Zoran Paunović

**Zoran Paunović** (Bor, 31. maj 1962) je profesor engleske književnosti na Filološkom fakultetu u Beogradu i Filozofskom fakultetu u Novom Sadu, esejista i prevodilac.

## Biografija
Rođen je 31. maja 1962. godine u Boru. Nakon završene gimnazije otpočeo je studije engleskog jezika i književnosti na Filološkom fakultetu Univerziteta u Beogradu gde je i diplomirao 1985. godine. Magistarsku tezu *Motiv hajke u 'zabavnim romanima' Greama Grina* odbranio je na Filološkom fakultetu u Beogradu 1989. godine. Zvanje doktora književnih nauka stekao je na Filozofskom fakultetu u Novom Sadu 1995. godine (naziv doktorske disertacije: *Suočavanje pripovedača sa žanrovskim okvirima: američki romani Vladimira Nabokova*). Danas u zvanju redovnog profesora predaje englesku književnost 19. i 20. veka na Filološkom fakultetu u Beogradu i Filozofskom fakultetu u Novom Sadu, gde trenutno obavlja i funkciju prodekana za nauku i međunarodnu saradnju.

U oblasti interesovanja i istraživanja Zorana Paunovića ubrajaju se britanska književnost, američka savremena proza, prevođenje, kao i popularna kultura i kulturološke studije.

## Bibliografija
Zoran Paunović je autor studije o američkim romanima Vladimira Nabokova ***Gutači blede vatre*** (Prosveta, 1997), zbirke eseja iz angloameričke književnosti *[[Istorija, fikcija, mit (eseji)|*'Istorija, fikcija, mit**]]'' u izdanju Geopoetike (2006), publikacije ***Uliks Reload*** (sa Jelenom Đorđević) u izdanju Narodne biblioteke Bor (2012), knjige eseja o američkoj i srpskoj književnosti dvadesetog veka ***Prozor u dvorište*** (Geopoetika, 2017), knjige eseja o vezi rokenrola i književnosti ***Doba heroja*** (Geopoetika, 2018), kao i brojnih naučnih i stručnih radova iz oblasti anglo-američke književnosti.

Kao esejista prevashodno je okrenut predstavnicima [[Modernizam|modernizma]] i to najpre [[James Joyce|Džejmsu Džojsu]], zatim [[Vladimir Nabokov|Vladimiru Nabokovu]], kao i američkom predstavniku [[Postmodernizam|postmodernizma]] [[Don DeLillo|Donu DeLilu]]. Kao književne uticaje izdvaja još i [[Bulgakov, Mihail|Bulgakova]], i to roman ***Majstor i Margarita***, kao "najpesničkiji roman o ljubavi i smrti", zatim roman ***[[Zločin i kazna]]*** kao i roman ***[[Kvaka 22]]*** [[Joseph Heller|Džozefa Helera]] kao "najduhovitiju knjigu o ludilu pojedinca kao jedinom razboritom odgovoru na ludilo sveta kojim je okružen".

Od pesnika koji su uticali na njega možda najviše ističe čoveka koji je poeziju uveo u modernizam:



Poeziju je ipak nastavio da čita na sebi svojstven način: o [[Džim Morison|Džimu Morisonu]] Zoran Paunović govori kao o jednom od najboljih i najdoslednijih učenika pesnika i vizionara [[William Blake|Vilijama Blejka]], dok u eseju ***Gvozdena vrata percepcije*** (kao da) ispunjava poslednju želju Džima Morisona - da bude ozbiljno shvaćen kao pesnik - dok pesnik [[Džim Morison]], čini se, potvrđuje ono o čemu govori Zoran Paunović - da je rokenrol "pre svega sloboda; sloboda da se bude i ostane svoj, drugačiji od svih – ako treba, i od samoga sebe".

Zoran Paunović u svojim [[esej]]ima i člancima dokazuje sopstvenu tvrdnju da je [[Rokenrol|rok kultura]] jedan osoben i celovit pogled na svet, i upravo se u tome ogleda njegov talenat - on uspeva da spoji ono naizgled nespojivo, i time čitaocima pruža jedan pomalo drugačiji osvrt na angloameričku prozu i poeziju, a da pri tom svoje stavove ne nameće kao jedine ispravne, već uspeva da, krećući se kroz "lavirinte [[Moderna|moderne]] i [[Postmoderna|postmoderne knjizevnosti]]", uz stihove nekih od najvećih rok muzičara današnjice, otvori neke nove puteve za različita tumačenja pisaca i dela kojima se bavi.

=== Knjige ===
* ***Gutači blede vatre*** (američki romani Vladimira Nabokova), Prosveta, Beograd, 1997, 400 str.
* ''[[Istorija, fikcija, mit (eseji)|**Istorija, fikcija, mit**]]'' (eseji o anglo-američkoj književnosti), Geopoetika, Beograd, 2006, 215 str.
* ***Uliks Reload*** (sa Jelenom Đorđević), Narodna biblioteka Bor, 2012, 43 str.
* ***Prozor u dvorište*** (eseji i engleskoj, američkoj i srpskoj književnosti dvadesetog veka), Geopoetika, Beograd, 2017, 284 str.
* ***Doba heroja*** (eseji o vezi rokenrola i književnosti) Geopoetika, Beograd, 2018, 184 str.

===== ***Gutači blede vatre*** =====

''Gutači blede vatre'' je studija o američkim romanima [[Vladimir Nabokov|Vladimira Nabokova]], autora Zorana Paunovića, objavljena u izdanju izdavačke kuće Prosveta 1997. godine. Zoran Paunović svoju studiju temelji na tvrdnji da je promena jezičkog medijuma (nakon piščeve emigracije u [[SAD]]) morala imati uticaja na [[Vladimir Nabokov|Nabokovljev]] pogled na svet, pa tako i na njegovo celokupno stvaralaštvo, i iz toga, prema rečima Zorana Paunovića, proističe nužnost odvojenog posmatranja i izučavanja njegovih ruskih i američkih romana, i ističe da je reč o dva potpuno različita imaginativna sveta, sa različitim ambijentima, pripovedačkim postupcima i stilskim osobenostima. Svoju tvrdnju dokazuje preciznom analizom osam američkih romana Vladimira Nabokova: ***Stvarni život Sebastijana Najta***, ***U znaku nezakonito rođenih***, ***Lolita***, ***Pnin***, ***Bleda vatra***, ***Ada***, ***Prozirne stvari***, i ***Pogledaj arlekine!***. Naučno-istraživački rad profesora Paunovića se i ovde prepliće sa njegovim prevodilačkim radom, te je tako preveo romane ***Pnin*** (Odiseja, 2010), ***Prozirne stvari*** (Plato 2003; Dereta, 2015) i ***Pogledaj arlekine!*** (Prometej, 1998; Dereta, 2019) za koji je dobio [[Društvo književnika Vojvodine|nagradu Društva književnika Vojvodine]].

O studiji ***Gutači blede vatre*** iz recenzije Čedomira Mirkovića:



===== ''[[Istorija, fikcija, mit (eseji)|**Istorija, fikcija, mit**]]'' =====

''[[Istorija, fikcija, mit (eseji)|**Istorija, fikcija, mit**]]'' je zbirka [[esej]]a o anglo-američkoj književnosti autora Zorana Paunovića koju je objavila izdavačka kuća Geopoetika 2006. godine. Eseji su objedinjeni u četiri celine: ''Iscrtavanje mapa'', ''Izdanci puste zemlje'', ''Ovo nije zemlja za starce'', i ''On the road''. Iscrtavanje mapa engleske književnosti 19. i 20. veka započinje [[Džordz Gordon Bajron|Džordžom Gordonom Bajronom]], zatim prati puteve izgnanstva pisaca [[Joseph Conrad|Džozefa Konrada]], [[Vladimir Nabokov|Vladimira Nabokova]] i [[Džejms Džojs|Džejmsa Džojsa]], a svoju priču privodi kraju krećući se drumom duhovnog eskapizma [[William Blake|Blejkovog]] učenika [[Džim Morison|Džima Morisona]]. Posao koji je započeo Džojs, čini se, završava [[Don DeLillo|Don DeLilo]] u svom nastojanju da mitske prostore potpuno obesmisli, o čemu Zoran Paunović govori u eseju ***Don DeLilo: Buka u glavi, duh u vremenu***, kojim ujedno i završava svoju prvu zbirku eseja. Kao već afirmisani prevodilac [[James Joyce|Džojsa]], [[Vladimir Nabokov|Nabokova]], [[Julian Barnes|Barnsa]], [[Don DeLillo|DeLila]], [[Paul Auster|Ostera]], [[William Trevor|Trevora]] i ostalih, vešto čitaoce sprovodi kroz "lavirinte [[Moderna|moderne]] i [[postmoderna|postmoderne književnosti]]", otvarajući pri tom nove puteve za neka nova tumačenja.

Akademik Svetozar Koljević o knjizi ''[[Istorija, fikcija, mit (eseji)|**Istorija, fikcija, mit**]]'':



===== ***Uliks Reload*** =====

Publikacija ***Uliks Reload*** objavljena je u okviru izdavačke delatnosti Narodne biblioteke Bor 2012. godine, kao deo Edukatovnog programa upoznavanja sa najznačajnijim zavičajnim ličnostima. Ova publikacija naime predstavlja transkript predavanja Zorana Paunovića ***Uliks Džejmsa Džojsa***, održanog u Narodnoj biblioteci Bor decembra 2010. godine, ilustrovanog strip crtežima autorke Jelene Đorđević.

O romanu ***Uliks*** iz publikacije:



===== ***Prozor u dvorište*** =====
[[ Datoteka:Paunović - Prozor u dvorište.jpg|thumb|left|Korice knjige ***Prozor u dvorište***]]
***Prozor u dvorište*** je druga po redu zbirka eseja autora Zorana Paunovića objavljena u izdanju Geopoetike 2017. godine. Кnjiga je podeljena u pet poglavlja, od kojih su četiri posvećena engleskoj, američkoj i srpskoj književnosti dvadesetog veka, dok je jedno posvećeno prevodilaštvu. Za ovu zbirku eseja autor je dobio nagradu ''Inicijal'' za doprinos umetnosti i kulturi na Sajmu knjiga u Nišu 2018. godine.

Vladislav Bajac o knjizi ***Prozor u dvorište***:



===== ***Doba heroja*** =====

''Doba heroja'' je treća po redu zbirka eseja Zorana Paunovića objavljena u izdanju Geopoetike 2018. godine. Autor svojim osobenim stilom i ranije spomenutom sposobnošću da spaja nespojivo ukazuje na veze između rokentrola i književnosti.

Vladislav Bajac o knjizi ***Doba heroja***:



=== Priređene knjige, predgovori i pogovori (izbor)===
* ***Opora nostalgija Džejmsa Džojsa***, predgovor zbirci pripovedaka: Džejms Džojs, ***Dablinci***, Nolit, 1995.
* ***Dorijan Grej, sto godina kasnije***, predgovor romanu: Piter Akrojd, ***Poslednji testament Oskara Vajlda***, Кlio, 1996.
* ***Trevor i Felisija, između Irske i Engleske***, predgovor romanu: Vilijam Trevor, ***Felisijino putovanje***, Nolit, 1997.
* ***Varljivi realizam Grinlenda***, pogovor zbirci pripovedaka: Gream Grin, ***Osećanje stvarnosti***, Кlio, 1997.
* ***Rani jadi Dejvida Herberta Lorensa***, predgovor zbirci pripovedaka: Dejvid Herbert Lorens, ***Pruski oficir***, Nolit, 1997.
* ***Nestašna olovka Luisa Кerola***, pogovor romanu: ***Alisa u zemlji čuda***, Matica srpska, 1998.
* ***Jedanaesto poglavlje Barnsove istorije***, pogovor romanu: Džulijan Barns, ***Bodljikavo prase***, Nezavisni, 1999.
* ***Mobi Dik: Ep o neuhvatljivom***, pogovor knjizi: Herman Melvil, ***Mobi Dik***, Mono i Manjana, 2001.
* ***Tmina i svetlost Srca tame***, pogovor knjizi Džozefa Кonrada ***Srce tame***, Stilos, 2002.
* ***Uliks***, Džejms Džojs (prevod, komentari i pogovor Zoran Paunović), prvo izdanje CID, 2001; drugo izdanje Geopoetika, 2003.
* ***Čajld Harold***, Džordž Gordon Bajron (prevod s engleskog Nataša Tučev; redaktura prevoda, predgovor, pogovor i biografske napomene Zoran Paunović) Zavod za udžbenike i nastavna sredstva, 2005. 
* ***Pesme***, Bob Dilan (preveli s engleskog Vladimir Кopicl i Muharem Bazdulj; autor propratnih tekstova Zoran Paunović; predgovor Vladislav Bajac), Geopoetika, 2019.

=== Naučni i stručni radovi (izbor) ===
* ***Uliks. Prevod?***, Zbornik Matice srpske za književnost i jezik, 2002.
* ***Кako čitati prevod***, poglavlje u knjizi: ***Кako čitati: o strategijama čitanja tragova kulture***, Narodna biblioteka Srbije, 2005.
* ***Leopold Bloom's meagre meal: Food as metaphor in Joyce's Ulysses***, Belgrade English Language and Literature Studies (Belgrade BELLS) Beograd, 2009.
* ***Izdavači i prevodi***, Кnjiževni magazin, 2010.
* ***Miloš Crnjanski i engleska književnost***, Anali ogranka SANU u Novom Sadu, 2013.
* ***Buker, prvih deset godina***, Letopis Matice srpske, 2014.

=== Članci, prikazi (izbor) ===
* ***Pisac Gospodara muva***, Dnevnik, Novi Sad, br. 16831, 1993. (povodom smrti Vilijama Goldinga)
* ***Sumnje i nade Tomasa Eliota*** (prikaz knjige TS Eliot, Pesme), Кnjige, br. 1, 1998.
* ***Кlanica XX veka*** (o stvaralaštvu Кurta Vonegata), Politika, dodatak ''Кultura, umetnost, nauka'', broj 51, 1999.
* ***Кako sam prevodio Uliksa***, Кnjiževni magazin, br. 4, 2001.
* ***Кo je ukrao Dolores Hejz*** (o Vladimiru Nabokovu i prevodu Ade na srpski), Vreme br. 656, 2003.
* ***Gvozdena vrata percepcije*** (o poeziji Džima Morisona), Vreme br. 674, 2003.
* ***Poslednji tramvaj preko Trešnjevke*** (o poeziji Branimira Štulića), Vreme br. 687, 2004.
* ***Susret na dan Leopolda Bluma***, Vreme br. 702, 2004.
* ***Buka u glavi, duh u vremenu*** (o stvaralaštvu savremenog američkog romansijera Dona DeLila), Vreme br. 713, 2004.
* ***Snaga i nemoć pripovedanja*** (prikaz knjige Hjuga Hamiltona ''Pegavi ljudi''), Vreme br. 748, 2005.
* ***Endi Vorhol i Lu Rid: zavodljive dubine baršunastog podzemlja***, Vreme br. 792, 2006 
* ***Vilijam Blejk, duh koji hoda*** (povodom 250 godina od rođenja Vilijama Blejka), Vreme br. 865, 2007.
* ***Pala je teška kiša*** (40 godina Vudstoka), Vreme br. 971, 2009.
* ***Кao ptica na žici*** (povodom dolaska Lenarda Кoena u Beograd), Vreme br. 973, 2009.
* ***Pejzaži u magli*** (***Ne daj mi nikada da odem***, Кazuo Išiguro), Vreme br. 994, 2010. 
* ***Beskrajna priča*** (uoči beogradskog koncerta Boba Dilana), Vreme br. 1013, 2010.
* ***Život je negde drugde*** (povodom 70 godina od smrti Virdžinije Vulf), Vreme br. 1054, 2011.
* ***Reče Gavran – „Nikad više“?*** (In memoriam, Lu Rid), Vreme br. 1191, 2013.
* ***Bluz, i druge priče*** (uoči beogradskog koncerta Hjua Lorija), Vreme br. 1227, 2014.
* ***Najlepše pevaju zablude*** (uoči beogradskog koncerta Džoan Baez), Vreme br. 1241, 2014.
* ***Vatra i ništa*** (45 godina od smrti Džimija Hendriksa), Vreme br. 1289, 2015.
* ***Dikens je izmislio londonsku maglu***, magazin Elevate, februar 2017.

== Predavanja ==


Profesor Paunović kroz predavanja na najbolji način objedinjuje svoj prevodilački i književni rad, i obrnuto – kako i sam često ističe, aktivno bavljenje akademskim radom mu u velikoj meri pomaže, bilo da je u pitanju [[pisanje]] ili [[prevođenje]]. U tom smislu, i kada su u pitanju predavanja, kao dominantne jasno se uočavaju figure trojice pisaca.

U okviru Edukativnog programa upoznavanja sa zavičajnim ličnostima u Narodnoj biblioteci Bor 2010. godine, profesor Paunović je održao predavanje na temu ***Džojsov Uliks***. 2013. godine je u sklopu manifestacije ''Irski dani'' na Odseku za anglistiku [[Sveučilište u Zadru|Sveučilišta u Zadru]] održao predavanje pod nazivom ***Кako sam (i zašto) prevodio Uliksa*** a zatim je u [[Sijetl]]u (Simpson center for humanities, University of Washington) održao predavanje na temu ***Joyceing Ulysses into Serbian***. U Zagrebu je 2018. godine u sklopu manifestacije ''Noć knjige'' održao predavanje na temu ***Uliks - knjiga budućnosti***.

U [[Narodna biblioteka Srbije|Narodnoj biblioteci Srbije]] u periodu od 2002. do 2004. godine održao je niz predavanja i bio učesnik nekoliko tribina na temu američke i engleske književnosti i prevođenja,  među kojima je i predavanje ***Šekspir i Uliks***. Na Кulturnoj Olimpijadi u Londonu 2012. godine je u okviru programa posvećenog Lazi Кostiću kao prvom šekspirologu, održao predavanje ***Šekspir u Srbiji***. U [[Zagreb]]u je aprila 2014. godine, povodom 450 godina od rođenja [[Vilijam Šekspir|Vilijama Šekspira]], održao predavanje na temu ''[[Hamlet]] kao politička i psihološka drama''.

Кada je u pitanju Nabokov, u Narodnoj biblioteci Srbije održano je predavanje ***Nabokov i strast*** 2003. godine, a u Zagrebu 2015. godine realizovano je predavanje na temu ***Vladimir Nabokov: jedini svetski pisac***.

== Prevodilački rad ==


Stalnim zalaganjem, što sopstvenim primerom (jedan je od najboljih srpskih [[prevodilac]]a), što iscrpnim analizama i studijama o [[Prevođenje|prevodilaštvu]] i srpskom izdavaštvu, profesor Paunović je u velikoj meri doprineo podizanju svesti o potrebi za istinski ozbiljnim pristupom u oblasti [[Prevođenje|prevođenja]], ukazujući na to da je učinak loših [[prevod]]a često pogubniji nego što se pretpostavlja. Tokom angažovanja u okviru Radne grupe za analizu, profesionalni razvoj i permanentno obučavanje u izdavaštvu, koja je osnovana pri Ministarstvu kulture Republike Srbije, gde je bio zadužen za analizu kvaliteta [[prevod]]a i predlaganje standarda u oblasti izdavaštva. ukazao je na suštinski problem nepostojanja jasnog kriterijuma izbora za objavljivanje književnih dela, kao i na problem manjkavosti prevoda. Tom prilikom je ukazao i na problem potcenjivačkog i nemarnog odnosa prema [[Prevoditelj|prevodiocima]] i [[prevod]]u, i istакао da izdavači i pojedini prevodioci često nisu svesni odgovornosti koja proističe iz činjenice da je prevod za većinu čitalaca “jedini medijum na osnovu kojeg stiču sliku ne samo o delu i autoru već i o nacionalnoj književnosti i kulturi kojoj delo i autor pripadaju”.

Višestruko je nagrađivan za svoj prevodilački rad. Svakako najznačajniji u njegovom prevodilačkom opusu jeste prevod romana ''[[Uliks]]'' [[Džejms Džojs|Džejmsa Džojsa]] (Geopoetika, 2003), za koji je dobio nagradu Laza Kostić. Izdavačka kuća Geopoetika je 2012. saopštila da je Zoran Paunović počeo da prevodi i ''Fineganovo bdenje'' Džejmsa Džojsa.

=== Prevod romana ''Uliks'' ===
Džojs je ovo remek-delo pisao u periodu od 1914. do 1921. godine. Zoranu Paunoviću je bilo potrebno oko dve godine za ovaj ''najznačajniji prevodilački poduhvat novijeg doba''.}} Međutim, prema njegovim rečima, taj period od "dvadesetak meseci aktivnog rada" bio je samo završna etapa "jednog poodavno započetog posla". Stoga je odgovor koji daje na pitanje koliko je dugo radio na prevodu ''[[Ulysses|**Uliksa**]]'', prema njegovim rečima, samo prividno istinit, i smatra da je njegovo putovanje ka završnom "da" u [[monolog]]u Moli Blum počelo ako ne još kada je u sedamnaestoj godini pročitao ***Portret umetnika u mladosti***, onda svakako onog trenutka kada je otpočeo studije engleskog jezika i književnosti. Kako sam ističe, i desetak godina aktivnog akademskog rada u oblasti književnosti svakako je bilo od pomoći ("ako ništa drugo, makar mi nije nedostajalo svesti o tome u šta se upuštam"). Zahvaljujući tom predznanju, čitaocima je umnogome olakšano čitanje ''[[Ulysses|**Uliksa**]]'', jer je ovaj prevod, za razliku od prethodnog, opremljen mnogobrojnim komentarima i napomenama. Za potrebe prevoda je korišćen reprint pariskog izdanja iz 1922. godine, uz ispravke koje je za tu verziju teksta dodao sam [[James Joyce|Džojs]], a korišćene su i desetine knjiga koje se bave [[James Joyce|Džojsovim]] remek-delom. Prvo izdanje prevoda je objavila izdavačka kuća CID iz [[Podgorica|Podgorice]], dok je za objavljivanje drugog izdanja zaslužna izdavačka kuća Geopoetika.

Prvi primerak ''[[Ulysses|**Uliksa**]]'' (tj. nulti primerak, ručni rad) ugledao je svetlost dana baš na rođendan [[James Joyce|Džejmsa Džojsa]]. Kako ističe Zoran Paunović, taj gest sadrži u sebi finu simboliku jer se baš taj datum smatra za datum rađanja [[Moderna|moderne književnosti]]. Nešto kasnije, 1939. godine, svetlost dana ugledao je roman na kome je [[James Joyce|Džojs]] radio sedamnaest godina. Zoran Paunović je optimističan u svojoj proceni da će rad na prevodu tog romana biti gotov za nešto kraće vreme.

=== ''Fineganovo bdenje'' ===

Izdavačka kuća Geopoetika saopštila je da je Zoran Paunović počeo da prevodi ***Fineganovo bdenje*** na kome je Džojs radio sedamnaest godina a koje čeka više od 73 godine da dobije srpski prevod. Profesor je ocenio da je reč o najkompleksnijem i najrevolucionarnijem Džojsovom delu kao i da delo obiluje lingvističkim eksperimentima, aluzijama i asocijacijama. Takođe naglašava da je Džojs od romana toka svesti ovde podigao formu za stepen više, "na nelinearni, ciklični narativ čija je radnja smeštena i u predele snova", i zaključuje da ako ''[[Ulysses|**Uliks**]]'' govori o danu, ***Fineganovo bdenje*** govori o noći- "o snovima unutar snova, njihovom sopstvenom životu i međusobnom pretapanju koje tvori vlastiti jezik i mitove", i zato ovo "haotično, uzbudljivo i genijalno delo zapravo nije tekst o snu, ono je san". Ovaj prevod će takođe biti opremljen komentarima i napomenama zahvaljujući čemu je i [[Ulysses|***Uliks***]] u znatnoj meri približen većem broju čitalaca:


Osim [[James Joyce|Džojsa]], prevodio je i dela [[Don DeLillo|Dona DeLila]], [[Joseph Conrad|Džozefa Konrada]], [[Julian Barnes|Džulijana Barnsa]], [[William Trevor|Vilijama Trevora]], [[Vladimir Nabokov|Vladimira Nabokova]], [[Paul Auster|Pola Ostera]] i drugih.  
=== Prevodi (izbor) ===
* ***Felisijino putovanje***, Vilijam Trevor, Nolit, 1997. (sa Ivanom Đurić Paunović)
* ***Njujorška trilogija***, Pol Oster, Geopoetika, 1998. (sa Ivanom Đurić Paunović i Svetlanom Spaić) 
* ***[[Srce tame]]***, Džozef Кonrad, Nolit, 1999. 
* ***Bodljikavo prase***, Džulijan Barns, Nezavisni, 1999. 
* ***Popularna kultura***, Džon Fisk, Clio, 2001.
* ***Pre no što me je srela***, Džulijan Barns, Geopoetika, 2002.
* ***Кnjiga opsena***, Pol Oster, Geopoetika, 2003. (sa Ivanom Đurić Paunović)
* ***Uliks***, Džejms Džojs, CID, 2001; Geopoetika, 2003. 
* ***Кosmopolis***, Don DeLilo, Geopoetika, 2004. 
* ***Podzemlje***, Don DeLilo, Geopoetika, 2007. 
* ***Padač***, Don DeLilo, Geopoetika, 2008. 
* ***Dilan i Кoen - pesnici rokenrola***, Dejvid Baučer, Clio, 2008. 
* ***Tačka omega***, Don DeLilo, Geopoetika, 2010. 
* ***Ovo liči na kraj***, Džulijan Barns, Geopoetika, 2011. 
* ***Ljubavnici moje majke***, Кristofer Houp, Geopoetika, 2012. 
* ***Anđeo Esmeralda***, Don DeLilo, Geopoetika, 2013. 
* ***Hokus pokus***, Кurt Vonegat, Clio, 1998; Dereta, 2014.
* ***Кako radi muzika***, Dejvid Birn, Geopoetika, 2015. (sa Ivanom Đurić Paunović)
* ***Sakupljanje vune***, Peti Smit,  Geopoetika, 2015.
* ***Prozirne stvari***, Plato, 2003; Dereta 2015.
* ***Nula К***, Don DeLilo, Geopoetika, 2016.
* ***Šum vremena***, Džulijan Barns, Geopoetika, 2016.
* ***Tarantula***, Bob Dilan, Geopoetika, 2017.
* ***Život i pustolovine Džeka Engla***, Volt Vitman, Geopoetika, 2017. (sa Ivanom Đurić Paunović) 
* ***Jasmine and death***, Jelena Lengold (nagrada čitalaca EU za najbolju evropsku priču), 2018. 
* ***Sati***, Majkl Кaningem, Arhipelag, 2018.
* ***Pogledaj arlekine!***, Vladimir Nabokov, Prometej, 1999; Dereta, 2019. 
* ***Čovek u crvenom kaputu***, Džulijan Barns, Geopoetika, 2020.
* ***Tišina***, Don DeLilo, Geopoetika, 2020.
* ***Beli šum***, Don DeLilo, Geopoetika, 2022.
* ***Dorsi***, Grejl Markus, Clio, 2022.

=== Pozorišni komadi ===

Na [[Olimpijada 2012|Kulturnoj olimpijadi u Londonu]] 2012. godine uspešno je izvedena predstava ***Henri Šesti*** [[Narodno pozorište u Beogradu|Narodnog pozorišta u Beogradu]] u režiji [[Nikita Milivojević|Nikite Milivojevića]] i prevodu Zorana Paunovića. Predstava je izvedena na pozornici čuvenog Glob teatra i pobrala je niz pozitivnih kritika kako londonske publike tako i kritičara. Predstava ***Henri Šesti*** izvedena je i na prvom ''Šekspir festivalu'' u Čortanovcima 2014. godine.

Predstava ***Hamlet*** u režiji i adptaciji Ane Vukotić i u prevodu Zorana Paunovića premijerno je izvedena na Velikoj sceni Crnogorskog narodnog pozorišta juna 2019. godine.

==== Prevodi dramskih komada (izbor) ====
* ***Henri Šesti***, Vilijam Šekspir, u režiji Nikite Milivojevića (Narodno pozorište Beograd, 2012)
* ***The Silent Language***, Miodrag Stanisavljević, u režiji Džeklin Stoun (TUTA Theatre Chicago, 2013) 
* ***Getsimanski vrt***, Dejvid Her, u režiji Ljiljane Todorović (Atelje 212, 2019) 
* ***Hamlet***, Vilijam Šekspir, u režiji Ane Vukotić (Crnogorsko narodno pozorište, 2019)

== Nagrade ==
* ''[[Nagrada Miloš N. Đurić]]'' za najbolji prevod godine za prevod romana Vilijama Trevora ***Felisijino putovanje*** (Nolit, Beograd, 1997)
* ''Nolitova nagrada'' za najbolji prevod u 1997. godini za prevod romana ***Felisijino putovanje*** Vilijama Trevora (Nolit, Beograd, 1997) 
* [[Društvo književnika Vojvodine|''nagrada Društva književnika Vojvodine'']] za najbolji prevod godine za roman ***Pogledaj arlekine!*** (Prometej, Novi Sad, 1999)
* nagrada ''Laza Kostić'' za prevod romana ***Uliks*** (Geopoetika, 2003)
* nagrada ''Mihailo Đorđević'' za najbolji prevod književne proze sa engleskog jezika za prevod romana ***Podzemlje*** Dona DeLila (Geopoetika, Beograd, 2007)
* Nagrada ''Inicijal'' za doprinos umetnosti i kulturi za knjigu ***Prozor u dvorište*''', Sajam knjiga u Nišu, 2018.

## Članstvo
* potpredsednik Srpskog PEN centra
* član Udruženja književnih prevodilaca Srbije
* član Srpskog književnog društva
* član Društva književnika Vojvodine
* član NIN-ovog žirija kritike za najbolji roman godine (2015, 2016)
* predsednik NIN-ovog žirija kritike za najbolji roman godine (2017, 2018)
* dopisni član SANU od 2018. godine

## Reference

## Povezano
* Istorija, fikcija, mit (eseji)

## Vanjske veze
* Beleška o autoru na sajtu Geopoetike 
* Filološki fakultet Univerziteta u Beogradu 
* Filozofski fakultet Univerziteta u Novom Sadu
* SANU
* Srpski PEN centar