Milindina pitanja

**Milindina pitanja** (pali: *Milindapañha*) je budistički spis na paliju koji prenosi navodni dijalog između indijskog arahata Nāgasene i helenističkog kralja Milinde (Menandar I). Djelo je književni spomenik indijskog duhovnog doticaja s Helenima uskoro nakon osvajanja Aleksandra Velikog.

Milinda-pannha opisuje posjetu grčkog kralja Menandera budističkom svecu Nagaseni (živio oko 150 p.n.e.) te njihov razgovor, nakon kojega su se grčki kralj i njegova pratnja, kako navodi spis, preobratili na budizam. U Milindapañhi kralj, filozof i vičan debatama, postavlja seriju teških pitanja, na koja Nāgasena daje vrlo plastične i često vrlo pronicljive odgovore.

Budisti Milindapañhu smatraju autoritativnim delom, iako ono nije deo Tripitake.

## Istorijska pozadina

Kao ostatak grčke vojske Aleksandra Velikog koja je pokorila Perziju i područja sjeverne Indije, Grci su u današnjem Afganistanu i Pakistanu osnovali kraljevstvo Gandara/Baktrija, vladali značajnim dijelovima sjevero-zapadne Indije te prihvatili theravada oblik buddhizma.

Grci su još oko 200 godina nakon Menandera nastavili vladati Gandharom. Izdavali su svoj novac na kojem su grčkim slovima isticali ime Buddhe (grč. Boddo), osnovali su jednu od najznačajnijih kiparskih škola antike, gandharsku školu kiparstva, poznatu po spoju helenističkog kiparstva i budističkih uzora.

## Nastanak spisa
Najraniji deo Milindapañha napisan je negde oko I veka, možda u severnom Pakistanu, da bi kasnije bio preveden na pāḷi i na kraju bio prenet na Šri Lanku, gde su vremenom dodavani još neki delovi.

## Sadržaj
Kada je kralj Milinda upitao Nagasenu da li mogu da raspravljaju o darmi, Nagasenu je odgovorio: "Gospodaru, učiniću to ako mogu sa vama da govorim kao sa učenom osobom, a ne sa vladarem." Kada je kralj upitao kakva je razlika između ta dva pristupa, Nagasena odgovori: "Kada učeni raspravljaju, verovanja bivaju razvejana, teorije oborene, tvrdnje pobijene, ideje prihvaćene, stanovišta izložena, a njima bivaju suprotstavljena neka druga stanovišta. Kada kraljevi raspravljaju, oni nešto kažu i onda kazne svakoga ko se sa tim ne slaže".

Kada je Nagasena predstavio budističko shvatanje nesopstva, da je ime samo oznaka koje ne predstavlja stvarni entitet, kralj Milinda se žestoko usprotivio. On tada pozove Grke i monahe kao svjedoke, pa se obrati Nagaseni ovim riječima:

Kralj ga upita za svaki deo njega pojedinačno "je li neka od tih stvari, ili sve te stvari skupa, Nagasena?", uvek dobi odrečan odgovor. Na to kralj zaključi:

Nagasena ga onda pita kako je došao ovamo. Kralj kaže da je došao kočijom. „Razjasni mi, što je kočija“, zamoli ga Nagasena. „Je li ruda kočija?“ „Ne“, reče kralj. „Je li to osovina?“ „Nije.“ „Jesu li to točkovi, trup, držalje za barjak, jaram, uzde ili bič?“ i opet kralj odgovara odrečno. „Jesu li onda kočije nešto drugo osim tih delova?“. Kralj i na ovo odgovara sa „ne“, nakon čega Nagasena zaključi:

Na taj Nagasenin odgovor, pet stotina Grka iz kraljeve pratnje počnu plje­skati, a kralj Milinda beše prinuđen da prizna kako su „kočije“ naziv za zbirku delova:

Nagasena zaključi tu raspravu stihom iz Tipitake: "*Baš kao što se za sklop delova koristi reč kočija, tako, kada postoje sastojci, po dogovoru ih nazivamo bićem*" (SN V.10).

Na pitanje kralja Milinde: "*Može li postojati [[Preporađanje (budizam)|preporađanje]], kad nema preseljenja duše?*" Nagasena odgovara na sledeći način: "Da, poštovani kralju, može. Baš kao što neko može upaliti lampu koristeći neku drugu već upaljenu, a da pri tome ništa ne prelazi sa jedne lampe na drugu ili bas kao što učenik može naučiti stihove napamet od svog učitelja, a da se stihovi ne sele iz učitelja u učenika."

## Tumačenja
Iako se takav razgovor možda odigrao, Milindapañha je književno delo. Verovatno je sastavljeno kao pomoć da se novim preobraćenicima objasne prividne kontradikcije u budističkom učenju i razjasne druge nejasnoće.

## Povezano
* Menandar I
* Nāgasena

## Izvori