Parlamentarni izbori u Srbiji 2020.

**Izbori za narodne poslanike Republike Srbije 2020. godine** su bili raspisani za 26. april, isti dan kada i lokalni i pokrajinski izbori. Ipak, usled izbijanja pandemije virusa korona i proglašenja vanrednog stanja, termin njihovog održavanja je pomeren za 21. jun.

Period pre raspisivanja izbora su obeležili građanski protesti, koji su rezultirali promenama na opozicionom delu spektra i najavama bojkota institucija i izbora po dotadašnjim uslovima, a zatim o pregovori vlasti i opozicije u posredstvu poslanika Evropskog parlamenta, te su izvršene značajne izmene izbornog zakonodavstva. Uprkos tome, znatan deo opozicije je najavio da neće priznavati ove izbore i da ih smatra nelegitimnim.

## Pozadina
### Raspisivanje i izborni propisi
Predsednik Srbije, Aleksandar Vučić je 4. marta 2020. godine raspisao izbore, a od tada počinju da teku zakonom predviđeni rokovi u vezi sa izbornim radnjama.

Prema aktuelnom zakonodavstvu, sve liste moraju da prikupe najmanje 10 000 biračkih potpisa, da bi njihova kandidatura bila prihvaćena od strane Republičke izborne komisije (RIK).

Poslanički mandati će biti raspoređivani D’Ontovim sistemom najvećih količnika. S obzirom na turbulentne političke događaje, te najave bojkota većeg dela opozicije, predstavnici vlasti su izmenili višedecenijsko izborno zakonodavstvo, pa je tako nešto više od dva meseca pre zakonskog roka za održavanje izbora, cenzus spušten sa 5 na 3% (takođe se primenjuje i na lokalnim izborima). Dodatno, zahvaljujući amandmanu opozicione poslanice Gordane Čomić, predviđena je kvota, prema kojoj će svaka lista morati da kandiduje najmanje 40% žena.

Nakon pokušaja međustranačkog dijaloga na Fakulteta političkih nauka Univerziteta u Beogradu u posredovanju nevladinog sektora, organizovani su pregovori sa ciljem poboljšanja izbornih uslova kojim je posredovala delegacije Evropskog parlamenta. Nakon tri runde dijaloga, poslanici Evropskog parlamenta su konstatovali da u tom trenutku nije bilo uslova za fer i poštene izbore, ali da je potrebno vreme da se implementiraju dogovorene mere:
* Ograničavanje upotrebe javnih resursa u političke svrhe
* Zabrana zloupotrebe položaja direktora javnih preduzeća
* Uvođenje obaveznog roka od pet dana za reagovanje Agencije za borbu protiv korupcije u slučaju prijava zloupotreba tokom kampanje
* Izbor tri nedostajuća i dva nova člana Saveta REM-a
* Donošenje novih propisa za javne medijske servise
* Obaveza Narodne skupštine da osnuje nadzorni odbor za praćenje izborne kampanje
* Verifikacija jedinstvenog biračkog spiska, regulacija izborne administracije
* Uvođenje internet stranice sa informacijama o biračkom spisku, uz mogućnost da birač može da traži informaciju da li je glasao ili ne

### Vanredno stanje
15. marta 2020. je uvedeno vanredno stanje usled izbijanja pandemije virusa korona, tako da je održavanje izbora bilo upitno. Prema Ustavu Republike Srbije, Narodna skupština nije mogla biti raspuštena. Po ukidanju vanrednog stanja 6. maja, izbori su zakazani za 21. jun.

## Političke partije koje izlaze na izbore
**<big>PROGLAŠENE IZBORNE LISTE:</big>**
* 

## Bojkot izbora
### Pozadina i najave
Na predsedničkim izborima 2017. godine je Aleksandar Vučić, kandidat vladajuće koalicije i tadašnji predsednik vlade je ostvario pobedu u prvom krugu sa osvojenih 55,08% glasova. Preliminarni rezultati izbora su već sutradan, 3. aprila, inicirali višenedeljne proteste. Prema izveštaju brojnih domaćih i međunarodnih organizacija, identifikovane su brojni nedostaci tokom izbornog procesa, a izveštaji navode neizbalansirano izveštavanje medija, pritiske na birače i zaposlene u državnim institucijama i zloupotrebu javnih resursa za sprovođenje kampanje. Organizacije koje su pratile izborni proces, kao i Evropska komisija su naglasli da je postojala izrazizta disproporcija u pogledu zastupljenosti predsedničkih kandidata u medijima. 
Oni su ukazali na generalne probleme u pogledu političkih i medijskih sloboda u Srbiji tokom vlasti Aleksandra Vučića. Domaće posmatračke misije su konstatovale slične nepravilnosti i na nizu lokalnih izbora, organizovanih tokom 2017. i 2018. godine.

U novembru 2018. godine su pre tribine u Kruševcu fizički napadnuti pripadnici stranaka iz Saveza za Srbiju, a u incidentu je povređen Borko Stefanović. Ovaj događaj je bio direktan povod za višemesečne proteste širom Srbije, kao i u gradovima naseljenim srpskom dijasporom, zbog optužbi za porast političkog nasilja od strane vlasti. Većinu učesnika nisu činile pristalice nijedne političke stranke, a najčešći motivi za izlazak na proteste čine izostanak medijskih sloboda i korumpiranost vlasti. Putem proglasa i poziva na organizovano učešće, podršku protestima su pružali akademski radnici, radnici u kulturi, sindikati i studenti. Paralelno sa održavanjem protesta, Aleksandar Vučić i predstavnici vladajuće koalicije su organizovali seriju mitinga u sklopu kampnje „Budućnost Srbije“.

Početkom februara 2019. godine, većina parlamentarnih i vanparlamentarnih stranaka opozicije je kao odgovor na proteste potpisala *Sporazum sa narodom*, kojim se obavezala da napusti sve institucije (primarno Narodnu skupštinu Republike Srbije), te da bojkotuje sve izbore pod dotadašnjim uslovima. Nakon najmasovnijeg protesta održanog 13. aprila u Beogradu je predstavljen ekspertski tim sastavljen od nestranačkih ličnosti, koji je dva meseca kasnije objavio uobličene zahteve građanskih protesta u vidu 42 preporuke i šest zaključaka vezanih za izborne i medijske uslove. Organizatori protesta su 3. septembra saopštili da zbog neispunjavanja nijedne preporuke pozivaju građane i stranke u Srbiji da bojkotuju parlamentarne izbore.

### Organizacije i pojedinci, koji su zvanično proglasili bojkot

## Istraživanja javnog mnjenja

Ankete sprovedene nakon službenog početka kampanje

Ankete sprovedene pre službenog početka kampanje

## Rezultati

## Napomene

## Reference

## Vanjske veze
* Parlamentarni izbori 2020: Ko je ko na glasačkom listiću (B92, 10. jun 2020)