open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Kej (mitologija)

**Kej** ili **Koj** (grčki *Κοῖος*, *Koĩos*) je bog iz grčke mitologije, Titan. On je sin Urana i Geje i vrlo je inteligentan. Njegov je rimski pandan Polus. 
## Opis
Kej je bog sjevera. Njegov brat Kron, najmlađi Titan, je kastrirao Urana, a ostali muški Titani, osim Okeana, su mu pomogli tako što su čuvali stražu. Kejevo ime dolazi od grčke upitne riječi "kakvo". Ime njegova pandana upućuje na povezanost Keja i sjevera. Tokom vladavine Titana, Kej je oženio Febu, božicu Mjeseca, koja je također inteligentna. Njihova su djeca Leta i Asterija. Unuci su mu Apolon i Artemida. Homerska himna spominje: "Leta, najslavnija kćer velikog Keja." Zeus je bacio Keja u podzemlje. 
## Vanjske veze
* Kej u klasičnoj literaturi i umjetnosti
Menetije

**Menetije** (grč. ****, *Menoítios*) u grčkoj mitologiji Titan je, Japetov i Klimenin sin, bog naglog gnjeva.

## [[Etimologija]]
Menetijevo grčko ime znači "uništena snaga".

## Mitologija
Menetije je bio slavni ratnik koji je bio drzak prema Zeusu. Prema nekim izvorima, Zeus ga je oborio munjom, a prema drugim bio je osakaćen i prognan u Tartar.

## Vanjske veze
* Menetije u klasičnoj literaturi i umjetnosti
Narcis

**Narcis** ili **Narkis** (grč. ****, *Nárkissos*) u grčkoj mitologiji lijepi je mladić iz Tespije u Beotiji koji se zaljubio u vlastiti odraz u jezeru.

## Mitologija
### Arhajska inačica
Priča o Narcisu zapravo je bila moralna priča u kojoj su ponosnog i bezosjećajnog Narcisa kaznili bogovi zato što je prezrivo odbio sve svoje muške udvarače.

Mladić Aminija volio je Narcisa, ali ga je ovaj odbio. Da bi ga izgrdio, dao mu je mač kao dar. Aminija ga je iskoristio te se ubio na Narcisovu kućnom pragu i molio se Nemezidi da Narcis jednog dana osjeti bol neuzvraćene ljubavi.

Ta je kletva ispunjena kad je Narcis bio očaran svojim odrazom u jezeru te je pokušavao zavesti prekrasnog dječaka, ne shvaćajući da je to on. To je shvatio kad je pokušao poljubiti svoj odraz. Potom je uzeo svoj mač i ubio se zbog tuge, a njegovo se truplo pretvorilo u cvijet narcis (sunovrat).

### Narcis i Eho

Nimfa Eho zaljubila se u mladića Narcisa koji je bio toliko prekrasan da bi se svaki mladić ili djevojka istog trena zaljubili u nj. No, Narcis je bio bezosjećajan te nije nikoga volio. Jednog ga je dana srela i Eho, personifikacija jeke, te se zaljubila. Budući da nije mogla razgovarati s njim, slijedila ga je samo da ga vidi, ali dovoljno daleko da ne bude viđena.

Narcis se izgubio i povikao: "Ima li koga ovdje?" Eho, nimfa jeke, uzvratila je: "Ovdje, ovdje, ovdje." Narcis je zatražio osobu da se pokaže te je Eho to i učinila. Nije mogla govoriti pa mu je rukama pokazala koliko ga voli. Narcisu se nije sviđalo što ga toliko ljudi voli te ju je odbio. Eho, slomljena srca, molila se Afroditi da je usmrti. Njezina je molitva uslišena, ali se Afroditi svidio njezin glas pa ga je pustila da zauvijek živi kao jeka.

### Ovidijeva inačica
U Ovidijevoj inačica mita iz *[[Metamorfoze|Metamorfoza]]* piše da se jedna djevojka zaljubila u Narcisa, ali ju je on odbio kao i sve ostale. Molila se bogovima da Narcis pati od neuzvraćene ljubavi baš kao što je on učinio svima ostalima. Molitvu je uslišala boginja Nemezida te ga proklela da se zaljubi u vlastiti odraz. Na posljetku Narcis umire slomljenog srca te dospijeva u Had gdje ga zauvijek muči njegov odraz u rijeci Stiks.

## Literatura
Postoji nekoliko inačica ovog mita: Ovidijeva u *[[Metamorfoze|Metamorfozama]]*, Pauzanijina iz *[[Vodič kroz Grčku|Vodiča kroz Grčku]]* te još nekoliko fragmenata.

Pauzanija smatra nevjerojatnim da se netko mogao zaljubiti u vlastiti odraz pa opisuje drugu inačicu mita. Naime, Narcis je imao sestru blizanku. Oboje su se odijevali slično i lovili zajedno te se Narcis zaljubio u nju. Kad je omrla, Narcis ju je oplakivao i pravio se da je odraz koji je vidio u vodi njegova sestra.

Pauzanija također govori da je cvijet narcis stvoren kako bi privukao Perzefonu, Demetrinu kćer, da ga ubere. Tako se odvojila od svojih družica, a Had ju je oteo.

## Vanjske veze

* Narcis u grčkoj mitologiji
Dafna

**Dafna** može značiti:
* Dafna (mjesec), Saturnov satelit
* Dafna (mitologija), lik iz grčke mitologije
* Dafna, opera Richarda Straussa
* Dafne, prva opera Jacopa Perija
Dafna (mitologija)

**Dafna** (grč. **Δάφνη**, *Dáphnê*) je u grčkoj mitologiji nimfa Najada. Ime joj znači "lovor". U mitu mitu iz Arkadije se spominje da je kćer Ladona.
----
Eros je odapeo svoju strijelu ljubavi na Apolona, koji se zaljubio u Dafnu, ali je ona od njega pobjegla. Molila se Geji, Majci Zemlji i svom ocu Peneju, riječnom bogu. On ju je pretvorio u lovor i posvetio Apolonu. To spominje Ovidije u *[[Metamorfoze|Metamorfozama]]*. Djelo iste tematike je opera Dafne.
## Vanjske veze

* Dafna u klasičnoj literaturi i umjetnosti 
* Dafna u grčkoj mitologiji
Haribda

**Haribda** (grč. ****, *Khárybdis*) u grčkoj mitologiji opasan je morski vir koji je brodove uvlačio u dubinu nastojeći ih progutati, a nalazio se na morskom tjesnacu, preko puta Skile koja je sa svojih šest glava proždirala ljude. Kći je Posejdona i Geje, isprva Najada.

## [[Etimologija]]

Haribdino grčko ime znači "onaj koji usisava".

## Karakteristike

Haribda je bila u obličju golemih usta. Triput dnevno progutala bi vodu, a potom bi je ispuštala stvarajući virove te bi progutala svaku lađu koja bi upala u njeno ždrijelo. Voda koju bi izbacivala ključala bi kao u kotlu na vatri, a uvis bi prskala pjena gdje ju je izbacivala. Kada bi vodu usrkala nazad, spustila bi se mutna voda u dubinu, stijene bi zatutnjale i vidio bi se ponor od crnog mulja. Rijetki bi uspjeli proći pored nje, a da ga ne proguta.

## Mitologija

### Preobrazba

Haribda je isprva bila Najada, morska nimfa, koja je potopila kopno da bi proširila očevo kraljevstvo, sve dok je Zeus nije pretvorio u čudovište. Bila je toliko ljuta da bi tri puta dnevno ožednjela te bi usisivala vodu.

### Skila i Haribda

Haribda je ležala na jednoj strani uskog kanala, a na drugoj je strani bila Skila, morsko čudovište. Dvije strane bile su u dometu strijele jedna od druge, toliko blizu da mornari nisu mogli izbjeći Haribdu jer bi došli do Skile i obrnuto. Otud i metafora "**Skila i Haribda**" za dva zla koja je nemoguće izbjeći.

### Argonauti

Argonauti su uspjeli izbjeći obje jer ih je vodila Tetida, jedna od Nereida.

### [[Odiseja]]

Odisej, za razliku od Argonauta, nije imao toliko sreće. Izabrao je riskirati i prijeći preko Skile te izgubiti nekoliko ljudi nego izgubiti cijeli brod kod Haribde. Odisej je uspješno održavao ravan kurs i izgubio samo šest ljudi. No, njegovi su drugovi poslije uvrijedili Helija ubivši njegovo sveto stado, stoga je Zeus na posljetku uništio brod i posadu munjom, a samo se Odisej spasio.

Odisej je ostao na svojoj splavi te je vraćen do Skile i Haribde, ali je ovaj put prošao pored Haribde koja je uvukla u sebe njegovu splav. No, Odisej je preživio držeći se za smokvino stablo koje je raslo na stijeni. Pri sljedećem izlijevanju vode, njegova je splav odbačena te je nastavio s putom.

## Lokacija

Tradicionalno se Haribdina lokacija povezuje s Mesinskim zaljevom na sicilskoj obali preko puta stijene koja se naziva Skila. Ondje se stvara vrtlog, ali je rijetko opasan. Druga je moguća lokacija rt Skila u sjevernoj Grčkoj.

## Vanjske veze

* Haribda u klasičnoj literaturi 
* Haribda u grčkoj mitologiji
Lamija (mitologija)

**Lamija** (grč.  [*Lámia*]) ili **Sibarida** ( [*Súbaris*]) u grčkoj mitologiji bila je polužena i poluzmija koja je plašila djecu i naivne ljude, kao i njezina kći Skila.

## Karakteristike
Lamijin je gornji dio tijela bilo ljudski, a donji zmijski. Imala je kanibalski tek za djecu koji se mogao protumačiti kao erotski tek za muškarce.

## Mitologija
Diodor Sicilski za Lamiju govori da je kći Posejdona i Libije, personifikacije istoimene zemlje, koju je Zeus volio. Hera ju je ili pretvorila u čudovište, ako već nije bila Hekatin potomak, ili je Hera ubila svu Lamijunu djecu osim Skile pa ju je tuga pretvorila u čudovište.

Na Lamiju je ljubomorna Hera bacila kletvu - nije mogla zatvoriti oči tako da je uvijek bila opsjednuta prizorom svoje mrtve djece. Zeus joj je dao dar da može izvaditi svoje oči da bi se odmorila, a potom ih poslije vratiti. Lamija je bila ljubomorna na ostale majke te je pojela njihovu djecu.

## Folklor
U modernoj grčkoj narodnoj tradiciji, Lamija živi sa svojim atributima. Suvremena grčka izreka  = "Lamija mete" označava neurednost, a  = "Lamija je zadavila dijete" objašanjava iznenadnu smrt mlade djece.

U modernim grčkim pričama slična je Babi Jagi. Živi u udaljenoj kući ili tornju, a hrani se ljudskim mesom te ima magične moći, posjeduje magične predmete ili zna podatke nužne junaku priče na putovanju. Junak je mora izbjeći, prevariti ili steći njezinu naklonost da bi dobio ono što treba. U nekim pričama Lamija ima kćer koja je također čarobnica i pomaže junaku te se na posljetku u nj zaljubi.

U bugarskoj i baskijskoj tradiciji te u grčkoj, Lamija se povezuje s pećinama i vlažnim, tamnim mjestima.

## Vanjske veze

* Lamija u klasičnoj literaturi i umjetnosti 
* Lamija korintska, vampirica 
* Lamije, vampirice
Laurie Metcalf

**Lauren "Laurie" Ophelia Metcalf** (16.6. 1955.-) je Emmyjem nagrađena američka glumica. Najpoznatija je po ulozi Jackie Harris u sitcomu *[[Roseanne (TV serija)|Roseanne]]* i po ulozi Carolyn Bigsby u TV-seriji *[[Desperate Housewives]]*.

### Biografija
Metcalf je rođena u Carbondaleu kao najstarija od troje djece u porodici lokalnih intelektualaca. Njena pratetka je Zoe Akins, bila ugledna dramtičarka i dobitnica Pulitzerove nagrade. Laurie se u još u djetinjstvu počela zanimati za teatar; te je organizirala amaterske predstave sa svojim prijateljima..

Metcalf se upisala na Državni univerzitet Illinoisa gdje je 1977. diplomirala dramu. Za vrijeme studija se upoznala s kolegama Johnom Malkovichem, Glenne Headley, Joan Allen i Garyjem Siniseom - koji će nešto kasnije osnovati znamenitu kazališnu trupu Steppenwolf Theatre Company. Metcalf je upravo u njoj započela profesionalnu karijeru.

Svoj televizijski debi je imala godine 1981. u emisiji *[[Saturday Night Live]]*, ali je njen dalji nastup prekinut zbog scenarističkog štrajka. Zbog toga se 1980-ih uglavnom posvetila teatru.

Metcalf je za vrijeme karijere u Steppenwolfu imala ljubavnu vezu s jednim od njegovih glumaca Terryjem Kinneyem, a kasnije se udala za osnivača Jeffa Perryja. U tom je braku imala kći Zoe (1984).

Metcalf je u međuvremenu počela raditi i na filmu te se od sredine 1980-ih počinje etablirati kao jedna od najboljih karakternih glumica. Između ostalog je nastupala u *[[Desperately Seeking Susan]]*, *[[Making Mr. Right]]*, *[[Miles from Home]]*, *[[Internal Affairs (film)|Internal Affairs]]*, *[[Stars and Bars (1988 movie)|Stars and Bars]]*, *[[Uncle Buck]]*, *[[A Dangerous Woman]]*, *[[Blink (movie)|Blink]]*, *[[The Secret Life of Houses]]*, *[[Treasure Planet]]*, *[[Toy Story]]*, *[[Runaway Bride]]* i *[[Leaving Las Vegas]]*. Zapaženu, ali atipičnu ulogu je imala u *[[JFK (film)|JFK]]* kao jedna od istražiteljica Jima Garrisona. Široj filmskoj publici je, pak, najpoznatija po ulozi u horor-filmu *[[Scream 2]]*.

Njen najveći uspjeh je došao na televiziji, kada je 1988. u sitcomu *Roseanne* angažirana za ulogu Jackie Harris, ekscentrične sesetre glavne junakinje. Za nju je tri puta uzastopce dobila nagradu Emmy.

U međuvremenu se Metcalf razvela od Perryja. Na snimanju serije je upoznala glumca Matta Rotha, koji je tumačio njenog nasilnog momka. Njih dvoje su se vjenčali i imaju dvoje djece - sina Willa (1993) i kći Mae (2005). Suprug se zajedno s njom pojavio i u TV-seriji *Desperate Housewives*.

## Reference

## Vanjske veze

* 
* Lovely Laurie: A News and Multimedia Fan Site
Cybill

***Cybill*** je američki televizijski sitcom koji se emitirao na CBS-u od 1995. do 1998. U naslovnoj ulozi je nastupala Cybill Shepherd. Emisiju su mnogi smatrali američkom verzijom britanske TV-serije *[[Absolutely Fabulous]]*.

Shepherd je tumačila lik ocvale televizijske glumice Cybill Sheridan koju producenti zbog njenih godina angažiraju da glumi karakterne uloge, odnosno nastupa u reklamama. Radnja se vrtila i oko njene dvije kćeri Rachel (Dedee Pfeiffer) i Zoey (Alicia Witt), te najbolje prijateljice Maryanne (Christine Baranski) čija je sklonost alkoholu i neodgovornom načinu života bila izvor humora.

Serija je imala solidnu gledanost, ali je njeno snimanje iznenada prekinuto od strane CBS-a na kraju sezone 1997/98. Shepherd je mrežu optužila da nisu bili skloni prihvatiti *Cybillin*' feministički ton i iskreni prikaz ženske seksualnosti. http://www.aarpmagazine.org/entertainment/Articles/a2004-05-19-mag-cybill.html

Cybill Shephered je u seriji pjevala i uvodnu pjesmu - "Nice Work if You Can Get It" Georgea i Ire Gershwina.

## Vanjske veze
* 
* ''Cybill'' at TV Tome
* ''Cybill'' at epguide.com
Christine Baranski

**Christine Jane Baranski** (2.5. 1952.) je Emmyjem i Tonyjem nagrađena američka glumica.

## Biografija
### mladost
Baranski je rođena u Buffalu u porodici Virginije Mazerowski i Luciena Baranskog, koji je uređivao lokalni list na poljskom jeziku. Roditelji su joj poljskog porijekla. Baranski je pohađala Villa Maria Academy, a nakon toga studirala na Juilliardu.

Vrlo brzo se etablirala kao jedna od najboljih i najprepoznatljivijih karakternih glumica, koja je često nastupala na Broadwayu. Šira publika je najbolje pozna po ulozi piću sklone Maryanne Thorpe u CBS-ovom sitcomu *[[Cybill]]*, koji se emitirao od 1995. do 1998, a u isto vrijeme je bila voditeljica emisije *[[Saturday Night Live]]*.

Od filmova je imala značajnije nastupe u *[[Addams Family Values]]*, *[[Chicago (2002 film)|Chicago]]*, *[[How the Grinch Stole Christmas! (film)|How the Grinch Stole Christmas!]]*, *[[Bulworth]]*, *[[Bowfinger]]*, *[[The Birdcage]]*, *[[Cruel Intentions]]* i *[[Mamma mia! (film)|Mamma mia]]*.

Od godine 1983. je u braku s glumcem Matthewom Cowlesom, s kojim ima dvoje djece.

## Napomene

## Vanjske veze
* 
* Yahoo! Movies listing
* Q&A: Christine Baranski at Broadway.com
*
Julia Louis-Dreyfus

**Julia Elizabeth Scarlett Louis-Dreyfus** (13.1. 1961.-) je Emmyjima, Zlatnim globusom i Nagradom SAG nagrađena američka glumica i komičarka koja je popularnost stekla ulogom Elaine Benes u NBC-jevom sitcomu *[[Seinfeld]]* 1990-ih. Trenutno nastupa u ulozi američke potpredsjednice u TV-seriji *[[Veep]]*.

## Biografija
Julia Louis-Dreyfus se rodila u New Yorku u bogatoj francusko-američkoj porodici poznatoj po vlasništvu nad Louis Dreyfus Group, međunarodnom trgovačkom tvrtkom. Njeni djed i baka po očevoj strani su Dolores Neubauer i Pierre Louis-Dreyfus, članovi francuskog pokreta otpora za vrijeme drugog svjetskog rata. Majka joj je Judith Bowles, a otac francuski milijarder Gérard Louis-Dreyfus (koji je 1940-ih promijenio ime u William). Rođak Robert Louis-Dreyfus je bivši generalni direktor Adidasa (1993–2001). Julia Louis-Dreyfus je tvrdila da je u rodu s Alfredom Dreyfusom, kapetanom francuske vojske židovskog porijekla poznatim po Dreyfusovoj aferi, ali te tvrdnje nisu potvrđene http://www.canada.com/tvtropolis/story.html?id=1375fbf0-e748-4bfc-9729-d2b6e065bec7 .

Odrasla je u Bethesdi u Marylandu, i diplomirala u elitnoj privatnoj gimnaziji Holton-Arms School. Nakon toga se upisala na Northwestern University u Evanstonu, gdje je studirala dramu i bila članica sestrinstva Delta Gamma. Iako je studije napustila, na njima je upoznala studenta Brada Halla za koga se vjenčala 1987. godine. S njim ima dva sina - Henryja (1992) i Charlesa (1997).

## Odabrana filmografija
* *[[Saturday Night Live]]* (1982&ndash;1985)
* *[[Hannah and Her Sisters]]* (1986)
* *[[Troll (film)|Troll]]* (1986)
* *[[Soul Man (film)|Soul Man]]* (1986)
* *[[Day by Day (television)]]* (1988)
* *[[National Lampoon's Christmas Vacation]]* (1989)

* *[[Seinfeld]]* (1989&ndash;1998)
* *[[Jack the Bear]]* (1993)
* *[[North (film)|North]]* (1994)
* *[[London Suite]]* (1996)
* *[[Deconstructing Harry]]* (1997)
* *[[Fathers' Day (film)|Fathers' Day]]* (1997)
* *[[A Bug's Life]]* (1998)
* *[[Curb Your Enthusiasm]]* (2000)
* *[[Watching Ellie]]* (2002)
* *[[Arrested Development (TV serija)|Arrested Development]]* (2004)
* *[[The New Adventures of Old Christine]]* (2006-2010)

## Reference

## Vanjske veze

* 
* 
*
Gorgone

**Gorgone** (grč. ***', ''Gorgónes'' ili ***', *Gorgoĩ*) u grčkoj mitologiji ženska su stvorenja s oštrim očnjacima i zmijskom kosom, a njihov je pogled okamenjivao. Najpoznatija je Meduza.

## [[Etimologija]]
Grčko ime Gorgona dolazi od riječi , * Gorgốs* = "užasan", od ie. korijena **greg-* (Karl Hoffmann) ili **gragnis* (Émile Boisacq), koji je bio rijedak (stir. *garg* = "divlji", arm. *karcr* = "tvrd").

## Karakteristike
Gorgone su katkad prikazivane sa zlatnim krilima, bakrenim pandžama i veprovim kljovama, s posebno izraženim pogledom koji je - okamenjivao.

Nekim pravom Gorgonom smatraju samo Meduzu, dok ostali gledaju na njih kao trojstvo. Meduza je prikazivana često kao zvjersko žensko ljudsko lice koje je pogledom okamenjivalo. Često je prikazivana s krilima i pandžama i s kosom od zmija.

Dok su Gorgonu/Meduzu starogrčki oslikavatelji vaza i urezivači reljefa prikazivali Meduzu kao čudovište, umjetnici od 5. stoljeća pne. nadalje prikazivali su je prekrasnom, ali istodobno i užasnom.

## Gorgone
Homer govori samo o jednoj Gorgoni, kojoj je glava bila u središtu Zeusove egide, a također i kao "užasno čudovište" kojem je glava u Hadu.

Heziod povećava broj Gorgona na tri:
* **Stena** ("moćna")
* **Eurijala** ("dalekoskakačica")
* **[[Meduza (mitologija)|Meduza]]** ("kraljica")
Gorgone su kći morskog boga Forkisa i Keto, a dom im je na najudaljenijoj strani zapadnog oceana, prema kasnijim izvorima u Libiji. Jedino je Meduza bila smrtna.

Atička je tradicija prikazivala Gorgonu kao čudovište kojeg je rodila Geja da bi pomogla Titanima protiv bogova te da ju je ubila Atena. Eshil govori da su Gorgone imale samo jedan zub koje su međusobno mijenjale, ali vjerojatno se radi o Grejama.

Prema Ovidiju samo je Meduza imala zmije u kosi zato što ju je Atena proklela. Naime, Meduza je spavala s Posejdonom u Ateninu hramu jer je njega uzbudila njezina zlatna kosa. Atena je poslije pretvorila njezine zlatne uvojke u zmije.

Drugi pak izvori tvrde da su sve Gorgone imale zmijsku kosu i okamenjivale pogledom.

## Kult
U staroj Grčkoj *Gorgoneion* bio je prikaz (crtež, kamena glava, gravura, slika) Gorgonina lica, često s mahnitim zmijama i jezikom koji izviruje pored očnjaka. Često se rabio kao simbol, odnosno amulet, smješten na vratima, zidovima, novcu, štitovima, grudobranima i nadgrobnim spomenicima da bi otjerao zlo. Marija Gimbutas vjeruje da je prototip Gorgoniona u neolitičkim umjetničkim motivima, posebice u antropomorfiziranim vazama i terakota maskama obloženim zlatom. Velike oči bile su božanske oči, a imala ih je i Atena te njezina sveta ptica - sova. Mogle su biti predstavljane spiralama, koncentričnim kružnicama i na slične načine. Zmije su pak simboli smirenja i povećavanja. Katkad su *Gorgoneia*, gorgonioni, obdareni ptičjim stopalima ili pčelinjim krilima, simbolima regeneracije, a isplaženi jezik simbol je smrti.

## Mitologija

## Reference

## Vanjske veze

* Gorgone u klasičnoj literaturi i umjetnosti 
* Gorgona, primarna, od čije je glave Zeus načinio štit 
* Meduza u grčkoj mitologiji 
* Meduza u klasičnoj literaturi i umjetnosti
Kritička teorija

**Kritička teorija** ima šire i distantno značenje u filozofiji i u istoriji društvenih nauka. Podrazumjeva više generacija njemačkih filozofa i socijalnih teoretičara u zapadnoevropskoj marksističkoj tradiciji, poznatoj pod imenom Frankfurtska škola. Po tim teoretičarima, „kritička“ teorija se razlikuje od „tradicionalne“ teorije u svojoj specifičnoj praktičnoj namjeri: teorija je kritička kada podrazumjeva potragu za ljudskom emancipacijom, „oslobađa ljudska bića od okolnosti koje ih čine robovima“ (Horkhajmer 1982. 244). Pošto te teorije pokušavaju da objasne i transformišu sve okolnosti koje zarobljavaju ljudska bića, razvijeno je više sveobuhvatnih i međusobno distantnih „kritičkih teorija“. U oba slučaja, kritička teorija postavlja deskriptivne i normativne osnove za sociološka istraživanja, smanjujući dominaciju autoriteta i forsirajući slobodu u svim njenim oblicima.

U širem smislu, kritička teorija se sastoji od više različitih formi i skoro istih istorijskih faza koje prelaze preko više generacija, počev od osnivanja Instituta za socijalna istraživanja 1923. godine, pa sve do danas. Njena sličnost sa filozofskim, bliskim oblastima, kao što su etika, politička filozofija i filozofija istorije je više očigledna, pod rasvijetom istorije filozofije društvenih nauka. Kritički teoretičari su imali duže vrijeme za pokušaj podsticanja razlika njihovih ciljeva, metoda, teorija i formi objašnjavanja, od onih standardnih shvatanja u prirodnim i društvenim naukama. Kao alternativu, tvrdili su da je u naslijeđu socijalnih istraživanja bilo više pokušaja kombinovanja i ne polarizacije filozofije i društvenih nauka: objašnjenje i shvatanje, struktura i organizacija, regularnost i normativnost. Zbližavanje, po kritičkim teoretičarima, omogućava njihovom projektu praktičnost u karakterističnom moralnom (prije nego intstrumentalističkom) smislu, ne istražujući načine za postizanje konkretnog cilja, nego tražeći potpunu „ljudsku emancipaciju“ u uslovima dominacije i potčinjenja. Ove normativne zadatke nije moguće sprovesti izvan unutrašnje igre između filozofije i društvenih nauka, i bez uzajamnih interdisciplinarnih empirijskih socioloških istraživanja (Horkhajmer 1993.).
Pragmatizam

**Pragmatizam** (grč. *pragma*, djelo, djelovanje, radnja, čin, uspjeh), "1. filozofski pravac koji smatra da su praktično djelovanje i praktična korist odlučujući kriteriji za prosuđivanje smisaonosti ili istinitosti teorije, uglavnom proširen u anglosaskim zemljama. 2. U svakodnevnom životu: shvaćanje da praktična korist treba da bude vrhovni regulator ljudskog mišljenja i djelovanja; također, djelovganje koje je vođeno takvim shvaćanjem.

Pragmatizam kao filozofski pravac obuhvaća, u užem smislu, koncepcije W. Jamesa, a u širem smislu pragmaticizam Ch. S. Piercea, pragmatizam W. Jamesa, humanizam F.C.S. Schillera, eksperimentalizam ili instrumentalizam J. Deweya i srodne koncepcije G. H. Meada i drugih manje značajnih filozofa. Ch S. Pierce, koji je u početku nazivao svoju filozofiju pragmatizmom, a kasnije ju je, da bi se distancirao od W. Jamesa, nazvao 'pragmaticizmom', smatrao je pragmatiam teorijom značenja čiji je osnovni princip da je značenje suda skup praktičnih konsekvencija koje nužno slijedi ako se pretpostavi da je sud istinit. W. James shvaća pragmatizam kao metodu i teoriju istine. Pragmatizam kao metoda služi za rješavanje nerješivih metafizičkih sporova, a sastoji se u tome da se pita u čemu bi bila praktična razlika kad bi ova a ne ona sporna koncepcija bila istinita. Ako se nikakva praktična razlika ne može povući, obje su alternative podjednako dobre, a ako su njihove praktične posljedice različite, treba prihvatiti onu koja je korisnija. Pragmatizam kao teorija istine polazi od tradicionalnog pojma istine kao slaganje ideje sa stvarnošću, ali ističe da slagati se sa nekom stvarnošću znači biti vođen k njoj ili u njenu okolinu, odnosno biti stavljen u takavg radni odnos s njom da upravljamo bilo njom bilo nečim u vezi s njom. Drugim riječima, 'slagati se' sa stvarnošću znaći snalaziti se u njoj, umjeti upravljati njom, uspješno je iskorištavati. To znači da su istinite ideje koje su nam korisne u životu. Ovu 'korisnost' James ponekad shvaća široko kao socijalnu korisnost, često čak kao korisnost s gledišta razvoja ljudske spoznaje, ali je ponekad shvaća i vrlo usko, kao korist za pojedinca. U skladu s ovim posljednjim, on ponekad gotovo potpuno subjektivira i relativira istinu, pa, npr.,tvrdi da su religiozna vjerovanja istinita za onoga kome su potrebna a neistinita za onoga kome ne trebaju. Takvom subjektivističkom shvaćanju blizak je Schiller, a odbacuju ga Piere i Dewey." (''G. Petrović'') 

___________ 

Pragmatizam je filozofski pravac koji potencira odnose između teorije i prakse. Pragmatici smatraju da nastavak iskustva, kao i njegova priroda, dolaze kao rezultat ranije preduzete "akcije" s ciljem da ista postane početna tačka za razmišljanje. Samo iskustvo nastaje uzajmnim procesom transakcije organizma i okoline u kojem se subjekat i predmet nadograđuju. Pragmatično saznanje se vodi interesima i vrijednostima. Budući da je realnost predmeta nemoguće spoznati bez iskustva, istinske afirmacije je jedino moguće potvrditi kroz ispunjavanje određenih eksperimentalnih uslova.

## Povezano

* utilitarizam
* korisnost
Infornografija

**Infornografija** je složenica od riječi "informacija" i "pornografija". Označava ovisnost ili opsesiju akvizicijom, manipulacijom i dijeljenjem informacija.

Prema Lawrencu Engu, glavna ideja iza koncepta infornografije je da je u modernom društvu "informacija smatrana ne samo vrijednim komoditetom s praktičnog gledišta, već nečime što stvara gotovo seksualno uzbuđenje, za čime žudimo i što uživamo loviti jer je posebno i daje nam moć." 

Izraz je populariziran kultnim cyberpunk anime serijalom Serial Experiments Lain (1998), jedanaesta epizoda kojeg je tako nazvana. Ideja se (bez eksplicitne upotrebe samog termina) uvelike primjenjuje u većini cyberpunk okruženja, gdje se informacija može smatrati valutom gotovo sama po sebi, ili skoro zasebnim svijetom.

## Infornografi
Ljudi koji "boluju" od infornografije su općenito ljudi koji uvelike uživaju u primanju, slanju, razmjeni i digitaliziranju informacija. Nerijetko im je nevažno o kakvim se informacijama radi i jesu li bitne ili trivijalne.

## Problemi i posljedice
Tehnologija omogućuje ljudima da stalno budu on-line, odnosno stalni pritok informacija, kojih ne manjka, što za posljedicu ima “gušenje” u informacijama i zanemarivanje off-line života. Javlja se pseudo-ADD, tj. umanjena sposobnost koncentracije, što za posljedicu ima izritiranost dugoročnim projektima, kao i negativan utjecaj na produktivnost, premda «ovisnici» imaju dojam da su zbog multi-taskinga produktivniji. Možda je i suvišno spomenuti da to znači ovisnost o tehnologiji, kao i neugodne posljedice kada ona nije dostupna. Može doći i do fizičke potrebe za informacijskim “fiksom”, slično kao s narkoticima, konstantni dotok informacija pruža stimulaciju, zadovoljstvo i bijeg.

## Budućnost
Iako tehnologija sama po sebi ne stvara ovisnost, ipak omogućuje stalni pristup informacijama, a to može dovesti do ovisnosti, no to je u krajnjoj liniji nevažno, tehnologija je potrebna današnjoj civilizaciji, i vjerojatno će postajati sve potrebnijom, odnosno, ljudi sve ovisnijima.

Infornografija, odnosno ovisnost o informacijama, trenutno ne predstavlja velik problem, no neizbježno se postavlja pitanje ne vodi li ta ovisnost nečemu opasnijem, tj. ekstremnijem od pomanjkanja koncentracije ili slabije produktivnosti ili zanemarivanja off-line života, pri čemu je teško izbjeći pesimistične prognoze o budućnosti odnosa čovjek-tehnologija kakve ispisuje primjerice Heidegger ili pak većina sci-fi/cyberpunk uradaka.

## Reference

## Vanjske veze
* ''Data Disease'' , Tommy Bennett, *The Phoenix*
* Lure of Data: Is It Addictive?'', Matt Richtel, *[[The New York Times]]* (registracija mandatorna)
Ovisnost

**Ovisnost** može biti psihička, fizička ili kombinacija ova dva vida.

## Fizička ovisnost
Fizička ovisnost je stanje organizma koje nastaje uslijed uzimanja stvari koje uzrokuju ovisnost, kad više za održavanje homeostaze organizmu više nije dovoljno unošenje hrane i redovna fizička aktivnost i san (tj. osnovne ljudske potrebe), nego postoji fizička potreba organizma za određenim stimulansom na koji se organizam privikao.

Takvo stanje se očituje raznolikim simptomima, ovisno o tvari o kojoj je čovjek ovisan. Organizam fizički ovisnog čovjeka može postići homeostazu samo ako je stimulativna tvar prisutna u organizmu.

Oboljeli svoju žudnju za supstancom koja uzrokuje fizičku ovisnost opisuju kao nešto nagonski, nešto poput libida u adolescenta ili poput gladi osobe podvrgnute mučenju glađu.

## Psihička ovisnost
Psihička ovisnost je bliska fizičkoj po manifestacijama (nešto čovjeku nedostaje), no uzrok nije (ili ne mora biti) tvarni, dakle ne mora se raditi o opojnim tvarima. Čovjek može biti ovisan o televiziji, Internetu, poslu, nekom drugom čovjeku, o bilo čemu. Uskraćivanje stimulansa dovodi do kriza sličnih kao i kod fizičke ovisnosti. Čest je slučaj osoba koje su ovisne fizički da postanu ovisne i psihički i obratno.

## Liječenje
Izliječenje je uvijek moguće, a pristup ovisi o problemu.

## Vanjske veze

* Medicinski obavjesni program
Esej

**Esej** je kraća prozna vrsta u kojoj se obrađuje različita tematika, bilo iz života ili iz znanosti, na način koji uključuje razmišljanje i zaključivanje, ali također ima i sposobnost umjetničkog oblikovanja. Naziv "esej" dolazi od francuske riječi *essai*, što znači ogled. U eseju do izražaja dolazi osobni stav pisca, njegov izbor problema o kojima piše i njegov vlastiti način izlaganja i zaključivanja, ali moraju biti prisutne i vrijednosti koje pripisujemo znanosti i filozofiji: određena dosljednost u zaključivanju, uviđanje važnosti nekih tema i sklonost prema misaonoj razradi problematike. Esej je često posvećen upravo književnosti, pa se njemu na umjetnički vrijedan način obrađuju teme kojima se bavi znanost o književnosti.
Začetnik esejističke proze je Michel de Montaigne, koji u svojem djelu Eseji obrađuje najrazličitije teme na način svojstven esejističkom pristupu.
Michel de Montaigne

**Mišel Ejkem de Montenj** (*Michel Eyquem de Montaigne*, 28. februar 1533 - 13. septembar 1592) bio je francuski mislilac, moralista, političar i književnik iz doba Renesanse.

## Biografija
Montenj je rođen 1533. u francuskoj regiji Akvitanija, na porodičnom imanju dvorca Montenj, u mestu Sen Mišel de Montenj blizu Bordoa. Porodica mu je bila veoma bogata i obrazovala ga je u duhu humanizma. Karijeru je počeo kao pravnik.

Godine 1571. povukao se iz javnog života u jednu od kula svog dvorca gde je imao i bibilioteku. Tu je celu deceniju radio na svojim esejima, izolovan od društvenog i porodičnog života.

Kasnije je bio gradonačelnik Bordoa. Iako rimokatolik, trudio se da ublaži sukobe između katolika i protestanata. Cenili su ga i katolički kralj Francuske Anri III i protestant Anri od Navare.

Montenj je umro 1592. u dvorcu Montenj. Sahranjen je u blizini dvorca, a kasnije prenet u Bordo.

## Eseji
Svojim glavnim delom, *„Esejima“*, ovaj humanista, skeptik i filozof morala, zasnovao je književnu formu eseja.

Svoju prvu i drugu knjigu *„Eseja*“ objavio je 1580, a treću 1588. Ovo obimno delo sadrži oko 1.500 strana.

Način razmišljanja u esejima je različit u odnosu na klasičnu nauku. To su diskusije zasnovane na ličnom viđenju i analizi. Montenj diskutuje sa samim sobom, antičkim mudracima, filozofima i istoričarima. On ignoriše spoljni izgled fenomena (u tradiciji filozofije stoicizma), kritikuje sujeverje, i skeptičan je prema svim dogmama, predrasudama i autoritetima. Montenj često koristi anegdote i lična iskustva u esejima, što je u njegovom vremenu smatrano nepotrebnim ličnim isticanjem, a ne originalnošću. Kasnije, ovaj lični pečat, vešta kombinacija naučnog znanja i ličnog pripovedanja, tumačen je kao slika i prilika načina razmišljanja i dilema mislilaca iz doba Renesanse.

Slobodni filozof Montenj bavi se različitim temama: književnošću, filozofijom, moralom, obrazovanjem itd. U vezi obrazovanja, ističe važnost ličnog iskustva i samostalnog istraživanja. Montenj je bio dete vremena okrutnih religijskih ratova, kada su korupcija morala i nepomirljivost vladali na svim stranama. Otuda je smatrao da su sva ljudska bića etički nesavršena. I pored ljudske nesavršenosti, odatle ne proizilazi da je istina nedostižna (što bi bio skepticizam u čisto negativnom smislu). Ljudska individua je jedino polazište odakle je moguća potraga za istinom. Često korišćen metod u esejima je metod proba i pogreški, što po Montenju odgovara ljudskoj prirodi sklonoj zabludama.

Montenjevi filozofski principi bili su preteča filozofije Dekarta, iako je Dekart smatrao logiku za prihvatljivu dogmu. Njegovo nepristrasno viđenje sveta i liberalna misao bili su temelj tradiciji francuskih moralista, i uticali su na brojne filozofe i pisce, kao što su Volter, Šekspir ili Niče.

## Vanjske veze

*  Eseji
*  Eseji 
*  Međunarodno udruženje prijatelja Montenja
*  Veb sajt dvorca Montenj
*  Revija „Studije o Montenju“ Univerziteta u Čikagu
Ergonomija

**Ergonomija** je nauka koja se bavi dizajnom proizvoda tako da oni najbolje budu prilagođeni ljudskom telu.

Ergonomija se uglavnom shvata kako je to definisano u prethodnoj definiciji. Ipak, ona, u suštini, ali i sadržajno jeste multi i interdisciplinarna nauka koja se bavi sistemom čovek-mašina kako bi se mašina prilagodila čovekovim bio-psiho-socijalnim ograničenjima i zahtevima kako bi upotreba mašine bila efikasnija, bezbednija i pouzdanija. Pod pojmom mašina podrazumeva se svaki materijalni predmet sa kojim čovek dolazi u dodir prilikom obavljanja nekog posla, tako da je mašina tastatura računara, obična olovka, ali i lokomotiva, automobil, avion itd. Na početku nastanka ove nauke, neposredno posle Drugog svetskog rata, akcenat je bio na prilagođavanju mašine (shvaćene na prethodan način) ljudskom telu i njegovim ograničenjima. Ipak, danas se ne može zanemariti da čovekova psihička i socijalna ograničenja, potrebe, zahtevi mogu biti takođe limit u korišćenju nekog sredstva i da i njih treba učitavati prilikom projektovanja tehničkog sredstva ili tehničkog sistema.

Nastanak ergonomije se vezuje za brzi razvoj tehnike i tehničkih sredstava koja su bila sve savršenija i efikasnija, ali se onda javio čovek kao onaj koji svojim ograničenjima postaje limitirajući faktor njezinog razvoja. Na primer, tehnički uzevši neko najsavršenije sredstvo nije "ergonomsko" ako ga čovek sa svojim bio-psiho-socijalnim karakteristikama ne može da efikasno koristi i to je danas limitirajući faktor tehničkog i tehnološkog razvoja.

Ergonomijom se danas bave biolozi, antropolozi, psiholozi, sociolozi..., ali sva znanja koja nosi svaka od nabrojanih i ne nabrojanih struka ne znači ništa ako se ne integrišu u skup jedinstvenih i usklađenih zahteva koji se moraju postaviti pred projektanta ili dizajnera tehničkog sredstva da bi ono zadovoljilo sve potrebe i zahteve čoveka. 

Jednostavan primer primene ergonomije je **stolica za sekretaricu**: 
* Visina sedišta može da se podešava - da noge ne bi visile već da dodiruju (tj. da se oslanjaju) na pod.
* Da ima rukohvate da prilikom kucanja na tastaturi nadlaktice budu oslonjene, da se ruke i ramena manje zamaraju. 
* Naslon stolice treba da pridržava deo kičme u lumbalnom delu.
* Stolica treba da ima mogućnost okretanja u krug da bi se mogao opsluživati sto koji je u obliku ćiriličnog slova "G" - jedan deo računarski, drugi deo za pisanje...
* Stolica treba da ima točkove da se malim odgurivanjem nogama može prići nekom bližem ormanu bez ustajanja i sl...

## Reference
Ontologija

**Ontologija** (grč. τό ον - biće, bitak i λόγος - učenje, reč, zakon) je filozofska disciplina koja raspravlja ο biću kao bivstvujućem, kao i ο njegovim opštim, fundamentalnim i konstitutivnim određenjima.

Sam izraz ontologija (philosophia de ente) prvi put se javlja 1613. godine kod Goklenijusa, a nešto kasnije i kod Klauberga, koji upotrebljava i termin ontosofija (o biću kao biću u određenom sistemu kategorija).

## Ontologija u antičkoj filozofiji
Problematika ontologije sadržana je implicitno i u prvim filozofskim pogledima Miletske škole, mada se pojam "biće" prvi put eksplicitno javlja tek kod Parmenida i to u čuvenoj definiciji "biće jeste, nebiće nije". Za Antičku filozofiju bilo je sasvim novo Parmenidovo potpuno zanemarivanje varljivih čulnih podataka i okretanje isključivo pojmovima kao jedinom izvoru znanja. Posledice ovakvog mišljenja su u potpunoj suprotnosti sa svime o čemu nas čula obaveštavaju - kretanje ne postoji a sve što mi nazivamo "svetom" je samo privid.
Najznačajniji pomak posle Parmenida učinili su atomisti - Leukip i Demokrit. Da bi nekako ipak objasnili činjenicu kretanja morali su pristati na to da nebiće ("praznina") ipak postoji a da je biće podeljeno u beskonačno mnogo sitnih "atoma".
Platon je biće poistovetio sa večnim, nepromenjivim idejama, dok je kod Aristotela ontologija šire tretirana u okviru opšte metafizike.

## Ontologija u srednjevekovnoj filozofiji
U srednjevekovnoj filozofiji, ontologija ima obeležje spekulativne pretpostavke, kao i strogo kanonizovane i sistematizovane šeme, u okviru kojih razne varijante rezultuju sličnim odgovorima. Kao široko i sistematski obrađivana filozofska disciplina, ontologija je tretirana kod Kristijana Volfa (1679-1754) kao racionalna nauka koja sačinjava teorijsku filozofiju ili metafiziku. Kod Imanuela Kanta (1724-1804), ontologija je takođe deo metafizike. On umesto tradicionalne ontologije, osniva transcendentalnu filozofiju, *"kao predvorje prave metafizike"*, koja želi postaviti elementarne uslove celokupnog čovekovog znanja *a priori*. Za G. V. F. Hegela (1770-1831), biće je prva i najapstraktnija kategorija na samom početku dijalektičkog procesa. Biće i mišljenje je u suštini jedno te isto, odnosno, kategorija bića kod Hegela označava neodređenu neposrednost i upravo se zato negira svojom antitezom – nebićem, a biće i nebiće su samo momenti u razvoju apsolutne ideje (prave stvarnosti).

## Ontologija u savremenoj filozofiji
U novijoj filozofiji, značajan je pokušaj N. Hartmana u delu *Novi putevi ontologije*, da analizira razne slojeve bića i ontologiju suprostavi metafizičkim teorijama. Pokušaj Martina Hajdegera, a i njegovo delo "fundamentalna ontologija", upravljen je na ljudski opstanak. Za njega, ontologija je pojam koji se odnosi na stvoreni svet, a ne odnosi se na nestvorenog Boga - on je metaontologičan.

----

Ontologija uvek daje osnovni pečat i smer celokupnom načinu filozofiranja, tj. ontologija unutar različitih filozofskih sistema, uvek predstavlja temelj dotičnog filozofskog sistema.

## Vanjske veze

* Gnostička ontologija
Uljanovsk

**Uljanovsk** (rus. Ульяновск) je grad u Rusiji na reci Volgi. Upravno je središte Uljanovske oblasti. Prema popisu iz 2005. imao je 623.100 stanovnika. Osnovan je 1648. godine, kao **Simbirsk**. 1924. godine ime grada je promenjeno u Uljanovsk, po Vladimiru Lenjinu (Uljanovu).
Rovca

**Rovca** je naselje u opštini Berane u Crnoj Gori. Prema popisu iz 2003. bilo je 105 stanovnika (prema popisu iz 1991. bilo je 110 stanovnika).

## Demografija
U naselju Rovca živi 80 punoletnih stanovnika, a prosečna starost stanovništva iznosi 38,8 godina (40,8 kod muškaraca i 36,4 kod žena). U naselju ima 34 domaćinstva, a prosečan broj članova po domaćinstvu je 3,09.

Stanovništvo u ovom naselju veoma je heterogeno, a u poslednja tri popisa, primećen je pad u broju stanovnika.

## Reference

## Vanjske veze
* Mape, aerodromi i vremenska situacija lokacija (Fallingrain)
Galicijski jezik

**Galicijski jezik** (galicijski: *galego*) je jedan od jezika Španije. To je matični jezik autonomne pokrajine Galicije, gde je zvaničan zajedno sa kastiljanskim (španskim. Veoma je blizak portugalskom jeziku.

Osim Galicije, govori se u ruralnim zonama El Bjersa (Provincija Leon), u jednoj arhaičnoj formi koja je slična portugalskom i leonskom leonskom jeziku, u tri opštine u Provinciji Kaseres u Dolini Halima (Valverde del Fresno, Elhas i San Martin de Trebeho), i u Hispanoamerici, u zajednicama u kojima je broj galicijskih emigranata velik, posebno Buenos Airesu (Argentina).

## Historija
Galicijski je romanski jezik, koji je nastao od nekadašnjeg galicijsko-portugalskog jezika, srednjovekovnog jezika koji je nastao od latinskog u severozapadnim oblastima Iberijskog poluostrva, konkretno u rimskoj provinciji Galaeciji, tj. u današnjoj Galiciji, severnom Portugalu, Asturiji, Leonu i delu Provincije Zamora.

## Primeri

## Vanjske veze

Novine na galicijskom:
* Luns a Venres  - Slobodna štampa
* Galicia Hoxe  - dnevni list
* Vieiros
* Gznacion
* Arroutada Noticias 
* Galiza Livre - pro independence online vijesti (na reintegracijskom galicijskom)
Asturleonski jezik

**Аsturleonski** je romanski jezik. Blizak je španjolskom i portugalskom. U literaturi ga se može naći i kao asturski i asturijski jezik.

Govori se u Španjolskoj, u pokrajinama Leonu (izv. León) i Asturiji (izv. Asturias) te u Portugalu, u pokrajini Miranda do Douro.

## Podjela
**Asturleonski jezik**, ili tačnije rečeno, grupa asturleonskih jezika se deli na:
** **[[Asturijski jezik]]** (Španija)
*** **[[Zapadni asturijanski]]
*** **Centralni asturijanski
*** **[[Istočni asturijanski]]
** **Leonski jezik** ([[Španija]])
** **Kantabrijski dijalekt** ([[Španija]])
** **Mirandski jezik** ([[Portugal]])
** **Ekstremadurski dijalekt''' (Španija)

## Vanjske veze
Adaptacija

**Adaptacija** je prilagođavanje organizma sredini - okolini. Svaki organizam jeste u dinamičnom odnosu sa svojom okolinom težeći da se održi u životu. Adaptacija je način na koji se organizam održava u životu u promenjivim životnim okolnostima.

Adaptacija može biti:

# pasivna, gde organizam menja svoja funkcionalna svojstva shodno promenama u životnoj okolini
# aktivna, gde organizam napušta neodgovarajuću okolinu i naseljava onu koja mu odgovara
# aktivna, gde organizam menja okolinu i prilagođava je svojim potrebama

U biologiji se još razlikuje:

# ontogenetska adaptacija - prilagođavanje jedinke 
# filogenetska adaptacija - prilagođavanje vrste kroz evoluciju 

U fiziologiji i psihologiji pod adaptacijom se podrazumeva sposobnost čula da ne reaguju na dugotrajne, ne prejake čulne podražaje. Time se čulni organi rasterećuju i oslobađaju izvesnih iritirajućih podražaja iz sredine.

U tehnici, adaptacija označava takvu aktivnost kojom se tehnička sredstva i tehnička sredina preuređuju kako bi ostvarili neku novu funkciju ili raniju funkciju koja se vremenom usled rada poremetila.

U društvenim naukama adaptacija se koristi u više značenja, a najčešće da bi se označilo prilagođavanje ponašanja subjekta društvenim standardima u koju se integrira.

U ergonomiji su aktuelna sva značenja pojma adaptacije.
Klitemnestra

**Klitemnestra** (grč. ****, *Klutaimnếstra*) u grčkoj mitologiji kraljica je Mikene Agamemnonova je žena, Elektrina, Ifigenijina i Orestova majka.

## [[Etimologija]]
Klitemnestrino ime dolazi od grčkih riječi , *klytos* = "slavan", "plemenit" te , *mnestria* = "prosac", "udvarač".

## Mitologija
### Život
Klitemnestra je bila Tindarejeva i Ledina kći, a prema legendi o Ledi možda dijelom i Zeusov potomak. Naime, iz Ledinih su jaja izašli: Kastor i Polideuk iz jednog jajeta te Helena i Klitemnestra iz drugog.

Klitemnestrin prvi muž bio je Tantal, kralj Pize u zapadnom Peloponezu. Ubio ga je Agamemnon koji je potom učinio Klitemnestru svojom ženom.

### Motivi za ubojstvo
Agamemnon je vodio grčke snage usred Trojanskog rata do Troje, ali su ga na putu stalno usporavali slabi vjetrovi. Bogovi su mu rekli da će se vjetrovi vratiti ako žrtvuje svoju kćer Ifigeniju boginji Artemidi. Uvjerio je Klitemnestru da pošalje Ifigeniju rekavši joj da je cilj njezina dolaska da se uda za Ahileja. Kad je Ifigenija stigla, žrtvovana je. Ova izdaja bila je djelomični motiv za nadolazeće Klitemnestrino ubojstvo.

Dok je Agamemnon bio odsutan, Klitemnestra je započela aferu s Egistom, rođakom svoga muža, a zajedno su imali kćer Erigonu. Ne zna se je li Klitemnestru Egist zaveo ili je svojevoljno prevarila muža. No bez obzira na to, zajedno su kovali urotu i planirali ubojstvo njezina muža. Kad se Agamemnon vratio iz Troje, sa sobom je doveo princezu Kasandru kao svoju priležnicu, što je izazvalo veliku Klitemnestrinu ljubomoru i postalo drugi motiv za ubojstvo.

### Ubojstvo Agamemnona
Pri njegovu dolasku, ušao je u palaču na banket, a Kasandra je ostala u kočiji. Tad su Klitemnestra/Egist ispunili svoj plan (najčešće izvori govore o ubojstvu sjekirom). Postoji nekoliko inačica ubojstva: Klitemnestra ubija Agamemnona sama, Egist sam ubija Agamemnona, a posljednja govori da su to učinili zajedno. Prema nekim izvorima, Kasandra nije ubijena s Agamemnonom, nego je napustila Mikenu neozlijeđena. Također, kao jedna od pokretačkih snaga ubojstva, Klitemnestrina narav varira od izvora do izvora: Homerova je Klitemnestra slaba i podložna, a Eshilova manipulativna i okrutna.

U međuvremenu je proročica Kasandra predvidjela svoje i Agamemnonovo ubojstvo. Njezini pokušaji da to spriječe propali su (Apolon ju je prokleo tako da nitko ne vjeruje njezinim proročanstvima) te je, kad je čula Agamemnonov vrisak, potrčala u palaču, a Klitemnestra ju je ubila.

Nakon ubojstava, Egist je preuzeo Agamemnonovo mjesto i vladao s Klitemnestrom.

### Smrt
Osam godina poslije, Orest se vratio iz Atene sa svojom sestrom Elektrom te osvećuje svog oca ubivši svoju majku Klitemnestru.

## Literatura
* Homer: *[[Ilijada]]*
* Eshil: *[[Orestija]]*

## Vanjske veze

* Klitemnestra u grčkoj mitologiji
TV Avala

**TV Avala** je bila jedna od pet televizijskih kuća koja je u 2006. godini dobila nacionalnu frekvenciju na konkursu za dodelu istih koje je raspisala Republička radiodifuzna agencija u Srbiji. Televizija Avala je sa emitovanjem eksperimentalnog programa počela 17. septembra 2006. na K5 mreži (bivša mreža Trećeg kanala).

## Programski koncept
TV Avala je svojim programskim konceptom gledaocima svakodnevno nudila širok spektar informacija od poslovnih i zabavnih, informacija iz kulture, uglavnom nekomercijalnog filmskog i serijskog programa kao i dokumentarnog programa.

Od svog nastanka, televizija Avala se uglavnom fokusirala na filmove proslavljenih španskih i francuskih reditelja, kao i na engleske serije 'A' produkcije.

## Vlasništvo i problemi
Jedan od uticajnijih suvlasnika TV Avale bio je Željko Mitrović, koji je vlasnik i RTV Pink. 

TV Avala je imala dugove veće od 30 miliona evra. Zaposleni u Avali mnogo meseci nisu primili platu. Pošto je Avala stvarala finansijske gubitke, u medijima se spekulisalo da Željko Mitrović namerava da je proda.

Dana 22. decembra 2011. radnici televizije su stupili u štrajk zbog neisplaćenih zarada koje kasne do 6 meseci.

## Prestanak emitovanja

Dana 4. novembra 2012. godine, TV Avala je prestala sa emitovanjem programa, pošto joj je Republička radiodifuzna agencija oduzela dozvolu za emitovanje programa.

## Reference
Medijci

**Medijci** (**Međani**) su stari iranski narod srodan Perzijancima koji se na područje Medije što se prostirala između Kaspijskog mora i Mezopotamije nastanio u 2. milenijumu pne. Ovaj kraj danas pripada sjeverozapadnom Iranu, sjeveroistočnom Iraku i zapadnoj Turskoj.

Njihovo ime prvi put spominje se u asirskim natpisima 836. pne. U 8. vijeku pne. sastoji se od nekoliko manjih kneževina, a njihova plemena ujedinit će vladar Dejok (vl. 728–675. pne) i postat prvi vladar Medije. Naslijedit će ga njegov sin Fraort (vl. 675–653. pne.) koji ulazi u anti-asirsku koaliciju sa Kimerijcima i kroz čiji će se period (možda) oslobodit asirske vlasti. On je međutim u napadu poražen a i sam je poginuo. Historija spominje i Fraorta uzurpatora koji je vladao kraće vrijeme a pogubljen je u Ecbatani. Do 625. pne. izgleda da je Medija bila pod skitskom invazijom, i to od 653. do 625. pne. kada njome vlada Madije Skitski.

Posljednja dva vladara su Kijaksar (vl. 625–585. pne.), Fraortov sin koji će proširiti teritorij Medije, te Astijag. Kijaksar je imao kćer ili unuku koja se zvala Amitis i postala je ženom Nabukodonosora II. kojoj je ovaj izgradio Viseće vrtove Babilona. Kijaksar je modernizirao svoju vojsku i uništio Ninivu 612. pne. Naslijedio ga je njegov sin, posljednji medijski kralj, Astijag, kojega je detronizirao (srušio sa vlasti) njegov unuk Kir Veliki. Zemljom su zavladali Perzijanci.

## Medijska plemena
* Busae, dolazi od perzijskog buza, njihovo pravo ime je nepoznato
* Paraetaceni, nomadski narod
* Stru­khat
* Arizanti, od *Arija* (plemići) i *Zantu* (pleme, klan).
* Budii, pleme među crnomorskim Skitima
* Magi, njihov jezik Sumerani su nazivali emegir.

## Povezano
* Medijski jezik
* Medijska Monarhija

## Vanjske veze

* History of the Medes