open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Hokej na koturaljkama

**Hokej na koturaljkama** (poznat i kao **rink hokej**) je uz hokej na ledu i hokej na travi najpopularniji **hokejaški** sport. Vrlo je sličan inline hokeju, s tom razlikom da kod **hokeja na koturaljkama** igra 5 igrača (4 u polju i golman) i udaraju u palicu, dok se kod **inline hokeja** udara u pak i koriste se **inline koturaljke**. 
**Hokej na koturaljkama** je vrlo popularan sport u Portugalu, Španjolskoj i Italiji, a također se igra i u Francuskoj, Njemačkoj, Brazilu i Japanu.

## Najpoznatija natjecanja
* Svjetsko prvenstvo
* Europsko prvenstvo
* Kup europskih prvaka
* Kup CERS
* Kup kontinenta
* Kup europskih pobjednika kupova
Svjetsko prvenstvo u hokeju na koturaljkama

## Osvajači odličja po godinama

### Uspješnost po zemljama

## Osvajači odličja po godinama (žene)

### Uspješnost po zemljama
Montreux

**Montreux** (njemački: *Muchtern*) je grad u Švicarskoj i grad u kantonu Vaud.

## Značajne osobe
* Vladimir Nabokov (†1977.) književnik

## Kultura
* Montreux Jazz Festival

## Vanjske veze

*  Službena stranica
Jovan Zivlak

**Jovan Zivlak** (Nakovo 1947) je srpski pesnik, kritičar i esejist. Diplomirao je na katedri za srpsku književnost na Filozofskom fakultetu u Novom Sadu. Bio je glavni i odgovorni urednik časopisa *[[Polja]]* (1976-1983). Od 1986. vodi izdavačku kuću Svetovi. Krajem 2006. godine, osnovao je izdavačku kuću **Adresa** i predsednik je Društva književnika Vojvodine. Kao izdavač, Zivlak zastupa modernu i postmodernu književnost, književnu teoriju, filozofiju i mišljenje.

Osnivač je časopisa *[[Zlatna Greda (razvrstavanje)|Zlatna greda]]* (2001), koji izdaje Društvo književnika Vojvodine, kao i osnivač Međunarodnog novosadskog književnog festivala (2005).

## Dela
Jovan Zivlak je objavio knjige pesama:
* "Brodar"(1969)
* "Večernja škola" (1974)
* "Čestar"(1977)
* "Tronožac"(1979)
* "Čekrk" (1983)
* "Napev"(1989)
* "Zimski izveštaj" (1989)
* "Čegrtuša" (1991)
* "Obretenje" (izbor iz poezije 1993, 1994, 1995, 1996)
* "Ostrvo" (2001)
* "Pesme" 1979-2005, (2006)
* "O gajdama" (2010)
* "Oni su ušli u naš dom" (2012)
* "Pod oblacima" (2014)

## Nagrade
Jovan Zivlak je dobitnik nagrada:
* Mlada Struga (1974)
* Pavle Marković Adamov (1992)
* Kruna Despota Stefana Lazarevića (1993)
* Stanislav Vinaver (1995)
* Dušan Vasiljev (1997)
* Zlatna značka KPZ Srbije (1998)
* Nagrada DKV za knjigu godine (1999)
* Stevan Pešić (2001)
* Oktobarska nagrada grada Novog Sada( 2001)
* Milica Stojadinović Srpkinja (2003)
* Velika Bazjaška povelja (2006)
* Nagrada Dimitrije Mitrinović (2010)
* Kočićevo pero (2014)
* Međunarodna nagrada Arka (2014)
* Nagrada Vasko Popa (2015)
* Nagrada Književno žezlo, Skoplje (2016)

## Vanjske veze

*Intervju sa Jovanom Zivlakom
*''Riznica srpska'' - Jovan Zivlak 
*Jovan Zivlak, COBISS 
*Izabrane pesme Jovana Zivlaka na francuskom 
*Jovan Zivlak u ''Nacionalnoj Reviji''
* Intervju povodom nagrade ''Vasko Popa'', ''Politika''
Milić od Mačve

**Milić od Mačve** (*30. oktobar 1934, Belotić — † 8. decembar 2000, Beograd), bio je jedan od najpoznatijih srpskih slikara XX veka.

Milićevo pravo ime bilo je **Milić Stanković** ali je široj javnosti više poznat pod svojim umetničkim pseudonimom Milić od Mačve, značenja da je poreklom iz Mačve, oblasti u severozapadnoj Srbiji čiji je najveći grad Šabac.

Srednjoškolsko obrazovanje je završio u Šabačkoj gimnaziji. Diplomirao je na Akademiji likovnih umetnosti (danas, Fakultet likovnih umetnosti) 1959. godine. Nakon toga je bio na studijskom boravku u Parizu. Prvu samostalnu izložbu otvorio je 1. septembra 1959. u Beogradu. Prvu samostalnu izložbu u inostranstvu imao je 1964. godine u Ženevi. Član je ULUS od 1960. godine. Tokom 1964. i 1965. godine živeo je i radio u Parizu, potom u Beogradu, Briselu, Belotiću, na Zlatiboru i na Pirosu (Grčka). Bio je jedan od 13 članova društva „Medijala“, osnovanog 1956. (ili 1958.) godine. Članovi grupe bili su: Olja Ivanjicki, Miro Glavurtić, Vladimir Veličković, Kosta Bradić, Ljuba Popović, Dado Đurić, Milić od Mačve, Vladan Radovanović, Uroš Tošković, Milovan Vidak, Siniša Vuković i Svetozar Samurović.

Na njegovim slikama dominiraju lebdeći balvani po kojima je naročito poznat, zatim užarene lopte i sante leda. Njegovi uzori u slikarstvu bili su Boš, Brojgel, Ivan Generalić i Salvador Dali, a za njegovo slikarstvo bi se moglo reći da je svojstvena mešavina figurativnog nadrealizma i naivne umetnosti. Osim slikanja bavio se i arhitekturom (projektovao je i sagradio tri ateljea), vajarstvom i pisanjem poezije.

Imao je specifičan stil odevanja: crni plašt sličan mantiji, crnu beretku i štap nalik na vladičanski.

Devedestih godina XX veka istupao je u javnosti kao zastupnik Srpske autohtonističke škole koja smatra da su Srbi najstariji narod na svetu. Verovao je u Teslino tajno oružje i pominjao ga u vidu pretnje "ako samo jedna bomba padne na Beograd...". Bio je protivnik Srpske akademije nauka i umetnosti i predlagao da se nekim akademicima oduzmu doktorske titule. U nekim krugovima važio je za jednog od najvećih srpskih rodoljuba.

Gradu Kruševcu ostavio je oko 130 slika, uglavnom ulja na platnu, uz nekoliko akvarela i grafika.

Njegova ćerka je poznata multimedijalna umetnica Simonida Stanković.

Umro je 8. decembra 2000. godine i sahranjen u Aleji zaslužnih građana na Novom groblju u Beogradu.

## Reference

## Vanjske veze
* Nedeljnik "NIN": in memoriam Milić od Mačve 
* Kraća biografija i nekoliko radova (slika) Milića od Mačve 
* Milić od Mačve: Kletva Americi 
* Knjiga Milke Đurić "Kaplja na listu" sa ilustracijama Milića od Mačve 
* Monografija  autora Nikole Strajnića
* Arhitektura u slikarstvu Milića od Mačve (tema na forumu)
Trstenik (razvrstavanje)

**Trstenik** se može odnositi na:

u Srbiji:

* Trstenik, grad u Srbiji
** opština Trstenik

u Hrvatskoj:

* Trstenik (Lanišće), naselje u općini Lanišće, u Istri
* Trstenik (Marija Gorica), naselje u općini Marija Gorica
* Trstenik (Split), splitski kvart
* Trstenik (Orebić), mjesto na poluotoku Pelješcu
* Trstenik Nartski
* Trstenik (Cres), otok kod Cresa
* Trstenik (Hvar), otok kod Hvara

u Makedoniji:

* Trstenik, selo u Republici Makedoniji, opština Kavadarci
* Trstenik, selo u Republici Makedoniji, opština Sveti Nikole

u Bugarskoj:

* Trstenik, grad u Bugarskoj;
* Trstenik, naselje u Oblasti Ruse 

u Grčkoj:

* bugarski naziv za selo Tiriopetra;

u Albaniji:

* Trstenik (Albanija), selo u oblasti Devol u Albaniji.
Trstenik

**Trstenik** je gradsko naselje u opštini Trstenik u Rasinskom okrugu u Srbiji. Smešten je na reci Zapadnoj Moravi. Prema popisu iz 2002. bilo je 17.180 stanovnika (prema popisu iz 1991. bilo je 18.441 stanovnika).

## Demografija
U naselju Trstenik živi 13800 punoletnih stanovnika, a prosečna starost stanovništva iznosi 38,5 godina (37,8 kod muškaraca i 39,2 kod žena). U naselju ima 6079 domaćinstava, a prosečan broj članova po domaćinstvu je 2,83.

Ovo naselje je velikim delom naseljeno Srbima (prema popisu iz 2002. godine).

## Značajne osobe
* Vladimir Jugović, bivši profesionalni fudbaler
* Vojislav "Voja" Tankosić, poznat kao Vojvoda Tankosić, major srpske vojske
* Ljubiša Vukadinović , novinar
* Predrag - Peđa Stanojević, bivši košarkaš i poznati kondicioni trener FK Crvena Zvezda
* Dragiša Binić , bivši profesionalni fudbaler
* Radoš Bajić, glumac 
* Radoje Ljutovac (Raka), srpski artiljerac, koji je topom oborio neprijateljski avion 1915. godine
* Veroljub Mandžukić, bokser

## Reference

## Vanjske veze

* Zvanični sajt Opštine Trstenik
* Foto galerija Trstenika
Novalis

**Novalis** (pravog imena **Georg Philipp Friedrich von Hardenberg**) (Oberviederstedt kod Mansfelda, 2. svibnja 1772. - Weissenfels, 25. ožujka 1801.), njemački filozof i književnik.

Studirao je filozofiju u Jeni, pravo u Leipzigu, te rudarstvo u Freibergu. Smrt njegove velike ljubavi, Sophie von Lühn koja u 15. godini umire od tuberkuloze, ostavila je pečat na čitavom njegovu stvaralaštvu. Bio je u dodiru s romantičarskim krugom u Jeni. Njegovo najpoznatije djelo je nedovršeni roman "Heinrich von Ofterdingen", koji je zamišljen kao romantičarska suprotnost građanskom "Wilhelmu Meisteru". Najznačajniji je njemački zastupnik rane romantike, a zbog prijevremene smrti od tuberkuloze njegovo djelo ostalo je u fragmentima.
Trstenik (Istra)

**Trstenik** je naselje na Ćićariji , u općini Lanišće, na 697 m nadmorske visine, 8&nbsp;km sjeverozapadno od općinskoga središta Lanišća. Smješteno je na cesti koja od Lanišća vodi za Dane (Lanišće) I Vodice (Lanišće), u blizini raskrižja za Brest (Lanišće) i Buzet, na maloj uzvisini između dviju uzdužnih dolina. Stanovnici se tradicionalno bave stočarstvom i poljodjelstvom, a živjeli su najviše od prodaje mlijeka i drva. Prema popisima stanovništva potkraj XIX. st. Trstenik je brojio 223 stanovnika, a nakon toga stalno gubi stanovništvo, te polagano izumire.

## Historija
Području Trstenika bilo je dio Rašporske gospoštije, pa je s njom pripalo i Veneciji (1394). Dobro su sačuvani struktura naselja, stambena i gospodarska arhitektura s početka XX. st., izvorna organizacija prostora, te tipična zatvorena dvorišta s visokim zidovima i širokim ulaznim vratima. Na najvišoj je koti groblje s crkvom sv. Lucije, koja ima maleni četvrtasti zvonik na pročelju pokraj ulaznih vrata.

## Stanovništvo
Po popisu iz 2001. http://www.dzs.hr/Hrv/censuses/Census2001/Popis/H01_01_01/h01_01_01_zup18-2232.html , u selu su živjela samo 4 stanovnika.

## Znamenitosti
* Crkva sv. Lucije (prvi put se spominje 1580. godine)
Riječki karneval

**Riječki karneval** je skup događanja koji se održavaju u Rijeci u doba karnevala.

## Manifestacije Riječkog karnevala
Riječki karneval se sastoji od sljedećih manifestacija:
* karnevalske povorke
* karnevalske fešte
* izbor kraljice Riječkog karnevala
* karnevalski bal koji se održava u Guvernerovoj palači
* karnevalski koncerti
* karnevalske izložbe
* metalom protiv karnevala
* karnevalski sportovi
* dječje karnevalske povorke

Vrhunac karnevala su maskirane povorke koje prolaze centrom grada, zadnje nedjelje prije Pepelnice.

U karnevalu sudjeluju povorke iz raznih krajeva Hrvatske i inozemstva. Motivi koje prikazuju povorke se kreću od tradicionalnih do modernih, a dosta česta tema je podrugivanje aktualno političkoj situaciji.

Običaj karnevalskog života sa povorkama i plesom njeguje se više od sto godina, a u novije vrijeme se od 1982. obnavlja se tradicija organiziranog karnevala u obliku povorki kakav je bio početkom XX. st.. Na karnevalu 2007. godine sudjelovalo je 95 grupa sa više od 10.000 sudionika, te 100.000 gledalaca.

Povorke se kreću kružno od rive (Putnička obala), preko Delte i završavaju na Korzu. Duž ove trase postavljeno je 6 podija na kojima voditelji predstavljaju sudionike.

Posebnost karnevala je sudjelovanje zvončara, ogrnutih ovčjom kožom i sa zvonom oko pojasa.
Tradicionalno na samom kraju festivala prolaze Halubajski zvončari, koji sudjeluju na Riječkom karnevalu od samih početaka.

Uspješnom organizacijom karnevala grad Rijeka postao je član Evropske unije karnevalskih gradova.

## Povezano
* Poklade
* Zvončari
* Reli Pariz-Bakar

## Vanjske veze

* Službene stranice Riječkog karnevala 
* FECC - Europska udruga karnevalskih gradova
* Maskare.com - Web stranica posvećena Maškarama
Andro Vlahušić

**Andro Vlahušić** (Imotica, 17. 5. 1960. - ) hrvatski je liječnik i političar, najpoznatiji po tome što je kao član HNS-a bio ministar zdravstva u vladi Ivice Račana. Na izborima 2009. godine je u drugom krugu potukao Dubravku Šuicu i tako postao prvi neposredno izabrani gradonačelnik Dubrovnika u novijoj historiji.

## Vanjske veze
* Biografija u Dubrovačkom listu
Krešimir Bubalo

**Krešimir Bubalo** (Osijek, 1973 - ) je hrvatski političar koji je kao kandidat Hrvatskog demokratskog saveza Slavonije i Baranje na izborima 2009. godine postao prvi neposredno izabrani gradonačelnik Osijeka u novijoj historiji. Godine 2013. ga je na izborima 2013. porazio Ivica Vrkić, nezavisni kandidat uz podršku SDP.
SV Pasching

**ASKÖ Pasching** je bio austrijski fudbalski klub iz Paschinga u Gornjoj Austriji. Nastupao je u austrijskoj Bundesligi od 2002. do 2007. godine kada je preimenovan u SK Austria Kärnten i premješten u Klagenfurt. Pet godina je bio poznat kao **SV PlusCity** i **FC Superfund** zbog sponzora.
Dubravka Šuica

**Dubravka Šuica** (Dubrovnik, 20. 5. 1957.) je hrvatska desničarska političarka, najpoznatija po tome što je od 2001. do 2009. bila prva žena-gradonačelnik u historiji Dubrovnika. 

Završila je Filozofski fakultet u Zagrebu, a od 1981. godine je zaposlena kao profesorica engleskog i njemačkog jezika u Osnovnoj školi Lapad, da bi od 1988. do 1990. bila profesorica engleskog i njemačkog jezika u Centru za odgoj i obrazovanje u Dubrovniku. 1990. godine se učlanila u Hrvatsku demokratsku zajednicu čiji je član do danas. Na izborima 2000. i 2003. i 2007. godine je izabrana u Hrvatski sabor, ali je sva tri puta stavila funkciju u mirovanje. Na lokalnim izborima 2009. godine, kada se u Hrvatskoj gradonačelnik prvi put birao neposredno, u drugom krugu je poražena od HNS-ovog kandidata Andra Vlahušića.

## Vanjske veze

* Gradski odbor HDZ-a Dubrovnik 
* Dubravka Šuica
Ž4027

: *Karta Hrvatske [https://www.auto-karta-hrvatske.com/popovac/ > Popovac (plan s ulicama / cestama)]*

**Ž4027**, uska asfaltirana županijska cesta u sjevernoj Baranji, u Općini Popovac, koja spaja županijsku cestu Ž4019 sa središtem naselja Popovac i lokalnom cestom L44064. Duljina ceste: **2,185** km (2.185 m).

## Trasa ceste
* Cesta Ž4027 nastavak je ceste Ž4019 prema jugu (odn. prema naselju Popovac), nakon skretanja ceste Ž4019 prema istoku (odn. naselju Branjini).
* Do centra Popovca cesta prolazi Ulicom Nikole Tesle, potom Ulicom Vladimira Nazora, a od centra Popovca ista asfaltirana ulica vodi do mosta na Karašici. Tu se nasipom preko Popovačkog ribnjaka i dalje mostom preko Crnog kanala nastavlja lokalna cesta L44064 do podnožja Banske kose.
* Dalje se uzbrdo nerazvrstanom cestom može prema TV-odašiljaču na Banovom brdu ili lokalnom cestom L44064, pored Svetišta Marija Lurd i preko Banske kose, do Kamenca i Kneževih Vinograda.

## Izvori i vanjske veze

* 
* Baranjske ceste
Kup Lunarne nove godine

**Kup Lunarne nove godine** (), također poznat kao **Carlsberg Challenge** ili, ranije, kao **Carlsberg Cup** , je godišnji fudbalski turnir koga u Hong Kongu organizira Hongkonški fudbalski savez. Obično se održava na prvi i četvrti dan kineske Nove godine kao dio slavlja. Turnir se između 1983. i 2006. godine zvao Carlsberg Cup prema Carlsbergu, jednom od tadašnjih glavnih sponzoira.

Od 2007. godine natjecanje se službeno zove *Kup Lunarne nove godine*. Razlog je u tome da je Carlsberg prestao biti glavni sponzor.

## Rezultati

## Izvori

* HKFA Website 漫談賀歲足球賽事(一) (kineski)
Oftalmologija

**Oftalmologija** je grana medicine koja se bavi bolestima očiju uključujući bolesti vidnog puta (sustava u mozgu koji je zadužen za vid).
## Vanjske veze
* American Academy of Ophthalmology
* Association for Research in Vision and Ophthalmology
* American Society of Cataract & Refractive Surgery
* European Society of Cataract & Refractive Surgery
* European Vitreo-Retinal Society 
* Royal College of Ophthalmologists
* American Board of Eye Surgeons
* American Board of Ophthalmology
* Indian Journal of Ophthalmology
* All India Ophthalmological Society
* Delhi Ophthalmological Society
* Ophthalmological Society of Bangladesh 
* The David G. Cogan Ophthalmic Pathology Collection
* Royal College of Surgeons in Edinburgh 
* Canadian Ophthalmological Society 
* Daily Ophthalmology News
Vruć vetar

***Vruć vetar*** je jugoslavenska humoristička mini-serija producirana godine 1980. od strane Radiotelevizije Beograd i originalno emitirana na programu JRT-a. Protagonist serije je bio brijač Borivoje Šurdilović "Šurda" (Ljubiša Samardžić), a radnja je pratila njegov životni put od neuglednog brijača do imućnog frizera. Serija je uživala veliku popularnost, a uvodnu numeru *A sad adio* je izvodio Oliver Dragojević i Slavko Bešić Čupa. I serija i uvodna numera imaju veliku bazu fanova i kultni status.

3. i 4. epizoda serije su također bili distribuirani u kinima kao cjelovečernji igrani film pod nazivom *[[Avanture Borivoja Šurdilovića]]*.

## Spisak epizoda
Spisak epizoda i datum premijernog emitovanja:

# **Čovek na pogrešnom mestu** - 6. januar 1980.
# **Taksista** - 13. januar 1980.
# **Gasterbajter** - 20. januar 1980.
# **Kobni susret** - 27. januar 1980.
# **Bračni vir** - 3. februar 1980. 
# **Stan** - 10. februar 1980.
# **Na barikadama** - 17. februar 1980.
# **Pronalazak** - 24. februar 1980.
# **Brodolom** - 3. mart 1980.
# **Šampion** - 10. mart 1980.

## Glavne uloge

## Vanjske veze

*
Radio Banovina

**Radio Banovina** je hrvatska radio postaja koja emitira iz Gline na frekvencijama 96.8 i 99.1 MHz. Sadržaj čine većinom narodna i domaća izvorna glazba. Većina programa svodi se na ispunjavanje glazbenih želja.

Iz studija Radio Banovine se emitira i kratki televizijski program RTB TV.

## Vanjske veze
* Službena stranica Radio Banovine
* Mapa pokrivenosti signalom (eng)
Ustaše

**Ustaše** je izraz kojim su se kolokvijalno označavali pripadnici hrvatskog fašističkog pokreta koga je 1929. godine osnovao Ante Pavelić pod nazivom **Ustaša - Hrvatska revolucionarna organizacija** (UHRO), a koje je 1941. godine nakon osnivanja Nezavisne Države Hrvatske Nacistička Njemačka postavila za vladajuću stranku pod nazivom **Ustaša - Hrvatski oslobodilački pokret** (UHOP). Ustaški pokret je u NDH imao i vlastitu paravojnu formaciju imena Ustaška vojnica, koja je osnovana po naređenju Pavelića 10.5. 1941. godine, a 1944. godine formalno je integrirana s Hrvatskim domobranstvom u Hrvatske oružane snage (HOS). Usprkos toga, izraz *ustaša* i nakon tog vremena koristio za Pavelićeve sljedbenike, odnosno pristaše NDH. S obzirom da je ustaški režim bio odgovoran za brojne zločine počinjene u drugom svjetskom ratu, izraz ustaša je dobio pejorativno značenje, te se nakon rata od jugoslavenskih vlasti koristio za separatistički orijentiranu hrvatsku političku emigraciju (tzv. ustaška emigracija). Danas se kod šovinistički raspoloženih Bošnjaka i Srba koristi kao pejorativno označavanje Hrvata općenito.

## Literatura
* 
* 
* 
* 
* 

## Izvori

## Povezano
* Četnici
Domobrani

**Domobrani** je izraz kojim se mogu označavati pripadnici sljedećih vojnih formacija:
* Hrvatsko-ugarsko kraljevsko domobranstvo, odnosno austro-ugarske vojne formacije s područja Trojedne kraljevine Hrvatske, Slavonije i Dalmacije (1868 - 1918);
* Hrvatsko domobranstvo, redovne oružane snage Nezavisne Države Hrvatske (1941 - 1945);
* Slovensko domobranstvo, pro-osovinske paravojne formacije na području današnje Slovenije (1943 - 1945);
* teritorijalne, odnosno domobranske jedinice Hrvatske vojske.
Trešnjevka

**Trešnjevka** je zagrebačko gradsko naselje na zapadnom dijelu grada.

Naziv Trešnjevka je u najužem smislu dio oko Ozaljske ulice, gdje se nalaze Park Stara Trešnjevka i Trešnjevačka tržnica. U širem smislu, pojam se koristi i za cijeli dio grada južno od željezničke pruge, zapadno od Savske i sjeverno od Save, s neodređenim zapadnim granicama. Naselja koja čine Trešnjevku su Stara Trešnjevka, Ljubljanica, Voltino, Knežija, Horvati, Srednjaci, Jarun, Staglišće, Gredice, Vrbani, Rudeš, Pongračevo itd. U crkvenome administrativnom smislu cijelo područje obuhvaćeno je Trešnjevačkim dekanatom. Na Trešnjevci se nalazi Crkva sv. Josipa.
U staroj organizaciji uprave Zagreba postojala je Općina Trešnjevka.

U novom ustrojstvu, postoje gradske četvrti Trešnjevka – sjever i Trešnjevka – jug.
Poštanski broj je 10110.

## Kultura
Zagrebački glazbeni podij Centra za kulturu Trešnjevka organizira glazbenu manifestaciju Susrete zagrebačkih glazbenih amatera.

## Kvartovi Trešnjevke
* Gajevo
* Gredice
* Jarun
* Knežija
* Ljubljanica
* Prečko
* Rudeš
* Srednjaci
* Staglišće
* Trešnjevka
* Voltino
* Vrbani

## Obrazovanje
* Centar za odgoj i obrazovanje Zagreb – Trešnjevka
* Druga ekonomska škola Zagreb – Trešnjevka
* Drvodjeljska škola Zagreb – Trešnjevka
* Elektrostrojarska obrtnička škola Zagreb – Trešnjevka
* Elektrotehnička škola – Voltino
* IX. gimnazija Zagreb – Trešnjevka
* Osnovna glazbena škola Rudolfa Matza Zagreb – Trešnjevka
* Osnovna Montessori škola "Barunice Dedee Vranyczany Zagreb – Trešnjevka
* Osnovna škola Alojzija Stepinca Zagreb – Vrbani
* Osnovna škola Augusta Šenoe Zagreb – Trešnjevka
* Osnovna škola Bartola Kašića Zagreb – Jarun
* Osnovna škola Horvati – Knežija
* Osnovna škola Ivana Meštrovića Zagreb – Gajevo
* Osnovna škola Josipa Račića Zagreb – Srednjaci
* Osnovna škola Julija Klovića Zagreb – Trešnjevka
* Osnovna škola kralja Tomislava Zagreb – Trešnjevka
* Osnovna škola Ljubljanica Zagreb – Ljubljanica
* Osnovna škola Matije Gupca Zagreb – Knežija
* Osnovna škola Nikole Tesle Zagreb – Prečko
* Osnovna škola Prečko Zagreb – Prečko
* Osnovna škola Rudeš Zagreb – Rudeš
* Osnovna škola Voltino Zagreb – Voltino
* Osnovna škola Vrbani Zagreb – Vrbani
* Privatna gimnazija i ekonomska škola Katarina Zrinski Zagreb – Trešnjevka
* Salezijanska osnovna škola – Staglišće
* Športska gimnazija Zagreb – Trešnjevka
* Strojarska tehnička škola Frana Bošnjakovića Zagreb – Voltino

## Sport
Na Trešnjevci djeluje nekoliko športskih društava, koja među ostalim i nose ime ove zagrebačke gradske četvrti.

Športski klubovi:
* NK Trešnjevka Zagreb
* NK Šparta Elektra Zagreb
*NK Sloga Gredelj Zagreb

## Simboli Trešnjevke
Jedan od najpoznatijih trešnjevačkih simbola je Trešnjevačka ljepotica, zgrada koju je izgradio poznati arhitekt Slavko Jelinek.

Kardinal Stepinac 8. prosinca 1940. otvara Dom Božje Providnosti, u sklopu kojeg je 20. srpnja 1941. posvećena kapela Corpus Domini kao jubilarna spomen-kapela 1300. obljetnice prvih veza Hrvata i Svete Stolice. U sklopu Doma od 1947. djeluje samostan Sestara Pohoda Marijina.

## Povezano
*Trešnjevka (općina)

## Reference
MAXtv

**MAXtv** je IPTV usluga hrvatske tvrtke T-Com koja omogućava gledanje televizije samo s telefonskim priključkom. Maxtv je moguće gledati uz ADSL vezu i uz fiksni telefonski priključak. MAXTV je Digitalna televizija, Digitalna videoteka, HD prijem, snimanje i još puno stvari u jednom.

## Vanjske veze
* MAXtv paketi
Puk

**Puk** može značiti:

* puk (jedinica), odnosno pukovnija, taktička jedinica kopnene vojske;
* arhaičan izraz za običan narod (plebs).
Baterija (razvrstavanje)

**Baterija** može da se odnosi na:
* Baterija, uređaj u kome se skladišti hemijska energija
* Baterijska lampa, lampa za osvetljavanje koja radi na baterije
* Baterija (vojska), isto što i četa samo u artiljeriji.
Četnici

**Četnici** je izraz koji se kolokvijalno koristi za paravojne formacije i/li s njima povezane pojedince i političke organizacije koji djeluju s pozicija ekstremnog srpskog nacionalizma. Četnici su se prvi put pojavili krajem 19. i početkom 20. vijeka kao paravojne formacije koje su kao gerila djelovale na području tadašnjeg Otomanskog Carstva u cilju priključenja tih krajeva Srbiji (vidi borba za Makedoniju). Za balkanskih ratova i Prvog svjetskog rata djelovali su kao neregularne formacije srpske vojske, a između dva rata kao režimska paravojna formacija Kraljevine Jugoslavije.

Za vrijeme Drugog svjetskog rata četnicima se nazivalo nekoliko paravojnih formacija od kojih je najpoznatija Jugoslovenska vojska u otadžbini. Iza rata su četničke organizacije uglavnom djelovale u političkoj emigraciji (tzv. četnička emigracija), a za vrijeme raspada SFRJ počinju legalno djelovati u Srbiji i nekim drugim republikama bivše države. Za vrijeme ratova 1990-ih neke od srpskih paravojnih formacija su se nazivale četnici. Ime *četnici* Bošnjaci i Hrvati šovinističkih gledišta koriste kao pejorativan izraz za Srbe općenito.

## Balkanski ratovi
Početkom 20. vijeka za četnike je bio uobičajen naziv komiti. Tokom balkanskih ratova komiti su bili ozloglašeni po surovosti:

## Povezano
* Četnici u Drugom svjetskom ratu
* Zločini četnika u Drugom svjetskom ratu
* Saradnja četnika sa snagama Osovine u Drugom svetskom ratu
* Ustaše

## Izvori

## Vanjske veze

* Istorija četništva
* Pokret srpskih četnika Ravne Gore
Topola

**Topola** je pojam sa više značenja:

* Topola (grad), grad i sedište opštine Topola u Srbiji
* Topola (selo)
* Topola (Banjaluka), u Republici Srpskoj, sjeverno od Banjaluke
* Topola (Pančevo), naselje u Pančevu
* Topola (Jagodina) selo u opštini Jagodina
* Bačka Topola, grad u Vojvodini
* Topola (Bugarska), naselje u Bugarskoj

kao i
* Topola (drvo), drvenasta biljka.
Topola (drvo)

**Topola (''Populus'')** je rod listopadnih drvenastih biljaka iz familije vrba (Salicaceae). Šume topole se obično javljaju pored obala reka i poznate su po brzom rastu. Drvo topole se masovno koristi u industriji drveta i papira. 

## Rasprostranjenost

Topole su listopadno drveće karakteristično za umerenu klimatsku zonu severne zemljine polulopte. Rasprostranjene su od suptropske Kine do borealskih šuma na severu. U Severnoj Americi topole rastu sve do Meksika. Vrsta *Populus ilicifolia* je karakteristična za istočnu Afriku.

U srednjoj Evropi se javljaju crna topola (*Populus nigra*), bela topola (*Populus alba*), jasika (*Populus tremula*) i hibridna siva topola (*Populus canescens*).

## Sistematika roda

***Populus'' Sectio ''Populus***
:*Populus alba* - bela topola
:*Populus tremula* - jasika, aspen, trepetljika
::*Populus x canescens* (*P. alba x P. tremula*) - siva topola
:*Populus tremuloides*
:*Populus grandidentata*
:*Populus adenopoda*
:*Populus sieboldii*

***Populus'' Sectio ''Aegiros***
:*Populus nigra* - crna topola
:*Populus deltoides*
:::*Populus x canadensis* (*P. nigra x P. deltoides*) - kanadska topola
:*Populus fremontii*

***Populus'' Sectio ''Tacamahaca***
:*Populus angustifolia*
:*Populus balsamifera*
:*Populus trichocarpa*
:*Populus laurifolia*
:*Populus simonii*
:*Populus maximowiczii*

***Populus'' Sectio ''Leucoides***
:*Populus heterophylla*
:*Populus lasiocarpa*
:*Populus wilsonii*

***Populus'' Sectio ''Turanga***
:*Populus euphratica*
:*Populus ilicifolia*
Kovačić (razvrstavanje)

**Kovačić** može biti:
* Kovačić, prezime

ili:
* Kovačić (Knin), naselje u gradu Kninu, Hrvatska
* Kovačić (Livno), naselje u općini Livno, Bosna i Hercegovina

## Povezano
* Kovač (razvrstavanje)
* Kovači (razvrstavanje)
* Kovačići (razvrstavanje)
* Kovačica (razvrstavanje)
* Kovačevo (razvrstavanje)
* Kovačevac (razvrstavanje)
* Kovačevci (razvrstavanje)
* Kovačevići (razvrstavanje)
Nard

**Nard** je prigradsko naselje grada Valpova, na desnoj obali rijeke Drave.

Broji oko 550 stanovnika.

## Udruge
* KUD Nard
* DVD nard
* USR Šaran nard
* NK Drava Nard
* LD prepelica sag-nard

## Zanimljivosti
* U Nardu se također nalazi i krilo aviona iz 2. svjetskog rata, koji se srušio u neposrednoj blizini Narda.
Jagodnja

**Jagodnja** je niža planina, sa najvišim tačkama Mačkov kamen (923 m) i Košutnja stopa (939 m). Sa najvišeg dela pruža se izvanredan i prostran pogled na Drinu i Bosnu. Diže se jugozapadno od Krupnja, a prostire između Drine (Zvorničkog jezera) na zapadu i jugu, Borske planine i Kržave na severu i rečice Uzovnice na jugu i istoku. Najpogodniji prilaz Jagodnji je od Krupnja, od kojeg vodi asfaltni put ka Mačkovom kamenu.

Mačkov kamen je bio poprište bitke u Prvom svetskom ratu, 1914, između srpske i austrougarske vojske.
Mato Lovrak

**Mato Lovrak** (Veliki Grđevac pokraj Bjelovara, 8. Maja 1899. - Beograd, 14. MAJ 1974.) hrvatski i jugoslavenski dječji pisac

Završio je učiteljsku školu i službovao u mnogim mjestima. Pisao je i pripovjetke, ali je osobitu popularnost stekao romanima tematski vezanim uz djetinjstvo. Gradi zanimljivu fabulu s elementima pustolovnog, ali i s didaktikim naglascima. Izuzetno plodan, autor nekih tridesetak knjiga, Lovrak je nekoliko desetljeća zabavljao i odgajao mlade čitatelje izrazom koji svjedoči o vremenu, a odlikuje se maštovitošću i humorom. Djela su mu prevedena na mnoge jezike.

Najpoznatije djelo mu je roman *[[Vlak u snijegu]]*, po kome je 1970-ih snimljen popularni film.

## Djela
* "Družba Pere Kvržice" 
* "Vlak u snijegu" 
* "Neprijatelj br.1" 
* "Zeleni otok" 
* "Anka Brazilijanka"
* "Divlji dječak" (1947.)
* "Prijatelji"
* "Micek, Mucek i Dedek"
* "Devetorica Hrabrih"
* "Tri dana života"
* "Dijamant u trbuhu"
* "Dječak konzul"
* "Slamnati krovovi"
* "Andrija Jug"
* "Doka Bedaković ili 100.000 na cesti"
* "Sretna Zemlja"
* "Naši dječaci" (1956.)
* "Prozor do vrta" (1955.)

## Počasti
Njemu u čast se održavaju Lovrakovi dani kulture u Matinom rodnom selu Velikom Grđevcu, na kojima se dodjeljiva i nagrada Mato Lovrak.
Divlja svinja

**Divlja svinja** (la. *Sus scrofa*) je bliski rođak domaće svinje, živi u čoporima uglavnom oko vlažnih šuma. To je krupna divlja životinja koja se dosta lovi jer je u nekim zemljama (npr. Srbiji) jako brojna. Za tu brojnost je zaslužan veći broj mladih i vrlo malo prirodnih neprijatelja. Izuzetno brzo trči, ali dobar je i plivač. Odrasli primjerci mogu biti visoki od 90-100 cm, a dugački od 120-160 cm. 

## Opis
Masa im varira ovisno koje je godišnje doba i može prijeći 300 kg kod mužjaka vepra, dok ženke mogu biti teže od 150 kg. Ženke postaju spolno zrele sa 10 mjeseci, a mužjaci nekoliko mjeseci kasnije. Međutim, ne pare se prije navršenih 18 mjeseci, osim ako nije došlo do poremećaja prirodne ravnoteže. Zubi, očnjaci, su tako postavljeni u vilici da se donji, sjekutići, uvijek preklapaju sa gornjim zubima.Dugi su 28cm,nazivaju se brusači i sjekači,a kod ženke klice. Na taj način zubi se oštre. Očnjaci mužjaka najjsnažniji su u petoj godini. Divlja svinja ima boju krzna smeđe boje, tako da se uklapa u okolinu. Mladi, kada se tek rode, imaju karakteristične uzdužne pruge koje im ostaju do drugog mjeseca.

Period parenja divlje svinje se odvija od polovine studenog do početka veljače. U tom periodu može doći do borbi između mužjaka, jer glavna ženka obilježi teritorij na više mjesta i to je znak da će sve ženke iz čopora biti u parenju za dvije nedjelje. Poslije borbi sa drugim mužjacima, najjači mužjak ostaje sa čoporom oko mjesec dana i za to vrijeme upari sve ženke iz čopora. Poslije tog perioda se vraća usamljeničkom životu.

Često žive u šumama u blizini vodopada. Vole kaljuže i često se u njima valjaju. Na taj način se osvježavaju i rješavaju se kožnih parazita. Za odmor koriste brlog, ali prije nego što legnu u njega prvo neko vrijeme sjede. Način pridizanja je takav da prvo sjednu promatrajući okolinu, pa tek zatim ustaju. Za veprove je karakteristično da žive usamljeničkim životom, a čoporu se priključuju samo u vrijeme parenja. Mladi veprovi se često nalaze u blizini čopora, ali nikada kao njegov dio. Kada se promatra kretanje krda, uoči se da se na čelu kreće najstarija ženka. Po načinu ishrane spada u svejede, što znači da će pored hrane biljnog porijekla pojesti životinje koje može savladati,pa će čak jesti i strvine.

## U mitologiji
U grčkoj mitologiji poznate su dvije divlje svinje: Erymathianova divlja svinja koju je ubio Heraklo u jednom od dvanaest Heraklovih zadataka i Kaldonijska divlja svinja koju je ubio neki od ostalih grčkih heroja.
Škofja Loka

**Škofja Loka** (njemački: *Bischoflack* / ) je grad u Sloveniji od 11.830 stanovnika, on je i administrativni centar Občine Škofja Loka.
## Geografija
Škofja Loka leži na sjeverozapadu Slovenije, na ušću rijeka Selške i Poljanske Sore, koje upravo u centru Loke formiraju Soru, okružena sa zapada planinama Julijskih Alpi.

Loka je udaljena oko 20 km od Ljubljane i oko desetak kilometara od Kranja.
## Historija
Historija tog vrlo dobro očuvanog srednjovijekovnog grada počinje 973. kad je car Oton II darovao taj kraj frajsinškom biskupu Abrahamu iz Bavarske. Biskupi su za sjedište svog feuda izgradili burg na brdu, ispod kojeg se počelo razvijati naselje zanatlija i trgovaca koje se prvi put spominje 1274. pod imenom **Bischoflack**. Ono je tokom 14. vijeka utvrđeno bedemima sa petoro vrata, koja su ostala sačuvana do danas.

Loku su harali požari, epidemije i potresi od kojih je najgori bio onaj iz 1511. kad je gadno stradala.
## Znamenitosti
Škofja Loka ima najbolje očuvanu srednjovijekovnu gradsku jezgru od svih gradova u Sloveniji.
Historijski centar Loke je vrlo mali, prostire se oko dva trga, gornjeg zvani Plac ili Mestni trg i donjeg trga ili Lontrga iznad kojeg se uzdiže biskupski burg - Škofjeloški grad.
## Značajne osobe
* Boris Strel (1959-2013) skijaš
## Gradovi prijatelji
* , Tábor
* , Smederevska Palanka
* , Maasmechelen
*Italic text*== Galerija slika ==

datoteka:Valvasor - Škofja Loka z gradom.jpg|Valvasorov crtež grada iz 17. vijeka
datoteka:Škofja Loka Center.JPG|Centralni trg
datoteka:Škofja Loka Selška Sora 1.JPG|Most preko Selške Sore
datoteka:Skofja Loka Jakobskirche 08062008 66.jpg|Župna crkva


## Reference

## Vanjske veze

* Službene stranice Općine Škofja Loka
Selenča

**Selenča** je naselje u opštini Bač u Južnobačkom okrugu u Srbiji. Prema popisu iz 2002. bilo je 3279 stanovnika (prema popisu iz 1991. bilo je 3705 stanovnika).

## Demografija
U naselju Selenča živi 2601 punoletni stanovnik, a prosečna starost stanovništva iznosi 40,6 godina (38,4 kod muškaraca i 42,6 kod žena). U naselju ima 1223 domaćinstva, a prosečan broj članova po domaćinstvu je 2,68.

Ovo naselje je velikim delom naseljeno Slovacima (prema popisu iz 2002. godine), a u poslednja tri popisa, primećen je pad u broju stanovnika.
{| width="50%" style="background:transparent; "
| valign="top" width="50%" style="border:1px solid gray; " |


:*Grafik promene broja stanovnika tokom 20. veka*



| valign="down" width="50%" |

= Muzički Festival =
Održavao se muzički festival SelFest od 2013. Organizator je bio Play.

## Značajne osobe
* Ján Čajak (1897 – 1982), slovački pisac, novinar i urednik
* Vladimir Valent (1940), univerzitetski profesor
* Zdenka Valent-Belić (1975), pisac, prevodilac, prva žena urednik časopisa *Novi život*
* Zlatko Kesler (1960), srpski stonoteniser, osvajač paraolimpijske medalje u Londonu 2012.
* Svetlana Zolnjan (1968), član nacionalnog prosvetnog saveta u Srbiji
* Juraj Suđi (1968), muzički pedagog

## Reference

## Vanjske veze

* Mape, aerodromi i vremenska situacija lokacija (Fallingrain) 
* Satelitska mapa (Wikimapia)
* Gugl satelitska mapa (Maplandia)
* Plan naselja na mapi (Mapquest)
Kozara

**Kozara** je planina u sjeverozapadnom dijelu Bosne i Hercegovine. Prostire se između tokova rijeka Save na sjeveru, Vrbasa na istoku, Sane na jugu i Une na zapadu. Najviši vrh Kozare je Lisina (978 m).

Kozara je pitoma planina, bogata svakovrsnom lovnom divljači: srnom, divljom svinjom, lisicom, zecom, potom fazanom, divljom patkom, jarebicom, što sve čini lovni rezervat rijedak u ovome dijelu Balkana. 
Na vrhu planine podignut je raskošni memorijalni spomenik Mrakovica na istoimenome visu u spomen na prošloratna stradanja u čijem podnožju se prostiru crnogorične šume koje smjenjuju bjelogorične, a ove opet pašnjaci ispresjecani bogatim izvorima i sve tako do podnožja gdje se smjestilo plodno Potkozarje.

I pored toga što je Kozara stara-gromadna planina i relativno male nadmorske visine, ona posjeduje veliki broj strmih strana, stjenovitih predjela, uvala, zavala. Na sjeveru dominiraju visoke jelove i bukove šume a u južnom dijelu su površine obrasle niskim šumama hrasta i kulturama četinara- crni bor, bijeli bor i smrijeka (smrča). 

## Nacionalni park Kozara
U središnjem dijelu planine, smjerom istok-zapad, uzdiže se vrh Mrakovica (804 m). U cilju očuvanja i zaštite kulturno-istorijskih i prirodnih vrijednosti, ovaj dio planine Kozare, površine 3.907,54 ha, proglašen je nacionalnim parkom 1967. godine.   

U podnožju Mrakovice izvire potok Mala Mlječanica, koji se daljim tokom, ostavljajući sa svoje desne strane veoma strmu stranu, Vitlovsku kosu, spaja sa rječicom Gračanicom, na mjestu Sastavci.

## Planinarenje i lov na Kozari
Prirodne ljepote Kozare i njeni raznoliki predjeli česta su odrednica mnogih planinarskih i lovačkih društava iz okolnih gradova, Prijedora, Kozarske Dubice, Banje Luke i Gradiške.
 
Posebno aktivna društva na području Kozare su Planinarsko alpinistički klub Pauk-Prijedor, Planinarsko društvo Klekovača iz Prijedora kao i planinarsko društvo Previja iz Banja Luke.

## Vrhovi Kozare
* Lisina (978 m), najviši vrh Kozare
* Gola planina (876 m)
* Mrakovica (806 m)
* Glavuša (793 m)
* Bešića poljana (784 m)
* Talavića poljana (780 m)
* Jarčevica (740 m)
* Vrnovačka glava (719 m)
* Benkovac-Jurišina kosa (705 m)
* Zečiji kamen (667 m)
* Šupljkovac (652 m)
* Kozarački kamen (659 m)
* Vitlovska kosa (589 m)
* Palež (542 m)
* Mednjak (440 m)

## Galerija

Datoteka:Palancista.jpg|Selo Palančište i vrh Maslin Bair (691 m
Datoteka:KozarackiKamen.jpg|Vrh Kozarački Kamen (659 m
Datoteka:Kozarackikamen.jpg|Vrh Kozarački Kamen (659 m


## Povezano
* Bitka na Kozari

## Vanjske veze

* O narodu Kozare i Potkozarja 
* Turistička organizacija Republike Srpske 
* Zvanična stranica
Kozarevac

**Kozarevac** je naselje južno od općinskog naselja Kloštar Podravski udaljeno oko 5,5 kilometara asfaltiranom cestom. Nešto bliže Kozarevcu nalazi se vinogorje Veseli Brijeg gdje je obiteljsko gospodarstvo Đure Šipeka s izvrsnom ponudom kvalitetnih vina (graševina, chardony, plemenka...), velikim izborom prirodne rakije i likera te domaćom kuhinjom.

## Stanovništvo
Kozarevac ima, prema zadnjem popisu 599 stanovnika a to pokazuje da se je broj od 1952. godine više nego prepolovio. Naselje se sastoji od dvije glavne ulice: Petra Preradovića i Ljudevita Gaja. Pored njih još su ulice: Suhopoljska ulica, Zagrebačka ulica, Suhara i Vinogradska ulica. U središtu je mjesni park pored kojeg se nalazi stogodišnja crkva posvećana Svetom Franji Ksaverskom (proštenje 3.prosinca), župni dvor i Područna škola Kozarevac, te školski stan obitelji učitelja. U školskoj godini 2008/09. upisano je u sva četiri razreda 23 učenika.

Pučka škola je ovom mjestu otvorena 1833. godine, no postoji još jedan podatak da je otvorena četiri godine prije toga, dakle 1829. Prvo sjedište joj je bilo u privatnoj kući današnjeg vlasnika Zdravka Đurinovića a poslije Prvog svjetskog rata je preseljena na današnju lokaciju gdje je bilo skladiše austrougarske vojske. Skladište je kupio neki lugar Sraka i u njemu je organizirana škola. Premalo je podataka iz toga razdoblja. 

Stanovništvo se pretežno bavi poljoprivredom u kojoj su značajnije kulture kukuruz i povrće, manje duhan. Nekoliko se obitelji orijentiralo na stočarstvo i tu prednjače obitelj Ivice Imbrišića i Darka Imbrišića.
Baja

**Baja** (njemački: *Frankenstadt*) je grad na jugu Mađarske od 35,718 stanovnika.

Baja je drugi po veličini grad u Županiji Bács-Kiskun (pod koju administrativno podpada) nakon Kecskeméta.

Danas je poznat kao nekadašnja bunjevačka metropola i centar kratkotrajne (14-21. august 1921.) Srpsko-mađarske republike Baranja-Baja 

## Geografija

Baja leži 160 km južno od Budimpešte, duž lijeve obale Dunava, točnije njegova mrtva rukavca Sugovice.

## Etimologija

Baja je riječ turskog porijekla i znači - bik, mjesto se inače na latinskom zove *Francillo* (što bi značilo franačko), 
slično se zove i na njemačkom - *Frankenstadt*.

## Historija
Baja je nastala negdje tokom 14. vijeka - a status grada stekla je 1696.

Krajem 17. vijeka (točnije 1687.) u mjesto i okolicu se doselilo puno stanovnika, prebjega iz Hercegovine - danas poznatih kao 
Bunjevci, koje su tad zvali Dalmatinci.
Bunjevci su bili većinsko stanovništvo mjesta sve tamo do kraja 18. vijeka, kad se doselilo i dosta Srba i Njemaca uz lokalne Mađare.

## Znamenitosti

Najveća znamenitost grada je barokna vijećnica na trgu sv. Trojstva (Szentháromság). To je inače bio dvorac porodice Glasalković, - najvećih feudalaca toga kraja, koji im je oduzet 1862. i nešto kasnije 1896. preuređen u neorenesansnom stilu.

Dvije od tri srpske crkve, još uvijek postoje, uključujući najstariju posvećenu sv. Nikoli, koja je preuređena u kasnobaroknom stilu 1779.

## Galerija

Datoteka:Baja, ferences templom 2021 01.jpg|Crkva franjevačkog samostana
Datoteka:Türr István Múzeum Baja.JPG|Muzej Istvána Türra
Datoteka:HU-BK-Baja016.JPG|Trg Kálmána Tótha
Datoteka:Baja town hall.JPG|Vijećnica


## Poznati sugrađani
* Lukijan Bogdanović, patrijarh SPC
* Lázár Mészáros, ministar rata 1848.
* Kálmán Tóth, mađarski pjesnik 19. vijeka
* István Türr, revolucionar - Garibaldijev general
* Radovan Jelašić, guverneri NBS
* Luka Čilić, hrvatski književnik - franjevac
* Joakim Vujić, književnik, pionir srpskog teatra
* Pavel Đurković, srpski slikar 19. vijeka

## Reference

## Vanjske veze

* ''Službene stranice Baje''
Kupina

**Kupina** je naziv za nekoliko vrsta biljaka penjačica iz roda Rubus iz porodice ruža (Rosaceae). Kupine mogu narasti 50-310 cm u visinu. Stablo im je manje-više pokriveno trnjem i mjestimično odrvenilo. Bodlje služe za penjanje, ali i kao odbrambeni mehanizam protiv životinja koje se hrane lišćem kupine. Cvjeta od lipnja do kolovoza. Nakon toga, iz svakog pojedinačnog cvijeta razvija se sitni jagodičasti plod crvene boje, koji kasnije potamni do tamnoplave i skoro crne boje.

Kupine su visoke prehrambene vrijednosti i sadrže vitamin C, K, B9 i i esencijalni mineral mangan.

## Uporaba
Plod kupine se koristi u prehrani kao voće, služi za pravljenje sokova, džemova, vina i sl. Lišće kupine se koristi u raznim čajevima, koji imaju blagotvorno djelovanje na snižavanja krvnog tlaka i nivoa šećera u krv

Može se naći u dvorištima i na livadama.

## Galerija

Datoteka:Kupina, Djerdap NP, Srbija (17).jpg
Datoteka:Kupina, Djerdap NP, Srbija (18).jpg
Datoteka:Kupina, Djerdap NP, Srbija (19).jpg
Datoteka:Kupina, Djerdap NP, Srbija (26).jpg
Datoteka:Kupina, Sićevačka klisura, Niš, Serbia (10).jpg


## Vanjske veze
Mali Zvornik

**Mali Zvornik** je gradsko naselje u opštini Mali Zvornik u Mačvanskom okrugu. Prema popisu iz 2002. bilo je 4736 stanovnika (prema popisu iz 1991. bilo je 4321 stanovnika).

## Demografija

U naselju Mali Zvornik živi 3601 punoletni stanovnik, a prosečna starost stanovništva iznosi 36,1 godina (35,4 kod muškaraca i 36,6 kod žena). U naselju ima 1591 domaćinstvo, a prosečan broj članova po domaćinstvu je 2,98.

Ovo naselje je u uglavnom naseljeno Srbima (prema popisu iz 2002. godine), a u poslednja tri popisa, primećen je porast u broju stanovnika.

## Reference

## Vanjske veze

* Mape, aerodromi i vremenska situacija lokacija (Fallingrain)
* Gugl satelitska mapa (Maplandia)
* Štab kralja Aleksandra u steni („Blic“, 19. februar 2011)
Mokrin

**Mokrin** () je naselje u opštini Kikinda u Severnobanatskom okrugu u Vojvodini, odnosno Srbiji. Prema popisu iz 2002. bilo je 5918 stanovnika (prema popisu iz 1991. bilo je 6300 stanovnika).

## Historija

Selo nosi ime Mokrin od 1723. godine. Pre toga se zvalo *Homokrév*. U 13. i 14. veku selo je u vlasništvu Mađara. Prema popisu stanovništva iz 1557. i 1558. godine, koji je izvršila Otomansko carstvo, u selu ima 30 srpskih kuća.

1778. godine selo ima 1.609 stanovnika. U 20. veku selo doživljava ekonomski porast zbog svog strateškog položaja (nalazi se na pruzi Segedin-Temišvar). Tada u selu ima 1.780 kuća i 9.279 stanovnika, od kojih su 6.233 srpske, 1.063 nemačke i 838 mađarske nacionalnosti.

## Kultura
Selo je poznato po održavanju *Tucanijade*, takmičenje u tucanju farbanim Vaskršnjim kokošijim jajima, koja se tradicionalno odvija već dugi niz godina. Lokalno stanovništvo tvrdi da su mokrinska jaja malo jača od ostalih. Pored Tucanijade, u Mokrinu se svake zime održava i Prvenstvo u borbi gusana.

U Mokrinu se 24. juna svake godine održava Memorijal Miroslava Antića, kulturna manifestacija koja se održava od 1987. godine.

## Demografija
U naselju Mokrin živi 4657 punoletnih stanovnika, a prosečna starost stanovništva iznosi 39,7 godina (38,5 kod muškaraca i 40,8 kod žena). U naselju ima 2079 domaćinstava, a prosečan broj članova po domaćinstvu je 2,85.

Ovo naselje je uglavnom naseljeno Srbima (prema popisu iz 2002. godine), a u poslednja tri popisa, primećen je pad u broju stanovnika.

{| width="50%" style="background:transparent; "
| valign="top" width="50%" style="border:1px solid gray; " |


:*Grafik promene broja stanovnika tokom 20. veka*



| valign="down" width="50%" |

## Značajne osobe
* Miroslav Antić (1932-1986), pesnik
* Vasa Stajić (1878-1947), filozof, pisac
* Đani Stipaničev (1969.; samo rođen u Mokrinu), hrvatski pjesnik, glumac i glazbenik
* Milan Stančić - Lala (1944-2015), sportski radnik radio je u rukometu i odbojci
*Raša Popov (1933-2017), srpski književnik

## Reference

## Vanjske veze

* Zvanicna stranica 
* Informacije o Mokrinu 
* Zavičajni klub Mokrinčana u Novom Sadu 
* Mape, aerodromi i vremenska situacija lokacija (Fallingrain) 
* Satelitska mapa (Wikimapia)
* Gugl satelitska mapa (Maplandia)
* Plan naselja na mapi (Mapquest)
Jagoda

**Jagoda** (*Fragaria*) je rod biljaka iz porodice ruža s desetak vrsta, od koje su gotovo sve rasprostranjene u sjevernom umjerenom pojasu, a samo jedna u Čileu. Donji su listovi biljaka sastavljeni od 3 liske; od bijelih se cvjetova razvija zbirni plod (jagoda) koji na mesnatom cvjetištu nosi brojne orašćiće. Šumska jagoda (*[[Fragaria vesca]]*) rasprostranjena je u umjerenoj Europi i umjerenoj Aziji, a udomaćila se i izvan toga područja.

## Reference

## Literatura

* Khanizadeh, S. and J. DeEll. 2005.   "Our Strawberries/ Les Fraisiers de Chez Nous ", A Description of Over 170 Strawberry Cultivars along with Regional Evaluation and Details Information Used for Plant Breeder’s Right Office. PWGSC, Publishing and Depository Services,  Ottawa, Ont.  .
* Hancock, J.F. (1999). *Strawberries* (Crop Production Science in Horticulture). CABI. 

## Vanjske veze

*''F. ananassa'' data from GRIN Taxonomy Database
*Strawberries (Fact Sheet)  (Berry Health Benefits Network)
Bjeloočnica

**Bjeloočnica** (lat. sclera) čini veći, stražnji dio fibrozne ovojnice očne jabučice.
Njena vanjska površina je konveksna i pokrivena fascijalnim omotačem (vagina s. fascia bulbi), a napred još i spojnicom (tunica conjunctiva bulbi). Unutrašnja površina je konkavna i odgovara žilnici (choroidea). 

Bjeloočnicaa je čvrsta, neelastična, bjeličasta i neprozirna opna debljine pola do jednog milimetra. Ima oblik lopte presječene na prednjem kraju. U taj veliki kružni otvor uvlači se periferna ivica rožnice. Osim ovog otvora, na bjeloočnici se nalaze još neki manji otvori za prolaz živaca i krvnih žila. 

U bjeloočnici venski sinus (sinus venosus sclerae), drugim imenom Schlemmov kanal (canalis Schlemmi). Smješten je kružno oko limbusa rožnice. Ispunjen je sobnom vodicom (humor aquosus). Bjeloočnica je inervirana ograncima kratkih cilijarnih živaca (nn. ciliares breves). 

Arterije potječu od prednjih i kratkih stražnjih cilijarnih arterija (aa. ciliares anteriores, aa. ciliares posteriores breves). Vene su pritoke vrtložnih vena žilnice (vv. vorticosae). Limfnih žila nema.