Pleven

**Pleven** (bugarski: Плевен, povijesno znan i kao *Plevne*, po turskom nazivu mjesta ili kao *Plevna*, po engleskom nazivu mjesta) sedmi je grad po veličini u Bugarskoj, sa 137.000 stanovnika. Nalazi se u sjevernom dijelu zemlje i administrativno je sjedište istoimene Plevenske Oblasti.

Povijesno je poznat po Opsadi Plevena iz 1877 Danas je najznačajniji privredni centar sjeverozapadne Bugarske.

## Geografija

Pleven se nalazi u bogatom poljoprivrednom kraju, na ravnom dunavskom platou (centru antičke pokrajine Mezije) i okružen je vapnenačkim brežuljcima. Leži 170&nbsp;km od Sofije, 320&nbsp;km zapadno od Crnog mora i 50&nbsp;km južno od Dunava.

Rijeka Vit teče nedaleko od grada, a rječica Tučenica (nju ljudi iz Plevena zovu *Barata*, što znači *potočić*) teče kroz grad.

Klima u gradu je kontinentalna, s hladnim zimama (najniže se temperature spuštaju i do -15°C) i vrlo vrućim ljetima (do +35, pa čak i +44°C).

## Historija

### Od neolita do antike

Najstariji tragovi ljudskih naseobina otkriveni u okolici i sežu do 5000. pne. Pronađeni su i brojni predmeti Tračana, koji su milenijumima naseljevali ovaj kraj.

Na početku nove ere, Pleven i njegova okolica postali su dio antičke provincije Mezije, a u blizini grada niklo je rimsko naselje *Storgosia*, kao odmorište na važnom rimskom putu iz *Oescusa* (danas mjesto Gigen) za *Philippopolis* (današnji Plovdiv). Ovo odmorište kasnije je pretvoreno u utvrdu. Na tom je lokalitetu otkopana ranokršćanska bazilika iz 4. stoljeća.

### Za srednjeg vijeka

Za srednjeg vijeka, Pleven je postao najjače uporište Prvog i Drugog Bugarskog carstva. Po dolasku Slavena, naselje dobija ime *Pleven*, a to je vjerojatno došlo od staroslavenske riječi *plevnja* (u značenju *žitnica*, *hambar*) ili od riječi *plevel*, što bi pak značilo 'pljeva*.

Ime Pleven zabilježeno je prvi put u povelji hrvatsko-ugarskog kralja [[Ištvan V., hrvatsko-ugarski kralj|Ištvana V]] [[1270]], u vezi s njegovim vojnim pohodom na bugarske zemlje.

=== Za vrijeme osmanske vlasti ===

Za vrijeme vladavine [[Osmansko Carstvo|Osmanskog Carstva]], Pleven je neznatno izmjenio ime u [[Turski jezik|tursku varijantu]] - *Plevne*. U vrijeme [[bugarski nacionalni preporod|bugarskog nacionalnog preporoda]] na početku [[19. vijek|19. stoljeća]] podignute su mnoge crkve, škole, mostovi i drugi javni objekti.

Prva građanska škola u gradu podignuta je [[1825]] godine, a prva za žensku omladinu [[1840]] Pleven je bio mjesto u kojem je [[Bugari|bugarski]] nacionalni heroj [[Vasil Levski]] osnovao svoj revolucionarni komitet [[1869]], kao dio veće međunarodne revolucionarne organizacije.

=== Opsada Plevena ===

Grad je bio poprište velikih borbi za vrijeme opsade od strane [[Rusija|rusko]]-[[Rumunjska|rumunjske]] vojske za [[Rusko-turski rat (1877.-1878.)|Rusko-turskog rata 1877.-1878.]]

Ova dugotrajna opsada (5 mjeseci) stajala je Ruse i Rumunje 38. 000 poginulih, nakon četiri krvava juriša na grad. Zauzimanje citadele [[28. novembar]] [[1877]] bilo je ključni događaj u Ratu za oslobođenje Rumunjske i kasnije je utrlo put za oslobođenje Bugarske.

=== Pleven za modernih vremena ===

Nakon oslobođenja od turaka Pleven se ubrzano razvio u središnje mjesto tog dijela Bugarske.
*Bugarska nacionalna seljačka zajednica* (stranka po mnogočemu bliska [[Hrvatska seljačka stranka|HSS]]-u), inače najjača politička snaga između dva svjetska rata, osnovana je u Plevenu u decembru [[1899]]

== Privreda ==

Pleven se za dugo vrijeme socijalističke vladavine razvio u značajan industrijski centar, tako je podignuta [[rafinerija]], pogoni metalne industrije, proizvodnja strojeva, kao i pogoni lake i prehrambene industrije. Od [[1989]] i pada socijalizma, mnogi su se pogoni našli u dubokoj krizi, poput rafinerije Plama. Mnogi su pogoni zatvoreni, a većina ih je bitno smanjila proizvodnju. Nakon [[2000-ih]] stanje se počelo popravljati, naročito u lakoj industriji (predionice i modna industrija). Nezaposlenost pada, [[2000]] bila je 17% a [[2005]] pala je na 7,5%.
== Transport ==

Pleven je važno prometno čvorište; preko njega ide međunarodni [[Željeznica|željeznički]] pravac [[Sofija (grad)|Sofija]]-[[Bukurešt]]-[[Moskva]]. Pored grada prolazi međunarodni cestovna magistrala *'E 83**. Trasa buduće autoceste **A2 Hemus''' Sofija-Varna treba proći 16&nbsp;km južnije od grada.

## Gradovi prijatelji

*  Brest
*  Jinzhou
*  Kaiserslautern
*  Edessa
*  Volos
*  Bitolj
*  Kavadarci
*  Agadir
*  Guimarães
*  Moskva (Centralni administrativni okrug)
*  Rostov na Donu
*  Brăila
*  Gornji Milanovac
*  Bursa
*  Chernivtsi
*  Charlottesville, Virginia

## Vanjske veze

* Stranice općine Pleven 
* Gradovi i sela u Plevenskoj Oblasti; karte,stanovništvo, poštanski i telefonski brojevi, podatci       
* Slike iz Plevena 
* Regionalni povijesni muzej