Kineski glagoli

Postoje dve različite oblike **glagola** u kineskom jeziku. **pasivan**, što ukazuje na stanje, i **aktivan**, što ukazuje na delovanje. Rečenica se menja različitim oblicima glagola.

## Glagolske konstrukcije
Red reči u mandarinskom kineskom (u osnovnim rečenicama) je subjekat-glagol-objekat, kao i u srpskom jeziku. Tako ova rečenica: „“ (, ja jedem piletinu) ima ekvivalent u srpskim rečenicama („“: ja, „“: jedem, i „“: piletina).

### Prezent (sadašnje vreme)
Kineski glagoli se ne menjaju (konjugacija) kao glagoli većine indoevropskih jezika. Kineski ima samo jedan osnovni oblik koji se koristi za sva lica i vremena, tako „“ () je jednak u svim ovim oblicima: („“ : on jede, „“ : ti jedeš, itd.) Drugim rečima, kineski ne izražava te razlike kroz fleksiju sufiksa.

### Prošlo vreme
Najlakši način za izražavanje prošlog vremena je da se koriste prilozi kao što su „juče“. Na primer: „“ (, bukvalno: juče ja jedem piletinu) je jednako izgovoru: „juče ja sam jeo piletinu“. 
Drugi način izražavanja prošlog vremena je da se koristi rečce „“ () ili „“ (), koje ne mogu opstati same, ali mogu izraziti završene akcije kad se nalaze nakon glagola. Razlika između tih i drugih rečca može biti teška za shvatanje.
Prošlo vreme u kineskom može se izraziti okruživanjem glagola i direktnog objekta rečicama „ši“-„de“ (是-的, ). Na primer: „“ (). Ovaj način izražavanja ističe vreme u kojem se akcija zbila, pre nego samu radnju.

### Negacije kineskih glagola

Negacija kineskih glagola se ostvaruje umetanjem , koja se može tumačiti približno kao „ne“, pre glagola koji se negira. Na primer: „“ (, bukvalno: ja ne jedem piletinu). Serijski glagoli i dopunski glagoli otežavaju stvari.

Međutim postoji jedan izuzetak tom pravilu. Glagol „“ ( imati) je negiran rečcom „“ ().
Negativna prošlost je stvorena korištenjem „“  umjesto „“ . Na primer: „“ () „ja nisam jeo piletinu“.

### Glagol-objekat kombinacije

Relativno restriktivne fonotaktike mandarinskog jezika znači da postoji mnogo homofona za neke slogove. Ovo može se naknaditi sa tim da mnogi najčešće korišteni glagoli rade u kombinacijama glagol-objekat. Na primer:  () (spavati glagol) i  () (spavati imenica) se koriste zajedno kao par da znači "spavanje":


()
Ja obično u-noći 10-sati REČCA spavam.
Ja obično idem u krevet na spavanje već u 10 sati noću.

### Pitanja

Iako neki jezici izokrenu glagol i subjekat, kineski koristi dve različite konstrukcije. 

#### Rečca „ma“

Ova rečca se nalazi na samom kraju osnovne potvrdne rečenice da se okrene u da/ne pitanje. Na primer:

„“ (): „ja jedem piletinu“

„“ (): „jeli ja jedem piletinu?“

#### "Glagol-ne-glagol" izgradnja

Ova gradnja je alternativa gorem. Sastoji se od uzimanja glagola, stavljanjem „“ posle njega i potom ponavljati glagol još jednom. Na primjer:

„“ (): „ja jedem piletinu“

„“ ()(bukvalno: ja jedem ne jedem piletinu?) „jeli ja jedem piletinu?“

Imajte na umu da glagol-ne-glagolska konstrukcija „“ (imati), mora koristiti „“ () umesto „“ (不).

## Zajednički glagoli
Posebna klasa glagola zvanim zajednički glagoli uzimaju mesto predlozima u drugim jezicima. Ponekad, ti zajednički glagoli mogu stajati samostalno kao glagol u sopstvenom pravu. Jedan primer je  (), može se koristiti u oba načina: 

Korištenje poput predloga:


()
(Ja ću ti dati telefonski poziv.)

Glagol:

 
()
(Molim vas dajte mi čašu kole.)