Topografska karta

**Topografska karta** je grafički prikaz nekog dela Zemljine površine, koji je proporcionalno umanjen i ortogonalno projektovan na horizontalnu ravan na kojoj su utvrđenim znacima prikazani važni prirodni i veštački objekti. Izrada topografskih karata izučava se u topografiji.

Svaka topografska karta sadrži: razmeru i sadržaj karte.

Postoje sledeća pravila obeležavanja:

**Razmera** (iznos proporcionalnog smanjenja) čini odnos duži na karti i u prirodi. Na karti je ona predstavljena kao grafički razmernik ili u vidu brojčanog odnosa.
Sadržaj topografske karte čine reljef obeležen smeđom bojom (izohipse i šrafe), hidrografija obeležena plavom bojom, veštački objekti obeleženi crnom i crvenom bojom.
Izohipse su linije koje spajaju tačke sa istim nadmorskim visinama. Njihovo vertikalno odstojanje se naziva ekvidistanca.

## Istorijski razvoj

Topografske karte se zasnivaju na topografskim istraživanjima. Ova istraživanja se sprovode na velikim područjima i za cilj imaju prikaz karakterističnih izgleda terena. Po svom cilju se razlikuju od katastarskih kojima je cilj istraživanja bi vezan samo za prikaz granica imanja i državnih granica.

Prva topografska karta u više listova jedne cele zemlje, završena je od strane *Carte géométrique de la France*, 1789. Topografska istraživanja su bila sprovedena kako bi pomogla vojsci u planiranju bitki i raspoređivanju snaga za odbranu. Za ovo su od vitalnog značaja bili podaci o elevaciji terena.

## Podela

Podela topografskih karata može se izvršiti na osnovu nekoliko kriterijuma, a najčešći od njih su: razmera, sadržaj i način izrade. Međutim, kako je svaka podela rezultat dogovora, tako se, kod različitih autora, mogu naći različiti kriterijumi podele po istim osnovama.

### Podela karata po razmeri

Prema razmeri, topografske karte se mogu grupisati u tri kategorije:
* **planovi** - topografske karte najkrupnije razmere. Njihova razmera je veća od 1:10 000 (1:5 000, 1:2 500, 1:1000, 1:500, 1:250, 1:100);
* **topografske karte srednje razmere** - obuhvataju sve razmere od 1:10 000 do 1:200 000;
* **geografske, ili pregledne, karte** - topografske karte, čija je razmera sitnija od 1:200 000.

### Podela karata po sadržaju

Sadržaj topografske karte podrazumeva prirodne i veštačke objekte prikazane na karti. U zavisnosti od različite svrhe istraživanja, izrađuju se karte različitog sadržaja, koje se, prema ovom kriterijumu, mogu podeliti u sledeće kategorije:
* **potpune karte** - sadrže sve prirodne i veštačke objekte, koji se u datoj razmeri mogu prikazati. Uz objekte su dati i podaci o njima, kao što su kote, nazivi reka, planina, naseljenih mesta;
* **neme karte** - sadrže sve objekte koje sadrže i potpune karte, sa tom razlikom, što su njihovi nazivi izostavljeni;
* **slepe karte** - sadrže samo prirodne objekte, tj. izohipse terena sa označenim vrednostima nadmorskih visina. Takođe, na ovim kartama označeni su i svi vodotokovi koji se u datoj razmeri mogu prikazati, kao i njihovi nazivi. Ova vrsta karata je uvek dvobojna - izohipse su prikazane u standardnoj, smeđoj, boji, dok su vodotokovi plavi.

### Podela karata prema načinu izrade

Topografske karte mogu se izrađivati na dva različita načina. Klasičan način izrade karata je geodetsko snimanje koordinata karakterističnih tačaka reljefa, i njihovo kasnije povezivanje na karti. Savremeni način izrade topografskih karata podrazumeva merenja obavljena na stereomodelima, dobijenim aero ili terestričkim stereosnimanjem. Po načinu izrade, karte mogu biti:
* **klasične topografske karte**, bazirane na podacima neposredno merenim na terenu;
* **fotogrametrijske topografske karte**, urađene na osnovu aero ili terestričkih stereosnimaka, uz neophodne kontrolne tačke merene na terenu.

## Reference

## Povezano
* Geografija
* Geološka karta

## Vanjske veze