
: Nefelinit
: Norit
: Novakulit

## NJ

## O

: Obsidian
: Oolit

## P

: Pegmatit
: Peridotit
: Pikrit
: Pietra verde
: Pješčenjak
: Plavi škriljavac
: Porfirit
: Pseudotahilit
: Plovučac
: Piroklastit
: Piroksenit

## Q

## R

: Rapakivi granit
: Riodacit
: Riolit
: Rogovača
: Rompski porfirit

## S

: Skoria
: Serpentinit
: Silt
: Skarn

: Slejt
: Sijenit

## Š

: Šejl
: Škriljavac

## T

: Tahilit
: Takonit
: Tefrit
: Teralit
: Tonalit
: Trahit
: Troktolit

: Trondjemit
: Tuf
: Turbidit

## U

: Ugljen

## V
: Vapnenac
: Verlit
: Vebsterit

## W

: Wackestone (vekston)

## X

## Y

## Z
: Zeleni šrkiljavac

## Ž
: Žadeitit

## Vidi još:

* Mineralogija
* Petrologija
* Stijena
* Magmatske stijene
* Metamorfne stijene
* Sedimentne stijene

## Vanjske veze
* British Geological Survey
Neubijanje

**Neubijanje** () je koncept koji opisuje odsutstvo ubijanja, prijetnji ubijanjem te uvjeta koji omogućavaju ubijanje u ljudskim društvima. Iako se taj izraz u akademskom svijetu uglavnom odnosi na ubijanje ljudskih bića, ponekad je proširen kako bi se odnosio i na ubijanje životinja i drugih oblika života. Takvo značenje je karakteristično za koncept neubijanja u budističkoj etici, odnosno prvi od pet propisa Pancasile, i slične izraze u drugim duhovnim tradicijama. Izraz "neubijanje" je također korišten u "Povelji za svijet bez nasilja"  koju je odobrio 8. svjetski samit dobitnika Nobelove nagrade za mir.

## Povezano
* Glenn D. Paige
* Centar za globalno neubijanje
* Nenasilje
* Ahimsa
* Satyagraha

## Reference

## Vanjske veze
* Glenn D. Paige, ''Nonkilling Global Political Science'', 2002; 3rd ed. 2009. 
* Glenn D. Paige, Joám Evans Pim, editors, ''Global Nonkilling Leadership'', 2009.
* School of Nonkilling Studies at Wikiversity
* Center for Global Nonkilling
* Zentrum zur Förderung des Nichttötens - Nonkilling Deutschland 
* Affirmation of the Global Nonkilling Spirit
* Center for Global Nonkilling Channel on YouTube
* Charter for a World without Violence
Mineralogija

**Mineralogija** je jedna od nauka o Zemlji koja se bavi izučavanjem minerala, njihovog hemijskog sastava, kristalne strukture i fizičkih svojstava. Posebne discipline u mineralogiji izučavaju procese nastanka minerala i pojavne oblike, bave se klasifikacijom minerala, njihovom geografskom distribucijom (rasprostranjenošću) kao i mogućnostima upotrebe. Mineralogijom se bave mineralozi.

## Istorijski razvoj
O najranijim poznatim izučavanjima, pretpostavkama i teoriji mineralogije pronađeni su zapisi iz antičke Vavilonije, potom antičkog grčko-rimskog perioda, antičkog i doba srednjeg veka Kine, i zapisi *prana* na sanskritu iz drevne Indije. Ipak, prve sistematske naučne studije minerala i stena javile su se tek u Evropi u periodu nakon renesanse. Opravdanost i potvrde izučavanja mineralogije uspostavljeni su na osnovama kristalografije i mikroskopskih izučavanja stena (preparata) sa pojavom mikroskopa u 17. veku.

## Fizička mineralogija
Fizička mineralogija izučava fizičke osobine minerala. Opisom fizičkih karakteristika najlakše se identifikuju, klasifikuju i kategorišu minerali.

## Sistematska mineralogija
Sistematska mineralogija je znanstvena disciplina unutar mineralogije koja se bavi sistematiziranjem i klasifikacijom minerala.

### Klasifikacija minerala
Klasifikacija minerala danas se bazira na njihovoj strukturnoj i kemijskoj srodnosti, odnosno po njihovim *kristalokemijskim karakteristikama*.

Minerali se dijele u *razrede* (njih 13 ukupno). Razredi se mogu sastojati od više *mineralnih tipova*, a svaki mineralni tip može biti sastavljen od više *mineralnih grupa*.

Podjela na razrede bazira se na poznavanju kemijskih svojstava, kemijskog sastava te stehiometrijskih odnosa elemenata koji grade mineral. Da bi se neki mineralni razred podijelio na mineralne tipove, potrebo je pouzdano znanje o stehiometrijskim odnosima. Želimo li neki mineralni tip podijeliti na mineralne grupe, moramo dodatno poznavati i *[[kristal]]nu strukturu* minerala.

### Mineralna grupa
Mineralnu grupu čine minerali koji imaju *isti tip strukture* i kod takvih minerala, u većini slučajeva, postoji mogućnost *[[izomorfija|izomorfnih]] zamjena*, odnosno pojava čvrstih otopina.

Pri svrstavanju minerala u pojedine grupe, odnosno tipove, mogu postojati i izuzeci. Na primjer, grupu ugljika čine dijamant (C) i grafit (C), iako ta dva minerala imaju posve različite strukture; također, razred sulfida sadržava ne samo spojeve elemenata sa sumporom, već i s telurom te selenom, itd.
* Kristalna sistema
* Oblik kristala
* Bližnjenje
* Cepljivost i prelom
* Sjajnost
* Boja
* Ogreb
* Tvrdina
* Gustina minerala

## Povezano
* Petrologija

## Reference
Ágnes Heller

**Ágnes Heller** (* 12. 5. 1929. Budimpešta/Mađarska) je značajna filozofkinja dvadesetog vijeka.

## Biografija
Agnes Heler je rođena 1929. godine u Budimpešti, kao kćerka jevrejskih roditelja. Njen otac i mnogi članovi porodice postaju žrtve nacističkog terora protiv jevreja tokom drugog svjetskog rata. Njoj i njenoj majci uspijeva u više navrata, djelimično srećom, djelimično pravovremenim skrivanjem i bijegom, izbjegavanje deportacije.

Posle mature, 1947. upisuje fiziku i hemiju na univerzitetu u Budimpešti, ubrzo zatim, pod utiscima predavanja Georga Lukača, mijenja smjer i počinje studirati filozofiju. 1955. doktorira na katedri za filozofiju i postaje lukačev asistent. 

Posle dugogodišnjih političkih represalija u Mađarskoj, 1977. godine Heler emigrira u Australiju gdje, 1978. godine na Le Trobe univerzitetu u Melburnu, postaje profesor sociologije, gdje ostaje do 1983.. Kao nasljednica Hane Arent, 1986. godine se zapošljava na katedri za filozofiju na *Novoj školi za socijalna istraživanja* u Njujorku.

Posle penzionisanja, živi u Budimpešti i u Njujorku.

## Priznanja
* **1981.** *Lesing* - nagrada grada Hamburga
* **1995.** *Hana-Arent* - nagrada grada Bremena
* **1995.** *Seheni* - nacionalno priznanje Mađarske
* **1996.** *Počasni doktor* univerziteta "La Trob" iz Melburna
* **1997.** *Počasni doktor* univerziteta Buenos Aires

## Literatura
* *Alltag und Geschichte - Zur sozialistischen Gesellschaftslehre*. Neuwied: Luchterhand,} - 1970.
* *Das Alltagsleben. Versuch einer Erklärung der individuellen Reproduktion*. Edition Suhrkamp Band 805. Herausgegeben und eingeleitet von Hans Joas. Frankfurt: Suhrkamp,} - 1978.
* *Theorie der Gefühle*. Hamburg: VSA,} - 1980.
* *Der Mensch der Renaissance*. Aus dem Ungarischen von Hans-Henning Paetzke. Frankfurt/M: Suhrkamp,} - 1988.
* *Ist die Moderne lebensfähig?* Frankfurt/M.: Campus,} - 1995.
* *Der Affe auf dem Fahrrad: Eine Lebensgeschichte*. Bearbeitet von János Köbányai. Aus dem Ungarischen von Christian Polzin & Irene Rübbert. Berlin, Wien: Philo} - 1999.
* *Die Auferstehung des jüdischen Jesus*. Aus dem Ungarischen von Christina Kunze. Berlin, Wien: Philo,} - 2002.

## Vanjske veze
Nick Jonas

**Nicholas Jerry** "**Nick**" **Jonas** (16. septembar 1992. -) je američki kantautor i glumac, najpoznatiji po tome što je s braćom Joeom i Kevinom osnovao pop-rock bend po imenu Jonas Brothers. Ispočetka je jedino Nick trebao imati solo pjevačku karijeru, ali kada su Kevin i Joe poslužili kao prateći vokali, producentima se svidio njihov glas te su odlučili stvoriti bend. Zajedno s braćom, Nick Jonas nastupa u TV-seriji JONAS tumačeći lik Nicka Lucasa.

## Reference

## Vanjske veze
*
Trovači

**Trovači** je nemačka Reggae/Ska grupa koju čine 	
četiri glavna člana: gitarista i pevač Danko Rabrenović, gitarista Boris Rabrenović, basista Atila Djember i bubnjar Aleksandar Glišić.

## Diskografija
:

## Povezano
* Jugoslovenski novi talas
* Idoli
* Haustor
* Šarlo Akrobata

## Internet prezentacija
* Trovači (njemačkom)
Belin

**Belin** može biti:
* Belenus, drevni britanski bog sunca nalik na Apolona
* Belin, Belin, komuna u rumunjskom okrugu Covasna
* Opština Belin, Covasna
* Belin (Poljska)
* Jean-Baptiste Belin, francuski slikar

## Povezano
* Bilen
Belenus

**Belenus** (* Belenus, Belinus, Belenos, Belinos, Belinu, Belanu, Bellinus, Belus, Bel*) je u keltskoj mitologiji bio bog sunca, svetlosti i lečenja.

## Etimologija
Ime *Belenus* potiče iz gelika, od reči -{*belo*}- što znači *sjaj*, stoga se prevodi kao *onaj koji blista*.

## Paralele
Postoji sličnost između Belenusa i Belatu-Kadrosa, ali iako izvestan broj stručnjaka smatra da je u pitanju isto božanstvo, nema sumnje da je reč o dva entiteta sa različitim sferama delovanja.

Prava Belenusova paralela, van keltskih panteona je rimski bog Apolon, a neki od zapisa iz galo-rimskog perioda ga i nazivaju Apolon-Belenus.

## Kult
Belenus je bio izuzetno poštovan u galskim, britskim i keltskim oblastima Italije, Francuske i severne Španije. Njemu posvećena svetilišta su se mogla naći od Akvileje na Jadranu do Kirkbi Lonsdejla u Engelskoj.

Pored toga sto je bio bog svetlosti i sunca, smatran je i isceliteljem, ali i zaštitnikom stada i pastira.

Njegova supruga i pratilac je boginja Belisana.

## Praznici
Najznačajniji praznik posvećen ovom bogu je bio Beltan, proslavljan 1. maja, kada su paljene velike vatre.

## Istorijski ostaci
### Zapisi
Postoji više od pedeset zapisa o Belenusu, a mahom su pronađeni u Cisalpskoj Galiji (današnja severna Italija), ali i južnoj Francuskoj.

## Vanjske veze
* Belenus - Enciklopedija Britanika 
* Belenus i Beltan 
* Apolon-Belenus
Moderna filozofija

=Uvod=

Sa Hegelovom filozofijom se završava kontinuitet novovjekovne filozofije i od tada govorimo o savremenoj filozofiji. Pod pojmom "savremeno" misli se na ono što odgovara biti vremena u kome živimo, a ne samo ono što je novo, što nastaje baš sada.

Bitne karakteristike savremene filozofije:
* Započinje odnosom prema Hegelovoj filozofiji
* Ima veliki broj pravaca
* Nema jedinstvenog filozofskog sistema
* Okreće se ka čovjeku i njegovim egzistencijalnim problemima

= Podjela =
## Filozofija 19. Vijeka
### [[Marksistička filozofija]]
# Karl Marx
# Friedrich Engels

### [[Iracionalizam]]
# Arthur Schopenhauer
# Friedrich Nietzsche
# Sören Kierkegaard
# Henri Bergson

### [[Pozitivizam]]
# John Stuart Mill
# Auguste Comte
# Herbert Spencer

### [[Pragmatizam]]
# John Dewey
# Charles Peirce
# William James

## Filozofija 20. Vijeka
### [[Fenomenologija]] i [[Egzistencijalizam]]
# Edmund Husserl
# Max Scheler
# Jean-Paul Sartre
# Karl Jaspers
# Martin Heidegger

### [[Postmodernizam]]
# Jacques Derrida
# Michel Foucault
# Gilles Deleuze
# Slavoj Žižek
# Jean Baudrillard 
# Jean-Francois Lyotard 

### [[Analitička filozofija]]
# Friedrich Ludwig Gottlob Frege 
# Bertrand Russell 
# Ludwig Wittgenstein 
# Rudolf Carnap
# Willard Van Orman Quine 
# Carl Popper 
# Saul Kripke 
# Thomas Nagel 
# Alfred North Whitehead 

### [[Frankfurtska škola]]
# Walter Benjamin
# Theodor Adorno 
# Herbert Marcuse 
# Jurgen Habermas 
# Max Horkheimer

## Razni filozofi
# Ralph Emerson (*američki transcendentalist*)
# Ernst Bloch
# Albert Schweitzer
# Bernard-Henri Lévy
# Muhamed Filipović
# Fernando Savater
# George Boole
# Hrvoje Jurić
# Tomáš Masaryk
# Charles Babbage
# Noam Chomsky
# Benedetto Croce

## Relevantni članci
* Filozofija
Temza

**Temza** (engl. *River Thames* [temz]) je rijeka u južnoj Engleskoj, koja protiče kroz London. Druga je po dužini rijeka u Velikoj Britaniji, nakon rijeke Severn. Duga je 346 km.

Rijeka je poznata prvenstveno zahvaljujući činjenici da na njenim obalama leži grad London. Iako je druga rijeka po veličini u Europi, ne ubraja se u najveće evropske rijeke. Pored toga, protičući kroz London, Temza teče vrlo sporo te, u usporedbi sa drugim europskim rijekama ima relativno mali protok od oko 66 m³/s što je čak 26 puta manje od rijeke Save.

## Poplave
U prošlosti, Temza je često plavila okolna područja, a od 1980. plimne valove spriječava brana kod Woolwicha, jedna od najvećih na svijetu. Poplave Temze su uzrokovane promjenama plime i oseke. Za vrijeme katastrofalne poplave 1953. poginulo je preko 3000 osoba. Preko Temze izgrađeno je mnogo mostova, od kojih je najpoznatiji londonski Tower Bridge.

Zanimljivo je da u kanadskoj provinciji Ontario postoji rijeka s istim imenom, a na njoj se također nalazi gradić s imenom London.
Royal Ontario Museum

**Kraljevski muzej Ontarija** (), skraćeno **ROM**, se nalazi u Torontu u kanadskoj provinciji Ontario. Predstavlja najveći kanadski prirodoslovni i muzej svjetske kulture. ROM je peti najveći muzej u Sjevernoj Americi, koji sadrži preko 6 miliona eksponata u 40 galerija. Poznat je po zbirkama dinosaura, bliskoistočne i afričke, istočnoazijske umjetnosti, evrospke i kanadske historije. U njemu su također gostovale mnoge izložbe.

Muzej je smješten na uglu Bloor Streeta i Avenue Roada, sjeverno od Queen's Parka i istočno od Philosopher's Walka na Univerzitetu u Tronotu. Osnovan je godine 1857. kao Prirodoslovni i muzej lijepih umjetnosti od strane Toronto Normal Schoola a u današnjem obliku je s radom počeo 1912. godine kada je provincijska vlada donijela Zakon o Kraljevskom muzeju Ontarija. Do godine 1968. je njime upravljao Univerzitet u Torontu, a otada je nezavisna institucija, iako blisko surađuje s Univerzitetom.

## Reference

## Literatura
* *Galleries of the Royal Ontario Museum: Ancient Egypt and Nubia*. 1994. Roberta L. Shaw and Krzysztof Grzymski. Royal Ontario Museum. .

## Vanjske veze

* Royal Ontario Museum
* ROM Crystal Webcam 
* Emporis Listing
Teodor

**Teodor** je muško ime. Potiče od grčkog imena Θεόδωρος (*Theodōros*) što znači "dar Božji" (od grčkih riječi Θεός, (*theos*) "Bog" i δώρον (*dōron*) "dar"). **Teodor** se može odnositi na:

## Sveci
* Sveti Teodor

## Drevne ličnosti
* Teodor Ateist
* Teodor Tritirije
* Teodor iz Mopsuestije
* Teodor iz Kirene, matematičar
* Teodor iz Samosa, arhitekt
* Teodor iz Asine, neoplatonski filozof
* Teodor Lektor, grčki lektor u Aja Sofiji u Carigradu

## Povezano
* Theodore
* Bogdan
* 
* 

## Izvori
Bramanizam

**Bramanizam** ili **braminizam** se može odnositi na:
* historijski Vedski bramanizam, posebno nasuprot tradicijama Shramane
* trenutni bramanski hinduizam, religija koju ispovijedaju hinduističke bramanske kaste
* trenutne ritualističke Shrauta tradicije

## Napomene

## Povezano
* Vedsko svećenstvo
* Vedske škole
* Astika
* Mimamsa
* Kalpa (ritual)
* Anti-bramanizam
Walbrook

**Walbrook** je ime za susjedstvo (*ward*), ulicu i podzemnu rijeku koja teče kroz londonski City.

## Vanjske veze
* Map showing the location of the street named Walbrook 
* Map showing the location of remains the temple of Mithras 
* Map of Early Modern London: Walbrook Ward  - Historical Map and Encyclopedia of Shakespeare's London (Scholarly)
Keramika (materijal)

**Keramika** dolazi od riječi *keramikos* (grčki: κεραμικός ) a ona je označavala glinu za lončarske predmete. Keramički materijali su složeni kemijski spojevi, koji sadržavaju kovine i anorganske elemente. Keramički materijali imaju mehanička i fizikalnih svojstava koja pokrivaju široko područje. Granica između kovine i keramike se najlakše definira pomoću temperaturnog koeficijenta električne otpornosti. Kod keramičkih materijala ovaj koeficijent ima negativan predznak dok za kovine ima pozitivan predznak. Primjena keramike varira od keramičkih pločica, lončarske robe, cigle, odvodnih cijevi, posuđa, vatrostalnih materijala, magneta, električnih uređaja, vlakana do abrazivnih materijala. 
Keramički materijali nastaju pod uticajem visoke topline (pečenjem, taljenjem).

## Svojstva
Zbog svojih ionskih i kovalentnih veza, keramika je obično tvrda, krta, ima visoku temperaturu taljenja, nisku električnu i toplinske vodljivosti, dobru kemijsku i toplinsku stabilnost i visoku tlačnu čvrstoću.
Keramike mogu biti jednostavni monofazni materijali ili složeni materijali. Najčešći tip monofazne keramike su aluminijev oksid Al2O3 i magnezijev oksid MgO. Složeni (višeslojni) keramički materijali su kordierit (magnezijijev alumosilikat), forsterit (magnezijijev silikat). Prema makrostrukturi postoje tri tipa keramike: kristalična sa staklenom matricom, kristalična (nekad se naziva holokristalna) i stakla.

## Primjena keramike
Keramički materijali se imaju široku primjenu; od izrade građevinarskih opeka, crjepova, sanitarne opreme, alata za rezanje metala, vatrostalnih obloga ložišta, vjetrobrana i stakala vozila, svjećica motora, dielektrika kondenzatora, senzora, magnetnih memorija. I svemirska letjelica Space Shuttle ima toplotnu izolaciju od 25 000 lakih poroznih keramičkih pločica, koje joj štite aluminijsku oplatu od prekomjernog grijanja pri prolazu letjelice velikom brzinom kroz Zemljinu atmosferu. 

## Povijest i razvoj keramike
Razvoj keramike možemo pratiti od paleolita, i pojave najstarijih kultura, iz paleolitskog lončarstva razvila se današnja suvremena keramika.
Danas poznajemo slijedeće vrste keramike;
* terakota,
* fajansa,
* majolika,
* porculan
* kamenina
* raku.

## Reference

## Vanjske veze

* Marina Baričević: Izbor kritičarke - Keramika i staklo 1950. – 1999. (recenzija knjige), Hrvatska revija, 4/2017.
* Informacije o keramici, keramički studio Prag 
* Advanced Ceramics – Razvoj, Podjela, Osobine, Izrada, Pečenje, Završna obrada i oblikovanje keramike (na engleskom)
Vedizam

Vedizam (sanskrt: *veda* - znanje; vedizam - religija veda) je stara religija koja je postojala 2000 god. pre nove ere. Ispovedali su je preci arijskog naroda. 

## Svete knjige
Vede - svete indijske molitvene knjige; dele se na četiri skupine: 1. Ṛg Veda  ऋग्वेद, 2.Yajur Veda यजुर्वेद, 3. Sāma Veda सामवेद i 4. Atharva Veda अथर्ववेद. 

## Glavna božanstva
Glavna božanstva Vedizma su: Varuna, Mitra, Bhaga, Agni, Indra i Višnu. 

## Obredi
Kod Vedizma nije bilo hramova i vračeva, žrtvu je prinosio otac na oltar, postavljen na uzvišenom mestu. Kao žrtvu prinosili hleb, kravlje maslo i Somu, u svečanim prilikama - konja. 

## Značaj
Vedizam je važan za razumevanje religije Grka, Rimljana, Kelta, Slovena, bramanizma, budizma. Vedizam je politeistička religija, mada se u mnogim himnama oseća težnja ka monoteizmu. Uzvišene misli i pohvala prirodi i duboko ubeđenje da je život jedno stradanje, kao i molbe za izbavljenje - glavne su odlike Vedizma.
30 Seconds to Mars

**30 Seconds to Mars** je američki hard rock sastav, osnovan 1998. Najpoznatiji je član holivudski glumac Jared Leto, koji nastupa kao pjevač, gitarist te autor pjesama.

## Članovi

* Jared Leto - prateći vokal, prva gitara, bas gitara (1998.–do sada)
* Shannon Leto - bubnjar (1998.-do sada)
* Tomo Miličević - prva gitara, bas gitara (2003.-do sada)

### Bivši članovi

* Solon Bixler - prva gitara (2000.-2003.)
* Matt Wachter - bas gitara (2001.-2007.)

### Tour

* Tim Kelleher - bas gitara (2007.-do sada)
* Kevin Drake - prva gitara (1999.-2001.)

## Diskografija
### Albumi

* 2002. 30 Seconds to Mars
* 2005. A Beautiful Lie
* 2008. This Is War
* 2013. Love, Lust, Faith and Dreams
* 2018. America
* 2023. It's the End of the World but It's a Beautiful Day

### DVD

* 2005. A Beautiful Lie
* 2006. A Beautiful Lie - Deluxe Edition
* 2008. To the Edge of the Earth

### EP

* 2002. Acoustic Live Radio Show
* 2007. AOL Sessions Undercover
* 2007. A Beautiful Lie
* 2008. To the Edge of the Earth

## Turneje

* 2006. Forever Night, Never Day
* 2006. Welcome to the Universe Tour
* 2007. 30 Seconds to Mars/A Beautiful Lie World Tour
* 2008. 30 Seconds to Mars/A Beautiful Lie European Tour

## Vanjske veze
* Službeni 30 Seconds to Mars website
399. pr. n. e.

__NOTOC__

Godina **399. pne.** bila je godina predjulijanskog rimskog kalendara. U rimskoj državi bila je poznata kao **Godina tribunata Augurina, Longa, Priska, Cikurina, Rufa i Filona** (ili, rjeđe, **godina 355. ''[[Ab urbe condita]]**''). Oznaka 400. pne. za ovu godinu se koristila od ranog srednjeg vijeka, kada je kalendarska era Anno Domini postala glavna metoda u zapadnoj Evropi sa označavanje godina.

## Događaji
* 15.2. – Grčki filozof Sokrat je od strane atenskih vlasti proglašen krivim zbog bogohulništva i kvarenja omladine, te, nakon odbijanja prilike da pobjegne u progonstvo, prisiljen popiti kukutu.
* Spartanske snage prisiljavaju Elidu na predaju.
* Spartanski admiral Lisandar bez uspjeha predlaže da se kraljevi biraju umjesto da prijestolje dobijaju nasljedstvom, a nakon čega dolazi u nemilost kralja Agesilaja II.
* Makedonskog kralja Arhelaja I prilikom lova ubija njegov paž i ljubavnik Krater
* Egipatski faraon Amirtej je u bitci poražen od Neferita od Mendesa te pogubljen u Memfisu. Neferit ili Nefaarud se proglašava novim faraonom, osniva Dvadeset devetu dinastiju te Mendes čini novom prijestolnicom.

## Rođenja
*

## Smrti
* 15.2. – Sokrat, grčki filozof (r. cca. 470. pne.)
* Kralj Amirtej od Egipta
* Kralj Arhelaj I od Makedonije
Manioka

**Manioka** (popularno kasava, ponekad je nazivaju i yucca; lat. Manihot esculenta), južnoamerička biljka porodice mlječika (Euphorbiaceae), raširena tropskom dijelu Južne Amerike i Zapadnim Indijama (antilska Amerika), gdje Indijancima služi kao sirovina za proivodnju kruha i pića. Javlja se u dva osnovna tipa, slatku neotrovnu i gorku, otrovnu koja u sebi sadržava cijanovodičnu kiselinu. Manioka raste u obliku žbunja. Korijen (gomolj) joj je dug do 36 inči (90&nbsp;cm) i debeo 3 inča (8&nbsp;cm) iz kojeg Indijanci, nakon naročitog postupka dobivanje brašna i njegove detoksikacije, peku velike okrugle lepinje. U 16. stoljeću trgovci robljem prenesli su je i u Afriku.

Manioku Indijanci sade na poljima iskrčenima u džungli, koja zbog iscrpljivanja tla moraju napuštati svake dvije do tri godine. Za pripremu kruha i pića od kasave zadužene su žene. Najvažniji pribor za izradu brašna je ribež za kasavu , čiji su proizvođači poznati još iz davnina Indijanci Wai-Wai. Sastoji se od prvokutne daske od mekanog drveta, koju izradi muž, nakon čega žena po njenoj površini mora zabiti 5 do 6 tisuća (C. Lévi-Straus; Wai-Wai, str. 53) sitnih komadića oštrog kamena, u unaprijed izbodenu rupicu. Nakon što se u svaku rupicu zabije kamenčić, muž će površinu za ribanje premazati ličilom od cinobera pomiješanog s biljnom mliječi, kako bi se dodatno učvrstili kamenčići u njemu. Ovi ribeži glavni su izvozni artikl Wai-Waija, i izvor 'bogatstva', nožića i druge tehničke robe, a glavni putnici i trgovci bili su Wapisian Indijanci (ib.). 

Najprije bi se na njima izribalo brašno, nakon čega se prosijava, da bi se otklonili veliki komadi i zatim pakirali u tube pletene poput cijevi koje vise s kose krovne grede kuće . Ove košare-cijevi (tipiti) za prešanje (njeni su poznati proizvođači bili Indijanci Emerillon, ib.) kod Mawayan Indijanaca imaju ručku, kroz koju je provučena motka, kojom se kao polugom cijevi produljuju i na taj način izažima sadržaj. Iz cijevi mora izaći sav sok jer je otrovan, a sakuplja se u ispod postavljenoj posudi. Nakon što se brašno (danas ga zovu farinha) iscijedi spremno je za pečenje  na velikim glinenim pločama. Smrtonosni sok što je iscurio, nakon što se prokuha i iz njega ispari otrov, tamnosmeđi je začin, koji štiti od kvarenja, i Indijanci ga koriste u svim jelima i zove se cassarep.

Sva plemena kišne šume koja uzgajaju manioku proizvode od pečenih kruhova i naročita pića koja piju kad se god sjete. Ogromne količine ovog pića koje izaziva snažnu opijenost, troše prilikom različitih svečanosti. Piće se dobiva na taj način što žene žvaču lepinje od farinhe i pljuju u posebne posude u kojima će uz pomoć sline fermentirati. Indijanci Urubu iz istočnog Brazila nazivaju ga cauin, a poznato je i kao cachiri (kaširi). Isti postupak dobivanja ovih fermentiranih pića je i iz kukuruza (chicha) i drugog bilja koje Indijanci uzgajaju, kao i od meda, čemu se posvetila bezbrojne mitove brojna plemena Južne Amerike.

## Izvori

## Vanjske veze

* Proizvodnja manioke kod istočnobrazilskih Indijanaca Kanela
Kukute

**Kukute** () je rod kojim pripadaju dvije vrste otrovnih zimzelenih zeljastih kritosjemenača iz porodice Apiaceae, a koje prirordno stanište imaju u Evropi i na Mediteranu (*C. maculatum*), te jugu Afrike (*C. chaerophylloides*).

Pjegava kukuta je najpoznatija kao otrov koji je bio prisiljen popiti znameniti filozof Sokrat nakon što je osuđen na smrt.

## Vanjske veze

 
* Germplasm Resources Information Network: ''Conium''
* Flora Europaea: ''Conium''
* Edible and Medicinal plants of the West, Gregory L. Tilford, 

roa-rup:Conium maculatum
Jorgos Seferis

**Jorgos Seferis** (, 13. mart, 1900—20. septembar, 1971) bio je jedan od najznačajnijih grčkih pesnika 20. veka, i dobitnik Nobelove nagrade za književnost 1963.

Seferis je bio njegov pseudonim, dok je pravo prezime porodice bilo Seferijadis (-{Σεφεριάδης}-).

Rođen je u mestu Urla u Maloj Aziji kod Smirne, a odrastao u Atini. Radio je u diplomatskoj službi Grčke i bio ambasador u Ujedinjenom Kraljevstvu od 1957. do 1962. Tokom 1950ih živeo je na Kipru.

## Dela
### Poezija
* Prekretnica (Στροφή, 1931) 
* Cisterna (Στέρνα, 1932) 
* Mitska istorija (bukvalno *Roman*, Μυθιστόρημα, 1935) 
* Vežbanka (Τετράδιο γυμνασμάτων, 1940) 
* Brodski dnevnik Ι (Ημερολόγιο καταστρώματος Ι, 1940) 
* Brodski dnevnik ΙΙ (Ημερολόγιο καταστρώματος ΙΙ, 1944) 
* "Drozd" ("Κίχλη", 1947) 
* Brodski dnevnik ΙΙΙ (Ημερολόγιο καταστρώματος ΙΙΙ, 1955) 
* Tri skrivene pesme (Τρία κρυφά ποιήματα, 1966)

### Proza
* Eseji, u 3 toma 
* Prevodi (1965) 
* Dnevnici (7 tomova, posthumno 1975-1990) 
* Šest noći na Akropolju (posthumno 1974) 
* Varvaras Kalostefanos - skice (posthumno 2007)
Mendes

**Mendes** () je grčko ime za staroegipatski grad **Djedet**, u staroegipatska vremena također poznat kao Per-**Banebdjedet** ("Domena Gospodara Ovna Djedet") i **Anpet**, a koji je danas poznat kao **Tell El-Ruba** ().

Grad se nalazi u istočnom dijelu Delte Nila () te je bio glavni grad of the 16. donjoegipatske nome Kha, sve dok ga u grčko-rimsko doba nije zamijenio Thmuis. Dva grada su bila udaljena samo nekoliko stotina metara. Za vrijeme 29. dinastije također je bio glavni grad cijelog Egipta. Nalazi se Mendesijanskom ogranku Nila (sada zatrpanom muljem), oko 35&nbsp;km istočno od al-Mansuraha.

## Vanjske veze

* The Great Mendes Stela 
* Egyptian Monuments: Tell el-Rub'a
Neferit I

**Neferit I** ili **Nefaarud I** je bio staroegipatski kralj koji je 399. pne. osnovao Dvadeset devetu dinastiju porazivši u bitci tadašnjeg faraona Amirteja, te ga dao pogubiti u Memfisu u jeseni 399. pne. Ti su podaci zabilježeni u aramejskom tekstu koji dokument na papirusu zvan *Papyrus Brooklyn 13*. Neferit je bio rodom iz grada Mendesa, gdje je premjestio prijestolnicu i sebi dao sagraditi grobnicu. Egiptom je vladao od 398. do 393. pne.

Neferit je nastojao očuvati nezavisnost Egipta od Perzijskog Carstva za koju se bio izborio njegov prethodnik, te je podržavao Spartu u borbi protiv Perzijanaca, opskrbljujući je žitom i materijalom od kojih je sagrađeno 100 trirema.

Grobnica u kojoj se nalaze ostaci sarkofaga i grobna dobra je godine 1992. i 1993. otkopao arheološki tim Univerziteta u Torontu i Univerziteta u Washingtonu 1992-1993.

## Napomene

## Vanjske veze

* Livius.org: Nepherites I
Dvadeset deveta dinastija Egipta

Neferit, rodom iz grada Mendesa, je godine 399. pne. svrgnuo faraona Amirteja te osnovao **Dvadeset devetu dinastiju** Egipta. Neferit je glavni grad premjestio u Mendes, zbog čega se dinastija nekad naziva **Mendeska dinastija**. Dinastija se obično smješta u Kasni period staroegipatske historije.

Neferitova smrt je izazvala dinastijski sukob između sina Muthis i uzurpatora Psamuta, koji je pobijedio, ali vladao samo godinu dana. Naslijedio ga je Neferitov unuk Hakor, a njega Neferit II čija je kratka vladavina označila kraj dinastije.

## Izvori

* Clarysse, Willy, "Nephorites, Founder of the 29th Dynasty and His Name," *Chronique d’Égypte: Bulletin périodique de la Fondation égyptologique reine Élisabeth* 69 (1974), pp. 215&ndash;217.
* Lloyd, Alan Brian, "The Late Period (664&ndash;332 BC)" in *The Oxford History of Ancient Egypt*, edited by Ian Shaw. Oxford and New York: Oxford University Press, 2000, pp. 369&ndash;394.
* Myśliwiec, Karol, *The Twilight of Ancient Egypt: First Millennium B.C.E.* Translated by David Lorton. Ithaca and London: Cornell University Press, 2000.
* Ray, John D., "Psammuthis and Hakoris," *Journal of Egyptian Archæology* 72 (1986), 149&ndash;158.
* Traunecker, Claude, "Essai sur l’histoire de la XXIXe dynastie," *Bulletin de l’Institut français d’archéologie orientale* 79 (1979), pp. 395&ndash;436. PDF
Vodenica

**Vodenica** je građevina u kojoj se nalazi struktura sačinjena od vodeničnog točka, mlinskog kamena i nasipne kupe. Voda , obično reka ili manji potok mehanički pokreće vodenični točak, koji takođe sistemom vratila pokreće mlinski kamen. Mlinski kamen rotira na stacinarnom kamenu, a mlivo (obično žitarice) polagano ulaze u sredinu mlinskog kamena iz nasipne kupe.

Po položaju vodeničnog točka razlikuju se dva tipa vodenica: sa vertikalnim i sa horizontalnim točkom. U oba slučaja mlinski kamen se uvek kreće horizontalno, direktno pomoću vratila ili kod vertikalnih pomoću sistema zupčanika.

Prvi zapisi o vodenicama potiču iz I veka pre n.e. od strane Antipate iz Soluna.
Vodenice su bile uobičajen prizor u Evropi do početka industrijske revolucije, a u Srbiji su bile česte do kraja 60-tih XX veka.

## Izvori
* Gauldie, Enid (1981). *The Scottish Miller 1700 - 1900.* Pub. John Donald. .
* Lewis, M. J., *Millstone and Hammer: the origins of water power*, University of Hull Press 1997. .
* Needham, Joseph (1986). *Science and Civilization in China: Volume 4, Part 2*. Taipei: Caves Books, Ltd.
* Pacey, Arnold, *Technology in World Civilization: A Thousand-year History*, The MIT Press; Reprint edition (July 1, 1991). .
* Reynolds, Terry S. *Stronger Than a Hundred Men: A History of the Vertical Water Wheel*. (Johns Hopkins University Press 1983). .
* Woods, Michael and Mary (2000). *Ancient Machines: From Wedges to Waterwheels*. Minneapolis: Twenty-First Century Books.

## Vanjske veze

* 17 Jun 2003, Deutsche Welle: The World's First Underwater Windmill Starts Turning
* U.S. Mill Pictures and Information
* Tidal power station
* Mill database with over 10000 european mills 
* Watermills in Norfolk, England
* Mills in Hampshire, England
* Upwey Mill, Weymouth, Dorset 
* '''T'''he '''I'''nternational '''M'''olinological '''S'''ociety ('''TIMS''')
* The Society for the Preservation of Old Mills (SPOOM)
* Tidal mill in London
Batat

**Batat** (drugi nazivi: **batata, jam, slatki krumpir**) (lat. *Ipomoea batatas*) je višegodišnja biljka iz porodice Convolvulaceae. 

Korijen i mlado lišće koriste se u prehrani. Može se kuhati, peći i pržiti. Sadrži mnogo škroba, vitamina A, C i B, željeza i kalcija te male količine šećera. Ima jako veliku nutricionističku vrijednost. Dobra je hrana i za dijabetičare. Potječe iz tropskih područja Južne Amerike. Ljudi ga upotrebljavaju već najmanje 5000 godina i danas je široka raširena kultura u tropskim krajevima svijeta. Najveći svjetski proizvođači su Kina (80% svjetske proizvodnje), Indonezija i Uganda. Najviše se jede po stanovniku na Solomonskim otocima (160 kg po osobi godišnje) i u Burundiju (130 kg po osobi godišnje). 

U Hrvatskoj se komercijalno proizvodi od 2006. u Slatini. Najbolje uspijeva na temperaturi oko 25&nbsp;°C. Osjetljiv je na niske temperature. Može uspijevati i u tlima siromašnim hranjivim tvarima. Koristi se i u prehrani životinja.
398. pr. n. e.

__NOTOC__

Godina **398. pne.** bila je godina predjulijanskog rimskog kalendara. U rimskoj državi bila je poznata kao **Godina tribunata Potita, Medulina, Laktucina, Fidenasa, Kamila i Kornuta** (ili, rjeđe, **godina 356. ''[[Ab urbe condita]]**''). Oznaka 398. pne. za ovu godinu se koristila od ranog srednjeg vijeka, kada je kalendarska era Anno Domini postala glavna metoda u zapadnoj Evropi sa označavanje godina.

## Događaji
* Sicilijanski ratovi: Sirakuški tiranin Dionizije krši mirovni sporazum sa Kartaginom i napada kartaginske gradove na zapadu Sicilije koji su prije toga bili oslabljeni kugom. Mnogi od tih gradova su osvojeni, a stanovništvo masakrirano, uključujući i strateški važnu luku Motija.

## Rođenja
*

## Smrti
*
Motija

**Motija** (grčki: ; italijanski: Mozia ili Mothia; sicilijanski: Mozzia), je bio drevni grad smješten na otočiću nedaleko od zapadne obale Sicilije, između Drepana (suvremeni Trapani) i Lilibeja (suvremena Marsala). Istoimeni otok na kome se nalazio grad je u 11. vijeku od bazilijanskih redovnika dobio ime *San Pantaleo*, a nalazi se u laguni na najzapadnijoj točki Sicilije (oko 850 metara dug i 750 metara širok), udaljen kilometar (šet stadija) od sicilijanskog kopna, a s kojim je bio povezan umjetnim nasipom, a na kome su se mogle kretati velike dvokolice.

## Izvori

* Livius Picture Archive , including maps of the island and the lagoon
* picture archive
Halidži

**Kalidži** (engleski: Khaleeji) će biti (od 2013) nova valuta Savjeta za kooperaciju arapskih država - Katar, Saudijska Arabija, Bahrain i Kuvajt. Termin 'Khaleeji' je arapska riječ značenja 'zaljevski', što asocira na Perzijski zaljev. Ipak oficijelno ime valute još uvijek nije određeno. Predložen je termin 'dinar' s obzirom da se takvo ime za valutu već koristi u nekim arapskim državama, kao takva se spominje u Kur'anu i bila je u upotrebi u vrijeme Poslanika Muhammeda.

S obzirom da Islam zabranjuje bilo koju vrstu kamate, pretpostavlja se (s obzirom na bankarsku multiplikaciju novca) da će nova valuta u potpunosti biti pokrivena zlatom .

Sjedište centralne banke za ovu valutu će biti u Rijadu. Ovo je odlučeno 05. maja 2009. godine na konsultativnom samitu održanom u Daraeya palati u Rijadu  . Ova odluka je uznemirila čelnike UAE zbog toga što su namjeravali da sjedište Centralne banke bude u njihovoj zemlji. Rezultat toga je odustajanje ove zemlje od planirane zajedničke valute  .

## Izvor
* arabnews.com (engelski)
* duna TV (mađarski)
* poslovni.hr
Entomologija

**Entomologija** (grč. *entomo*: insekt i *logos*: nauka) je nauka o insektima. Zbog postojanja oko 1.3 miliona opisanih vrsta insekata koji čine dvije trećine svih živih organizama, starosti preko 400 miliona godina, brojne interakcije sa ljudima i drugim formama života na Zemlji, entomologija je veoma važna grana biologije. Iako tehnički neispravno, definicija entomologija se nekad koristi u slučaju proučavanja drugih organizama kao što su pauci, crvi i puževi. Entomologija je usko povezana sa mnogim granama nauke kao što su genetika, biohemija, sistematika, fiziologija, ekologija, morfologija, paleontologija, antropologija, robotika, poljoprivreda, ishrana, forenzika i mnoge druge.

## Entomološke subspecijalnosti
Unutar entomologije postoje podjele koje se odnose na proučavanje pojedinih vrsta insekata kao što su:
* Apiologija - pčele
* Koleopterologija - tvrdokrilci
* Dipterologija - muhe
* Hemipterologija - bube
* Lepidopterlogija - leptiri
* Mirmekologija - mravi
* Ortopterologija - skakavci
* Trihopterologija - vodeni moljci

## Vanjske veze
Biofizika

**Biološka fizika** ili **biofizika**, je fizika žive materije, na svim nivoima: molekularnom, ćelijskom i nadćelijskom, uključujući biosferu u cjelini. Nastala je na kontaktu biologije, fizike, fizičke hemije i matematike. Pošto proučava žive organizme na različitim nivoima organizovanosti, biofizika je pretežno biološka nauka, ali u punoj mjeri koristi univerzalni karakter osnovnih fizičkih zakona i strogost matematičkih rješenja. Cilj biofizike je, dakle, zasnivanje teorijske biologije, korištenjem zakona fizike i metodologije prirodnih nauka.

Specifičnost žive materije se prvo ispoljava na molekularnom nivou organizacije živog svijeta. Savremena etapa razvoja biofizike je u suštini otpočela sa otkrićem prostorne strukture proteina (Linus Pauling), zatim otkrićem poznate "spirale života" James D. Watsona i Francis Cricka, tj. dvostruke spirale DNK. Dosljedna primjena fizičkih metoda i predstava pri izučavanju nadmolekularnih struktura živog svijeta, dovela je i do otkrića jonske prirode bioelektričnih pojava (Alan Hodgkin, Andrew Huxley). Pokazalo se da ključnu ulogu imaju membrane, i u spoju sa membranama, oksidacije sa fosforilovanjem – osnovnom energosprežnom funkcijom mitohondrija, bakterija i drugih bioloških čestica.

Osnovna su tri pravca u biofizičkim istraživanjima : molekularna biofizika, biofizika ćelije i biofizika složenih sistema.

## Slavni biofizičari
* Luigi Galvani, pronalazač bioelektriciteta.
* Herman von Helmholz, fizikohemičar, prvi koji je mjerio brzinu živčanog impulsa;ispitivao sluh i vid.
* Alan Hodgkin i Andrew Huxley, matematička teorija jonskog fluksa u nervnim ipulsima. 
* Linus Pauling & Robert Corey, co-discoverers of the alpha helix and beta sheet structures in proteins
* Fritz-Albert Popp, pioneer of biophotons work
* J. D. Bernal, X-ray crystallography of plant viruses and proteins
* Rosalind Franklin, Maurice Wilkins, James D. Watson iFrancis Crick, pioniri DNK kristalografije i suotkrivači genetskog koda
* Max Perutz i John Kendrew, pioniri proteinska kristalografija
* Allan Cormack i Godfrey Hounsfield, razvoj kompjuterske tomografije
* Paul Lauterbur , (kemičar), i Peter Mansfield, fizičar, razvoj snimanja pomoću nuklearne magnetske rezonancije.
Drače (Janjina)

**Drače** su naselje u Dubrovačko-neretvanskoj županiji u općini Janjini.

## Geografija

Drače se nalaze na sjevernoj obali poluotoka Pelješca, na državnoj cesti 414 , 30&nbsp;km sjeverozapadno od Stona te 2&nbsp;km sjeveroistočno od središta općine Janjine.

## Gospodarstvo
Stanovnici Drača se bave ribolovom i poljodjelstvom, a u manjoj mjeri i turizmom. Turističke kapacitete ovog mjesta čine privatne kuće sa apartmanima za iznajmljivanje i auto-kamp.

## Stanovništvo
Drače u velikoj većini nastanjuju Hrvati katoličke vjeroispovjesti, a prema popisu stanovništva iz 2001. godine u mjestu živi 64 stanovnika.

## Izvori
Mioza

**Mioza** je suženje zjenice oka. To je normalna reakcija na pojačanje svjetla, ali može biti prisutna i kod određenih patoloških stanja, izlaganja niskovalnom zračenju i uzimanja određenih lijekova.
Suprotnog značenja je midrijaza, dilatacija zjenice.

## Fiziologija fotomotornog refleksa
Svjetlost ulaskom u oko pogađa tri različita fotoreceptora na mrežnici: već poznate štapiće i čuniće koji oblikuju sliku i nedavno otkivene fotosenzitivne ganglske stanice. Gangljska stanica daje inforaciju o količini svjetlosti u okolini i reagira sporije od štapića i čunića. Signali iz ganglijske stanice imaju tri uloge: akutnu supresiju hormona melatoina, pokretanje tjelesnog cikardijalnog ritma i regulaciju veličine zjenice.
Fotoreceptori mrežnice prevode svjetlosni podražaj u električne impulse. Živci koji sudjeluju u promjeni veličine zjenice se spajaju na pretektalnu jezgru srednjeg mozga, premoštavajući lateralnu genikulatnu jezgru i primarnu vidnu koru. Iz pretektalne jezgre živci šalju aksone u Edinger-Westphalovu jezgru, čiji visceromotorni neuroni prolaze duž lijevog i desnog okulomotornog živca. Aksoni iz visceromotornih neurona (koji čine III kranijalni živac, zajedno sa somatomotornim udjelom iz Edinger-Westphalove jezgre) imaju sinapse s neuronima cilijarnog ganglija, čiji parasimpatički aksoni inerviraju mišić konstriktor zjenice, uzrokujući miozu. To se događa jer se simpatička aktivnost iz cilijarnog ganglija gubi i na taj način parasimpatikus nije inhibiran.

## Uzroci
### Dob
Sa starenjem zjenice postaju sve uže.

### Bolesti
* Hornerov sindrom (grupa poremećaja inervacije lica zbog oštećenja simpatičkog nervnog sistema).
* Pancoast tumor (tumor vrška pluća) zbog oštećenja uzlaznog simpatičkog puta koji normalno uzrokuje dilataciju zjenice.
* Krvarenje u most (intrakranijalno krvrenje).
* Klaster glavobolja s ptozom.

### Lijekovi
* Opioidi kao što su kodein, fentanil, morfij, heroin i metadon.
* Antipsihotici, uključujući haloperidol, tioridazin, olanzapin, quetiapin i drugi.
* Kolinergični agensi poput onih koji se upotrebljavaju u liječenju Alzheimerove bolesti i nervni plinovi; kolinergični lijekovi kao pilokarpin, karbakol (Miostat) i neostigmin.
* Neki kemoterapeutici za liječenje tumora, uključujući derivate kamtotekina.
* Mirtazapin, noradrenergik i specifični serotonergični antidepresiv.
* Trazodon
* Neki MAO inhibitori
* U nekim rijetkim slučajevima, kod izloženosti plinu iperitu.

### Miotici
Miotici uzrokuju konstrikciju zjenice (tj. miozu). Nasuprot tome, midrijatici uzrokuju dilataciju zjenice.