open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Učenik

**Učenik** je sudionik didaktičko-komunikacijskih stvaralačkih aktivnosti, koje su usmjerene na njegovo obrazovanje, odgajanje, integriranje u društvenu zajednicu i izgrađivanje samostalne, slobodne i kritičke ličnosti. Učenik je redovni ili izvanredni polaznik određenog oblika obrazovnih institucija. U suvremenoj didaktici on se javlja kao subjekt nastavnog procesa i to u svim njegovim fazama (od planiranja, preko realizacije do vrednovanja).

## Učenikova ličnost
Značajke učenikove ličnosti svrstavamo u četiri osnovna područja ili skupina faktora:

## Vanjske veze
Konjski tramvaj

**Konjski tramvaj**, također i **konjska željeznica** je šinsko vozilo kojeg vuku konji. Konjski tramvaj je preteča električnog tramvaja, također i lake gradske željeznice. Prvi konjski tramvaji javljaju se krajem 18. vijeka urbanizacijom gradova i potrebom uvođenja organiziranog javnog gradskog prijevoza. Napuštaju se krajem 19. i početkom 20. vijeka. I danas ponegdje prometuju u turističke svrhe. 

## Veze

* Tramvaj
* Konjski omnibus
Pješak

**Pješak** (ijek.) ili **pešak** (ek.), osoba koja sudjeluje u prometu, a ne upravlja vozilom, niti se prevozi u vozilu ili na vozilu, osoba koja vlastitom snagom gura ili vuče ručna kolica, zaprežno vozilo ili motorno vozilo, dječje prijevozno sredstvo, bicikl ili prijevozno sredstvo na osobni ili motorni pogon za osobe s invaliditetom ili starije osobe, ako se pritom kreće brzinom čovječjeg hoda, te osoba koja klizi klizaljkama, skijama ili saonicama ili se vozi na koturaljkama, skateboardu i sl.
Pješak (razvrstavanje)

**Pješak** može značiti:

* **[[Pješak]]**, sudionik u prometu 
* **[[Pješak (šah)]]**, šahovska figura
* **[[Pješadija|Pješak (vojnik)]]**, vojnik koji nastupa u bitci na svoje dvije vlastite noge
Saobraćajna nesreća

**Saobraćajna nesreća** je događaj na cesti u kojem je sudjelovalo najmanje jedno vozilo u pokretu i u kojem je najmanje jedna osoba ozlijeđena ili poginula ili u roku od 30 dana umrla od posljedica te saobraćajne nesreće ili je izazvana materijalna šteta.

Nije saobraćajna nesreća kada je radno vozilo, radni stroj, motokultivator, traktor ili zaprežno vozilo krećući se po nerazvrstanoj cesti ili pri obavljanju radova u pokretu sletjelo s nerazvrstane ceste ili se prevrnulo ili udarilo u neku prirodnu prepreku, a pritom ne sudjeluje drugo vozilo ili pješak i kada tim događajem drugoj osobi nije prouzročena šteta.

## Vanjske veze
Trolejbus

**Trolejbus** (eng. *trolley-bus*) je električno vozilo za gradski prijevoz putnika. Glavni pogon ostvaruje preko elektromotora koji mogu biti istosmjerni serijski ili trofazni asinhroni motori.

## Karakteristike
Karakteristike ovog vozila su:

* po svom izgledu vrlo je sličan autobusu (ima gumene kotače, i volan - upravljač, kreće se izvan tračnica, iako postoje posebni sustavi vođenja korištenjem tračnica za autobuse)
* u stalnoj je vezi sa dvožičnom električnom kontaktnom mrežom preko dvije trole (oduzimači struje) čija je dužina oko 6 metara
* ima mogućnost bočnog kretanja u odnosu na os kontaktne mreže oko 5 metara (zbog mogućnosti promjene prometne trake na ulici ili zaobilaženja prepreka)

## Osnovna podjela

Prema osnovnoj podjeli trolejbusi se dijele na dvoosovinske sa jednodjelnom karoserijom i troosovinske zglobne sa dvodjelnom karoserijom, a osim njih postoje i trolejbusi na kat te trolejbusi sa prikolicom.

## Ostale izvedbe trolejbusa

Osim glavnog pogona i upravljanja postoje i trolejbusi:
* sa pomoćnim vučnim pogonom (za slučaj kvara glavnog pogona)
* sa dvojnim pogonom, odn. Diesel motorom sa električnim generatorom ili akumulatorima (služe za vožnju na dijelovima trase gdje nema kontaktne mreže)
* trolejbusi sa automatskim vođenjem po unaprijed određenoj trasi (unutar posebnih tračnica-vodilja koje automatski mijenjaju smjer kretanja, tj. vrše skretanje, ili bez njih)
* trolejbusi upravljani daljinskim upravljanjem.



Datoteka:Fahrleitungen-obus-weiche.jpg|Kontaktna mreža trolejbusa
Datoteka:Beo_trolejbus_00.jpg|Trolejbus u Beogradu
Datoteka:Eberswalde-O-Bus-1901.jpg|Njemački trolejbus iz 1901. godine
Datoteka:Vancouver trolley2101 050720.jpg|Treća generacija trolejbusa u Vancouveru



### Veze

* Autobus
* Električni autobus
* Zglobni autobus
Škoda Auto

**Škoda** []  je češki proizvođač automobila sa sjedištem u Mladoj Boleslavi.

## Historija

Tvrtka je osnovana 27. 6. 1925., kada je kupio koncern Škoda češkog proizvođača automobila Laurin & Klement u Mladoj Boleslavi. Václav Laurin je ostao tehnički direktor. Od 16. 4. 1991. Škoda je u vlasništu Volkswagen Grupe.

## Modeli 2012.

## Modeli


File:13-04-05-Skoda Museum Mladá Boleslav by RalfR-233.png|Logo Škoda Auto 2013.
File:13-04-05-Skoda Museum Mladá Boleslav by RalfR-035.jpg|Laurin & Klement (1890.)
File:12-01-11-autostadt-wolfsburg-by-RalfR-301.jpg|Laurin & Klement A (1898.)
File:13-04-05-Skoda Museum Mladá Boleslav by RalfR-008.jpg|Škoda 422 (1930.)
File:13-04-05-Skoda Museum Mladá Boleslav by RalfR-122.jpg|Škoda Octavia Super (1960.)
File:13-04-05-Skoda Museum Mladá Boleslav by RalfR-121.jpg|Škoda MB 1000 (1966.)
File:13-04-05-Skoda Museum Mladá Boleslav by RalfR-001.jpg|Škoda 136 LR (1984.)
File:13-04-05-Skoda Museum Mladá Boleslav by RalfR-002.jpg|Škoda Fabia Super 2000
File:13-04-05-Skoda Museum Mladá Boleslav by RalfR-206.jpg|Škoda Vision D (2011.)


### 1923–1945

### 1948–1993

### od 1991. (kao dio Volkswagen grupe)
* Škoda Felicia (1994.)
* Škoda Octavia (1996.)
* Škoda Fabia (1999.)
* Škoda Superb (2001.)
* Škoda Octavia II (2004.)
* Škoda Roomster (2006.)
* Škoda Fabia II (2007.)
* Škoda Praktik (2007.)
* Škoda Superb II (2008.)
* Škoda Yeti (2009.)
* Škoda Citigo (2011.)
* Škoda Rapid (2012.)
* Škoda Octavia III (2013.)

## Vanjske veze

* Službene stranice Škoda Hrvatska
* Škoda Owners Club of Great Britain 
* Skoda owners' community and forums 
* http://www.skodaforum.com  Skoda Forum 
* Skoda Forum based on the VAG Group
Motocikl

**Motocikl** je bicikl sa [motor]dbbnis]om. Suvremeni motocikli su vrlo složeni, a mogu biti jačine od 50 cc (kubičnih centimetara) do preko 1000 cc. Motocikli se diljem svijeta koriste za [sport u motociklističkim disciplinama i razonodu.

### Dijelovi motocikla

Kao i bicikl, motocikl ima okvir, stražnji kotač koji tjera naprijed, prednji kotač za upravljanje i komande na upravljaču. Kao i automobil, ima motor sa unutrašnjim izgaranjem i ovijes. Ovijes drži trup motocikla na kotačima i sprečeva oštećenja uslijed poskakivanja kotača po cesti.

* **Ploča sa instrumentima**
Motocikli imaju ploču sa instrumentima na sredini upravljača. Sklopkama za svjetla i pokazivače smjera može se rukovati na ručkama upravljača. Ploča se sastoji od:
# Brave za pokretanje motora
# Brzinomjera
# Pokazivača smjera i kontrolnih žaruljica
# Brojača okretaja

* **Dvotaktni motor s jednim cilindrom** (motori većih motocikla imaju više cilindara)
* **Spreminik za gorivo**
* **Lagana šasija**
* **Prednji ovjes**
* **Stražnji kotač** s tri žbice od legure, učvršćen prečkom ovjesa.
* **Gume** motocikla koje dobro prijanjaju uz cestu čak kad se motor naginje u zavojima.

### Vožnja motocikla

Motociklist ubrzava ili smanjuje okretanjem ručice na desnoj strani upravljača, a mijenja brzinu podizanjem ili spuštanjem nožne poluge. Prednjim kočnicama upravlja ručno, a stražnjima nožno. Kako bi prošao zavoj, motociklist okreće upravljač i naginje motocikli.

### Mopedi i skuteri
Mopedi i skuteri su maleni motocikli koji se koriste za kratke vožnje u gradovima i naseljima. Imaju malene motore, pa ne mogu voziti brzo, ali su veoma ekonomični. Mopedi, koji su ograničeni na motor od 50 cc, imaju pedale koje pomažu kad treba svladati strmu uzbrdicu.

## Razvoj motocikla
Kada su biciklu dodali motor s unutrašnjim izgaranjem nastao je motorkotač. Učinio je to 1885. njemački inženjer Daimler, ugradivši u drveni okvir bicikla benzinski motor sa zračnim hlađenjem. Motorkotači su čvršće i masivnije građeni od bicikla.

Datoteka:Trike.13.arp.jpg|Motorkotač sa tri kotača
Datoteka:Cagiva raptor.JPG|Motorkotač sa dva kotača


### Podjela motocikla po godinama proizvodnje

* 1936- *[[Harley - Davidson]] Knucklehead 61E*, bio je vodeći u američkom dizajnu; njegov motor je sličio stisnutoj šaci.
* 1942- *Harley Davidson*, prilagođen za vojnu uporabu, ali se temeljio na civilnom modelu.
* 1951- *Harley Davidson Hydra Gilde*, ima klasičan izgled s visokim upravljačem i najosnovnijim dijelovima.
* 1956- *Heinkel Perle*, poznat po tome što mu sve žice i kabeli od upravljača prolaze kroz šasiju.
* 1956- *BMW R/60*, ima spojeve koji mjenjaju kut između "Steib" prikolice i motocikla.
* 1960-te-*Mod- skuteri*, bili su popularni šezdesetih godina, što više zrcala i svjetla, to modernije.
* 1971-* BMW R75/5*, motocikli za duža putovanja, kombinacija pouzdanosti i udobnosti.
* 1991- *Honda GL 1500/6 Gold Wing*, ima motor od 1500 c.c., dodatni par cilindra i raskošne dodatke, primjerice kasetofon.
* 1992- *Husqvarna Motocross TC610*, trkači motocikli, namjenjen vožnji po poljima i blatu.

## Proizvođači motocikala

* Norton Motorcycle Company
IATA aerodromski kodovi

**IATA aerodromski kodovi**, također poznati i kao **IATA-ino određivanje lokacije**, **IATA-in kod stanice** ili jednostavno **pokazatelj lokacije** je troslovni kod kojim se označuju zračne luke širom svijeta, definiran od strane Međunarodne udruge za zračni prijevoz (IATA). Oznaka je vidljivo prikazana na prtljažnom tegu koji se na šalteru za registraciju putnika stavlja na svaku prtljagu.

Korištenje ovih kodova uređuje IATA-ina *Rezolucija 763*. Kodovi se objavljuju dva puta godišnje u *IATA Airline Coding* imeniku. Većina zemalja u svojim službenim zrakoplovnim publikacijama koriste ICAO kodove umjesto IATA-inih.

IATA također izdaje kodove za željezničke stanice kao i za službe prihvata i otpreme zrakolova na zračnim lukama. Kodovi željezničkih kolodvora često se usklađuju sporazumima (kao što su *Amtrak*, *SNCF French Rail*, *Deutsche Bahn*) između zrakoplovnih i željezničkih prijevoznika.

## Reference

## Vanjske veze
* IATA
* IATA kodni sistem
* United Nations Code for Trade and Transport Locations (UN/LOCODE) - uključuje IATA kodove
* 
* Database with extended search functionality  
* Searchable database includes both IATA and ICAO codes 
* Airport IATA/ICAO Designator / Code Database Search
ICAO aerodromski kodovi

**ICAO aerodromski kod** ili *pokazivač lokacije* je četveroslovni alfanumerički kod koji označava pojedinačno svaki aerodrom širom svijeta. Kodove je definirala Organizacija međunarodnog civilnog zrakoplovstva a objavljeni su u "*ICAO dokumentu 7910: Lokacijski pokazatelji*". 

ICAO kodovi se koriste u kontroli zračnog prometa i u planiranju leta avioprijevoznika. Različiti su od IATA kodova kojima se susreće javnost a koriste se za red letenja, rezervacije i prijevoz prtljage. Na primjer, putnici koji koriste Aerodrom Dubrovnik će najvjerojatnije biti upoznati s IATA kodom: **DBV**. Manje je vjerojatno da će poznavati ICAO kod: **LDDU**. 

ICAO kodovi koriste se i za identifikaciju drugih lokacije, kao što su meteorološke postaje, letačkih servisnih informacija ili oblasnih kontrola leta bez obzira nalazili se oni na aerodromu ili ne. 

## Struktura

Za razliku od IATA kodova, ICAO kodovi imaju regionalni oblik (dodijeljeni su po regijama svijeta), opsežni su i nema dvostrukih. Generalno, prvo slovo je dodijeljeno po kontinentima i predstavlja zemlju ili skupinu zemalja unutar tog kontinenta. Drugo slovo uglavnom predstavlja zemlju u toj regiji a preostala dva se koriste za identifikaciju svakog aerodroma. Izuzetak ovom pravilu su veće zemlje koje imaju jednoslovne kodove zemalja a preostala tri slova identificiraju aerodrom. U oba slučaja, za razliku od IATA kodova, ICAO kodovi pružaju geografski kontekst. Koristeći raniji primjer Aerodroma Dubrovnik s ICAO kodom **LDDU**, može se zaključiti da je aerodrom **LDZA** negdje u Hrvatskoj (Aerodrom Zagreb). S druge strane znajući da je **SPU** IATA kod za Aerodrom Split, lokaciju za **SPJ** (Aerodrom Sparti u Grčkoj) nije moguće s većom sigurnošću odrediti.

Slova I, J i X se trenutno ne koriste kao prvo slovo bilo kojeg ICAO koda. 

U većini slučajeva aerodroma SAD-a i Kanade dodijeljeni su troslovni IATA kodovi koji su identični ICAO kodovima, s prefiksom **[[K]]** za SAD (**IAD** i **KIAD** (Aerodrom Washington Dulles, Washington, D.C. / Virginia, SAD)) ili **[[C]]** za Kanadu (**YYC** i **CYYC** (Aerodrom Calgary - Calgary, Alberta, Kanada). Ovi kodovi se ne smiju miješati s radio ili televizijskim pozivnim oznakama, niti onda kada dvije zemlje koriste iste četveroslovne oznake. 

Kako Aljaska, Havaji i SAD imaju svoje dvoslovne ICAO prefikse, situacija je slična kao i u drugim manjim zemljama i ICAO kodovi njihovih aerodroma se u pravilu razlikuju od pripadajućih troslovnih FAA / IATA oznaka; na primjer: Aerodrom Hilo na Havajima (PHTO / ITO) i Aerodrom Juneau na Aljasci (PAJN / JNU). 

U regiji **[[L]]** (južna Europa) iskorišteni su svi dvoslovni prefiksi i ne mogu se uvesti dodatne zemlje. 

**ZZZZ** je poseban kod koji se koristi kada ne postoji ICAO oznaka aerodroma te se obično koristi u planu leta.

## Prefiksi

## Vanjske veze
* ICAO On-line Publications Purchasing  (službena stranica)
* International Civil Aviation Organization (službena stranica)
* ICAO airport codes worldwide, by country 
* Airport IATA/ICAO Designator / Code Database Search (sa centralne web-stranice s kodovima aerodroma, redovno obnavljanje podataka)
Proglas

**Proglas** (, glagoljica: ⰒⰓⰑⰃⰎⰀⰔⰟ - predgovor) je predgovor prvog staroslovenskog prevoda četiri evanđelja. Napisao ga je Konstantin Filozof između 863. i 867. godine u Velikoj Moravskoj (današnja Moravska i Slovačka).

Proglas se smatra prvom poemom na književnom staroslovenskom jeziku.

## Odlomak

## Vanjske veze

*Wikisource *Proglas* (moderna transliteracija)
*Wikisource *Proglas* (staroslovenska ćirilica)
*Wikisource *Proglas* (glagoljica)
Prva liga Jugoslavije u košarci 1982/1983.

**Prva liga Jugoslavije u košarci 1982/83.** je bilo 39. prvenstvo SFRJ u košarci. Titulu je osvojila Bosna. Sezonu je obeležio skandal u trećoj utakmici finala između Bosne i Šibenke, koju je KSJ poništio i naložio da se utakmica ponovi na neutralnom terenu u Spensu. Šibenka je odbila da dođe na ponovljenu majstoricu, pa je titula prvaka dodeljena Bosni.

## Učesnici prvenstva

,

### Tabela

***Legenda:***
 

### Plej-of
# **Šibenka** - Bosna 103: 98
# **Bosna** - Šibenka 96: 84
# **Šibenka** - Bosna 83: 82
# **Bosna** - Šibenka 20: 0 pff

### Finale
Na dve sekunde pre kraja utamice, pri rezultatu 82:81 za Bosnu, dosuđen je aut za Šibenku. Posle izvođenja lopte iz auta, šut ka košu uputio je Dražen Petrović i promašio. Sudija Ilija Matijević je zatim dosudio prekršaj Sabita Hadžića nad Petrovićem i slobodna bacanja. Košarkaši Bosne su se žalili da je isteklo vreme, ali sudija Matijević nije poništio svoju odluku. Petrović je realizovao oba slobodna bacanja za 83:82 i pehar je dodeljen Šibenki.

Košarkaški savez Jugoslavije je uvažio žalbu Bosne i poništio utakmicu i naložio da se odigra nova na neutralnom terenu u novosadskom Spensu. Košarkaši Šibenke su odbili da igraju ponovljenu utakmicu, pa je KSJ utakmicu registrovao službenim rezultatom i titulu dodelio Bosni.

## Sastav prvaka
:4 Boro Vučević
:5 Pajović
:6 Predrag Benaček
:7 Đurić
:8 Mario Primorac
:9 Ratko Radovanović
:10 Dragan Zrno
:11 Žarko Varajić
:12 Emir Mutapčić
:13 Sabahudin Bilalović
:14 Sabit Hadžić
:15 Miroljub Mitrović
:trener Svetislav Pešić

Šibenka
Dražen Petrović, Živko Ljubojević, Branko Macura, Predrag Šarić, Željko Marelja, Srećko Jarić, Nenad Slavica, Ivica Žurić, Sreten Đurić, Milan Zečević, Fabijan Žurić, Damir Damjanić, Bruno Petani. Trener: Vlade Đurović

## Vanjske veze
*
Neka

**Neka** (perz. نکا) je grad u pokrajini Mazandaran na sjeveru Irana. Geografski je smješten na sjevernom podnožju masiva Alborz odnosno u dolini rijeke Rud-e Neke, oko 20 km južno od obale Kaspijskog mora. Od pokrajinskog sjedišta Sarija udaljen je 20 km istočno, a od Behšahera 20&nbsp;km zapadno. Okolicom grada prevladava umjerena kaspijska klima (<tt>Csa</tt>) s godišnjom količinom padalina od oko 1500 mm. Ekonomija Neke temelji se pretežito na industriji: jugoistočno od grada nalazi se velika cementara tvrtke *Mazandaran Cement*, a gravitiraju mu i Termoelektrana Neka (Šahid Salimi) (najveća u državi), SADRA-ino brodogradilište i Amirabadska luka koji se nalaze na kaspijskoj obali. Godine 2007. najavljen je projekt izgradnje naftovoda od Neke do Džaska u Hormuzganu. Međugradska državna cesta 22 povezuje Neku s Rostamkolom, Behšaherom i Gorganom na istoku odnosno Sarijem na zapadu, a lokalne ceste spajaju ga i s industrijskim područjima na sjeveru odnosno ruralnim naseljima na planinskom jugu. Usporedno s cestom 22 proteže se i željeznička pruga čija se stanica nalazi na sjeveru grada, a 5,0 km zapadno nalazi se aerodrom Dašt-e Naz. Prema popisu stanovništva iz 2006. godine u Neki je živjelo 46.152 ljudi.

## Veze
* Mazandaran

## Izvori

## Vanjske veze
*  Službene stranice grada Neke
Moped

**Moped** je motorno putničko vozilo s dva ili tri kotača, i motorom radnog volumena do max. 50 cm3 i koje na ravnoj cesti ne može razviti brzinu veću od 50 km na sat. Vozilo je namijenjeno prijevozu jedne osobe.
Shelikof (tjesnac)

**Shelikof** (engleski: *Shelikof Strait*) je morski tjesnac na jugozapadnoj obali Aljaske. 

## Geografija
Tjesnac Shelikof razdvaja otok Kodiak od poluotoka Aljaske, proteže se u dužinu nekih 240 km, a širok je od 40 do 48 km. Tjesnac je poznat po velikim oscilacijama morske razine, između plime i oseke, a to i nije čudno jer se na sjeveru spaja sa Cookovim zaljevom gdje su razlike čak 12 metara.

Tjesnac je nazvan po Grigoriju Šelikofu (1747. – 1795.), ruskom trgovcu krznom koji je 1784. osnovao prvo bjelačko naselje na otoku Kodiaku, u Zaljevu troje svetaca (Бухта Трёх Святителей) na jugoistočnom dijelu otoka.

## Izvori
Tesmoforije

**Tesmoforije** (grč. τὰ Θεςεσμοφόρια / *Thesmophoria*) bio je trodnevni verski festival koji se održavao drevnoj Atini i u mnogim drugim gradovima stare Grčke u čast boginje Demetre. U ovoj svetkovini mogle su učestvovati samo žene, a i one, kako se čini, samo ako nisu bile device.

U Atini je ovaj festival proslavljan od 11. do 13. pijanepisona (tj. u oktobru/novembru po našem kalendaru). Sve ceremonije na Tesmoforijama smatrane su "misterijama" i u njih su zato bili posvećene samo neposredne učesnice.

Svrha Tesmoforija bila je, kako se čini, da osiguraju dobar rod useva žita koje se sejalo u to doba godine. Osobitost ovog festivala bilo je izvlačenje ostataka prasića i drugih simbola plodnosti, koji su bili bačeni u jamu na jednom od festivala održanih ranije u godini. To su možda bile Skiroforije, no to je i dalje samo jedna od mogućnosti. Ti ostaci polagani su na žrtvenike, a zatim ukopavani u zemlju zajedno sa semenom kako bi pospešili urod. Možda su te ostatke zvali θεσμοί (*thesmoi*, doslovno = položeni), pa je po njihovom nošenju (φόρος, *phoros*) i cela svetkovina dobila ime.

Tokom sva tri dana trajanja ovog festivala žene su spavale van svojih kuća, pa su podizale neku vrstu privremenog tabora na određenoj udaljenosti od grada. U Atini prvi dan svetkovine zvao se ἄνοδος (*anodos* = "put nagore"), i bio je posvećen uređivanju Tesmoforija, tj. mesta na kome će se obavljati svete ceremonije, te podizanju skloništa za noćenje. Drugi dan bio je νηστεία (*nēsteia* = post) i završavao se ritualnom razmenom uvreda među učesnicama svetkovine (αἰσχρολογία, *aischrologia*), što je pojava koja se sreće i na Eleusinskim misterijama; Aristofan radnju svojih *[[Tesmoforijazuse|Tesmoforijazusa]]* smešta upravo u ovaj dan svetkovine. Treći dan bio je nazvan *καλλιγένεια* (*kalligeneia*), no danas se ne zna ništa o ceremonijama koje su održavane na taj dan. Ime se može prevesti kao "roditeljica lepog poroda" i možda se odnosi na boginju Demetru.

Učesnice ovog praznika očito su dobro čuvale tajne svete misterije Tesmoforija, kako se vidi i iz činjenice da Aristofanova komedija ne pruža nikakvih značajnih detalja o samoj svetkovini.

## Reference
Prva liga SR Jugoslavije u košarci 1992/1993.

**Prvenstvo Jugoslavije u košarci 1992/1993.** je bilo prvo prvenstvo SRJ u košarci. Titulu je osvojila Crvena zvezda. Pored klubova iz Srbije i Crne Gore, u ligi je igrala Borovica Borac iz Banje Luke.

## Učesnici prvenstva

### Tabela

### Plej-of
# **Crvena zvezda** - Partizan 89:87
# Crvena zvezda - **Partizan** 67:82
# Partizan - **Crvena zvezda** 77:83
# **Partizan** - Crvena zvezda 70:68
# **Crvena zvezda** - Partizan 72:64

## Sastav prvaka
:4 Dragoljub Vidačić
:5 Nebojša Ilić
:6 Saša Obradović
:7 Mileta Lisica
:8 Predrag Stojaković
:9 Zoran Jovanović
:10 Rastko Cvetković
:11 Slobodan Kaličanin
:12 Aleksandar Trifunović
:13 Mile Marinković
:14 Dejan Tomašević
:15 Nikola Jovanović
:trener Vladislav Lučić

## Vanjske veze
*
Kamenari

**Kamenari** može da se odnosi na:
* Kamenari (Herceg Novi) – naselje u Crnoj Gori, kod Boke Kotorske
* Kamenari (Srbija) – naselje u Srbiji u Levaču
Kodijak

**Kodijak** (latinski *Ursus arctos middendorffi*) je najveća podvrsta mrkih medvjeda (*Ursus arctos*) koje po Americi zovu **[[grizli]]**. Živi isključivo na području arhipelaga Kodiak u jugozapadnoj Aljasci.

Mrki medvjedi naselili su se na tom području Aljaske prije 12 000 godina. Kad se podigla temperatura krajem posljednjeg ledenog doba, narasla je razina mora, pa su se *kodijaci* našli izolirani po otocima arhipelaga Kodiak, i tako razvili u specifičnu podvrstu.

## Izgled

Boja krzna im varira od žućkasto-narančaste do tamnosmeđe. Zdepastog su tijela, dugih, snažnih udova, sa velikom okruglom glavom, kratkog patrljastog repa. Najveći primjerci mogu narasti do preko 3 metra i imati 780&nbsp;kg, ali prosječni odrasli mužjaci imaju između 272 – 408&nbsp;kg, a ženke su 30% lakše i manje.

Zbog svojih dugih, ravnih kandži, oni se za razliku od drugih medvjeda rijetko penju, čak i kao mladunci.

## Ishrana
Iako se ubrajaju u mesoždere, oni su zapravo svežderi, koji najviše jedu bilje i to travu, bobice i korijenje, kad ih ima. Poznati su kao odlični ribolovci, jer je riba važan dio njihove prehrane, ali se vrlo rijetko upuštaju u lov na druge životinje zbog mesa.
## Razmnožavanje

Ženke su spolno zrele s pet godina, a pare se uobičajeno tek nakon što podignu mladunčad, a to traje tri godine. Sezona parenja kod kodjaka traje od maja do juna, a ženke kote mlade od pola kilograma, po jazbinama. Prosječno kote 2 do najviše 3 mladunca. Mladunci s majkom ostaju oko tri godine.

Skoro polovina mladunaca ugine prije nego što se uspiju odvojiti od majke, a najčešće stradaju od odraslih mužjaka. Čak i nakon tog život ih baš ne mazi, jer u prvih par godina samostalnog života preživi 56% mužjaka i 89% ženki, one zahvaljujući tome što se i nadalje kreću u blizini majke, dok se mužjaci jako udalje u potrazi za svojim revirom. Najstariji evidentirani mužjak bio je star 27 godina, dok je ženka imala čak 34 godine.

## Kodjaci danas
Dok se većina drugih vrsta sjevernoameričkih životinja našla na listi ugroženih vrsta - *kodijaci* su sasvim druga priča, jer njihov broj ne samo da ne opada - već raste. Procjenjuje se da ih danas ima oko 3 500 na svim otocima arhipelaga Kodiak. Od tog broja njih 3 000 živi u rezervatu prirode Kodiak National Wildlife Refuge, koji pokriva dvije trećine otoka Kodiak.

## Izvori

## Vanjske veze

* ''Kodiak bear'' 
* ''The Kodiak bear''
Kodiak (arhipelag)

**Kodiak** (engleski: *Kodiak Archipelago*) je arhipelag u Aljaškom zaljevu odvojen od Poluotoka Aljaska tjesnacem Shelikof. On je udaljen oko 405&nbsp;km jugozapadno od grada Anchoragea.

## Geografija
Arhipelag ima površinu od 13 880 km², dug je 285, a 
širok do 108 km. Prostire se od otoka Barren na sjeveru do otoka Chirikof na jugu. Većina otoka je mala, ali Otok Kodiak je sa svojom površinom od 9 293 km² drugi po veličini otok Sjedinjenih Američkih Država nakon Havaja.

Velik dio arhipelaga je pod šumom, ali ima i 40 malih glečera i brojne potoke. Arhipelag je najpoznatiji po kodjacima najvećoj podvrsti mrkih medvjeda koji živi isključivo na Arhipelagu Kodiak.

Otoci administrativno podpadaju pod Okrug (Borough) arhipelaga Kodiak sa sjedištem u gradu Kodiak.

## Otoci arhipelaga Kodiak
* Afognak - drugi po veličini otok 
* Aiaktalik
* Ban
* Otoci Barren - najsjeverniji
** Ushagat
** Istočni Amatuli
** Zapadni Amatuli
* Chirikof - najužniji
* Dark
* Otoci Geese
* Otok Kodiak - najveći otok 
* Marmot - najistočniji
* Near
* Raspberry
* Otoci Semidi - najzapadni
** Aghiyuk
** Anowiki
** Chowiet
** Kateekuk
** Kiliktagik
* Shuyak
* Sitkalidak
* Spruce
* Sundstrom
* Otoci Trinity
** Tugidak
** Sitkinak
* Two-Headed
* Ugak
* Whale
* Woody

## Reference

## Vanjske veze

* ''Kodiak Island Detailed Geography''
Sarajevski pogrom nad Srbima 1914.

**Sarajevski pogrom nad Srbima 1914** je pogrom nad stanovnicima Sarajeva srpske nacionalnosti koji je bio jedan od pogroma nad Srbima organizovanih u Austrougarskim provincijama Bosni i Hercegovini i Hrvatskoj povodom Sarajevskog atentata 1914.

Ubistvo austrijskog nadvojvode Franca Ferdinanda i njegove supruge Sofije izazvalo je nasilne antisrpske demonstracije Hrvata i muslimana tokom večeri 28. juna 1914. i većim delom sutrašnjeg dana. Ovo je dovelo do duboke međuetničke podeljenosti kakva nije zabeležena u dotadašnjoj istoriji grada. Ivo Andrić je ovaj događaj opisao kao "sarajevsku mahnitost mržnje". Rulja je usmerila svoj bes ka poslovnom prostoru u vlasništvu znamenitijih Srba, Srpkoj Pravoslavnoj Crkvi, školama, Srpskom kulturnom društvu Prosvjeta, banci i kancelariji novina na srpskom jeziku "Srpska riječ". Tokom nasilja su tog istog dana dva Srbina ubijena. U Sarajevu je, prema ruskom izveštaju, više od hiljadu kuća i radnji bilo uništeno. Čak je i konzervativna bečka štampa sutradan izvestila da Sarajevo izgleda kao poprište pogroma.

Po izvršenju Sarajevskog atentata, antisrpsko raspoloženje bilo je na visokom nivou u celoj Austro-Ugarskoj. Uhapšeno je i proterano oko 5.500 Srba, 460 je osuđeno na smrt, a austrougarske vlasti su u Bosni i Hercegovini oformile pretežno muslimansku specijalnu miliciju (), koja je progonila Srbe. Brojni muslimanski verski lideri protestvovali su zbog pogroma nad Srbima. Iste noći, antisrpski neredi organizovani su u brojnim drugim delovima Austro-Ugarske, poput Zagreba i Dubrovnika.

Antisrpske demonstracije u Austro-Ugarskoj i događaji koji su ih sledili imali su značajan uticaj na stav Rusije. Ruska štampa pisala je da odgovornost za događaje leži na onima koji su gurnuli Austriju u Bosnu i Hercegovinu te da Rusija ima dužnost da zaštiti Srbiju.

## Reference

## Izvori
*
Baltički romski jezik

**Baltički romski** obuhvata dijalekte romskoga jezika koji se govore u baltičkim državama i u susednim oblastima Poljske i Rusije. Oko polovine svih govorika ovih dijalekata živi u Poljskoj.

## Dijalekti
Baltički romski obuhvata sledeće dijalekte: ("KJ" označava glavni kontaktni jezik):
* Čuxny romski u Estoniji (KJ: estonski, ruski)
* Finski romski (Fíntika Rómma) (KJ: finski)
* Latvijski romski (Lotfika) u Latviji i Rusiji
* Litvanski romski u Litvaniji i baltičkoj Rusiji
* Severni ruski romski (Xaladitka) u baltičkoj Rusiji, koji govore Ruski Romi
* Poljski romski u Poljskoj (KJ: poljski)

## Reference
Steatoreja

**Steatoreja** (lat. *steatorrhea*) jest prisutnost povećane količine masnoće u stolici.
Definicija kolika količina fekalne masnoće čini steatoreju nije standardizirana.

Mogući biološki uzroci mogu biti nedostatak žučnih kiselina (zbog oštećenja jetre, žučnog mjehura, hypolipidemičkih lijekova, stanje po kolecistektomiji), nedostatak enzima gušterače, te poremećaj stanica sluznice. Nedostatak žučne kiseline uzrokovat će promijenjenu, sivu ili blijedu boju stolice. 
Od ostalih uzroka steatoreje valja spomenuti neželjeni učinak oktreotida i lanreotida (analozi somatostatina), lijekova za liječenje akromegalije.
John Candy

**John Franklin Candy** (Toronto, 31. listopada 1950. - Durango, 4. ožujka 1994.), priznati kanadski komičar i glumac. Među njegovim poznatijim filmovima su "Sam u kući", "Mala trgovina užasa", "Ujak Buck" i "Avioni, vlakovi i automobili".

## Mlade godine

Rodio se u Torontu 31. listopada 1950. Pohađao je katoličku srednju školu Neil McNeil, gdje je igrao kanadski nogomet.

## Karijera

Nakon toga se zainteresirao za glumu nastupivši prvi put 1973. godine u filmu "Class of '44". U karijeri je snimio 48 filmova, a mnogi kritičari govore da je najbolju ulogu ostvario u filmu *[[Avioni, vlakovi i automobili]]*.

Nastupao je neko vrijeme u seriji *Second City Television (SCTV)* gdje je imitirao i glumio veliki niz likova. Godine 1980. iskazao se u filmu *"[[Braća Blues]]"* gdje je glumio socijalnog radnika Elwooda Bluesa.

Nakon toga je nizao još uloga, među kojima je i ona u filmu *"[[Mala trgovina užasa]]"*, a namjeravao je glumiti i u *"[[Istjerivači duhova|Istjerivačima duhova]]"*, ali ulogu nije dobio jer se producentima nije svidio način na koji je htio glumiti zadanu ulogu. Ulogu je dobio Rick Moranis.

Tijekom 1990-ih karijera mu je pošla silaznom putanjom, ali on ju je pokušao oživiti drugim tipovima ulogama. Jednom je odbio voditi šou CHBC-a jer su ga nazvali *"najvećom zvijezdom u Kanadi"*. Time su se podrugljivo smijali njegovoj težini. Otac mu je umro jako mlad od srčanog udara. Liječnici su mu govorili da mora smršavjeti, ali je on to odbijao govoreći da mu izgled donosi uloge.

Umro je u snu snimajući film *"Kola istočno"*, svoj najgori rad, po sudu kritike i publike. Imao je samo 43 godine. Iza njega ostali su njegova supruga i djeca, sin Christopher i kćer Jennifer.

## Izabrana filmografija

* 1976. Tunel Vision
* 1979. Izgubljeno i pronađeno
* 1979. 1941.
* 1980. Braća Blues
* 1981. Narednik će poludjeti
* 1981. Heavy Metal (glas)
* 1983. Najluđi godišnji odmor
* 1984. Splash
* 1986. Mala trgovina užasa
* 1987. Spaceballs
* 1987. Avioni, vlakovi i automobili
* 1989. Tko je Harry Crumb?
* 1989. Ujak Buck
* 1990. Sam u kući
* 1991. Samo usamljeni
* 1991. JFK
* 1993. Hladne staze
* 1995. Kanadska šunka (posthumno)

## Vanjske veze
* 
* JohnCandy.com - The home of everything John Candy
* All Movie Guide entry for John Candy 
* Find-A-Grave profile for John Candy
Mota

**Mota** se može odnositi na:

## Toponimi
* Mota (Etiopija), grad u Etiopiji
* Mota (Gudžarat), grad u Indiji
* Mota (Slovenija), selo u Sloveniji
* Mota (otok), otok Vanuatua

## Ostalo
* Mota (prezime)
* Mota jezik, jezik koji se govori na otoku Mota
* Mota (genus), rod leptira koji uključuje *[[Mota massyla]]*
* MOTA (bend), novozelandski bend osnovan 1996. godine
* MOTA (Member of the Orthodontic Technicians Association)
* "Mota", treća pjesma na albumu *[[Ixnay on the Hombre]]* grupe Offspring
* *[[M.O.T.A.]]*, album portorikanskog reggae benda Cultura Profética
* "*Mota*", latinoamerička španska žargonska riječ za kanabis
* MOTA, međunarodna organizacija za testiranje motocikala

## Povezano
* Motta (razvrstavanje)
Plešivica (Ljutomer)

**Plešivica** je naselje u slovenskoj Općini Ljutomeru. Plešivica se nalazi u pokrajini Štajerskoj i statističkoj regiji Pomurju. 

## Stanovništvo
Prema popisu stanovništva iz 2002. godine naselje je imalo 86 stanovnika.

## Izvor
Plešivica

**Plešivica** može biti:

## Hrvatska

* Plešivica (planina), planina u Samoborskom gorju, Republika Hrvatska
* Plešivica (Jastrebarsko), naseljeno mesto u sastavu grada Jastrebarskog, Zagrebačka županija, Hrvatska
* Plešivica (Selnica), naseljeno mesto u opštini Selnica, Međimurska županija, Republika Hrvatska
* Plešivica (Vrbovsko), naseljeno mesto u sastavu grada Vrbovskog, Primorsko-goranska županija, Republika Hrvatska

## Slovenija
* Plešivica pri Žalni 
* Plešivica (Ivanjkovci)
* Plešivica (Ljutomer)
* Plešivica (Notranje Gorice)
* Plešivica (Sežana), naseljeno mesto u opštini Sežana, Republika Slovenija
* Plešivica (Žužemberk)

## Povezano
* Plješivica
Plešivica (planina)

**Plešivica** je naziv za jugoistočni greben Samoborskog gorja i proteže se približno u smjeru istok-zapad u dužini od 5&nbsp;km s maksimalnom širinom od 1&nbsp;km.
Najviši vrh planine Plešivica zove se **Čerga** i nalazi se na 780&nbsp;mnv. Na vrhu se nalazi geodetska točka, vidikovac i poletna staza za paraglajdere.

Padine planine prekrivene su gustom bjelogoričnom šumom s manjim područjima pod crnogoričnom šumom. Crnogorična šuma nije prirodnog porijekla već je rezultat pošumljavanja.

Južne padine Plešivice poznata su vinogorja na kojima se uzgajaju mnoga kvalitetna vina. Pretpostavlja se da su vinovu lozu u ove krajave donijeli Tračani od kojih su Iliri i Kelti preuzeli kulturu uzgajanja vinove loze.

### Izvori
Presika

**Presika** se može odnositi na:
* Presika (Labin), naseljeno mesto u sastavu grada Labina, Istarska županija, Republika Hrvatska
* Presika (Vrbovsko), naseljeno mesto u sastavu grada Vrbovskog, Goransko-primorska županija, Republika Hrvatska
* Presika (Ljutomer), naseljeno mesto u sastavu opštine Ljutomer, Republika Slovenija
Zelena euglena

**Zelena euglena ** je rod jednoćelijskih protista, klase Euglenoidea. Poznatije kao bičari (zbog flagelastog izraštaja), ovaj rod prvenstveno naseljava male stajaće vode, kao što tu bare i lokve. Vodi u kojoj se nađu u velikom broju daju zelenu boju. Zelena euglena ima izduženo telo. Na prednjem delu tela se nalazi bič. Bič se talasasto izvija, nalik propeleru, i pokreće euglenu.

## Osobine

Zelena euglena se hrani na 2 načina:
* autotrofno, u prisustvu sunčeve svetlosti ona vrši fotosintezu i sebi stvara hranu; 
* heterotrofno, kada se nalazi u mraku, ona koristi organske materije (npr. koje nastaju razlaganjem lišća), a zatim ih unosi u svoje telo.

Euglena ima jednu posebnu organelu koja se naziva "očna pega" (ili očna mrlja), koja se nalazi u blizini korena flagele i predstavlja čulni organ euglene, koji joj pomaže da prepozna postojanje ili odsustvo svetlosti.

Kada se euglena na duži period nađe u tami, hlorofil u njoj iščezava i euglena postaje bezbojna.
Hrana se vari u hranljivim vakuolama, organelama u telu euglene.

Diše celom površinom tela. Zelena euglena razmnožava se bespolno uzduženom deobom. Ostatke metaboličkih procesa izlučuje preko kontraktilnih vakuola.

U nepovoljnim uslovima (niska temperatura, suša), dolazi u razvojni stupanj koji se naziva cista, formirajući zaštitnu opnu.

## Vanjske veze

* fotografije zelene amebe na serveru Protist Information Server
Pristava (Tuhelj)

**Pristava** je naseljeno mesto u sastavu opštine Tuhelj u Krapinsko-zagorskoj županiji, Hrvatska. Do teritorijalne reorganizacije u Hrvatskoj nalazila se u sastavu stare opštine Klanjec.

## Stanovništvo

Na popisu stanovništva 2011. godine, Pristava je imala 239 stanovnika.

## Popis [[1991]].

Na popisu stanovništva 1991. godine, naseljeno mesto Pristava je imalo 234 stanovnika, sledećeg nacionalnog sastava:

## Izvori
* http://pod2.stat.gov.rs/ObjavljenePublikacije/G1991/pdf/G19914018.pdf Savezni zavod za statistiku i evidenciju FNRJ i SFRJ, popis stanovništva 1948, 1953, 1961, 1971, 1981. i 1991. godine
* 2. Knjiga: "Narodnosni i vjerski sastav stanovništva Hrvatske, 1880-1991: po naseljima, autor: Jakov Gelo, izdavač: Državni zavod za statistiku Republike Hrvatske, 1998., , ;
Pristava

**Pristava** može značiti:

Naselja u **[[Hrvatska|Hrvatskoj]]**:
* Pristava (Tuhelj), naselje u sastavu Općine Tuhelj, Krapinsko-zagorska županija
* Pristava Krapinska, naselje u sastavu Grada Krapine, Krapinsko-zagorska županija
 
Naselja u **[[Slovenija|Sloveniji]]**:
* Pristava nad Stično, naselje u općini Ivančna Gorica
* Pristava ob Krki, naselje u općini Krško
* Pristava pod Rako, naselje u općini Krško
* Pristava pri Lesičnem, naselje u općini Podčetrtek
* Pristava pri Leskovcu , naselje u općini Krško
* Pristava pri Mestinju, naselje u općini Podčetrtek
* Pristava pri Polhovem Gradcu, naselje u općini Dobrova-Polhov Gradec
* Pristava pri Šentjerneju, naselje u općini Šentjerneju
* Pristava pri Višnji Gori, naselje u općini Ivančna Gorica
* Pristava (Borovnica, Slovenija), naselje u općini Borovnica
* Pristava (Cirkulane, Slovenija), naselje u općini Cirkulane
* Pristava (Ljutomer, Slovenija), naselje u općini Ljutomer
* Pristava (Nova Gorica, Slovenija), naselje u općini Nova Gorica
* Pristava (Novo mesto, Slovenija), naselje u općini Novo mesto
* Pristava (Sežana, Slovenija), naselje u općini Sežana
* Pristava (Tržić, Slovenija), naselje u općini Tržič
* Pristava (Vojnik, Slovenija), naselje u općini Vojnik
Nove žene

***Nove žene*** () je kineski nijemi film snimljen 1935. u režiji Cai Chushenga, poznat kao pretposljednji u karijeri kineske filmske zvijezde Ruan Lingyu, odnosno po tome što je sudbina njenog filmskog lika sličila tragičnoj sudbini same glumice. U njemu Ruan Lingyu tumači lik mlade i nadarene književnice kojoj život postaje noćna mora kada postane predmetom pohote uticajnog šangajskog ljekara. Popularnosti filma je značajno pridonijelo samoubistvo Ruan Lingyu nedugo nakon premijere. Danas se smatra jednim od klasičnih ostvarenja kineske kinematografije 1930-ih.

## Uloge
* Ruan Lingyu --- **Wei Ming**, protagonistica
* Wang Naidong --- **Dr. Wang**, glavni negativac koji se udvara Wei Ming;
* Zheng Junli --- **Yu Haichou**, prijatelj Wei Ming, izdavač;
* Wang Moqiu --- **Gospođa Wang**, bivša školska drugarica Wei Ming', sada udata za Dr. Wanga;
* Yin Xu --- **Li Aying**, susjeda Wei Ming, tvornička radnica;
* Chen Sujuan --- **Wei Xiaohong**, kćer Wei Ming;
* Gu Menghe--- **Qi Weide**, glavni urednik lokalnih novina
* Liu Qiong --- ljekar

## Reference

## Vanjske veze
* 
* 
* ''New Women''  at the UCSD Chinese Cinema Web-based Learning Center
* Translated intertitles from Ohio State University
* ''New Women''  at Viennale
Guo feng

***Nacionalni običaji*** () su kineski nijemi film snimljen 1935. u režiji Luo Mingyoua i Zhu Shilina, poznat kao posljednje ostvarenje u filmografiji znamenite glumice Ruan Lingyu. U njemu ona tumači lik Zhang Lan, mlade žene koja se u potpunosti posvećuje studiranju, za razliku od sestre (čiji lik tumači Li Li-li), koja se pod izgovorom zapadne "modernosti" odaje zabavama i lagodnom životu. *Nacionalni običaji* su današnjim historičarima zanimljivi kao odraz kampanje Novog života koju je sredinom 1930-ih pokrenuo nacionalistički režim Chiang Kai-sheka, odnosno prikaz načina na koji je uticala na svakodnevni život u Šangaju i drugim velikim gradovima.

## Uloge
* Lam Cho-cho ... Zhang Jie
* Li Li-li ... Zhang Tao
* Luo Peng ... Bo Yang
* Ruan Lingyu ... Zhang Lan
* Zheng Junli ... Chen Zuo

## Vanjske veze
* 
*
Pokret novog života

**Pokret novog života** () je naziv za kampanju "duhovnog preporoda" koju su u Kini početkom 1934. godine pokrenuli tadašnji nacionalistički vlastodržac Chiang Kai-shek i njegova supruga Soon May-ling. Pokret je nastojao kombinirati ideologiju vladajuće stranke Kuomintang sa tradicionalnim kineskim konfucijanstvom, ali i zapadnim kršćanstvom; istovremeno je odbacivao zapadne vrijednosti kao indidvidualizam i liberalizam te od svojih pristaša zahtijevao "žrtvovanje" za domovinu, kao i strogu disciplinu i umjerenost u svim aspektima života. To se, između ostalog, odrazilo kroz strogu zabranu i kažnjavanje uživanja opijuma, kao i ograničenjavanje troškova pogreba. Pokret je također organizirao masovna vjenčanja, a odražavao se kroz propagandnu umjetnost i književnost. Pokret, međutim, nije uspio zaživjeti u kineskom društvu, dijelom i zbog nezavršenog građanskog rata s komunistima, a dijelom i zbog toga što je Chiang svojom politikom ignoriranja japanske opasnosti izazvao nezadovoljstvo kod dijela koumintanških čelnika; zbog toga je uglavnom bio napušten do X'ianskog incidenta krajem 1936.

## Povezano
* Azijske vrijednosti

## Reference

* Columbia University - East Asian Curriculum Project: Chiang Kai-shek's "On The Need For a New Life Movement"
Plut

**Pluto** ili **Plut** (grč. Πλοῦτος = "Bogatstvo" ili "Obilje") bio je personifikacija bogatstva. u grčkoj mitologiji.

## Mitologija
Njegovo ime je još i **Plut** i najpre je bio božanstvo izobilja koje nudi priroda, da bi kasnije postao personifikacija i materijalnih bogatstava koja se stiču zanatstvom i trgovinom. Njegovi roditelji su Jasion i Demetra, koji su vodili ljubav na tri puta pooranoj njivi. Zamišljen je kao dobar bog koji putuje zemljom i ljudima donosi bogatstvo. Kada je zapretio Zevsu da će biti pravedan i deliti samo onima koji to zaslužuju, vrhovni bog ga je oslepeo, kako ne bi mogao da razlikuje čestite i mudre ljude od onih koji to nisu. U toj predstavi, on je bio neugledni, slepi starac. Kada mu je Asklepije vratio vid, ljudi su prestali da prinose žrtve bogovima. Od sredine 5. veka p. n. e. on postaje pratilac eleusinskih boginja Demetre i Kore i izjednačen je sa bogom podzemlja, Hadom. Rimljani su ga poistovećivali sa Dis paterom.

## Umetnost
U likovnoj umetnosti je uvek prikazivan sa rogom izobilja. Ponekad je slikan kao dete koje u naručju drže Ejrena ili Tiha (koja je, prema nekim izvorima njegova majka). Njegovu i Ejreninu skulpturu je sačinio Kefisodot u 5. veku p. n. e.

## Povezano
* Pluton, bog iz rimske mitologije.

## Reference

## Vanjske veze
Revillagigedo (Aljaska)

**Revillagigedo** je pacifički otok na jugoistoku Aljaske dio Arhipelaga Alexander.

## Geografija
Revillagigedo leži u uskom obalnom pojasu zvanom Aljaska Panhandle (drška tave) udaljen oko 380 km od Juneau.
Otok ima površinu od 2 965 km², dug je 89, a širok od 48 km, ukupne dužine obale 577.8&nbsp;km. Najviši vrh otoka planina Reid na istoku, ima 1400 m, na otoku živi 13 950 stanovnika, koncentrirana u dva naselja, u gradu Ketchikan, koji je i administrativni centar i puno manjem Saxmanu.

Otok je odvojen od sjevernoameričkog kontinenta Kanalom Behm na istoku, a od susjednog otoka Prince of Wales Kanalom Clarence na zapadu. Kanal Revillagigedo na jugu, razvaja ga od malog otoka Annette.

## Historija
Prvi Evropljanin koji je doplovio do otoka (1792.) bio je španjolski moreplovac Jacinto Caamaño, a slijedeće godine otok je oplovio Britanac George Vancouver i dao mu ime po tadašnjem vicekralju Nove Španjolske Juanu Vicenteu de Güemesu, grofu od Revillagigeda.

## Privreda
Stanovnici Revillagigeda bave se ribarstvom, drvnom industrijom i turizmom.

## Izvori

## Vanjske veze

*  ''Islands of United States of America '' na portalu Island Directory
Ketchikan, Alaska

**Ketchikan** je grad, luka i okrug (borough) u američkoj saveznoj državi Aljaska od 8 050 stanovnika, pa je time peti po veličini grad u Aljasci.

## Geografija
*Ketchikan* leži na jugoistoku Aljaske u uskom pojasu zvanom Aljaska Panhandle, na sjeverozapadnoj obali otoka Revillagigedo udaljen oko 380 km od Juneau.
Grad je izgrađen duž uskog obalnog pojasa, čak su mnoge kuće podignute na stupovima u moru.
## Klima
*Ketchikan* ima Oceansku klimu prema Köppenovoj klasifikaciji sa relativno hladnim zimama i relativno blagim ljetima, sličnu Škotskoj ili Sjevernoj Irskoj, ali sa puno više oborina. Prosječna godišnja temperatura kreće se oko 8 °C.
## Historija
Izvorni stanovnici toga kraja bili su indijanci Tlingit, koji su lokalitet gdje se danas nalazi grad zvali po potoku koji tu teče - *Kitschk-hin*, a to je značilo *Grmi kao orlova krila*. Za grad je bila značajna 1880. kad je izgrađena tvornica ribljih konzervi, daljnji poticaj razvoju bila je Zlatna groznica 1890-ih kad je *Ketchikan* postao centar za opskrbu kopača. Nakon te kratkotrajne epizode ribolov (naročito na losose) i proizvodnja konzervi ostala je stabilna osnova ekonomije grada.
Za vrijeme Drugog svjetskog rata osobito se razvila eksploatacija šumskog bogatsva, tad je izgrađena velika tvornica celuloze koja je radila sve do 1997.
## Znamenitosti, atrakcije i obrazovanje
Kako je čak jedna šestina stanovnika *Ketchikana* indijanskog porijekla, najveći gradski muzej - Totem Heritage Center, posvećen je njihovoj kulturnoj ostavštini, naročito totemima iz 19. vijeka sakupljenim po njihovim selima. Gradski muzej - Tongass posvećen je historiji.
Pored grada nalazi se muzeji na otvorenom; *Saxman Totem Park* i *Totem Bight State Historical Park* i park prirode *Tongass National Forest* u kom je najveća atrakcija - Misty Fjords National Monument. Atrakcije za turiste su brojna ribička natjecanja i puštanje na hiljade mladih lososa iz mrijestilišta Deer Mountain Hatchery.

Od 1954. u gradu djeluje odjel Univerziteta jugoistočne Aljaske, koji je smješten u gradskom koledžu.
## Privreda
Današnji *Ketchikan* ima raznovrsnu ekonomiju koja se uglavnom bazira i dalje na ribarstvu i njihovom konzerviranju, pored toga za grad je važna i drvna industrija i turizam. *Ketchikan* je naime važna međustanica za turističke avione i brodove kruzere koji se koriste Aljaškim unutrašnjim prolazom između otoka za razgledanje bogatsva Aljaske.
## Reference

## Literatura

* 
* 
* 
* 
* 
* 

## Vanjske veze

* Službene stranice grada  
* ''Ketchikan'' na portalu Encyclopædia Britannica
Aljaska Panhandle

**Aljaska Panhandle** (*panhandle* na engleskom znači *drška od tave*) je neslužbeni naziv za Jugoistočnu Aljasku, uski pojas zemlje uz Tihi ocean, zapadno od kanadske provincije Britanske Kolumbije.

## Geografija
Aljaska Panhandle leži istočno od 141 meridijana, dug je 804 km i ima površinu od 91.010 km². Velik dio tog rijetko naseljenog kraja dio je nacionalnog parka Tongass National Forest.

## Reference

## Vanjske veze
* ''Southeast Alaska -- The Inside Passage''
Baranof (otok)

**Baranof** je pacifički otok na jugoistoku Aljaske dio Arhipelaga Alexander. 
## Geografija
*Baranof* leži u uskom obalnom pojasu zvanom Aljaska Panhandle udaljen oko 150 km od Juneau.

Otok ima površinu od 4064 km², dug je 200, a širok 50 km, ukupne dužine obale 1062.8&nbsp;km. Najviši vrh otoka je planina Veniaminof koja ima 1634 m., na otoku živi 8532 stanovnika, koncentrirana u naseljima; Sitka (to je i administrativni centar otoka) i puno manjim Baranof Warm Springs, Port Armstrong i Port Walter.

Otok je odvojen od susjednog sjevernog otoka Chichagof Kanalom Cross.
## Historija
Izvorni stanovnici otoka bili su indijanci Tlingit, prvi Evropljani koji su doplovili do tog kraja bili su Rusi - 1741. Prvi guverner Aljaske Aleksandar Baranov izgradilo je u julu 1799.
utvrdu sv. Mihajlo. Utvrdu su razrušili indijanci Tlingit 1802. Nakon tog je guverner Baranov na istom mjestu 1804. osnovao grad **Novoarhangelsk** (ruski: *Новоaрхангельск*) i premjestio upravu Rusko-američke kompanije sa otoka Kodiak u novi grad koji se danas zove Sitka.

Otoku je ime dao ruski moreplovac Jurij Fedorovič Lisjanski - 1805, po imenu trgovca krznom Aleksandra Baranova.
## Privreda
Stanovnici otoka bave se ribarstvom, konzerviranjem riba, eksploatacija šuma i turizmom. 
## Izvori

## Vanjske veze

*  ''Islands of United States of America '' na portalu Island Directory
Thomas Südhof

**Tomas Kristijan Zidhof** (, rođen 22. decembra 1955. u Getingenu) je nemačko-američki biohemičar, najpoznatiji po svom istraživanju neurotransmisije. Profesor je na Stanford Univerzitetu. Jedan je od dobitnika Nobelove nagrade za fiziologiju ili medicinu 2013. godine, za otkriće mehanizma koji reguliše saobraćaj vezikula, glavni transportni sistem u ćelijama.

## Vanjske veze
*  Tomas Sidof, na sajtu www.nobelprize.org