open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Menadžer

**Menadžer** (engl. *manager*) je u današnje vrijeme sve popularniji izraz i često se koristi u medijima, poglavito u specijaliziranim časopisima. 

## Ekonomsko okruženje i menadžment
U kontekstu menadžmenta i ekonomskog okruženja:

### Definicija
Riječ menadžer u literaturi ima više značenja, a četiri se pojavljuju kao glavna: poslovođa, upravitelj, poduzetnik i ravnatelj.

Kao menadžeri, ljudi izvršavaju menadžerske funkcije planiranja, organiziranja, kadrovskog popunjavanja, vođenja i kontroliranja. Cilj svih menadžera je isti: stvoriti višak.
Menadžer je osoba čije primarne zadaće proizlaze iz procesa menadžmenta, planira i donosi odluke, organizira rad i poslovanje, zapošljava i vodi ljude te kontrolira resurse. On je također osoba koja ostvaruje ciljeve angažiranjem drugih da izvršavaju zadaće.

### Razine menadžera

*Visoka razina (*Top Manager*)
*Srednja razina (*Middle Manager*)
*Prva razina, poslovođa (*Low Manager*)

### Aktivnosti menadžera

U osobi menadžera objedinjeno je više aktivnosti i zbog toga je vrhunski menadžer onaj koji zna upravljati vremenom (*Time management*). Neke od važnijih aktivnosti menadžera jesu :
*tehničke
*financijske
*komercijalne
*računovodstvene
*sigurnosne
*menadžerske
*održavanje sastanaka
*pisanje izvještaja
**Prioritetne aktivnosti managera su** :
#postavljanje ciljeva
#planiranje
#delegiranje autoriteta
#samorazvoj
#kreativnost

### Tipične pogreške

#Licemjerstvo - menadžeri se vole miješati u posao svojih suradnika ili čak odlučivati umjesto njih što je znak nepoštovanja.
#Nedovoljno informiranje - potrebno je jasno, pravovremeno i objektivno informiranje čime se razvija međusobno povjerenje.
#Osamljene odluke - suradnike se ne uključuje u proces odluke iako se radi o području gdje bi manager morao konzultirati suradnike.
#Nedostatak mogućnosti sudjelovanja - misli se na sudjelovanje u poslovnom odlučivanju čime bi suradnici postali lojalniji poduzeću.
#Nedovoljna spremnost na razgovor i diskusiju - manageri se boje da će na taj način izgubiti dio svojih ovlasti.
#Pogreške u komuniciranju - sa suradnicima treba razgovarati na način da se kod njih potakne spremnost na razumijevanje i rješavanje problema.

### Uloge

*Informacijska uloga - promatranje okoline, širenje informacija izvan i unutar poduzeća
*Interpersonalna uloga - potrebna je vještina rada sa ljudima, vođenje i povezivanje unutar poduzeća
*Uloga odlučivanja - donošenje odluka i pregovaranje

### Vještine

*Koncepcijske - sagledavanje "velike slike" poduzeća da bi mogao donositi prave odluke
*Vještine oblikovanja - rješavanje poslovnih problema u poduzeću
*Vještine rada s ljudima - motivacija, nagrađivanje, pomaganje, komunikacija, rješavanje konflikata
*Tehničke vještine - specijalistička znanja, većinom potrebna prvoj razini managera koji imaju operativnu zadaću

### Mentalna mapa

Ova mentalna mapa trebala bi poslužiti kao dokument koji će pomoći kod lakšeg pamćenja glavnih obilježja teme koja se obrađuje u članku.
Menadžment kanala marketinga

**[[Menadžment]] [[Kanal marketinga|kanala marketinga]]** može biti definisan kao proces planiranja, upravljanja i kontrolisanja aktivnosti kanala. On može doprineti poboljšanju konkurentske prednosti korišćenjem marketinških strategija baziranih na distribuciji, i unapređenjem odnosa između menadžmenta kanala marketinga i menadžmenta ostalih elemenata marketinga.
Menadžment ljudskih resursa

**Menadžment ljudskih resursa** u organizaciji obuhvata izbor ciljeva, utvrđivanje 
politike, kao i planiranje, organizovanje, koordinaciju i kontrolu delatnosti u području ljudskih resursa, i to preuzimanjem upravljačkih akcija radi postizanja izabranih ciljeva i ostvarivanja same svrhe upravljačke funkcije kao podsistema funkcionisanja organizacije.

MLjR označava tri grupe aktivnosti odnosa:
*prva grupa - aktivnost je usmerena na postizanje određenih, unapred utvrđenih ciljeva ali uz pomoć drugih ljudi
*druga grupa - proces usmeravanja ponašanja ljudi prema određenom poslu i zadatku
*treća grupa - odnosi i kombinacije proizvodnih resursa i drugih činioca procesa delovanja, radi postizanja poslovne efikasnosti.

- **Osnovni zadaci** menadžmenta ljudskih resursa su: planiranje, organizovanje, upravljanje znanjem, poboljšanje procesa i kvaliteta rada, kontrola i vrednovanje dostignuća.

**Uloge** menadžmenta ljudskih resursa su:
*Strateška
*Operativna

## Napomena

-Tekst preuzet iz knjige „Osnove menadžmenta ljudskih resursa“, prof. dr Slobodan Ćamilović, prof. dr Vidoje Vujić

## Vanjske veze
Menadžment promjena

**Menadžment promjena** je skup radnji koje omogućuju fleksibilnost poduzeća. Okruženje u kojem se svako poduzeće nalazi se sve češće mijenja. Najveći uzrok dinamičnih promjena je globalizacija i zbog toga poduzeća trebaju biti fleksibilna kako bi se što brže i bolje prilagodile novonastalim situacijama. Brza reakcija sa adekvatnim rješenjima preduvjet je za uspješno poslovanje.
## Poticaji promjena
***kupci, konkurencija, dobavljači**
***tržište rada**
***[[Europska Unija|EU]], [[globalizacija]], [[Gospodarstvo Hrvatske|gospodarska situacija]]**
***društveni trendovi (npr. visoko obrazovanje)**
***svjetska politika, kulturne razlike**
***[[tehnologija]]**

## Vrste promjena
#**organizacijske (strukturalne)**
#**tehnološke**
#**promjene u kadrovima (zaposlenima)**
#**promjene proizvoda i usluga**

## Razlozi otpora
#*navika*
#*gubitak osjećaja sigurnosti*
#*gubitak beneficija, ovlasti i slobode donošenja odluka*
#*različito razumijevanje promjena i njezinih općih i osobnih efekata*
#*nepoznati razlozi promjena*
#*strah od nepoznatog*
#*selektivna obrada podataka*

## Svladavanje otpora
***participacija (uključivanje)**
:*pozivanje zaposlenih da se aktivno uključe u proces promjene*
***komunikacija**
:*u cilju izbjegavanja nesuglasica*
:*mora postojati komunikacija *'prema gore** i **prema dolje** kako bi se promjene kvalitetno izvršile''
***olakšavanje i potpora**
:''uvođenje programa obrazovanja ljudima koji su pogođeni promjenom (npr. obrazovanje uslijed modernizacije strojnog parka)''
***obrazovanje**
:''zaposlene je potrebno educirati i objasniti im logičnost promjene jer će se tako promjena lakše prihvatiti''
***pregovori**
:''sa onima koji ne prihvaćaju promjenu (većinom kod većih poduzeća gdje je potrebna suglasnost [[sindikat]]a)
***manipulacija**
:''davanjem atraktivnih položaja ključnim ljudima''
:'' prisilom - npr. prijetnja otkazom''

== Ciljevi promjena ==
***poboljšati sposobnosti organizacije da se prilagodi promjenama u okruženju**
***promjeniti ponašanje zaposlenih (tj. njihove loše navike)**

== Modeli upravljanja promjenom ==
U teoriji i praksi su razvijena tri (3) koraka koje [[menadžer]] može koristiti u procesu uvođenja promjena :
#**odleđivanje**
#*stvara se potreba za promjenom
#*podrazumijeva **dijagnozu problema** i **utvrđivanje pravaca kretanja**
#**kretanje ili mijenjanje**
#*čin promjene, put u novo stanje
#*menadžer postavlja alternative
#**zaleđivanje'''
#*nakon što se postiglo novo, željeno stanje menadžer nastoji to stanje zadržati kako se radnici ne bi vratili "na staro"

## Povezano
* Korporativno upravljanje
* Korporativna komunikacija
À bout de souffle

**Do poslednjeg daha** () je francuski igrani film iz 1960. godine u režiji Žan-Lika Godara. To je bio njegov prvi dugometražni rad i jedan od najranijih, najuticajnijh filmova Francuskog Novog talasa. 
U to vreme, film je privukao veliku pažnju zbog svog smelog vizuelnog stila i inovativne upotrebe džamp-kat-a (jump-cut).Film *Do poslednjeg daha*, zajedno sa Trifoovim *[[400 udaraca]]* i Reneovim *[[Hirošimo, ljubavi moja]]*, proslavio je autore Francuskog novog talasa u međunarodnim okvirima.

Godine 1983. snimljen je američki rimejk Do poslednjeg daha sa Ričardom Girom i Valeri Kapriski u glavnim ulogama.

Potpuno obnovljena verzija filma je objavljena u SAD za 50-godišnjicu filma u maju 2010. Kada je prvobitno izašao u Francuskoj, film je imao 2,082,760 bioskopskih posetilaca.

## Radnja
Mišel je mladi sitni kriminalac koji sebe modelira kao filmsku ličnost Hemfrija Bogarta. Nakon krađe automobila u Marseju, Mišel upuca policajca koji ga je pratio na seoskom putu. Bez prebijene pare i u bekstvu od policije, on se okreće svojoj američkoj devojci Patrisiji, studentu i novinaru, koja prodaje Njujork Herald Tribjun na ulicama Pariza. Ne znajući da ga juri policija, Patrisija ga nesvesno krije u svom stanu, Mišel istovremeno pokušava da je zavede i ubedi da pobegne sa njim u Italiju sa njenim novcem. U jednom trenutku Patrisija kaže da je trudna sa njegovim detetom, a ubrzo, tokom ispitivanja od strane policije, saznaje da je Mišel u bekstvu. Na kraju, ona ga i izdaje, ali pre dolaska policije mu priznaje šta je uradila. On je donekle prihvatio da će otići u zatvor, i ne pokušava da pobegne u prvi mah, međutim u trenutku se predomisli i policija ga usteli na ulici; uspeva da otrči niz ulicu ali ubrzo pada i umire.

### Završni dijalog

Mišelova scena smrti je jedna od najlegendarnijih scena na filmu, ali finalne rečenice dijaloga su izvor nekih zabuna za publiku sa engleskog govornog područja. 
U nekim prevodima, nejasno je da li Mišel osuđuje Patrisiju, ili alternativno osuđuje svet u celini.

## Uloge

## Nagrade
* Pri Žan Vigo 1960
* Srebrni medved za najbolju režiju 1960.

## Reference

## Literatura
* *Novi talas - Portret jedne mladosti*, Antoan de Bek, Biblioteka LEXIS, Službeni glasnik, Beograd (2010) ISBN 978-86-519-0468

## Vanjske veze
* 
* 
*  : lieux de tournage  fournis par le site Internet Movie Database
* ''À bout de souffle'' sur BiFi.fr
*
* Politika: Trifo, pola veka Novog talasa, 14. 11. 2009.
L'avventura

***L'avventura*** () je italijansko-francuski crno-bijeli film snimljen 1960. godine u režiji Michelangela Antionija, a koji se često navodi kao jedno od najznačajnijih i najboljih ostvarenja italijanske i svjetske kinematografije.

Po žanru je drama. Nominalna protagonistica, čiji lik tumači Lea Massari, je Anna, pripadnica rimskog otmjenog društva koja svoju prijateljicu Claudiju (čiji lik tumači Monica Vitti) poziva na krstarenje jahtom po Tirenskom moru zajedno sa njenim ljubavnikom, arhitektom Sandrom (koga glumi Gabriele Ferzetti). Radnja prikazuje kako Anna za vrijeme krstarenja iznenada nestane, te je Claudia i Sandro pokušavaju tražiti, pri tome postajući međusobno sve bliži i na kraju započevši ljubavnu vezu.

*L'avventura* je film koji je u mnogo čemu predstavljao otklon od dotadašnjih standarda i tematskih preokupacija italijanske kinematografije. Prije svega se to odnosi na prikaz više klase i njenog otuđenja, odnosno emocionalne praznine koju ne može ispuniti uživanje u materijalnom bogatstvu. Gledateljima i kritici je, međutim, daleko više u oči upalo Antonionijevo inzistiranje na izuzetno dugim kadrovima u kojima se, na prvi pogled, ništa značajno ne događa. Najveća novina filma je bila u neobičnoj narativnoj strukturi, odnosno tome da nominalno glavna protagonistica nestaje na pola filma, kao i to da film uopće nema "zaokruženu" završnicu.

*L'avventura* je bila snimana uz velike poteškoće, dijelom izazvane financijskim problemima, dijelom lošim vremenom (pa je Massari na nekoliko dana završila u komi zato što se za potrebe nekoliko scena kupala u ledenom moru) . Premijerno je prikazana na Kanskom festivalu gdje ju je publika izviždala; nedugo potom su u obranu filma javno stali ugledni sineasti Georges Sadoul i Roberto Rossellini, pa je nakon drugog prikazivanja osvojio Specijalnu nagradu žirija. Još prestižnije priznanje je dobio dvije godine kasnije, došavši na listu najboljih filmova svih vremena časopisa *[[Sight & Sound]]*.

Antonioni će brzo snimiti još nekoliko filmova slične tematike i stila - *[[La notte (film, 1961)|La notte]]* (Noć), *[[L'eclisse]]* i  *[[Il deserto rosso]]* - koji se ponekad zajednički navode kao poseban ciklus.

## Uloge
* Gabriele Ferzetti ... Sandro
* Monica Vitti ... Claudia
* Lea Massari ... Anna
* Dominique Blanchar ... Giulia
* Renzo Ricci ... Annin otac
* James Addams ... Corrado
* Dorothy de Poliolo ... Gloria Perkins
* Lelio Luttazzi ... Raimondo
* Giovanni Petrucci ... Princ Goffredo 
* Esmeralda Ruspoli ... Patrizia
* Jack O'Connell ... Starac na otoku
* Angela Tommasi di Lampedusa ... Princeza
* Prof. Cucco ... Ettore
* Renato Pinciroli ... Zuria, novinar

## Vanjske veze
* 
* 
* 
*Criterion Collection Essay by  Geoffrey Nowell-Smith
*Criterion Collection Essay by Gene Youngblood
*
*Essay by British author and film critic Chris Darke
*Photos from the New York Premiere of ''L’avventura''
*Photo Essay on Antonioni’s Environments
Do posljednjeg daha

**Do posljednjeg daha** može biti:

* Do posljednjeg daha (film iz 1951), film Luisa Majlstona, 
* Do posljednjeg daha (film iz 1960), film Žan-Lik Godara,
* Do posljednjeg daha (film iz 1983), 

ili

* Do posljednjeg daha, pjesma Radeta Šerbedžije nastala u Londonu 1994.
* Do posljednjeg daha, pjesma na albumu Radeta Šerbedžije „Zaboravi - za dobrobit dece bivše Jugoslavije“ (1995)
* Do poslednjeg daha, autobiografska knjiga Radeta Šerbedžije,
* Do poslednjeg daha, pjesma Dragane Mirković,
Never Let Me Go (film, 2010)

**Ne dozvoli mi da odem** je britanska distopijska naučno fantastična drama bazirana na istoimenom romanu Kazua Išigura.

Film je režirao Mark Romanek, a glavne uloge tumače Keri Maligan, Endru Garfild i Kira Najtli.

### Radnja

Keti, Tomi i Rut provode detinjstvo u naizgled idiličnom engleskom internatu Hejlšamu. Njihovi snovi se ruše kada saznaju da su klonovi kreirani zbog donacije organa i da nikada neće imati običan život kome se nadaju. Kako odrastaju pripremaju se za surovu realnost koja ih čeka i pokušavaju da shvate odakle dolaze i koja je njihova prava svrha.

### Uloge
* Keri Maligan kao Kejti H
** Izobel Mikl-Smol kao mlada Kejti
* Kira Najtli kao Rut C
** Ela Parnel kao mlada Rut
* Endru Garfild kao Tomi D
** Čarli Rou kao mladi Tomi
* Sali Hokins kao Mis Lusi
* Šarlot Rempling kao Mis Emili
* Natali Ričard kao Madam
* Domnal Glison kao Rodni
* Andrea Rajzbro kao Krisi

## Reference

## Vanjske veze

* 
* 
* 
* 
*
Menadžment kategorije proizvoda

**Menadžment kategorije proizvoda** *([[Engleski jezik|eng]] -{Category Management}-)* je metod odnosno poslovna praksa da se odluke o nabavci donose tako što se imaju u vidu svi artikli koji rešavaju neki problem tj. udovoljavaju nekoj potrebi potrošača. Grupisanje proizvoda se obavlja tako što recimo u kategoriju uvrstimo sve proivode koji spadaju u domen nege kose (šamponi, balsami, boje itd). Tako grupisani se nude kupcima u cilju povećanja njihove ukupne privlačnosti.

## Literatura
*Zoran Bogetić, *„Menadžment kategorije proizvoda“*
Tinker Tailor Soldier Spy (film)

***Tinker Taylor Solider Spy*** (; poznatiji pod naslovom ***Dečko, dama, kralj, špijun***, je britansko-francusko-nemački špijunski film snimljen 2011. u režiji Tomasa Alfredsona. Bazira se na istoimenom romanu Džona Le Karea.

Film je osvojio brojne nagrade, a bio je nominovan i za tri Oskara, uključujući i nominaciju Garija Oldmana u kategoriji Najbolji glumac u glavnoj ulozi.

## Radnja
Radnja filma smeštena je u vreme Hladnog rata kada je godine 1973. veteran špijunaže Džon Smajli (Oldman) primoran da se povuče iz penzije kako bi pronašao sovjetskog agenta, krticu u britanskoj obaveštajnoj službi MI6.

## Uloge
* Gari Oldman kao Džordž Smajli
* Kolin Fert kao Bil Hejdon
* Tom Hardi kao Riki Tar
* Mark Strong kao Džim Prido
* Kiran Hajnds kao Roj Bland
* Benedikt Kamberbač kao Piter Gilam
* Dejvid Denčik kao Tobi Esterhejz
* Stiven Grejam kao Džeri Vesterbi
* Tobi Džouns kao Persi Alelajn
* Džon Hert kao Kontroler
* Kejti Berk kao Koni Saks
* Rodžer-Lojd Pek kao Mendel
* Svetlana Hotčenkova kao Irina

## Reference

## Vanjske veze

* 
*
Parade's End (miniserija)

***Parade's End*** () je britanska televizijska miniserija iz 2012. u režiji Suzan Vajt bazirana na istoimenoj tetralogiji romana Forda Madoksa Forda istog naslova. Scenario je napisao poznati britanski dramaturg Tom Stopard, a glavne uloge tumače Benedikt Kamberbač i Rebeka Hol.

Serija je naišla na dobar prijem kod kritičara i nominovana je za 6 nagrada BAFTA i 5 nagrada Emi.

### Radnja
Početkom druge decenije 20. veka, Kristofer Tidžens (Benedikt Kamberbač), aristokrata vrlo čvrstih moralnih ubeđenja, započinje turbulentan bračni život sa Silvijom (Rebeka Hol), prelepom, ali i veoma manipulativnom ženom, koja u aristokratskim krugovima uživa ogroman ugled. Kristofer je odlučan da ostane veran svojoj ženi uprkos njenoj nevernosti, ali se njegov život menja kada upozna mladu sufražetkinju Valentajn Vanop (Adelajd Klemens).

### Uloge
* Benedikt Kamberbač kao Kristofer Tidžens
* Rebeka Hol kao Silvija Tidžens
* Adelajd Klemens kao Valentajn Vanop
* Miranda Ričardson kao gospođa Banop
* Dženet Maktir kao gospođa Satertvejt
* Rupert Everet kao Mark Tidžens
* Stiven Grejam kao Vinsent Makmaster
* En-Mari Daf kao Idit

## Reference

## Vanjske veze

*
An Education

**Obrazovanje** () je britanska filmska drama snimljena 2009.  u režiji Lone Šerfig i bazirana na memoarima britanske novinarke Lin Barber. Scenario za film napisao je književnih Nik Hornbi, a glavnu ulogu tumači Keri Maligan kojoj je ovaj film doneo nagradu BAFTA, kao i nominacije za Oskara, Zlatni globus i mnoge druge nagrade.

Pored Oskara za najbolju glumicu u glavnoj ulozi *Obrazovanje* je takođe bilo nominovano u kategorijama Najbolji film i Najbolji adaptirani scenario.

## Radnja

Radnja filma odvija se u Londonu ranih šezdesetih godina, gde šesnaestogodišnja Dženi Malor (Keri Maligan) živi sa svojim roditeljima. Dženi je vedra, inteligentna i lepa devojka, skoncentrisana na ostvarenje želje da upiše Oksford i obezbedi sebi bolji život.

Sve se menja kada upozna Dejvida Goldmana (Piter Sarsgard), duplo starijeg čoveka koji brzo očarava Dženi, ali i njene roditelje. Oni veruju da njegovo ponašanje nije nedolično i da želi da izloži Dženi kulturnim aktivnostima u kojima uživa.

Zajedno sa svojim prijateljima Denijem (Dominik Kuper) i Helen (Rozamund Pajk), Dejvid vodi Dženi na koncerte klasične muzike, aukcije umetničkih dela, na otmene večere i u prepune pabove. Dženi ubrzo saznaje da Dejvid do ovakvog luksuza ne dolazi na legalan način, ali se ipak upušta u ljubavnu vezu s njim.

Ono što ne zna je da Dejvid od nje skriva još jednu tajnu koja će joj slomiti srce i naterati je da shvati da ne postoji prečica do bolje budućnosti o kojoj sanja.

## Uloge
* Keri Maligan kao Dženi Melor
* Piter Sarsgard kao Dejvid Goldman
* Dominik Kuper kao Deni
* Rozamund Pajk kao Helen
* Alfred Molina kao Džek Melor
* Kara Simor kao Mardžori Melor
* Ema Tompson kao gospođica Volter
* Olivija Vilijams kao gospođica Stabs
* Sali Hokins kao Sara Goldman
* Metju Berd kao Grejam
* Eli Kendrik kao Tina

## Reference

## Vanjske veze
* 
* 
*
Parade's End

Parade's End () može označavati:
*''Parade's End'' (tetralogija), ciklus romana britanskog književnika Forda Madoxa Forda;
*''Parade's End'' (miniserija), televizijska miniserija iz 2011. godine, njena ekranizacija
Ekološki turizam

**Ekološki turizam** ili **eko-turizam** se može definirati kao turizam u kojem osviješteni putnici podupiru zaštitu prirode i okoliša na destinaciji koju su odabrali, kao i lokalnu zajednicu i njezinu kulturnu baštinu. Ili, drugim riječima, takvi turisti ne razmišljaju samo o tome da za uloženi novac dobiju što više, već žele što manje utjecati na područje koje su odlučili posjetiti, pritom pazeći da i lokalna zajednica zauzvrat dobije prihod koji joj osigurava egzistenciju. To znači da će preferirati konzumaciju domaćih, autohtonih proizvoda, po mogućnosti iz ekološkog, odnosno organskog uzgoja, kao i upoznavanje s običajima i kulturom tamošnjeg stanovništva. Često se takav oblik turizma veže uz posjet nekim zaštićenim prirodnim vrijednostima, kao što su primjerice nacionalni parkovi. Takvi putnici će voditi računa i o načinu prijevoza pa će se mnogi, imaju li mogućnosti, odlučiti za željeznicu, budući da ona manje utječe na okoliš od automobila.

Načela održivog (ekološkog) turizma:
# prepoznavanje važnosti baštine,
# briga o lokalitetima baštine,
# razvoj partnerstva za višestruku korist,
# ugradnja pitanja baštine u poslovno planiranje.
# ulaganje u ljude i lokalitete,
# oglašavanje i promoviranje odgovornosti u oblikovanju turističkih proizvoda,
# pružanje visoko kvalitetnih doživljaja posjetiteljima i
# uvažavanje prava i obaveza lokalnoga, autohtonog stanovništva.

## Reference
Guščarice

**Guščarice**, **patkarice** ili **plovuše** () tvore red ptica koji se svrstava u podrazred Neognathae. Grupa sadrži, između ostalih, ptice koje u svakodnevnom jeziku nazivamo guske, patke i labudovi. Guščarice su najvažnija grupa ptica vezanih uz vodu.

## Osobine
Guščarice imaju općenito zbijeno, čvrsto tijelo s relativno malom glavom koja je često smještena na dugačkom vratu. Osim kod  Anhimidae, kljunovi su im široki i pljosnati. Vrh ima često zaoštren i vrlo čvrst kako bi ptici olakšao otkidanje biljnog materijala, dok na rubovima ima rožnate "zupce",  lamele, koje pomažu iz vode cijediti jestive dijelove.

Slijedeća karakteristična osobina su plivaće kožice između tri prema naprijed okrenuta prsta, koje su se, međutim, kod porodica Anhimidae i Anseranas semipalmata skoro potpuno povukle. Kao što im već ime govori, služe za brzo kretanje u vodi.

Perje je vodootporno i kod većine ptica, a posebno mužjaka, šareno (vidi: spolni dimorfizam). Ptice imaju na tijelu u predjelu trtice žlijezdu koja stimulirana kljunom luči vodootpornu uljnatu tekućinu koju ptica, čisteći perje, nanosi po njemu cijelim tijelom. U vrijeme mitarenja većina vrsta gubi svo perje istovremeno. U tom su razdoblju ptice vrlo neupadljivo obojene što im služi kao zaštita u tom vremenu kad ne mogu letjeti. Ulogu toplinskog izolatora tada ima paperje i sloj masnoće koji imaju ispod kože.

## Let
Većina guščarica su izvrsni letači; *Anser indicus* je čak ptica koja leti višlje od bilo koje druge vrste uopće. Mnoge vrste kao selice prelijeću velike razdaljine između područja gdje se gnijezde i područja gdje prezimljuju. Te udaljenosti mogu biti i više hiljada kilometara.

## Životni okoliš i prehrana
Guščarice uglavnom žive blizu vode, u močvarama, uz ušća i na obalama rijeka ili mora. Neke vrste provode veći dio života na otvorenom moru, a na kopno dolaze samo u vrijeme parenja i podizanja mladih. 

Većina se hrani na ili u blizini površine vode, neke rone i hrane se vodenim biljem, dok se naročito guske, labudovi i Anhimidae hrane i na kopnu, pasući travu i drugo bilje. Guščarice redovno gutaju kamenčiće koji im u mišićavom želucu služe kao gastrolit za usitnjavanje hrane.

## Sistematizacija
Red guščarica se dijeli na četiri porodice od kojihje jedna izumrla:
* Anhimidae
* Anseranatidae
* Patke (Anatidae)
* Novozelandske guske (Cnemiornithidae) †

## Vanjske veze
;Ostali projekti
Vilinski konjici

**Vilinski konjici** ili **vretenca** ili **zmijin čoban** () su red srednje velikih do velikih kukaca duguljasta tijela, s dva para jednakih ili podjednakih, opnastih, prozirnih krila mrežaste nervature, slabih nogu. Izvrsni su letači i u letu love druge kukce.

## Izgled
Usni organi snažni su i prilagođeni za griženje. Na glavi su kratka ticala i velike oči sastavljene od triju dijelova. Često su izrazite boje, katkad metalnoga sjaja.

## Razvoj
Žive uz vodu u koju ženka polaže jaja. Razvoj je nepotpun. Ličinke koje žive na dnu stajaćih voda veliki su grabežljivci. Trče jakim nogama, a dišu uzdušničkim škrgama na kraju zatka ili u stražnjem crijevu.

## Klasifikacija

U podred sličnokrilaca *(Zygoptera)*, svrstana su vretenca s dva para posve jednakih krila koja pri mirovanju usprave. Najpoznatije su porodice i vrste: 
* sjajna vretenca *(Calopterygidae)* 
** konjska smrt *(Calopteryx virgo)*, u Hrvatskoj najčešća vrsta 
** prugasto sjajno vretence *(Calopteryx splendens)* 
* zelendjevice *(Lestidae)* 
* *Platycnemididae* 
* *Agrionidae* 
** plava vodendjevojčica *(Agrion puella)*

U podred nejednakokrilaca *(Anisoptera)* svrstana su vretenca kojima su stražnja krila šira od prednjih, a pri mirovanju ih drže položena. Najpoznatije su porodice i vrste: 
* kraljevska vretenca *(Aeschnidae)*
** kraljevsko vretence *(Anax imperator)*
** žuti ban *(Aeshna isoscels)*
** modri kralj *(Aeshna cyanea)*
* *Gomphidae*
* *Cordulegasteridae*
* *Coenagrionidae*
** veliika mora *(Ischnura elegans)*
* *Libellulidae* 
** četveropjego vretence *(Libellula quadrimaculata)*
* smaragdna vretenca *(Corduliidae)* 
** obično smaragdno vretence *(Cordulia aeneaturfosa)*

U Hrvatskoj su rizične, ugrožene i kritično ugrožene vrste: sredozemna zelendjevica *(Lestes barbarus)*, mala zelendjevica *(Lestes virens)*, velika zelendjevica *(Lestes macrostigma)*, zeleni kralj *(Aeshna viridis)* i konavoski knez *(Caliaeschna microstigma)*.

## Reference

## Vanjske veze
;Ostali projekti
Vincent Auriol

**Vincent Jules Auriol** (Revel, 27. kolovoza 1884. – Pariz, 1. siječnja 1966.) je bio francuski socijalistički političar koji je od 1947. do 1954. godine služio kao prvi predsjednik novoformirane Četvrte Republike.

Rođen u Revelu 1884. godine, Auriol je studirao pravo u Toulouseu, gdje je i doktorirao. Nakon završenog studija se bavio advokaturom, a u politiku ulazi 1914. godine kao zastupnik u Zastupničkom domu. Od tada je bio redovito izabiran u Muretu, čiji je gradonačelnik bio od 1925. do 1947. godine. Kao predani socijalist, Auriol je vrlo rano postao jedan od najistaknutijih članova partije, a nakon odcjepljenja komunista 1920. godine ostao je u SFIO-u te je, zajedno s Blumom, bio jedan od vođa nove partije, specijaliziran za financijska pitanja. U kratkom razdoblju od 1928. do 1929. je čak bio i na čelu partije, zamijenivši upravo Bluma.

Od 1919. pa do 1935. godine, Auriol je bio glavna ličnost SFIO-a u Zastupničkom domu. Godine 1924. bio je zastupnik svoje stranke na pregovorima s Njemačkom oko reparacija, a sljedeće godine je bio član delegacije koja je rješavala pitanje francuskog poslijeratnog duga Sjedinjenim Državama.

Ipak, Drugi svjetski rat je donio preokret u Auriolovoj političkoj karijeri. Već 1940., bio je među 80 delegata koji su bili protiv davanja ustavnih ovlasti Philippeu Pétainu, što je dovelo do njegova zatvaranja tokom iste godine. Godine 1942. bježi i pridružuje se pokretu otpora, a u listopadu 1943. bježi u London i uskoro postaje zastupnik socijalista u skupštini Slobodne Francuske, koju je u Algiersu sazvao Charles de Gaulle. U srpnju 1944. je predstavljao Francusku na monetarnoj i financijskoj konferenciji Ujedinjenih nacija u Bretton Woodsu.

Nakon rata, Auriol je postao ministar u Privremenoj vladi koju je tada predvodio de Gaulle te član i predsjednik konstituanti koje su donijele ustav kratkotrajne Četvrte Republike. Auriol se zalagao za "treći put" kao alternativu golizmu i komunizmu. Godine 1946., predvodio je francusku delegaciju pri UN-u te je postao prvi francuski predstavnik u Vijeću sigurnosti. U međuvremenu, skupština ga je 16. siječnja 1947. izabrala za prvog predsjednika novoformirane Četvrte Republike, na mandat u trajanju od sedam godina. Iako je tokom predsjedništva nastavio s politikom pomirenja, brojne krize dovele su do serije napada kako od golista tako i od komunista. Godine 1951., postao je prvi francuski predsjednik koji je odradio službeni posjet Sjedinjenim Državama i Kanadi. Kada mu je 1954. istekao mandat, Auriol se odbio ponovo kandidirati tako da ga je 16. siječnja 1954. godine naslijedio René Coty. Krajem 1958. godine istupa iz SFIO-a, a dvije godine kasnije se potpuno povlači iz politike.

Umro je 1. siječnja 1966. godine u Parizu. Pokopan je u Muretu.
Rode (red)

**Rodarice** () su red u razredu ptica.

## Sistematika
Za većinu porodica koje su obuhvaćene ovim redom se oduvijek predpostavljalo, da su međusobno u bliskom  srodstvu. Ali relativno blisko srodstvo roda s porodicom Cathartidae (američki lešinari) utvrđeno je tek korištenjem metoda istraživanja uz pomoć molekularne biologije.

## Izgled i način života
Tipične rodarice imaju srazmjerno vrlo dugačke noge. Hranu traže polako hodajući po tlu ili vodi i vrebajući čekaju priliku da ulove plijen. Nagle promjene mjesta izvode leteći.

## Porodice
* čaplje (Ardeidae)
* rode (Ciconiidae)
* ibisi (Threskiornithidae) *ponekad se svrstavaju u* Pelikanke

## Reference

## Vanjske veze
;Ostali projekti
Amur (riba)

**Amur** () ili indijski šaran је slatkovodna riba koja pripada obitelji Cyprinidae. Nastanjuje tekućice i jezera Balkana.

## Opis i građa
**Amur** ima vretenasto tijelo pravilne građe. Izgledom je dosta sličan klenu. Čelo mu je dosta široko, te ima velike ljuske. Leđa su mu zelenkasta, bokovi tamniji, a trbuh svjetliji. Leđna i repna peraja su tamnije, a ostale svjetlije. Neki primjerci amura mogu narasti preko metra dužine i 30 kg.

## Stanište i ponašanje
Amur ili indijski šaran potječe iz rijeke Amur u sjevernoj Aziji, odande je donesen u Europu. Zbog svoje prehrane amur se koristi i za čiščenje stajačih voda. Amur je kod nas uobičajeno stanovnik stajačica, ali ga se može nači i u rijekama. Amur je biljožder te se ljeti najčešće može naći na mjestima obraslim vodenim biljem, zimi se povlači u najdublje dijelove vode.

## Način hranjenja
Hrani se vodenim biljem: trskom, mrijesnjakom, vodenom lećom, žabokrečinom, vodenom kugom, rogozom, a jede travu i djetelinu, ako mu se dade. Pravi je biljožder koji brzo raste. Amur pojede dnevno mnogo vodenog bilja, gotovo toliko koliko je težak. Često ga upotrebljavaju u ribnjacima i za "čišćenje" obraslih vodenih površina.

## Razmnožavanje
Amur se razmnožava kada se temperatura vode digne iznad 20°C. Ženka polaže od 30.000 do 800.000 jajašca u brzim tokovima. Mlađ brzo raste i hrani se planktonom, insektima i vodenim biljem, kasnije se počinje potpuno hraniti biljnom prehranom.

## Strani nazivi
*Grass carp* (engleski); *Graskarpfen* (njemački); *Carpa erbivora* (talijanski); *Carpe amour* (francuski); *Белый амур* (ruski).

## Galerija

Datoteka:Grass-Carp1web.jpg|Mladi amur
Datoteka:Amur bílý (09).jpg|Amuri
Datoteka:Větší amur.jpg|Ulovljeni amur
Datoteka:Smažený amur, chlupaté knedlíky, houby.jpg|Servirani amur


## Vanjske veze
* Ribolov Koprivnica: ''Klen'' 
;Ostali projekti
Vodenbuhe

**Vodenbuhe** () su porodica slatkovodnih planktonskih račića iz infrareda  rašljoticalaca (lat.: *Cladocera*)

## Opis i stanište
Tijelo vodenbuha dugo je u prosjeku oko 1 milimetar. Imaju dvodijelnu hitinsku ljušturicu i izrazito razvijen drugi par ticala, u obliku grana, što služe za plivanje. Oba postrana sastavljena oka spojena su u jedno veće vrlo pigmentirano oko na sredini glave. Razmnožavaju se spolno i nespolno (partenogenezom). Raširene su u slatkim vodama, gdje se pretežno hrane algama, a same su gotovo najvažnija hrana mladih riba.

## Vrste
Od mnogih vrsta najpoznatije su obična vodenbuha (*Daphnia pulex*), velika vodenbuha (*Daphnia magna*) i *Daphnia longispina*.

## Izvori

## Vanjske veze
;Ostali projekti
Glog

**Glog** () je rod kompleksne grupe drveća i žbunja iz familije ruža (Rosaceae), nativna u umjerenim predjelima sjeverne hemisfere, srodna rodu mušmula. Broj opisanih i ovjerenih vrsta u rodu je oko 250, od čega većina (oko 200) nastanjuje Nearktik, a 50-ak vrsta Palearktik. Glogovi rastu u veoma raznolikim staništima.

U Srbiji raste 7 autohtonih i više stranih, unijetih vrsta.

## Sistematika i filogenija roda ''Crataegus''
Historija taksonomije roda je puna opisivanja vrsta i varijeteta, pri čemu se broj vrsta kretao od 20 sredinom 1930-ih, do 1500 samo za Sjevernu Ameriku početkom 1990-ih godina. Pojedini autori taksonomsku situaciju roda opisuju kao „problem *Crataegus*".

Teško razgraničenje vrsta se objašnjava veoma prisutnom i čestom hibridizacijom, makar među vrstama Palearktika. Pojava apomiksije je isto tako češća kod evroazijskih vrsta.

Prisutno je nekoliko alternativnih intrageneričkih klasifikacija, s brojnim podredovima, sekcijama i serijama (v. taksonomske kategorije). Dickinson i dr. (2000) prepoznaju 15 sekcija i 35 serija sa oko 250 vrsta.

## Upotreba
Listovi, cvjetovi i plodovi crvenog i bijelog gloga (*Crataegus monogyna*) djeluju blagotvorno na rad srčanog mišića i kod umjereno povišenog srčanog pritiska.

## Reference

## Literatura
*  Dickinson, T.A. 2000. Botany 307F – Families of Vascular Plants, Rosales – Rosaceae: http://www.botany.utoronto.ca/courses/BOT307/D_Families/307DRosac.html ,http://www.botany.utoronto.ca/courses/BOT307/D_Families/307D1RosMaloidgenera.html 

## Vanjske veze
;Ostali projekti
Vedastinski anali

***Vedastinski anali*** ili ***Anali sv. Vaasta*** () naslov je  hronike pisane latinskim jezikom, koja je nastala početkom 10. veka u opatiji sv. Vasta u Arrasu. Ova hronika predstavlja važan izvor za istoriju 9. veka. Razdoblje od 874. do 900. godine opisano je iz perspektive snažne pristrasnosti u korist Lotaringije i Zapadne Franačke. Uz *[[Fuldenski anali|Fuldenske anale]]* i *[[Bertinski anali|Bertinske anale]]*, i ova je hronika deo "Carskih anala" *([[Reichsannalen]])*, koji čine *Vedastinsku hroniku* *(Chronicon Vedastinum)*, koja obrađuje istoriju Karolinškog carstva do 899. godine.

## Literatura
* Reuter, Timothy (trans.) *[http://www.medievalsources.co.uk/fulda.htm The Annals of Fulda] *. (Manchester Medieval series, Ninth-Century Histories, Volume II.) Manchester: Manchester University Press, 1992.
*''Annales Vedastini''
James I od Škotske

**James I** (Dunfermline, 25. jul 1394. - kod Pertha , 20/21. februar 1437.), bio je škotski kralj od 1406. do 1437. Za vrijeme svoje trinaestgodišnje vladavine (1424. - 1437.) uspio je uspostaviti snažnu centralnu vlast, bio je prvi snažni škotski monarh koji je od Kraljevine Škotske stvorio prvu jaku monarhiju koja je egzistirala gotovo čitav vijek.

## Biografija
James je bio jedini preživjeli sin i nasljednik kralja Roberta III (vladao 1390. - 1406). Otac ga je 1406. odlučio poslati ga u Francusku, navjerojatnije kako bi ga sačuvao od uticaja moćnog i podmuklog Roberta Stewarta, vojvoda od Albanyja. Na nesreću su Jamesa na putu zarobili engleskih mornari i utpremili kao zatvorenika na londonski kraljevski dvor. Kako mu je otac umro ubrzo nakon tog događaja, vlast je kao regent preuzeo Robert Stewart, koji je odbio platiti otkupninu za mladog kralja. Nakon njegove smrti 1420. regent je postao njegov sin Murdac, koji je vladao Škotskom sve do 1424. kad su Englezi oslobodili Jamesa.

James je odmah po preuzimanju vlasti poduzeo oštre mjere da suzbije moć škotskog plemstva. Kao prvo je 1425. je pohapsio brojne vodeće feudalce od koijih je nekoliko, uključujući Murdaca i ostale članove njegove porodice dao ubiti. Ipak njegov pokušaj da stavi pod svoju kontrolu žestoke i samožive lidere klanova Highlandsa imao je ograničen uspjeh. Ali je oduzimanjem imanja svojim neprijatelja, stekao potrebna sredstva za funkcioniranje svog dvora. Uspio je uvesti reda u naplati carina, koje su odtad postale prihod dvora, a ne lokalnih feudalaca, a i u financije postavljanjem vodećih činovnika pod svoju kontrolu. Njegovi pokušaji da se spriječi odljev crkvenih prihoda u Rim, doveli su ga do niza dugih sporova s papama.

James je bio popularan vladar, zahvaljujući činjenici da se za njegove vladavine poboljšao položaj običnih ljudi pred sudom. Usprkos tome pao je kao žrtva zavjere koju je protiv njega poduzela grupa oko Waltera, earla od Atholla, koji je imao ambicija zasjesti na škotski tron. Zavjerenici su ostali iznenađeni kad nakon njegova ubojstva nije uslijjedio opći ustanak, tako da je Jamesova udovica imala lak posao da ih pohapsi i pobije. James je bio vrlo obrazovan i kulturan čovjek, smatra se da je on autor kao općeprihvaćena činjenica se uzima da je zapravo on bio autor narodne pjesme Kingis Quair (Kraljeve knjige).

## Reference

## Vanjske veze

* ''James I'' na portalu Encyclopædia Britannica
Vladimir Ribić

**Dr Vladimir Ribić** (Beograd, 19. jun 1974) je vanredni profesor na Odeljenju za etnologiju i antropologiju Filozofskog fakulteta Univerziteta u Beogradu. Uže oblasti njegovog naučnog interesovanja su politička antropologija, teorija svetskog sistema i istorija primenjene antropologije.

## Biografija

Rođen je 1974. godine u Beogradu gde je završio osnovnu školu i Filološku gimnaziju. Osnovne studije je završio 1999. godine na Odeljenju za etnologiju i antropologiju Filozofskog fakulteta Univerziteta u Beogradu, gde je i magistrirao  (2003) i doktorirao (2006). Tokom osnovnih studija, bio je stipendista Fonda za razvoj umetničkog i naučnog podmlatka, dok je na postdiplomskim studijama bio stipendista Ministarstva za nauku i tehnološki razvoj Republike Srbije.

U školskoj 2003/2004. godini, bio je angažovan kao istraživač-pripravnik na Filozofskom fakultetu Univerziteta u Beogradu. Od 2004. godine, zaposlen je na Odeljenju za etnologiju i antropologiju istog fakulteta, gde je stekao sledeća zvanja: asistent (2004), docent (2006) i vanredni profesor (2012).

Član je Etnološko-antropološkog društva Srbije (EADS). Kourednik je *Etnološko-antropoloških svezaka*, časopisa EADS i član redakcije *Antropologije*, časopisa Instituta za etnologiju i antropologiju Filozofskog fakulteta Univerziteta u Beogradu.

Glavne sfere njegovog interesovanja su politička antropologija, teorija svetskog sistema i istorija primenjene antropologije. Na osnovu svojih istraživanja Antibirokratske revolucije i obnavljanja višepartijskog političkog života u Srbiji, konstruisao je teorijski model političke mobilizacije. Pored toga, postavio je teorijsku osnovu za inkorporaciju teorije svetskog sistema u političku antropologiju.

Dr Vladimir Ribić je do kraja 2014. godine objavio tri naučne monografije i više od dvadeset članaka u naučnim časopisima i zbornicima, a urednik je i jednog zbornika radova.

## Bibliografija (izbor)
* 2005. *Podeljena nacija: srpski nacionalizam i politički sukobi u Srbiji 1990-2000*. Beograd: Srpski genealoški centar (Etnološka biblioteka, knj. 16). 
* 2007. *Primenjena antropologija: razvoj primenjenih antropoloških istraživanja u Velikoj Britaniji i Sjedinjenim Američkim Državama*. Beograd: Srpski genealoški centar – Odeljenje za etnologiju i antropologiju Filozofskog fakulteta u Beogradu (Etnološka biblioteka, knj. 26).   
* 2007. *Antropologija postsocijalizma: zbornik radova*. Beograd: Srpski genealoški centar – Odeljenje za etnologiju i antropologiju Filozofskog fakulteta u Beogradu (Etnološka biblioteka, knj. 34).
* 2010. Politička mobilizacija srpskih komunista u prvoj fazi ”Antibirokratske revolucije”. *Etnoantropološki problemi* (n.s) 5 (3): 201-226.
* 2011. *Politička antropologija i moderni svetski sistem*. Beograd: Srpski genealoški centar – Odeljenje za etnologiju i antropologiju Filozofskog fakulteta u Beogradu (Etnološka biblioteka, knj. 54).
* 2011. Postanak nacionalnog lidera: politička mobilizacija srpskih komunista u drugoj fazi ”Antibirokratske revolucije”. *Antropologija* 11 (1): 85-115.
* 2012. Srpska politička antropologija u 21. veku. *Etnološko-antropološke sveske* 20, (n.s) 9: 129-146.

## Reference
Francuski ustavni zakon (1945)

**Francuski ustavni zakon iz 1945.** godine je ustavni zakon koji je na snagu stupio 2. studenog 1945. godine, u periodu Privremene vlade Francuske Republike. Ustavni zakon je donesen temeljem ordonance no° 45-1836 od 17. kolovoza, a usvojen je na referendumu 21. listopada 1945. godine. Službeno objavljen 3. studenog, zakon je organizirao ustrojstvo vlasti u Privremenoj vladi dok se ne izvrši potpuna tranzicija u novu republiku. Zanimljivo je spomenuti kako ovaj ustavni zakon nije iz upotrebe isključio ustavne zakone iz 1875. godine, što je učinjeno tek s donošenjem ustava iz 1946. godine, koji je uredio režim Četvrte Republike.
Četvrta Francuska Republika

**Četvrta Francuska Republika** (francuski: *Quatrième République*) je naziv za republikansku vladu Francuske od 1946. do 1958. godine. Četvrta Republika je po mnogočemu bila revitalizacija ugasle Treće Republika, a patila je mahom od istih problema. Službeno je formirana 14. listopada 1946. usvajanjem novog ustava. 

Četvrta Republika je bila period velikog gospodarskog rasta za Francusku, kao i obnove društvenih institucija te industrije nakon Drugog svjetskog rata, a igrala je i važnu ulogu u poslijeratnom procesu europske integracije. Najvažnije reforme Četvrte Republike bile su upravo na socijalnom i ekonomskom planu. Već je 1946. godine vlada organizirala stabilan sustav socijalne zaštite koji je uveo osiguranje za nezaposlene, invalidske i starosne mirovine te opće zdravstveno osiguranje. 

Kako bi se spriječila egzekutivna nestabilnost koja je bila glavna odlika predratne Treće Republike, bilo je nekoliko pokušaja jačanja egzekutive koji su ipak propali tako da je Četvrta Republika u svojih dvanaest godina postojanja doživjela čak 21 promjenu vlade. Uz to, nijedna vlada se nije pokazala uspješnom u rješavanju gorućeg pitanja dekolonizacije. Nakon serije kriza, od kojih je najteža bio Alžirski puč iz 1958. godine, Četvrta Republika se urušila. Ratni pobjednik Charles de Gaulle vratio se iz mirovine kako bi predvodio prijelaznu vladu koja je dobila ovlasti da donese novi ustav. Četvrta Republika službeno je ukinuta nakon referenduma u studenom 1958. godine, kojim je formirana Peta Republika.
Chlorella

***Chlorella*** je rod zelenih algi iz porodice Chlorellaceae. Živi u slatkim vodama. Nastala je prije oko dvije i pol milijarde godina, te je među najstarijim oblicima života na Zemlji.

## Izgled
*Chlorella* je jednostanična alga okruglastog oblika. Tamnozelene je boje, a promjer joj je 2-10 mikrometara. Stanična stijenka joj je vrlo čvrsta, te je uglavnom sastavljena od celuloze. Unutar stanice nalaze se i jezgra, škrobna zrnca, kloroplast i mitohondriji. Bičeva nema. 

## ''Chlorella'' u prehrani
Primamljiv je izvor hrane jer je bogata bjelančevinama i drugim hranjivim tvarima; kad se osuši, sadrži 45% bjelančevina, 20% masti, 20% ugljikohidrata, 5% vlakana, te 10% vitamina i minerala. *Chlorella* je korisna kod kontrole težine, sprječavanja raka, te kao potpora imunološkom sustavu.

## Izvori
* www.tuberose.com 
* www.naturalways.com
* Belasco, W. (July 1997). *Algae Burgers for a Hungry World? The Rise and Fall of Chlorella Cuisine.* 38. pp. 608–634.. 

## Vanjske veze
;Ostali projekti
NeBo (album)

***NeBo*** je sedmi studijski album hrvatske pop pjevačice Nine Badrić, kojeg 2011. godine objavljuje diskografska kuća Aquarius Records.

Album sadrži četrnaest skladbi, a na albumu su zajedno sa Ninom surađivali već dobro poznati suradnici Ante Gelo, Baby Dooks, Darko Juranović D'Knock, Massimo, Nikša Bratoš, Aleksandra Milutinović, ali i neka nova imena poput producenta Denykena, aranžera Tihomira Preradovića, autora Rastka Miloševa, Dina Muharemovića, te Branimira Mihaljevića i Antonije Šole.

Pjesme Moje oči pune ljubavi, Dat će nam Bog, Nebo, Sve mi pamti i Sanjam da smo skupa mi izdani su kao singlovi sa albuma.

Turneju NeBo započela je 26. oktobra 2012. koncertom u beogradskoj areni Kombanku (Beogradska arena), nakon čega je uslijedio koncert u dvorani  Košarkaški centar Dražen Petrović (Cibona), 17. oktobra 2012. u Zagrebu.

## Popis pjesama

# "Neopisivo" (5:02)
# "Ljudi od ljubavi" (4:04)
# "Sve je u redu" (5:51)
# "Nebo" (4:02)
# "Sanjam da smo skupa mi" (4:22)
# "Na zidu plača" (4:23)
# "Sve mi pamti" (4:16)
# "Moje oči pune ljubavi" (5:14)
# "Dat će nam Bog" (3:46)
# "Pokazat ću ti kako da se vratiš" (3:44)
# "Velika ljubav" (5:50)
# "Prospi riječi" (duet s Massimom) (4:08)
# "Znam te ja" (4:52)
# "Mama" (4:19)

## Izvori


## Vanjske veze
* Album na stranicama Aquarius Recordsa
Indijski muntjak

**Indijski muntjak** (lat. *Muntiacus muntiak*) je vrsta iz obitelji jelena. 

Jedna je od 11 vrsta jelena u Aziji. Indijski muntjak je među najraširenijima, ali najmanje poznatim od svih sisavaca u Južnoj Aziji. Obitava u državama kao što su: Bangladeš, Kina (jug), Indija, Šri Lanka, Nepal, Pakistan, Kambodža, Vijetnam, Indonezija, Malezija. Najviše ih ima u jugoistočnoj Aziji.

Indijski muntjac ima kratku, ali vrlo mekanu, gustu dlaku, posebno one jedinke, koje žive u hladnijim krajevima. Boje krzna su od tamnosmeđe do žućkaste i sivkasto-smeđe, ovisno o sezoni. Dlaka je zlatna na leđnoj strani i bijela na trbušnoj strani tijela, udovi su tamno smeđe do crvenkasto smeđe boje, a lice je tamno smeđe. Uši imaju vrlo malo dlake, koja ih jedva pokriva. Mužjaci imaju rogove, koji su vrlo kratki, oko 1-2 cm. Mužjaci su općenito veći od ženki. Duljina tijela varira 35-53 cm u širini, a visina se kreće u rasponu od 15-26 cm. Odrasla jedinka teži 15-30 kg. 

Muntjak je jedna od najstarijih vrsta jelena. Zadržao je reliktne očnjake. Ova životinja je vrlo sramežljiva i ne voli putovati na otvorenom terenu. Njegovo ponašanje bitno se razlikuje od ostalih članova obitelji jelena. Izbjegava kontakte s drugim životinjama i čovjekom. Rijetko se viđa grupa od dva ili tri muntjaka zajedno.

Glasanje se značajno razlikuje od ostalih vrsta jelena. Podsjeća na lajanje psa pa je jedno od imena za indijskoga muntjaka i "jelen koji laje".

Lane dolazi na svijet u kolovozu-rujnu. Majka ga pažljivo skriva u neprobojnim šikarama. Ženska liže mladunčad dugim grubim jezikom, koji pomaže i da dođe do visokih grana i lišća. Muntjak je jako vezan za rodno mjesto u kojem obitava u velikoj mjeri, tijekom cijeloga života. Čak i ima stalne putove po kojima se kreće.
Jamiroquai

**Jamiroquai** je engleska muzička grupa iz grada London, Velika Britanija. Osnovana je 1992. godine, a članovi su bili Jay Kay (vokal), Derrick McKenzie, Sola Akingbola, Paul Turner, Matt Johnson, Rob Harris, Lorraine McIntosh i Hazel Fernandez. Sviraju pretežno acid jazz i funk.

## Diskografija
### Albumi
**[[Emergency On Planet Earth]]* (1993.)
**[[The Return Of The Space Cowboy]]* (1994.)
**[[Travelling Without Moving]]* (1996.)
**[[Synkronized]]* (1999.)
**[[A Funk Odyssey]]* (2001.)
**[[Dynamite (Jamiroquai album)|Dynamite]]* (2005.)
**[[Rock Dust Light Star]]* (2010.)

### Kompilacije
**[[Jay's Selection]]* (1996.)
**[[Late Night Tales: Jamiroquai]]* (2003.)
**[[High Times: Singles 1992-2006]]* (2006.)

### DVD
**[[Live In Verona]]* (2002.)

## Vanjske veze

*Službena stranica
*Funkin.com
Sibirska srna

**Sibirska srna** (lat. *Capreolus pygargus*) je vrsta srne iz sjeveroistočne Azije. Poznata je i kao **istočna srna**. 

Rasprostire se u Sibiru, Mongoliji, Kazahstanu, planini Tanšan, istočnom Tibetu, na Korejskom poluotoku i sjeveroistočnoj Kini. Osim toga, bila je naturalizirana u Engleskoj u kratkom razdoblju u ranom 20. stoljeću, ali je izumrla.

Sibirska srna prije se smatrala istom vrstom kao i europska srna (lat. *Capreolus capreolus*). Ima veće rogove s više grana od srne. Sibirska srna teži do 59 kg. Na Kavkazu žive i europske srne i sibirske srne. Živi oko 8 do 12 godina, a najviše oko 14-18 godina.

Postoje dvije podvrste sibirske srne: *Capreolus pygargus pygargus* i *Capreolus pygargus tianshanicus*.

Sibirske srne imaju dugi vrat i velike uši. U zimi, sibirske srne sa sjevera imaju krzno svijetlo sive boje, a na jugu sivkasto smeđe i boje okera. U ljeto je boja krzna crvenkasta. Mladi imaju pjege. Mužjaci su veći. Odbacuju rogove u jesen ili početkom zime i nakon toga im ponovno počinju rasti.

Žive u šumama, stepama, livadama i poplavnim dolinama. Prilagođeni su teškim vremenskim uvjetima.

## Izvori
Vodenkonji

**Vodenkonji** (lat. *Hippopotamidae*) su porodica papkara koja ima samo dva roda, a svaki od ta dva roda samo jednu vrstu, nilskog konja i patuljastog vodenkonja. Danas vodenkonji žive samo u Africi.

Fosilni nalazi vodenkonja sežu još u miocen. Sve do pleistocena nastanjivali su osim Afrike i Europu i Aziju. Nova genska istraživanja daju naslutiti, da su najbliži srodnici vodenkonja kitovi.

## Vanjske veze
### Ostali projekti
Ustav Francuske (1946)

**Ustav Francuske iz 1946.** godine je bio ustav Četvrte Republike, na snazi od 1946. do 1958. godine.

Ustav je 29. rujna 1946. godine usvojen od strane Konstituante, a 13. listopada je prihvaćen na referendumu. Dana 27. listopada 1946., predsjednik Privremene vlade Georges Bidault promulgirao je ustav, a isti je sljedećega dana objavljen u službenom glasniku. Na snagu je stupio 24. prosinca, kada se prvi put sastao *[[Conseil de la République]]*.

Ustavom je stvorena *[[Union française]]*, koja se sastojala od Metropolitanske Francuske, teritorija nad kojima je Francuska imala upravu temeljem mandata Lige naroda kao i francuskih protektorata. Kondominij Novi Hebridi (današnji Vanuatu) bio je izvan Unije. Francuske okupacijske zone u Njemačkoj i Austriji bile su izvan ustava.

Ovim je ustavom u Francusku vraćen parlamentarni sustav "racionaliziran" novim sustavom kontrole između egzekutive i legislative.

Ustav je prestao važiti 4. listopada 1958. godine, kada je donesen novi ustav kojim je formirana Peta Republika, uz izuzetak preambule, koja je još uvijek na snazi.