Kulturno područje Murujuga

**Kulturno područje Murujuga** je krajolik drevnih stijena površine oko 1.000 km2 na poluostrvu Burrup, 42 ostrva arhipelaga Dampier pojedinačne površine od 2 do 3290 hektara i obližnja morska područja, na sjeverozapadu Australije. Poznato je po gustoj koncentraciji petroglifa iz paleolitskog doba, s jedinstvenim motivima koji prikazuju umjetničko i tehničko majstorstvo. Naseljeno je Ngarda-Ngarli narodom - tradicionalno ime za domorodačke skupine sa ovog prostora: Yaburara, Ngarluma, Yindjibarndi, Mardudhunera, i Wong-Goo-Tt-Oo, koji sada brinu o tom lokalitetu. Skupinu Yaburara su 1868. god. na ovom prostoru masakrirali evropski kolonisti. 

Murujuga se prevodi kao "kuk koji viri". Nivo mora je nekada bio niži nego što je danas. Prije otprilike 18.000 godina, Murujuga je bila prostrana sušna ravnica. Kada je nivo mora počeo rasti, Murujuga je postala lanac ostrva, a zatim arhipelag kakav je i danas.

## Nacionalni park
Nacionalni park Murujuga je 100. nacionalni park Zapadne Australije. Osnovan 2013. godine, pokriva površinu od 4.913 hektara unutar poluostrvaa Burrup. 
### Petroglifi
Najveća vrijednost Nacionalnog parka su njegovi petroglifi, umjetnost ugravirana na stijenama. To je najveća i najraznolikija kolekcije kamene umjetnosti na svijetu. Procijenjuje se da na području većem od 100.000 hektara, širom kulturnog pejzaža Murujuga ima preko 1 miliona petroglifa. Slike obuhvataju period od najmanje 47.000 godina ljudskog postojanja. Također je dom najstarijeg prikaza ljudskog lica na svijetu. U vlasništvu je "Murujuga Aboriginal Corporation (MAC)" i vlade Zapadne Australije u čije ime upravlja Odjel za biodiverzitet, očuvanje i znamenitosti.

Kamena umjetnost je nastala graviranjem u vanjsku tanku crveno/smeđu/crnu površinu stijene, nazvanu kameni lak, otkrivajući plavo-sivu matičnu stijenu ispod. Ovaj kameni lak je napravljen u procesu koji je uključivao djelovanje specijaliziranih mikroba zvanih cijanobakterije. Oni koncentriraju mangan i željezo iz okoline kako bi formirali vanjski omotač koji ih štiti od surovog pustinjskog okruženja. Kameni lak se formira nevjerovatno sporo: 1 do 10 mikrona u 1.000 godina (ljudska dlaka je oko 100 mikrona).

Nakon što je Nacionalni park Murujuga bio zatvoren nekoliko mjeseci radi izgradnje univerzalne drvene staze duge 700 metara, zajedno s znakovima obavještenja, prvom infrastrukturom te vrste izgrađene u Nacionalnom parku, Korporacija Aboridžina Murujuga radi na poboljšanju i proširenju sadržaje za posjetioce. Murujuga nacionalni park 2019. god. posjetilo je preko 17.000 posjetilaca. 

## Svjetska baština
Prije evropske okupacije Murujuge 1860-ih, Ngarda-Ngarli su živjeli na svojim tradicionalnim imanjima, a u Murujugu su  putovale radi trgovine, braka, srodstva i korištenja resursa koje je nudila zemlja. Tradicionalno aboridžinsko vjerovanje je da je kamena umjetnost djelo duhova stvaranja poznatih kao Marrga koji su, tokom vremena, formulirali ljudima pravila društvenog ponašanja kojih, pretvorena vremenpm u kulturni obrazac. Marrga su ostavili kamenu umjetnost kao trajne vizualne podsjetnike o tome kako se Zakon treba slijediti i ona su mjesta kontinuirane duhovne moći.

Kulturno područje Murujuga uvršteno je na listu UNESCO-ove svjetske baštine. Odluka je donešena na 47-om zasjedanju Komiteta za svjetsku baštinu od 6-16 jula 2025. god. u UNESCO-om sjedištu u Parizu. Ovo mjesto je  Australiajsko drugo kulturno dobro prepoznato kao Aboridžanska kulturna baština.

Uz odluku o proglašenju, na prijedlog većeg broja članica Komiteta, prihvaćena je i preporuka kojom je iskazana sumnja da su na stijensku umjetnost utjecale emisije štetnih materija iz obližnjeg velikog postrojenja "Woodside" za proizvodnju plina i gnojiva, kojem je savezna vlada odobrila 40-godišnje produženje rada. U preporuci se od Australije očekuje nastavak istraživanja i kontinuiranog praćenja utjecaja industrije na kulturno dobro.

## Izvori