open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Jordan Molović

**Jordan Molović** (Pambukovica kod Uba, 25. X. 1924. - 6. V. 1982, sahranjen u Herceg-Novom), enigmat, dječji pjesnik i dopisnik više listova, profesor Pedagoške akademije u Užicu (tada Titovo Užice), u enigmatskim krugovima poznatiji pod svojim zagonetačkim pseudonimom **Rade Zorić**.

## Pseudonim
Molovićev enigmatski pseudonim bio je Rade Zorić, za koji mnogi rješavači i sastavljači nisu ni znali da je pseudonim. Pod tim imenom (R. Zorić) jedna Molovićeva premetaljka uvrštena je u knjigu *[[Svet anagrama]]* Zorana Radisavljevića (str. 89).

## Saradnja u listovima
Svoju prvu zagonetku (anagram) štampao je godine 1961. u 251. broju sarajevskih *[[Male novine|Malih novina]]*, a ukupno ih je objavio blizu 1.500. Objavljivao je većinom stihovne zagonetke, čarobne likove, križaljke odn. ukrštenice, piramide i klinove, najviše u izdanjima Enigmatskog kluba Beograd, *[[Rebus (Osijek)|Rebusu]]* (Osijek), *[[Eureka|Eureci]]*, *[[Čvor]]ovim* listovima, *[[Razonoda (Kruševac)|Razonodi]]* (Kruševac), *[[Test (Banjaluka)|Testu]]* (Banjaluka), kao i u nekim novijim listovima.

Sarađivao je i u beogradskoj *[[Politika|Politici]]*, u rubrikama *[[Politika za decu]]* i *[[Među nama]]*, kao i u nekim drugim listovima. Posebno je bila zapažena njegova rubrika *"Poreklo reči"* u velikoj *"Eureci"*.

## Karakteristike enigmatskih sastava
Zorićeve piramide i klinove karakterizirala su uputstva za rješavanje u stihovima, a često su u njima sve riječi počinjale istim slovom. Pokušavao je uvoditi i nove zagonetačke nazive (dvopremetaljka, tropremetaljka i sl.), a svoje sastavke namjenjivao je verziranijim rješavačima, uvrštavajući u njih prezimena manje poznatih književnika, umjetnika, naučnika i sl. Svojim novitetom smatrao je dijagonale.

## Članstva i spominjanja
Bio je član EU "Čvora" od 1. II. 1969. godine.

Predstavljen je u *[[Leksikon zagonetača Jugoslavije|Leksikonu zagonetača Jugoslavije]]* (Bjelovar, 1979) i u *[[Leksikonu srpskih enigmata]]* (Beograd, 2007), a njegov životopis kao in memoriam objavljen je i u 276. broju *[[Zagonetač (podlistak)|Zagonetača]]* (5. VI. 1982).

## Izabrane zagonetke
U knjigu *[[Svet anagrama]]* uvrštena je njegova premetaljka "VODI NAS odmah, sine, / u **glavni grad Vojvodine**", s rješenjem Novi Sad (str. 89), originalno objavljena u beogradskoj *[[Enigma (Beograd)|Enigmi]]* (broj 1084, 1. IV. 1977).

 Rade Zorić: *"[[Križište]]"*,
 *[[Čvor-križaljka]]*, X, 211, 14 - Bjelovar, 31. I. 1979.
 
     A P P R K A
     U E A E E V
 A U S T R A L I J A
 P E T R O L E J K A
 P A R O D I R A NjE
 R E A L I Z A T O R
 K E L E R A B I C A
 A V I J A T I Č A R
     J K NjO C A
     A A E R A R

## Izvori
* Stjepan Horvat: *[[Leksikon zagonetača Jugoslavije]]*, Bjelovar, 1979. (+ fotografija)
* Jovan Nedić: *"Jordan Molović - Rade Zorić"*, *[[Zagonetač (podlistak)|Zagonetač]]* (*[[Čvor-razbibriga]]*, 416), ..., 276, 1 - Bjelovar, 5. VI. 1982. (+ fotografija)
* Miroslav Lazarević, Jovan Vuković: *[[Leksikon srpskih enigmata]]*, Beograd, 2007. (+ fotografija)
Stjepan Najman

**Stjepan Najman** (Valpovo, 19. VIII. 1954), hrvatski enigmat i proučavatelj zavičajne prošlosti (Valpovština).

U enigmatici je, kao odgonetač, od osnovne škole. Sastavljanjem zagonetaka bavi se od 1978. godine, kada mu je objavljan prvi rad (premetaljka) i to u bjelovarskom listu Čvor-razbibriga. Od tada je objavio oko 900 radova; najviše križaljki i osmosmjerki. Surađivao je i surađuje u pedesetak zagonetačkih i nezagonetačkih listova.

Proučava povijest zavičaja - Valpova i Valpovštine. Pokrenuo je časopis Valpovački godišnjak 1996. godine, koji uređuje i u kojem je objavio 80 članaka. Članke s tematikom povijesti Valpovštine objavljuje i u sličnim izdanjima kao npr. Hrvatska revija, Revija Đakovačkih vezova, Petrijevački ljetopis, Godišnjak njemačke narodnosne zajednice i drugima.

Autor je knjiga: 
* *Matica hrvatska Valpovo 1971. - 2001.*, Valpovo, 2001. 
* *Nogometni klub Valpovka Valpovo 1926. - 2006.*, Valpovo, 2006.
* *Dobrovoljno vatrogasno društvo Valpovo od 19. do 21. stoljeća*, Valpovo, 2007.
* *Stoljeće valpovačke gimnastike*, Valpovo, 2007
* ''Povijest Puhačkog orkestra DVD-a Valpovo, Valpovo, 2010.

Povodom Dana grada Valpova (8. XII.) nagrađen je nagradom Grada Valpova "Plaketa Matija Petar Katančić" za 2003. godinu za doprinos u kulturi.
Celia Rees

**Celia Rees**, engleska **književnica**. Živi u mjestu **Lemington Spa** u Engleskoj sa suprugom i kćerkom Catrin. Diplomirala je historiju i politiku na Sveučilištu Warwick. Predaje kreativno pisanje te piše za odrasle i djecu. Voli muzeje i galerije gdje često pronalazi i inspiraciju za svoja djela

Prvu knjigu, triler za tinejdžere, objavila je 1993. Svrstala se među najistaknutija imena književnosti za tinejdžere. Najpoznatija su joj djela: 
* *"Istina ili izazov"*
* *"Nestali"*
* *"Ponoć"*
* *"Svaki korak koji učiniš"*
* *"Vještica"*
* *"Vještičje dijete"*

## Vanjske veze
* Official site
* Bloomsbury biography
* Complete list of works
* British Council
*
Čens

**Marko Prilika** zvani **Čens** fiktivni je viši policijski narednik zagrebačke Policijske uprave, odnosno glavni junak knjiga *"Bijela jutra"* (2001) i *"Marševski korak"* (2005) Roberta Naprte (Zagreb) te TV-serije Balkan Inc. temeljene na djelu istog pisca. U seriji je njegov lik tumačio Aleksandar Cvjetković.

Inspektor Marko Prilika (bez nadimka Čens) sporedni je junak i sapunice *"[[Villa Maria]]"*, za koju je scenario također napisao Robert Naprta.

## Izvor
* Robert Naprta: *"Bijelo jutro"*, Zagreb, 2001.
Eddie Gil

**Eduardo «Eddie» Gil** (1944 -) je filipinski političar, biznismen i pjevač, najpoznatiji po neuspješnom pokušaju da se 2004. godine natječe na predsjedničkim izborima. Godine 2010. je na Mauricijusu osuđen na tri godine zatvora zbog financijskih malverzacija.

## Vanjske veze
* Why I am voting for Eddie Gil , artikal Fred de la Rosa-a u The Manila Times
Poljica

**POLJICA**
* Kraj u srednjoj Dalmaciji;
* Mjesto u Crnoj Gori kod Danilovgrada;
* Mjesto u Hrvatskoj na otoku Hvaru, opština Jelsa;
* Mjesto u Hrvatskoj na otoku Krku, pošta Malinska;
* Mjesto u Hrvatskoj kod Imotskog;
* Mjesto u Hrvatskoj kod Zadra, opština Nin;
* Žensko ime naših krajeva, umanjenica od ženskog imena Polja;
* Knjiga **Frane Ivaniševića**, objavljena 1906. godine.
----
**Izvor**:
* Enigmatski rječnik 6, EUČ, Bjelovar, 1984-1991.
S. v.

**s. v.**
* kratica za latinski izraz **sub voce**, koji znači *pod riječju* (u nekom rječniku), tj. *vidi tamo* pod riječju *tom i tom*; *([[Izvori#Klaić|Klaić]])

* u slovenskom jeziku kratica za *severovzhod* (sjeverozapad); *(Zidar)

Vidi također : S. v.
HKUD

**HKUD** - kratica za **hrvatsko kulturno-umjetničko društvo**

Takvu kraticu i naziv nose npr.:
* HKUD "**Beli Manastir**", Beli Manastir
* HKUD "**Brotnjo**", Čitluk
* HKUD "Dr. Ante Starčević", Zagreb
* HKUD "**Frankopan**", Ferdinandovac
* HKUD "**Fra Mijo Čuić**", Tomislavgrad
* HKUD "**Goričan**", Goričan
* HKUD "**Harkanovci**", Harkanovci
* HKUD "**Hercegovac**", Županija zapadnohercegovačka, BiH
* HKUD "**Kramarif**", Nova Gradiška
* HKUD "**Mošćenica**", Mošćenica
* HKUD "**[[Osijek 1862.]]**", Osijek
* HKUD "**Perušić**", Perušić
* HKUD "Petar Zrinski", Vrbovec
* HKUD "Podunavlje", Erdut
* HKUD "**Prigorec**", Zagreb
* HKUD "'''Radost'''", Sela  (kod Siska)
* HKUD "**Ružin venec**", Preseka
* HKUD "**Seljačka sloga**", Trebižat
* HKUD "**Stoviš**", Ston
* HKUD "Trenk", Nova Gradiška
* HKUD "Valpovo 1905" Valpovo, Valpovo
* HKUD "**Vijenac**", Požega
* HKUD "Vladimir Nazor", Sombor
* HKUD "**Željezničar**", Osijek
* HKUD "**Željezničar**", Zagreb
* HKUD "**Župa Morančani-Ljubače**", kod Tuzle

Srodan naziv (i kraticu) ima i:
* HKUPD "Matija Gubec", Tavankut

Članovi nekog HKUD-a u novinama se katkad nazivaju *h(a)kudovcima* ili *HKUD-ovcima*.

Vidi i KUD, AKUD, GKUD, KUDŽ, OKUD, RKUD, SKUD, ZAKUD, ŽKUD te Popis KUD-ova (Hrvatska).
HKUPD

**HKUPD** - kratica za **hrvatsko kulturno-umjetničko i prosvjetno društvo**

Takvu kraticu i naziv nosi:
* HKUPD "Matija Gubec", Tavankut 

Vidi i KUD, AKUD, GKUD, HKUD, KUDŽ, OKUD, RKUD, SKUD, ZAKUD, ŽKUD.
KUD

**KUD**
* Kratica za **kulturno-um(j)etničko društvo.

Vidi i [[SZPD]], [[AKUD]], [[GKUD]], [[HKUD]], [[KUDŽ]], [[OKUD]], [[RKUD]], [[SKUD]], [[ZAKUD]], [[ŽKUD]] te [[Popis KUD-ova (Hrvatska)]].
* Nekadašnja kratica za: **Komisija za uštedu drva*'. *(Zidar)''
Pravoslavno arhijerejsko namesništvo tamnavsko

**Pravoslavno arhijerejsko namesništvo Tamnavsko**

## Crkvena opština Ub
14210 Ub, Srbija, Radnička 2, e-mail: crkvaub@gmail.com; 04ubmilan@gmail.com 

* Hram Sv. Vaznesenja Gospodnjeg - Spasovdan
* Crkva Sv. Makarija Velikog (brvnara)
* Crkva (krstionica-hagijazma) Presvete Bogorodice Trojeručice
* Parohija I Ubska Protojerej-stavrofor Dragan Alimpijević
* Parohija II Ubska Protojerej-stavrofor Mitar Milovanović
* Parohija III Ubska Protojerej Stanisa Djokić
* Parohija IV Ubska Protojerej Milan Ristivojcević

## Crkvena opština Bajevac
14223 Stepanje, Srbija* Crkva prenosa moštiju Sv. oca Nikolaja - Nikolaji (22/9 maj)
* Parohija Bajevačka

## Crkvena opština Banjani
14214 Banjani, Srbija
* Crkva Sv. velikomučenika Dimitrija - Mitrovdan (8. novembar / 26. oktobar), sagrađena 1959. godine
* Parohija Banjanska

## Crkvena opština Jabučje
s. Jabučje, 14224 Lajkovac, Srbija
* Crkva Sv. Arhangela Mihaila - Aranđelovdan (21/8 novembar), sagrađena 1844. godine
* Parohija Jabučka

## Crkvena opština Lajkovac
14224 Lajkovac, Srbija
* Crkva Sv. velikomučenika Dimitrija - Mitrovdan (8. novembar / 26. oktobar), sagrađena 1937. godne.
* Parohija Lajkovačka I
* Parohija Lajkovačka II
* Parohija Lajkovačka III

## Crkvena opština Novaci
s. Novaci, 14213 Pambukovica, Srbija
* Crkva Rođenja Presvete Bogorodice - Mala Gospojina (21/8. septembar), sagrađena 1848. godine
* Parohija Novačka

## Crkvena opština Pambukovica
14213 Pambukovica, Srbija
* Crkva Sv. Vaznesenja Gospodnjeg - Spasovdan (40. dan od Vaskrsa, četvrtak), sagrađena 1792. godine
* Crkva Vaskrsenja Hristovog - treći dan Vaskrsa, sagrađena 1995. godine, nalazi se u Goloj Glavi
* Parohija Pambukovačka

## Crkvena opština Radljevo
14211 Radljevo, Srbija 
* Crkva Pokrova Presvete Bogorodice (14/1. oktobar), sagrađena 1872. godine
* Crkva Sv. Arhangela Mihaila - Aranđelovdan (21/8 novembar), nalazi se u Skobalju
* Parohija Brgulska
* Parohija Radljevska

## Crkvena opština Stubleničkopaljuvska
s. Stublenica, 14210 Ub, Srbija
* Crkva Sv. Proroka Ilije - Ilindan (2. avgust / 20. juli), sagrađena 1936. godine, nalazi se u Stublenici
* Crkva Sv. Vaznesenja Gospodnjeg - Spasovdan (40. dan od Vaskrsa, četvrtak), sagrađena 1935. godine, nalazi se u Paljuvima
* Parohija Stubleničkopaljuvska

## Crkvena opština Vrelo
s. Vrelo, 14214 Banjani, Srbija
* Crkva prenosa moštiju Sv. oca Nikolaja - Nikolaji (22/9 maj), sagrađena 1848. godine
* Parohija Vreljanska protojerej Nebojsa Milivojevic
* Parohija Takovska protojerej Aleksandar Cosic

## Crkvena opština Vukona
s. Vukona, 14214 Banjani, Srbija
* Crkva Uspenja Presvete Bogorodice - Velika Gospojina (28/15. avgust), sagrađena 1907. godine
* Parohija Vukonska

## Manastir Dokmir (ženski)
s. Dokmir, 14213 Pambukovica
* Crkva Vavedenja Presvete Bogorodice (4. decembra / 21. novembar), iz XV. veka
* Igumanija m. Evpraksija (Stanojević)<(UPOKOJENA)
----
**Izvor**:
Crkve i manastiri Pravoslavnog arhijerejskog namesništva Tamnavskog
Plitvica

**PLITVICA**
* Rijeka u sjeverozapadnoj Hrvatskoj, desna pritoka Drave, dugačka 63 km (odn. 65 km, *[[Izvori#Atlas Hrvatske|Atlas Hrvatske]]*), satelitski tok rijeke Drave. *([[Izvori#EGLJ|EGLJ]])*
* Rijeka u Hrvatskoj, lijeva pritoka Korane, dugačka 9 km; izvire zapadno od Plitvice Sela kod Rodić-Poljane na Maloj Kapeli; na njenom ušću nalazi se 78 m visoki vodopad u **Sastavcima**. *([[Izvori#EGLJ|EGLJ]], [[Izvori#Atlas Hrvatske|Atlas Hrvatske]])*
* (i **Plitvica Selo**) selo u Hrvatskoj na području NP Plitvička jezera, pošta 'Plitvička Jezera', opština Plitvička jezera sa sjedištem u Korenici, Ličko-senjska županija. Po popisu iz 1981. godine imalo oko 800 stanovnika. Sad u selu ima dvadesetak stalnih stanovnika. Ostali žive u Srbiji, Bosni i Hercegovini, Kanadi,Njemačkoj i u drugim djelovima Hrvatske. Neki dolaze povremeno i borave u selu ljeti; mnogi su prodali kuće vikendašima.(IMJ, EGLJ + internet)*
* Selo u [[Slovenija|Sloveniji]] kod [[Gornja Radgona|Gornje Radgone]], pošta [[Apače]]. *(IMJ)*
* Prvi dio naziva (*'Plitvica Voćanska*') sela u Hrvatskoj kod [[Ivanec|Ivanca]], pošta i opština [[Donja Voća]], Varaždinska županija. *(IMJ + internet)''

Vidi i Plitvice.
Glavni grad

**Glavni grad** (koji se ponekad naziva i **metropola**) određuje se na sledeće načine:
* Obično je glavni grad države ili političkog subjekta onaj grad u kojem je vlada. 
* Obično se glavni grad navodi u zakonu. 
* Obično je glavni grad središte važnih delatnosti. 
* U kraljevini, glavni grad je obično mesto kraljevskog dvora (koji se može premeštati).

Država može imati više od jednog službenog glavnog grada. Glavni grad ne mora biti sedište vlade. Može se čak seliti zavisno od doba godine. 

Na primer, Južna Afrika ima izvršni glavni grad (Pretorija), zakonodavni glavni grad (Kejp Taun) i sudski glavni grad (Blumfontejn). Do toga je došlo zbog kompromisa između različitih pokrajina koje su se ujedinile u Južnu Afriku 1910. godine.

U Čileu, državni Kongres se preselio iz glavnog grada Santijaga u grad Valparaiso.
Arhijerejsko namesništvo benkovačko

**Arhijerejsko namesništvo benkovačko** - Eparhija dalmatinska

## Benkovac
Benkovac
* Hram Sv. Jovana Krstitelja (1590)

## Bilišani
Bilišani
* Hram Sv. Jovana Krstitelja (1860)
* Hram Rođenja Presvete Bogorodice (1734)

## Biljani
Biljani
* Hram Sv. Georgija (1537)
* Hram Sv. Arhangela Mihaila (1937-1939)

## Brgud
Brgud
* Hram Sv. pravednog Lazara (1689)

Kolarina
* Hram Prep. Majke Paraskeve (1682)

Kožlovac
* Hram Sv. Nedelje (1961)

## Ceranje
Ceranje
* Hram Sv. proroka Ilije (1712)

## Islam Grčki
Islam Grčki
* Hram Sv. proroka Ilije (1872)
* Hram Sv. Georgija (Janković-crkva; 1675)

## Jagodnja
Jagodnja
* Hram Sv. Simeona monaha (1968)

Miranje
* Hram Sv. Arhangela Mihaila (1497)

Lišane
* Hram Sv. Trojice (1854)

## Karin
Karin 
* Hram Sv. Kirika i Julite (1537)

## Kula Atlagića
* Hram Sv. Nikole (1440)

## Obrovac
Obrovac
* Hram Sv. Trojice (1860)

Zelengrad 
* Hram Sv. apostola Petra i Pavla (1856)

## Smoković
Smoković
* Hram Sv. Georgija (1567)

## Poljice
Poljice
* Hram Rođenja Presvete Bogorodice (1868)

Zemunik 
* Hram Sv. Save u Zemuniku i Crnom

## Tribanj
Tribanj
* Hram Sv. Arhangela Mihaila (1865)
* Hram Sv. Trojice (1830)

## Zadar
Zadar
* Hram Sv. proroka Ilije (1563)
* Kapela Sv. Arhang. Mihaila na groblju (1886)

## Žegar
Žegar
* Hram Sv. Georgija (1681)
* Hram Rođenja Presvete Bogorodice (1856)

----
**Izvor**:
* Eparhija dalmatinska
Noel Streatfeild

**Mary Noel Streatfeild** (čitaj: *Meri Noel Stretfild*; Lewes, 24. XII. 1895. - 11. IX. 1986), poznata kao **Noel Streatfeild**, engleska je glumica i književnica.

## Biografija
Rođena je na Badnju večer 1895. kao druga kći svećenika u Lewesu. Bile je svojeglavo i tvrdoglavo dijete (o čemu piše u knjizi *"Svećenikova obitelj"*), a već u ranom djetinjstvu odlučila se baviti glumom te je pohađala Akademiju dramskih umjetnosti, a zatim devet godina nastupala na West Endu i u inozemstvu.

## Književno djelo
Pisanjem se odlučila baviti iznenada te je najprije pisala za odrasle. Godine 1936. napisala je *"Baletne papučice"* (engl. *"Ballet Shoes"*), svoje najpoznatije djelo, a dvije godine kasnije, knjiga *"Cirkus dolazi"* osvojila je prestižnu nagradu *Carnegie Medal*. Njezina namjera bila je pisati naizmjence za djecu i odrasle, ali uspjeh koji je postigla odredio ju je kao dječju autoricu.

Premda nije imala djece, pisala je upravo onakve knjige kakve su djeca htjela čitati, a to zahvaljuje svom znatiželjnom umu koji upija sve oko sebe te sjećanju na vrijeme kad je i sama bila dijete.

## Izvor
* Anonim: *"O autorici"*, u Noel Streatfeild: *"Baletne papučice za Annu"*, *Algoritam*, Zagreb, 2003.
Arhijerejsko namesništvo kninsko

Srpska pravoslavna crkva - Eparhija dalmatinska

**Arhijerejsko namesništvo kninsko**

Parohije:

## [[Biskupija (Knin)|Biskupija]]
=> Biskupija => Бискупија 
* Hram Sv. Trojice (1460)

## [[Dalmatinsko Kosovo]]
=> Dalmatinsko Kosovo
=> Далматинско Косово 
* Hram Sv. cara Lazara (1889)

## [[Ervenik]]
=> Ervenik
=> Ервеник 
* Hram Sv. Nikole (1669)

## [[Golubić (Knin)|Golubić]]
=> Golubić
=> Голубић 
* Hram Sv. arhiđakona Stefana (1462)

## [[Knin]]
=> Knin 
=> Книн 
* Hram Sv. Georgija (1468)
* Hram Pokrova Presv. Bogorodice (1972)

## [[Markovac (Knin)|Markovac]]
=> Markovac
=> Марковац 
* Hram Sv. proroka Ilije (1790)

## [[Mokro Polje]]
=> Mokro Polje
=> Мокро Поље

* Hram Sv. apostola Luke (1557)
Radučić => Radučić
=> Радучић
* Hram Sv. Georgija (1618)

## [[Oćestovo]]
=> Oćestovo
=> Оћестово 
* Hram Sv. Nedelje (zavetni hram, 1920-1960)

## [[Oton (Knin)|Oton]]
=> Oton
=> Отон 
* Hram Sv. proroka Ilije (1702)

## [[Pađani]]
=> Pađani
=> Пађани 
* Hram Sv. Georgija (1456)

## [[Plavno]]
=> Plavno
=> Плавно 
* Hram Sv. Georgija (1618)
Radljevac => Radljevac
=> Радљевац 
* Hram Sv. Joakima i Ane (1905)

## [[Polača]]
=> Polača
=> Полача 
* Hram Sv. apostola Petra i Pavla (1458)

## [[Strmica (Knin)|Strmica]]
=> Strmica
=> Strmica 
* Hram Sv. Jovana Krstitelja (1618)
* Hram Rođenja Presvete Bogorodice (1913)

## [[Vrbnik (Knin)|Vrbnik]]
=> Vrbnik
=> Врбник 
* Hram Sv. Nikole (1619)

## [[Žagrović]]
=> Žagrović
=> Жагровић 
* Hram Sv. Nikole (1537)

----
**Izvor**:
* Eparhija dalmatinska
* Епархија далматинска
Ram It Down

***Ram It Down*** je jedanaesti studijski album britanskog heavy metal sastava Judas Priest. Izdan je 1988. godine.

## Pjesme

# Ram It Down - 04:48	
# Heavy Metal - 05:59	
# Love Zone - 03:58	
# Come And Get It - 04:08	
# Hard As Iron - 04:09	
# Blood Red Skies - 07:51	
# I'm A Rocker - 03:59	
# Johnny B. Goode (Chuck Berry Cover)- 04:39	
# Love You To Death - 04:37	
# Monsters Of Rock - 05:31

* 2001 remaster: bonus pjesme
** Night Comes Down (live, snimljen 1984.)
** Bloodstone (live, snimljen 1982.)

## Sastav

* **Rob Halford**, glavni vokal (1973.- 1991., 2003.- )
* **Glenn Tipton** na gitari (1974.- )
* **K.K.Downing** na gitari (1969.- )
* **Ian Hill** na bas-gitari (1969.- )
* **Dave Holland** na bubnjevima (1979.- 1989.)
Osama bin Laden

**Usama ibn Muhamed bin Avad bin Ladin** (10. mart 1957 - 2. maj 2011; ), poznatiji kao **Osama bin Laden** (أسامة بن لاد), bio je saudijski građevinski preduzetnik i multimilioner (član veoma bogate porodice Bin Laden) i vođa Al kaide, militantne islamističke organizacije koja je izvela više terorističkih napada širom sveta. FBI ga je 1999. postavio među deset najtraženijih osumnjičenih zbog njegove umešanosti u napade na američke ambasade u Keniji i Tanzaniji 1998. godine. Bin Ladena su likvidirale američke snage u maju 2011. godine.

## Biografija
Malo toga se zna na Zapadu o njegovom životu. Nasledio je životni uspeh od svoga oca, koji je posedovao graditeljsku kompaniju, koja je prosperisala kroz bliske veze sa saudijskom kraljevskom porodicom.

Bin Laden je došao u međunarodnu pažnju 1980-tih u Avganistanu zbog svoje uloge u avganskom otporu protiv sovjetske okupacije. Sovjetski Savez je izvršio invaziju na Avganistan 1979. Tokom mladosti Bin Laden je prolazio kroz islamska fundamentalistička učenja, i gledao je na sovjetsku invaziju kao na neoprostivu agresiju na muslimane. Da pomogne otpor, Bin Laden je osiguravao novac i pomoć, gradio kampove za obuku, i dovodio veliki broj dobrovoljaca iz arapskih zemalja. 1988., pri kraju rata Bin Laden, zajedno sa Egipćaninom Ajmanom al-Zavahrijem osniva Al Kaidu (arapski - *baza*), organizaciju koja, prema američkim zvaničnicima, povezuje i koordinira islamske fundamentalističke grupe širom sveta.

Nakon Zalivskog rata činjenica da se američke snage nalaze na islamskom tlu i potpora Izraelu potiču ga na organizovanje teških napada protiv Zapada. Nakon napada 11. septembra 2001. američke su snage pokrenule *Rat protiv terorizma* koji je izbacio teroriste iz Avganistana i srušio talibansku vladu koja je podržavala Bin Ladena. Nakon toga al Kaida se reorganizuje i sprema za nove napade.

Njegova porodica ga se javno odrekla 1994. godine, neposredno pre nego što je Saudijska Arabija poništila njegovo državljanstvo i nekoliko godina pre napada na Njujork 2001. godine. 

## Smrt
Osama bin Laden ubijen je 2. maja po pakistanskom, odnosno 1. po severnoameričkom vremenu u Abotabadu, Pakistan. 

## Povezano
* Teorije zavjere oko smrti Osame bin Ladena

## Vanjske veze

* Hunting Bin Laden – PBS Frontline (Nov. 2002)
* FBIS Report, Compilation of Usama Bin Laden Statements 1994 – January 2004 
* FBI's 10 Most Wanted Fugitives poster
* ''New Yorker'' article on Osama's youth, December 12, 2005
* Full text: bin Laden's 'letter to America', 24 November 2002
* Who is Osama bin Laden, BBC News, 6 December 2009
Jichak Rabin

**Yitzhak Rabin** (čitaj: Jicak Rabin, 1922. - 1995.), izraelski vojnik i političar, rođen je u Jeruzalemu, gdje je završio poljoprivrednu školu. Rabin se borio u židovskom Palmachu protiv britanskih vlasti te je sudjelovao u oružanim akcijama protiv vichyjevske Francuske u Siriji i Libanonu. Tijekom Prvog izraelsko-arapskog rata 1948. vodio je obranu Jeruzalema, a u završnoj fazi rata vodio je operacije protiv Egipćana u pustinji Negev. Rabin je brzo napredovao u redovima izraelske vojske te je 1964. postao načelnik glavnog stožera. Njegove zamisli o brzoj mobilizaciji pričuve i uništenju neprijateljskog zrakoplovstva na zemlji pokazale su se odlučujućima u ratu 1967.(više na Bliskoistočni sukob). Godinu dana nakon rata okončao je vojnu karijeru i preuzeo mjesto veleposlanika u Sjedinjenim Američkim Državama. Godine 1973. ušao je u politiku te nakon ostavke Golde Meir 1974. postao peti izraelski premijer i prvi rođen na izraelskom tlu. U travnju 1977., nakon serije skandala, prisiljen je predati vodstvo stranke Shimonu Peresu. Od 1984. do 1990. Rabin je bio ministar obrane te je djelomično odgovoran za politiku čvrste ruke prema Palestincima u početku Intifade. Godine 1992. vratio se na čelo Laburista i nakon izbora postao premijer. Nakon tajnih pregovora, 1993. potpisao je sporazum s dugogodišnjim neprijateljem Yasserom Arafatom, a 1994. zajedno s izraelskim ministrom vanjskih poslova Shimonom Peresom i Yasserom Arafatom podijelio je Nobelovu nagradu za mir. Na mirovnom skupu 1995. ubio ga izraelski ekstremist a njegova će smrt biti nenadoknadiv gubitak bliskoistočnom mirovnom procesu.
Terorizam

**Terorizam** je smišljena upotreba nezakonitog nasilja ili prijetnje nezakonitim nasiljem radi usađivanja straha, s namjerom prisiljavanja ili zastrašivanja vlasti ili društva kako bi se postigli ciljevi koji su općenito politički, vjerski ili ideološki. U današnjem svijetu ne postoji definicija terorizma oko koje postoji međunarodnopravno relevantni konsenzus. Uobičajene definicije terorizma se uglavnom svode na nasilna djela kojima je glavna svrha izazvati opći strah, poduzeta iz ideoloških razloga, odnosno akcije u oružanim sukobima čija su namjerna meta neborci, odnosno civili.

Terorizam u današnjem svijetu ima pežorativno značenje, pa je prilična rijetkost da pojedinci i grupe - čak i kada preuzimaju odgovornost za djela koja se općenito smatraju terorističkim - sebe nazivaju teroristima.

## Povezano
* Teror
* Borci za slobodu
* Organizirani kriminal
* Asimetrično ratovanje
* Sukob niskog intenziteta
* Paravojska

## Izvori

* Terorizam u 21. stoljeću
Angel of Retribution

**Angel Of Retribution** je petnaesti studijski album britanskog heavy metal sastava Judas Priest. Izdan je 2005. godine.

## Pjesme
# Judas Rising - 3:52
# Deal With The Devil - 3:54
# Revolution - 4:42
# Worth Fighting For - 4:17
# Demonizer - 4:35
# Wheels Of Fire - 3:41
# Angel - 4:23
# Hellrider - 6:06
# Eulogy - 2:54
# Lochness - 13:22

## Sastav
* **Rob Halford**, glavni vokal (1973.- 1991., 2003.- )
* **Glenn Tipton** na gitari (1974.- )
* **K.K.Downing** na gitari (1969.- )
* **Ian Hill** na bas-gitari (1969.- )
* **Scott Travis** na bubnjevima (1989.- )
Talačka kriza u Beslanu

**Talačka kriza u [[Beslan]]u** jedan od najtežih terorističkih napada koji je pogodio Rusiju u njezinoj povijesti.

## Kronologija događaja
1. rujna 2004. - tridesetak terorista zauzelo školu u Beslanu, u ruskoj republici Sjevernoj Osetiji. U trenutku napada odvijale su se svečanosti za prvi dan školske godine pa se u zgradi nalazilo oko 1300 djece, roditelja i nastavnika. Nekoliko ljudi uspijeva pobjeći no teroristi, čečenske i arapske provenijencije, zatvaraju većinu u sportskoj dvorani te miniraju zgradu. Teroristi traže nezavisnost Čečenije ili će bombaši-samoubojice aktivirati eksploziv. Slijedeći dan nekoliko je taoca pušteno, a otkriveno je kako se u blizini škole nalaze tijela ubijenih u prvim trenucima prepada. Tokom dana mogu se čuti sporadični pucnjevi i eksplozije.

3. rujna - dogovoreno je odnošenje tijela poginulih koja već par dana leže u predvorju škole. U trenutku dolaska ambulantnih kola, u školi se začula eksplozija nepoznatih razloga, nakon čega je nekoliko taoca pokušalo bijeg. Teroristi otvaraju vatru na biježeće i nekoliko bombaša samoubojica eksplodira. Specijalne snage potpuno nepripremljene ulaze u vatreni okršaj jer nikakav napad nije bio planiran. Ubrzo specijalci ulaze u školu i vatreni okršaji se nastavljaju. Eksplozije u sportskoj dvorani uzrokovale su urušavanje krova i požar, te je kasnije mnogo tijela poginulih nađeno tamo. Nekoliko sati nakon napada još uvijek se mogu čuti pucnji i eksplozije. Krajem dana teroristi su likvidirani i većina ranjenih zbrinuta je u bolnicama. Tragična bilansa samo je mogla potkrijepiti ogorčenje u Rusiji i svijetu koji su uzrokovale slike mrtve i ranjene djece: na kraju je izbrojano 331 mrtvih (od čega 160 djece) i 700 ranjenih. Gubici sigurnosnih snaga brojali su 10 poginulih specijalaca, a ubijena su 32 terorista dok je jedan uhićen.

## Izvori
Metro stanica

**[[Metro]] stanica** je podzemna železnička stanica. Postoje i metro stanice sa više nivoa, kada se radi o stanici sa dve ili više metro linija koje prolaze kroz nju.

Na ulazu u stanicu, na ulici, logo metro-kompanije čija je stanica označava ulaz u stanicu – najčešće veliko slovo „M“. (u Londonskom metrou, logo za podzemnu železnicu je krug sa natpisom *Undergound* na sredini).

Najčešće postoji nekoliko ulaza u metro stanicu, koje i ujedno lišavaju rizični prelazak ulice s jedne na drugu stranu.

U nekim slučajevima, metro stanice mogu biti povezane za važnijim zgradama (robne kuće, važne institucije itd.).

Neki sistemi podzemne železnice, kao što su oni u Montrealu, Štokholmu i Moskvi, poznati su po njihovoj prelepoj arhitekuturi i javnim umetničkim slikama i mozaicima.

## Povezano
* Lista metro sistema
* Autobuska stanica
* Tramvajska stanica
Lista metro sistema

**Napomena:**
Ovde nisu nabrojani svi svetski metro-sistemi. Za potpunu listu metro-sistema u svetu, preporučujemo Vam da pogledate odgovarajući članak na engleskoj Vikipediji.

### Lista deset-metro sistema po broju prevezenih putnika na godišnjem nivou
# Moskovski metro 3,2 milijarde 
# Tokijski metro 2,7 milijarde 
# Seulski metro 1,6 milijarde 
# Metro Meksiko Sitija 1,3 milijarde 
# Njujorški metro 1,3 milijarde 
# Pariški metro 1,2 milijarde 
# Osaka Municipal Subway 957 miliona 
# Londonski metro 886 miliona (4.6 milijardi milja)
# Hongkonški metro 798 miliona 
# Sanktpeterburški metro 784 miliona

### Lista deset metro-sistema po broju stanica
# Njujorški metro 468
# Pariški metro 369
# Londonski metro 275
# Tokijski metro 274 
# Seulski metro 263
# Berlinski metro 254
# Minhenski metro 229
# Madridski metro 190
# Metro Meksiko Sitija 175
# Moskovski metro 308

### Lista deset metro-sistema po dužini
# Minhenski metro 527&nbsp;km (U-voz 85&nbsp;km, S-voz 442&nbsp;km)
# Berlinski metro 473&nbsp;km (U-voz 146&nbsp;km, S-voz 327&nbsp;km)
# Milanski metro 419,4&nbsp;km (Metropolitana 88 Km, *"S" RailLink* 338&nbsp;km)
# Londonski metro 415&nbsp;km
# Njujorški metro 368&nbsp;km
# Tokijski metro 292,3&nbsp;km 
# Seulski metro 287&nbsp;km
# Moskovski metro 265,2&nbsp;km
# Madridski metro 226,5&nbsp;km
# Pariški metro 212,5&nbsp;km

### Metroi poredani kronološki
* 1863. Londonski metro
* 1875. Istanbulsko staro metro
* 1892. Čikaški metro
* 1896. Budimpeštanski metro; Glazgovski metro
* 1897. Boston
* 1900. Pariški metor
* 1902. Berlinski U-voz
* 1904. Njujorški metro
* 1935. Moskovski metro
* 1955. Petrogradski metro
* 1973. Pjongjanški metro
* 1974. Pragaski metro
* 1976. Washingtonski metro
* 1976. Harkovski metro
* 1986. Nižno-Novgorodski metro
* 1987. Samarski metro
* 1991. Jekatjerinburski metro
* 1991. Istanbulsko novo metro
* 1995. Varšavski metro
* 2005. Kazanjski metro

## Vanjske veze
* urbanrail.net Vodič kroz svetske metro-sisteme
*  Metro-Subway-Train-List.com International List of Metros Devices
Njujorški metro

**[[New York|Njujorška]] podzemna železnica** slika je čovečanstva u orahovoj ljusci. Nigde na svetu ne možete videti toliko ljudskih raznolikosti kao tamo. Jer, Njujorška Podzemna svet je za sebe. To je Njujork pod zemljom. Pojedinci pod zemljom provode čitav život, ne viđajući spoljni svet. I kao sto na površini možete videti najsjajnija dostignuća civilizacije koja se u Njujorku ogledaju kao u ogledalu, tako pod zemljom možete videti najprimitivnije i najdivljije prizore u Njujorškoj Podzemnoj. Jer, Njujork nudi najbolje od najboljeg i najgore od najgoreg.
Pobednik (spomenik)

Spomenik **Pobednik** je jedan od najpoznatijih spomenika u Beogradu nalazi se na Kalemegdanu

Godine 1912. Ivan Meštrović je projektovao monumentalnu fontanu koja je trebalo da se postavi na Terazijama, sa temom oslobođenje Srbije od Turaka. U centru bazena sa vodom zamislio je petostepeni stub, simbol petovekovnog ropstva pod Turcima, na čijem bi vrhu stajao "Pobednik". Posle završetka Prvog svetskog rata odustalo se od izvođenja ovog projekta, pa je 1928. posle brojnih i žučnih rasprava oko toga da li naga muška skulptura treba biti u centru grada, "Pobednik" postavljen na Kalemegdanu, povodom proslave desetogodišnjice proboja Solunskog fronta. Često se koristi kao simbol Beograda.

*

## Vanjske veze
* Upečatljive slike krivog spomenika
* Znameniti spomenici Beograda
Dopredsjednik

**Dopredsjednik**, "onaj koji je ili jedan od onih koji su po rangu do predsjednika"; žena **dopredsjednica**. U hrvatskoj administrativnoj terminologiji naziv za potpredsjednika ili za zamjenika predsjednika. 

Riječ je novijeg postanja jer je nema ni u historijskom *[[Izvori#ARJ|Rječniku JAZU]]*, ni u drugim rječnicima (*[[Izvori#RMS|RMS]], [[Izvori#RSANU|RSANU]], [[Izvori#Bujas|Bujas]], [[Izvori#Jurančič|Jurančič]]*), osim najnovijih (*[[Izvori#HER|HER]]*, *[[Izvori#Anić|Anić]]*).
Orahovica

**Orahovica** (prethodno **Slavonska Orahovica**), grad u Hrvatskoj, koji administrativno pripada Virovitičko-podravskoj županiji.

## Gradska naselja
Grad Orahovica sastoji se od 13 naselja (stanje 2006), to su: Bijeljevina Orahovička, Crkvari, Dolci, Donja Pištana, Duzluk, Gornja Pištana, Karlovac Feričanački, Kokočak, Magadinovac, Nova Jošava, Orahovica, Stara Jošava i Šumeđe.

## Geografija
Svojim je sjevernim dijelom otvorena prema ravničarskim predjelima , a jugozapadnim dijelom graniči s obroncima Papuka i Krndije, odnosno Parkom prirode Papuk

## Stanovništvo
Orahovica ima 5 792 stanovnika

Velika prijeratna (bivša) općina Orahovica prostirala se na površini od 436 km2, a broj stanovnika po popisima je bio sljedeći:
* 1991. - 15.631
* 1981. - 16.280
* 1971. - 17.641
* 1961. - 19.965
* 1953. - 21.202
* 1948. - 19.697
* 1931. - 20.956
* 1921. - 17.216
* 1910. - 16.539
* 1900. - 12.755
* 1890. - 11.621
* 1880. - 10.028
* 1869. - 10.369
* 1857. - 8.999

## Uprava
Nakon izbora 2005.g. za gradonačelnika ja izabran Josip Nemec (HDZ).

## Historija
U povijesti se prvi put spominje u ispravi kralja Andrije II. iz 1228. godine kojom se određuju međe između posjeda porodice Teten iz Ozyaga (Osuvak) i posjeda plemenite porodice orahovičke iz Orahovice. U ispravi se navodi da su posjedi povezani veoma dobrim tvrdim cestama.

## Gospodarstvo
U Orahovici se nalazi **KIO Keramika** - poznata tvornica pločica

## Značajne osobe
* Stjepan Mesić, hrvatski političar i bivši predsjednik
* Stjepan Ivšić, jedan od najvećih hrvatskih filologa
* Stjepan Varaždinac, enigmat
* Branko Jaklić, hrvatski branitelj

## Spomenici i znamenitosti
* **Ružica grad** - najočuvaniji i naljepši stari utvrđeni grad ne samo u Slavoniji, nego u i cijeloj Hrvatskoj. Prvi put spominje se kao kraljevski posjed 1357. godine. Do turske invazije mijenjao je više puta vlasnike, a 1687. godine zauzimaju ga Turci. Ta utvrda, koja je istodobno grad, dvor i tvrđava stoljećima je nadograđivana, a imala je više tornjeva, kula i bastiona, djelomično oplemenjena umjetničkim elementima stare arhitekture. 
* Orahovačko jezero
* kompleks manastira Sv. Nikole iznad mjesta Duzluk

## Obrazovanje
* Srednja škola "Stjepan Ivšić" (gimnazija, trgovačka i metalci) 
* Osnovna škola "Ivana Brlić-Mažuranić"
* Dječji vrtić "Palčić"
## Kultura
* Enigmatska udruga Orahovica

## Sport
* Nogometni klub Papuk Orahovica
* Rukometni klub Orahovica
* Karate klub "HUS" Orahovica
* Kuglački klub Orahovica
* Športsko ribolovno društvo "Šaran" Orahovica
* Streljaško društvo Orahovica
* Športski tiplerski klub Orahovica
* Hrvatsko planinarsko društvo Orahovica
* Tenis klub Orahovica
* Košarkaški klub Orahovica
* Šahovski klub Orahovica

## Vanjske veze

* Službene stranice grada Orahovice
* Park prirode Papuk
Sastavljač

**Sastavljač**, onaj koji nešto sastavlja, koji je nešto sastavio; žena **sastavljačica**. 

* U izdavaštvu, onaj koji je sastavio neku zbirku, antologiju i sl;
* U šahu, autor koji sastavlja šahovske probleme;
* U enigmatici, autor koji sastavlja zagonetke, zagonetač (*sastavljač zagonetaka*).
Jerej

**Jerej** (grč. *hiereús* = sveštenik), u Pravoslavnoj crkvi, sveštenik. *Usp.* arhijerej, protojerej stavrofor, protojerej, đakon, prezviter, stavrofor.

## Historijski razvoj značenja
Kod Jevreja naziv **jerej** nosili su mnogobožački sveštenici, koji pred običnim ljudima treba da budu sveti. U najstarijoj hrišćanskoj crkvenoj literaturi taj izraz se prvo odnosi na Isusa Hrista, a zatim na episkope. U specijalnom uskom značenju, riječ **jerej** označava lice drugog stepena sveštenstva.

## Izvori
* "Opća enciklopedija" (4 Iz-Kzy), Zagreb, 1978.
* Vladimir Anić, Ivo Goldstein: *"Rječnik stranih riječi"*, Zagreb, 2002.
* *"Veliki pravoslavni bogoslovski enciklopedijski rečnik*" (tom I), Novi Sad, 2000.
Arhijerej

**Arhijerej**, u pravoslavnoj crkvi, počasni naslov za vladiku (episkopa); episkop koji rukovodi eparhijom.

## Prvotno značenje
U Starom zavjetu tim je imenom nazvan prvosveštenik, u Novom zavjetu - Isus Hristos.

## Eparhijski i vikarni arhijerej
Razlikuju se eparhijski i vikarni arhijereji.

* **Eparhijskom arhijereju** pripada cijela eparhijalna uprava i duhovni sud, kako nad duhovnim ličnostima, tako i nad svjetovnim. I jedni i drugi povjereni su njegovom pastirskom nadzoru, i on je dužan da o njihovim dušama daje odgovor pred Bogom. Arhijerej se brine o mjesnim duhovnim i crkvenim školama i rukovodi svim crkvenim ustanovama u svojoj eparhiji.
* **Arhijereji-vikari** su pomoćnici eparhijskih arhijereja.

## Povezano
Jerej

## Izvor
*"Veliki pravoslavni bogoslovski enciklopedijski rečnik*" (tom I), Novi Sad, 2000.
EUO

**EUO** može značiti:
* **[[Enigmatska udruga Orahovica]]**
* **[[Opservatorij Univerziteta Ege]]**, izvorno *Ege Üniversitesi Gözlemevi*
* **[[Europijum(II)-oksid]]**, EuO
* **[[Zapadnoeuropska unija|Union de l'Europe Occidentale]]**, Zapadnoeuropska unija (UEO ili WEU)
* **[[Eggs Ultima Online]]**, internetska igra
Protojerej

**Protojerej** (grč. *protos* : prvi + jerej), prvi sveštenik, prvi među jerejima; počasni čin u pravoslavnoj crkvi, čiji nosilac ima prava na crveni pojas; također: sveštenik pod čijim su nadzorom svi sveštenici iz dijela jedne eparhije. Sinonimi: **protopop**, **protoprezviter**; skraćeno: **proto**, **prota**. Historijske ličnosti koje su bile protojereji obično se tituliraju skraćenim oblikom **prota**, npr. prota Mateja Nenadović, prota Stevan Mihaldžić i sl.

**Napomena**: Klaićev *"Rječnik stranih riječi"* i *"Rečnik"* Matice srpske pogrešno tvrde da je paroh sinonim riječi **protojerej**. Ne stoji ni tvrdnja iz *"Opće enciklopedije"* da je protojerej "starješina nad parohijskim svećenstvom" (jer parohije najčešće imaju samo jednog sveštenika).

## Izvori
* Milan Vujaklija: *"Leksikon stranih reči i izraza"*, Beograd, 1991.
* *"Opća enciklopedija" (6 Nih-Ras)*, Zagreb, 1980.
Vladika

**Vladika**, narodski naziv za arhijereja, episkopa pravoslavne crkve (u starim izvorima i za biskupa, npr. Josipa Jurja Štrosmajera). Ponekad se odnosi i na Isusa Hrista. U Crnoj Gori vladikom su zvali vladara u čijim je rukama bila i crkvena i svjetovna vlast (npr. vladika Rade - Petar II Petrović Njegoš). 

Ta je riječ prevod grčke riječi *despot* = vladar, gospodin.

**Vladika** ima i nekoliko zastarjelih i pokrajinskih značenja: 
* vladalac, poglavar (zemlje, plemena, župe);
* onaj koji gospodari, starješina uopšte;
* naziv i titula za ženu, djevojku plemićkog porijekla, vlastelinka, vlastilinska kći; među likovima u drugom dijelu Dubrovačke trilogije Iva Vojnovića je i **Mara Nikšina Beneša**, *vladika dubrovačka*;
* naziv za neke vrste morskih riba šiljoglavki: *Tulis pavo*, *Coris julis* (knez), *Myliobatis aquila* (golub);
* narodno žensko ime.

----
**Izvori**: 
* *"Veliki pravoslavni bogoslovski enciklopedijski rečnik*" (tom I), Novi Sad, 2000.
* *Rečnik SANU*, Beograd, 1959-
* *"Opća enciklopedija" (8 Š-Žva)*, Zagreb, 1982.
* Milan Bosanac: *"Prosvjetin imenoslov"*, Zagreb, 1984.
NK Međimurje

**NK Međimurje** je nogometni klub iz Čakovca.

## Historija
Nogometni klub Međimurje Čakovec osnovan je u lipnju 2003., a počeo se natjecati u Drugoj HNL preuzevši mjesto kluba Omladinac iz Novog Sela Rok. Nakon premijerne sezone klub se uvrstio u Prvu HNL i tako nakon Čakovca postao drugi međimurski klub koji je uspio dobiti priliku zaigrati u najvišem rangu hrvatskog nogometa. Navijačka skupina NK Međimurja nosi naziv *Anđeli*.

U sezoni 2009./10. završavaju na 15. mjestu 1.HNL i ispadaju u 2.HNL
 
## Stadion
Međimurje svoje domaće utakmice igra na čakovečkom stadionu SRC Mladost, koji ima ukupno 8.000 mjesta, od čega je 5.000 sjedećih.

## Vanjske veze
* NK Međimurje
Dušanbe

**Dušanbe** (tadžički i ruski: *Душанбе*) od 1929. do 1961. zvan **Stalinabad** je glavni i najveći grad Tadžikistana od 679.400 stanovnika.

## Geografija
Grad leži na obalama rijeke Dušabinka u dolini Gisar na jugozapadu države. Grad je izrastao za sovjetske vlasti iz tri manja naselja od kojih je najveće bilo Dušanbe. **Duš** na tadžičkom perzijskom znači ponedjeljak, a to je bio dan kad se održavao sajam u mjestu.

## Historija
Grad je služio kao štab Ibrahim bega, tadžikistanskog vođe borbe protiv boljševika. Od 1929. postao je glavni grad Sovjetske Socijalističke Republike Tadžikistan, i do 1961. je nosio promijenjeni naziv **Stalinabad**, po Staljinu.

Univerzitet i tadžikistanska Akademija nauka i umjetnosti su smješteni u gradu. Grad je bio dosta oštećen tokom građanskog rata, koji je pogodio Tadžikistan, kratko nakon sticanja nezavisnosti.

## Ekonomija
Ugalj, olovo i arsen se iskopavaju u blizini grada. Kao vodeći centar tekstilne industrije i industrije pamuka, Dušanbe takođe proizvodi svilu, mašine, električne uređaje, odjeću, kožnu galanteriju, traktorske dijelove i namirnice.

## Reference

## Vanjske veze

* ''Dushanbe'' na portalu Encyclopædia Britannica
NK Slaven Belupo

**NK Slaven Belupo** je hrvatski nogometni klub iz Koprivnice.

## Historija
Prvi nogometni klub na području Koprivnice osnovan je u lipnju 1907. godine i zvao se Đački nogometni klub Koprivnica. Već u kolovozu iste godine odigrana je prva nogometna utakmica i to protiv zagrebačkog HAŠK-a. Utakmica je završila rezultatom 1:15.

Članovi poznate hrvatske obitelji Friedrich osnovali su 20. kolovoza 1912. godine Hrvatski športski klub Slaven koji 1920. godine osvaja pokrajinsko prvenstvo Hrvatske. Zbog financijskih teškoća i odlaska braće Friedrich u Zagreb, klub prestaje djelovati. Tradiciju kluba nastavlja HŠK Victorija do 1926. godine.

Od 1926. do 1930. godine Koprivnica nema nogometni klub. Od 1930. godine djeluju HŠK Koprivnica, HŠK Danica i radničko namještenički hrvatski športski klub Sloga.

Godine 1945. obnovljen je Slaven kao Fiskulturno društvo Slaven. Od 1953. do 1958. godine klub nosi naziv Sportsko društvo Podravka, a nakon toga Nogometni klub Slaven.

Koprivnička tvrtka Bilokalnik postaje sponzor kluba 1992. godine te se naziv kluba mijenja u NK Slaven Bilokalnik. Godine 1994. sponzor kluba postaje tvrtka Belupo i od tada, pa sve do danas, klub nosi naziv NK Slaven Belupo.

U sezoni 1996./97. Slaven Belupo je ušao u 1. HNL B. Godine 1997. pobjedom protiv Cibalie u Maksimiru ulazi u jedinstvenu 1. HNL.

## Uspjesi
Ulazak u završnicu hrvatskog kupa u sezoni 2006/07.
Osvajanje drugog mjesta u 1. HNL u sezoni 2007/08.
1.Kolo Kupa UEFA 2008/09.

## Europska natjecanja

## Rezultati u Hrvatskoj nogometnoj ligi i kupu

## Stadion
Sadašnji izgled Gradskog stadiona dovršen je 2007. godine. Sastoji se od zapadne tribine i fan-shopa. Zapadna tribina može primiti 3800. posjetitelja. U planu su i izgradnja krova preko cijelog zapada te izgradnja zgrade u kojoj će se nalaziti restoran, soba za UEFU i salon za novinare. U daljnjim planovima je izgradnja istočne i sjeverne tribine te nadogradnja zapadne pa bi tako Gradski stadion primao 20.000 gledatelja.

## Navijačka skupina
Navijačka skupina Sl. Belupa naziva se *Plava Brigada*. Sastali su se 2007. godine na domaćoj utakmici protiv Dinama (Slaven pobjedio sa 5:2). Trenutno broji oko 50 pratitelja.

## Poznati nogometaši
*  Leon Benko 
*  Srebrenko Posavec
*  Ognjen Vukojević
*  Tomislav Bušić
*  Bojan Vručina
*  Nikola Rak
*  Goran Mujanović
*  Dragutin Friedrich
*  Dalibor Poldrugač
*  Pavo Crnac
*  Aljoša Vojnović
*  Antun Dunković
*  Nikola Pokrivač
*  Josip Markovinović
*  Roy Ferenčina
*  Goran Blažević
*  Dalibor Stevanović
*  Mario Jelavić 
*  Kristijan Bistrović
*  Héber
*  Enes Novinić
*  Muzafer Ejupi 
* ] Nikola Katić
*  Marko Mirić
*  Mateas Delić
*  Željko Pakasin
*  Domagoj Kosić
*  Zoran Slišković
*  Miljenko Kovačić
*  Ivica Karabogdan
*  Marijo Dodik
*  Aleksandar Jovičić 
*  Almin Kulenović
*  Miloš Vidović 
*  Csaba Csizmadia
*  Dinko Trebotić
*  Lovro Zvonarek
*  Mirko Ivanovski 
*  Jurica Pranjić
*  Vedran Purić

## Vanjske veze

* Službene stranice kluba
Prvosveštenik

**Prvosveštenik** (**Prvosvećenik**) ima više značenja:
# Vrhovni sveštenik (svećenik) starih Jevreja i u nekih starih mnogobožačkih naroda; žena **prvosveštenica** (**prvosvećenica**)
# Naziv duhovnog lica najvišeg čina

## Neki od naslova
* Dastur u zoroastrizmu
* Hijerofant u kultu Eleuzijskih misterija
* Kohen gadol, prvosveštenik Izraela i Judeje do uništenja Drugog hrama
* Pontifex maximus u drevnom Rimu

## Literatura
* *"Rečnik srpskohrvatskoga književnog jezika"*, Matica srpska, Novi Sad, 1967-1976.
* Miloš Moskovljević: *"Rečnik savremenog srpskohrvatskog književnog jezika s jezičkim savetnikom"*, Beograd, 1990.
Protoprezviter

**Protoprezviter** (i **protopresviter**, grč.: proto+prezviter), protojerej kao starješina nad nekoliko parohija odn. kao starješina nad parohijskim sveštenstvom određene oblasti.

## Izvori
* *"Rečnik srpskohrvatskoga književnog jezika"*, Matica srpska, Novi Sad, 1967-1976.
* Miloš Moskovljević: *"Rečnik savremenog srpskohrvatskog književnog jezika s jezičkim savetnikom"*, Beograd, 1990.
Arhijerejsko namesništvo vukovarsko

Srpska pravoslavna crkva - Osječkopoljska i baranjska eparhija

**Arhijerejsko namesništvo vukovarsko / [[Архијерејско намесништво вуковарско]]**
* Sjedište: 32000 Vukovar, Zmaj-Jovina 13
* Arhijerejski namesnik: protojerej Dušan Marković

Crkvene opštine:

## [[Bobota]]
32225 Bobota, Mitrovićeva 33
* Srpska pravoslavna parohija Bobota
Paroh: protojerej Milovan Vlaović

## [[Borovo Selo]]
32227 Borovo selo, Trg palih boraca 13
* Srpska pravoslavna parohija Borovo Selo
Parosi: protoprezviter-stavrofor Čedo Lukić, protonamesnik Milenko Grebić, prezviter Nenad Dragičević i protođakon Dragan Serdar

## [[Borovo Naselje]]
32223 Borovo Naselje
* Srpska pravoslavna parohija Borovo Naselje
Paroh: protojerej Slobodan Blažić

http://www.spco-borovonaselje.org

## [[Bršadin]]
32222 Bršadin, Vase Đurđevića 31
* Srpska pravoslavna parohija Bršadin
Paroh: protonamesnik Ljubenko Jović

telefon: 032/569-030

mobilni: 095/906-8702

http://www.spco-brsadin.org 

## [[Mirkovci]]
32240 Mirkovci, Branka Radičevića 3
* Srpska pravoslavna parohija MIRKOVCI
Paroh: protojerej Đorđe Kovačević

## [[Negoslavci]]
32239 Negoslavci, Vukovarska 3
* Srpska pravoslavna parohija Negoslavci
Paroh: protojerej Dragomir Živanić

## [[Orolik]]
32243 Orolik
* Srpska pravoslavna parohija Orolik
Paroh: jerej Goran Goranović

## [[Pačetin]]
32222 Pačetin, Crnogoraca 14
* Srpska pravoslavna parohija Pačetin
Paroh: protonamesnik Nenad Kesonja, tel:032-562-027
opslužuje i parohiju Marinci

## [[Petrovci]]
32229 Petrovci
* Srpska pravoslavna parohija Petrovci
Paroh: jerej Dragoslav Šalajić

## [[Rajevo Selo]]
32261 Rajevo Selo
* Srpska pravoslavna parohija Rajevo Selo
Administrator parohije: Protojerej Predrag Azap

## [[Sotin]]
32232 Sotin
* Srpska pravoslavna parohija Sotin
Paroh: jerej Dalibor Zarić
administrator parohija: Opatovac, Mohovo i Šarengrad

## [[Sremske Laze]]
Sremske Laze, Branislava Nušića 3, 32241 Stari Jankovci
* Srpska pravoslavna parohija Sremske Laze
Paroh: jerej Savo Simić

## [[Trpinja]]
32224 Trpinja, Bršadinčić 6
* Srpska pravoslavna parohija Trpinja
Paroh: protonamesnik Saša Kuzmanović, mob/+385 98 346 146
spcotrpinja@gmail.com

## [[Vera (selo)|Vera]]
32224 Vera, Miloša Obilića 3
* Srpska pravoslavna parohija Vera
Paroh: Protojerej Milorad Lazarević

## [[Vinkovci]]
32100 Vinkovci, Hrvatskih žrtava 2
* Srpska pravoslavna parohija Vinkovci
* www:http://www.vinkovci.ovde.com 

Protojerej Predrag Azap, paroh vinkovacki

## [[Vukovar]]
32000 Vukovar, Zmaj-Jovina 13
* Srpska pravoslavna crkvena opština i parohija Vukovar
* Prva parohija: Hram Sv. Nikolaja; paroh: protojerej-stavrofor Dušan Marković i đakon Dalibor Zarić
* Druga parohija: Hram Svete Petke na Dobroj vodi; paroh: protojerej Jovan Radivojević i đakon Vukašin Cvetojević

----
**Izvor**:
* Архијерејско намесништво вуковарско
Eparhija osečkopoljska i baranjska

**Eparhija osečkopoljska i baranjska** je eparhija Srpske pravoslavne crkve sa sjedištem u Dalju, gde se nalazi i saborna crkva eparhije.

Nadležni arhijerej je gospodin Heruvim.

## Historija

Osječkopoljska eparhija postoji kao samostalna sve do 1758. godine, kada je pripojena Arhidijecezi karlovačkoj. Kasnije, sve do 1991. godine, Osječkopoljska eparhija bila je deo Sremske eparhije.

Sveti arhijerejski sabor Srpske pravoslavne crkve je 22. maja 1991. godine vaspostavio i obnovio Osječkopoljsku eparhiju i istoj pridružio cijelu Baranju, tako da dobija današnji naziv – *Osječkopoljska i baranjska eparhija*.

Sutradan, 23. maja, Sabor je za episkopa osječkopoljskog i baranjskog izabrao arhimandrita Lukijana (Vladulova), nastojatelja manastira Bođani.

Sjedište episkopa Lukijana danas je u varoši Dalju, gdje se nalazi ljetna rezidencija srpskih patrijaraha. Episkop Lukijan iznio je početkom 2013. godine plan da sjedište eparhije bude premješteno u Vukovar u vrijeme kada se za to stvore svi potrebni uvjeti.

## Namesništva
Vladičanstvo osječkopoljsko i baranjsko ima 3 arhijerejska namjesništva sa 39 sveštenika i 2 đakona. Namesništva su:
* osječko,
* vukovarsko i
* baranjsko.

## Povezano
* Eparhija slavonska

## Izvori
* 20 godina Eparhije osečko-poljske 

## Vanjske veze
* Zvanični sajt
Josip Juraj Strossmayer

**Josip Juraj Strossmayer** ~ ʃtrǒsmajer (Osijek, 4. veljače 1815. – Đakovo, 8. travnja 1905), katolički biskup, političar i dobrotvor. Biskupom bosanskim ili đakovačkim i srijemskim imenovan je bio 18. rujna 1849., a ustoličen 8. rujna 1850. Veliki mecena kulture i umjetnosti, pokretač značajnih društvenih aktivnosti i istaknuti prvak Narodne stranke (1860–1873). God. 1860. darovao je 50 000 forinti za osnutak JAZU, a isti iznos 1866. darovao je za osnivanje modernog sveučilišta u Zagrebu.

## Vanjske veze

* Smičiklas, Tade. *[https://archive.org/details/nacrtzivotaidje00smigoog Nacrt života i djelâ biskupa J. J. Strossmayera, i izabrani njegovi spisi: govori, rasprave i okružnice]*. Zagreb : Tisak dioničke tiskare. 1906.