Colkin

**Colkin** (*Tzolkin*, odn. *Tzolk'in* prema revidiranom pravopisu Gvatemalske akademije majanskih jezika, kojem se sada daje prednost) ime je koje su majanistički proučavaoci dali verziji 260-dnevnog Mezoameričkog kalendara, koji je koristila Majanska civilizacija u pretkolumbijskoj Mezoamerici.

Colkin je najosnovniji i najšire posvedočen od svih majanskih kalendara; bio je glavna komponenta društva i ritualnih aktivnosti starih Maja. Neke majanske zajednice ga i danas koriste u gvatemalskim visijama. Upotreba mu je marginalna, ali se proširuje, mada nailazi na otpor nekih evangeličkih preobraćenika.

Reč znači "broj dana" (ili "račun - " ili "brojanje dana") i zapravo je neologizam na osnovu jukatečkog majanskog. Odgovarajuće reči u gvatemalskim kulturama K'iche' i Kaqchikel, koje ga neprekinuto koriste preko 500 godina su *Ajilabal q’ij* odn. *Cholq'ij*. Koju su reč koristile pretkolumbijske Maje nije poznato. Asteci su sličan kalendar, verovatno baziran na nestalom centralnomeksičkom običaju, zvali *[[tonalpohualli]]*, na jeziku Nahuatl.

## Colkinovi imenovani dani
Kalendar colkin kombinuje dva ciklusa: jedan od dvadeset imenovanih dana i drugi od trinaest brojeva (*[[trecena]]*). Tako se dobija (20×13=) 260 jedinstvenih dana. Svaki dan je uzimao sledeće ime i broj - kada bi se došlo do 13, sutradan bi se nastavilo sa 1 itd. U tabeli je pokazano 20 pojedinačnih imenovanih dana:

Colkin nema opšte priznati početak i kraj. Neki ga vide kao potpuno cirkularnog, bez početka, a drugi predlažu različite dane za početak. Jedna takva sugestija:
* 1 Imix (mogući prvi dan Colkina)
* 2 Ik
* 3 Akbal
* 4 Kan
* 5 Chicchan
* 6 Cimi
* 7 Manik
* 8 Lamat
* 9 Muluc
* 10 Oc
* 11 Chuen
* 12 Eb
* 13 Ben (13. dan Colkina)
* 1 Ix (14. dan Colkina)
* 2 Men
* 3 Cib
* 4 Cabab
* 5 Eznab
* 6 Cauac
* 7 Ahau
* 8 Imix
* 9 Ik
* 10 Akbal
* 11 Kan

...
* 9 Cib
* 10 Cabab
* 11 Eznab
* 12 Cauac
* 13 Ahau (260. dan Colkina).

Ciklus je korišćen za određivanje vremena verskih i ceremonijalnih događaja i za proricanje.

## Značenja
Svaki od dvadeset dana je povezan sa različitim bogom iz majanske mitologije.
* **Imix** : 'Krokodil' - reptilsko telo planete Zemlje, ili sveta.
* **Ik** : 'Vetar' - dah, život. Takođe i nasilje.
* **Akbal** : 'Noć-kuća' - tama, podzemlje, domen noćnog jaguar-sunca. 
* **Kan** : 'Kukuruz' - znak mladog kukuruznog gospodara koji donosi obilje, zrelost. Takođe gušter, mreža.
* **Chicchan** : 'Zmija' - nebeska zmija.
* **Cimi** : 'Smrt'
* **Manik** : 'Jelen' - znak Gospodara lova.
* **Lamat** : 'Zec' - znak planete Venere, zalaska Sunca.
* **Muluc** : 'Voda' - simbolizovana žadom, jedan aspekt vodenih božanstava, ribe.
* **Oc** : 'Pas' - koji vodi noćno Sunce kroz podzemlje.
* **Chuen** : 'Majmun' - veliki zanatlija, pokrovitelj veština i znanja. Takođe nit.
* **Eb** : 'Trava' ili 'Tačka' - u vezi sa kišom i olujama.
* **Ben** : 'Trska' - koja podržava rast kukuruza, trske i čoveka.
* **Ix** : 'Jaguar' - noćno Sunce. Takođe kukuruz.
* **Men** : 'Orao' - mudrac, ptica, Mesec.
* **Cib** : 'Sova/Lešinar' - noćne i dnevne ptice smrti. Takođe vosak, duša, insekt.
* **Caben** : 'Zemljotres' - strahotna moć. Takođe doba, misao.
* **Etz'nab** : 'Nož' - opsidijansko žrtveno sečivo.
* **Cauac** : 'Kiša' ili 'Oluja' - nebeske zmajske zmije i čakovi, bogovi groma i munje.
* **Ahau** : 'Gospodar' - sjajni bog Sunce.

## Upotrebe

Colkin je dosta korišćen u majanskim natpisima i kodeksima (knjigama). Simbolizam povezan s Colkinom se takođe primećuje u *[[Popol Vuh]]*-u (koji jeste napisan u nedugo nakonšpanskih osvajanja, ali je verovatno zasnovan na starijim tekstovima). Npr. kada je *[[Majanski herojski blizanci|Ixbalanque]]* postavio nemoguć zadatak *[[Ixquic]]*-u da sakupi mrežu kukuruza sa jedne stabljike, što je ovaj uspešno odradio, ona ostavlja otisak svoje mreže na zemlji, a dan "mreža" je početak Venerinog ciklusa koji sledi "ahau" (*ajpu* na Kiče jeziku), baš kao što je njeno dete naslednik *Hun Hunajpu*a.

Nije poznato kako su ga još koristile stare Maje. Ali se ponešto zna iz majanskih zajednica koje ga danas koriste: 
* Periodi od 260 dana su značajni za precizne cikluse u gajenju kukuruza. Dani tranzita kroz zenit (kada Sunce prolazi kroz tačku pod uglom od 90° u odnosu na horizont) mogli su biti uzgredno značajni za poljoprivredu duž južne obale Gvatemale. Prvi prolaz kroz zenit je 30. apr./trav., baš pred početak kišne sezone. Farmeri u tom regionu danas seju kukuruz krajem aprila ili početkom maja. Drugi prolaz, 13. avg/kol. približno odgovara vremenu žetve sasušenog kukuruza, a moguće i da je tekući baktun počeo tog dana 3114. pne. 
* Danas na gvatemalskim visijama, nekoliko grupa koriste ovaj period u obuci *Aj k'ij*-a, čuvara 260-dnevnog kalendara. Devet meseci nakon početka obuke u proricanju, mladi novak je "rođen" i svečano iniciran u svoj položaj. To bi značilo da su za Maje čovek i kalendar imali iste korene; oboje su lunarnog porekla.
* Ima nekih opetovanih rituala koji se izvode svakih 260 dana na isto obeleženi dan. Najčuvenija je "novogodišnja" proslava na dan 8 Chuwen, na Kiče jeziku (u Momostenangu) poznata kao *Waxakib' B'atz*.
* Neke dane smatraju manje ili više pogodnim za neke poslove. Npr. Ak'ab'al ili B'en niskog broja bili bi dobar dan za venčanje, a K'an za gradnju ili održavanje kuće.
* *Tedlock* beleži sistem divinacije na osnovu bacanja kockica i brojanja unapred kroz kalendar od tekućeg dana do nekih dana koji se zatim tumače. 
* Mnoga tradicionalna majanska imena potiču od kalendarskih dana, često rođendana (v. majanska astrologija).

## New Age
Colkin je poslužio kao osnova za *[[Dreamspell]]* kalendar, kojeg je razvio ezoterični autor Jose Arguelles u sklopu pokreta New Age. Arguejes se poslužio i raznim drugim mističnim izvorima, tako da to nije čist majanski kalendar.

## Poreklo i svrha
Smatra se da je 260-dnevni kalendar bio raširen u čitavom mezoameričkom kulturnom regionu, kao i da je bio najstariji i najznačajniji kalendarski sistem tamo zabeležen, nastao pre prve pojave u majanskim natpisima. Neizvesno je koja je mezoamerička kultura prva razvila ovaj kalendar. Stele sa najstarijim poznatim datumima po Dugom brojanju potiču iz rane Zapotečke faze u visokim dolinama Oaksake, na lokalitetima kao što je Monte Albán, sa polovine 1. milenija pne. Postoje i neki raniji primeri nečega što izgleda kao kalendarski glif, ali je njihova verodostojnost tema rasprave.

Kalendar nema očiglednih veza sa nekim astronomskim ili geofizičkim ciklusom, tako da je neizvesna njegova originalna svrha, ali postoji nekoliko teorija.

Po jednoj teoriji, kalendar potiče od umnoška brojeva trinaest i dvadeset, koji su Majama bili veoma značajni. Dvadeset, broj prstiju na rukama i nogama, bio je osnova majanskog brojevnog sistema. Trinaest je bilo nivoa u Nadzemlju gde su živeli bogovi, a današnji kalendarci kažu da je to broj "zglobova" u ljudskom telu (članci na nozi, kolena, kukovi, ramena, laktovi, članci na ruci i vrat).

*Barbara Tedlock* je proučavala ovaj sistem među nekim savremenim majanskim zajednicama u mestu Momostenango u visokoj Gvatemali, gde žive K'iche' Indijanci. Kod lokalnog poznavaoca je čak bila šegrt u tehnikama proricanja i formalno inicirana kao gatara 1976. Ona kaže:
:"Momostekanski kalendar obuhvata i 260-dnevni ciklus i 365-dnevnu solarnu godinu, sa četiri klasičnomajanska Nosača godine, ili *Mam*, koji povezuju to dvoje. 260-dnevni ciklus je zamišljen kao čvrsto povezan sa svetovnim ili zemaljskim poslovima, odraz ne nekog astronomskog perioda već period ljudske gestacije. Prošli etnografski opisi ovog ciklusa sadrže razna suprotna mišljenja u vezi njegovog prvog dana, ali poređenje sadašnjih rezultata i onih iz ranijih studija ukazuje da nema određenog prvog dana".

*Aveni* veruje da nema jedinstvenog odgovora. Ali on kaže:
:"Jednom je Majanski genij mogao prepoznati da negde u dubini ovog kalendarskog sistema leži čudesni spoj, čarobno ukrštanje niza ciklusa vremena: 9 meseci, 13 puta 20, ciklus rođenja, ciklus setve, Venerin ciklus, Sunčev ciklus, ciklus pomračenja. Broj 260 je bio kao skrojen za Maje."

Aveni dalje pretpostavlja da su Maje koristile Venerin kalendar na isti način kako su drugi koristili Sunčev kalendar. On sugeriše da je "Venerina tablica" u Drezdenskom kodeksu precizna efemerida za predviđanje položaja Venere. Aveni takođe primećuje da osnovni poljoprivredni ciklus u visokoj Gvatemali takođe traje oko 260 dana i zove se *tzolkin*. Takođe može postojati veza sa prosečnom dužinom vremena potrebnom između pojave Venere kao jutarnje i večernje zvezde, oko 263 dana. Aveni primećuje da "prosečno trajanje između sukcesivnih polovina sezone pomračenja, 173 ½ dana, odnosi se prema colkinu 3 prema 2." Mada ovo deluje nategnuto, postoje dokazi da su Maje koristile colkin za predviđanje položaja Venere i događanja pomračenja.

Još jedna teorija ističe da 260-dnevni period potiče od dužine ljudske trudnoće, tj. blizu je prosečnom broju dana između *prve propuštene* menstruacije i rođenja (za razliku od Naegeleovog pravila koji pretpostavlja 40 sedmica [280 dana] između *poslednje* menstruacije i rođenja). Po tome bi babice bile prve koje su izmislile kalendar, kako bi predvidele dan rođenja bebe

Nekoliko istraživača (npr. *Malmström 1973., Nutall 1928., Apenes* 1936.) identifikovalo je korelaciju između ciklusa i 260-dnevnog razmaka između zenitalnih tranzita Sunca. Prema ovoj hipotezi, 260-dnevni ciklus je nastao u uskom pojasu od 14º 42' do 15º sev. geografske širine u kojem je Sunce okomito iznad glave oko 12-13. avg/kol. i opet 260 dana kasnije oko 30. apr/trav. - 1. maja/svi. (Malmstrem identifikuje Izapansku kulturu kao pogodnog kandidata u tom pojasu). Ovaj period je mogao biti korišćen u rasporedu sadnje kukuruza. Ipak, uloženo je nekoliko prigovora na ovu teoriju. Kalendar od 260 dana teče neprekidno, a tranziti kroz zenit se smenjuju svakih 260 pa 105 dana. Prvi poznati kalendarski natpisi su nađeni znatno severnije od ove zone. Zbog toga ova teorija nema široku podršku.

Na kraju je takođe moguće da za 260-dnevni ciklus ima više razloga, gore spomenutih ili nepoznatih.

## Povezano
* Majanski kalendar
* Majansko kalendarsko gatanje
* Majansko pismo
* Haab'
* Mezoamerički kalendari
* Tonalpohualli

## Fusnote
(uglavnom prenete iz originala na engleskom:)

## Izvori
(na engleskom:)
*  
*  
*  
*  
*  
*  
*  
*  
* 
* 

## Vanjske veze
(na engleskom:)
* Maya Calendar with Names and color Glyphs 
* Maya Calendar Round (CR) made of two parts: Ritual (Tzolk'in) Calendar and the Haab