open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Mihail Čigorin

**Mihail Čigorin** (), rođen je 12. novembra 1850. u mestu Gaćina u blizini Sankt Petersburga, Rusija. Umro je 25. januara 1908. u Lublinu, Poljska. Bio je vodeći ruski šahista i jedan od glavnih nosilaca "ruske šahovske škole". Prvi šahovski velemajstor iz Rusije, koji je dominirao šahovskim svetom XIX veka.

## Šahovski uspesi
Igrao je dva meča protiv Vilhelma Štajnica za titulu svetskog prvaka u šahu. Prvi put, 1989. godine gubi sa 10½ : 6½, a drugi put je izgubio sa 12½ : 10½. Ukupan skor sa Štajnicom je dostojan poštovanja: +24, =8, -27.

Igra nerešeno meč sa Zigbertom Tarašom u Sankt Petersburgu 1893. (+9-9=4) protiv koga je imao pozitivan bilans (+14-13=8). Šahovski debi na međunarodnim turnirima imao je u Berlinu 1881. gde je zauzeo treće mesto.

Bio je drugi ispred svetskog šampiona Laskera i bivšeg svetskog prvaka Štajnica a iza Hari Nelson Pilsburija protiv koga je takođe imao pozitivan bilans (+8-7=6).

Drugi je i u Budimpešti 1896, gde gubi od Rudolfa Haroušeka sa 3 : 1 u finalu. Pobeđuje na šahovskom turniru u Beču 1903. Takođe, pobeđuje Laskera (+2-1=3) na turniru u Brajtonu gde je igrao kao crni u svim partijama.

## Čigorinova šahovska otvaranja
Nekoliko šahovskih otvaranja nosi njegovo ime, kao i čuvena Čigorinova varijanta Rui Lopez otvaranja: **1.e4 e5 2.Sf3 Sc6 3.Lb5 a6 4.La4 Sf6 5.O-O Le7 6.Te1 b5 7.Lb3 d6 8.c3 O-O 9.h3 Sa5**. 
Takođe, poznata je Čigorinova odbrana u Daminom gambitu: **1.d4 d5 2.c4 Nc6**

* Imao je izrazito negativan bilans protiv Laskera (+1-8=4), a jedinu pobedu je ostvario u prvoj odigranoj partiji u Hejstingsu 1895.
* Imao je pozitivan bilans sa Rihardom Tajhmanom (+8-3=1) ali i negativan sa David Janovski (+4-17=4).
* Famozni meč Čigorina sa Aljehinom, 1892. je bio osnova za naučno fantastičnu novelu *The Squares of the City*, DŽona Brunera (1978).
* Čigorin je učestvovao na 13 domaćih i 24 međunarodna turnira. NJegove partije su bile različite sa napadačkim stilom, originalnom strategijom sa konstantnom željom za inicijativom.

## Vanjske veze
# Šahovske partije Čigorina
# Šahovske partije Čigorina 

## Izvori
* Hooper, David and Kenneth Whyld (1996). The Oxford Companion To Chess. Oxford University. . 
* Efim Bogoljubov - *Games of Mikhail Chigorin (Master Game Collections)* • Publisher: Batsford Ltd (June 25, 1987) • 

## Fusnota
Kineski šah

**Kineski šah** ili **Sjangći (Xiangqi)** (象棋 ), je kineska igra s dva igrača iz porodice strateških igara na tabli kojoj pripadaju i zapadnjački šah, indijska čaturanga, japanski šogi i vrlo sličan korejanski džangi. Prvi karakter 象 *sjang* ima značenje "slika" ili "prikaz", otud se *Sjangći* može doslovce prevesti kao "slikovni šah ". Iako ovaj karakter takođe znači *slon*, igra se najčešće zove **Kineski šah** na zapadu.

Poreklo sjangćija je sporno; neki istoričari smatraju da potiče od lijuboa a drugi tvrde da je ona slična indijskoj igri čaturanga iz 6. veka. To je jedna od najpopularnijih igara iz porodice čaturanga na svetu, naročito u Aziji. Karakteristične osobine sjangćija su jedinstveni potezi figurom *pao* ("top"), pravilo da se *generali* (slično kralju u šahu) ne mogu međusobno napadati, i pozicije *reka* i *palata*, koje ograničavaju kretanje nekih figura.

## Vanjske veze

* Club Xiangqi: An Online Chinese Chess Game Free online site to play xiangqi
* Computer Chinese Chess (.pdf)  (Yen, Chen, Yang, Hsu) – review
* Online Chinese chess lessons
* Introduction to Chinese Chess 
* An Introduction to Xiangqi for Chess Players 
* GamesByEmail.com -- Free PBEM Xiangqi
* GamesByEmail.com -- Free PBEM Dark Xiangqi
* Chinese Chess | Zillions Of Games
* Qianhong : Chinese Chess for Windows (free)

* World Chinese Chess Federation 
* Xiangqi: Chinese Chess at ChessVariants.com
* Chinese Chess for Game Courier - Play Chinese Chess with others online
* Xiangqi at BrainKing.com Play Xiangqi online (free)
* Coffee Chinese Chess - Xiangqi Java applet
Međunarodni šahovski sudija

**Međunarodni (šahovski) sudija** je najviše sudijsko zvanje u šahu.

Postoje titule međunarodni sudija (IA) i sudija FIDE (FA). Prema Pravilniku o međunarodnim sudijama FIDE (usvojen na u Novom Sadu, 1998. godine), uslovi za titulu međunarodnog sudije su temeljno poznavanje Pravila šahovske igre i Pravilnika FIDE za šahovska takmičenja, apsolutna objektivnost, zadovoljavajuće znanje jednog od službenih jezika FIDE, minimalno poznavanje rada na računaru (korisnički nivo se zahteva), poznavanje rada sa različitim vrstama elektronskih šahovskih satova i iskustvo u svojstvu glavnog sudije, ili njegovog zamenika na bar četiri FIDE rejting-turnira (dve različite vrste turnira) u roku od pet godina i to:
* finale nacionalnog seniorskog šampionata;
* zvanični FIDE turniri i mečevi;
* međunarodni turniri i mečevi za titule;
* međunarodne šahovske priredbe sa najmanje 100 igrača;
* svi svetski i kontinentalni šampionati u ubrzanom šahu, i
* suđenje na šahovskoj olimpijadi.

Za sudiju FIDE ove norme su blaže. Najnoviji amandmani stupili su na snagu 2004. godine.

## Reference

## Povezano
* Šah
* Pravila šaha
* FIDE
* Šahovski sudija

## Vanjske veze
* Pravilnik FIDE o sudijskim titulama
* FIDE
* Šahovski savez Srbije 
* Šahovski savez Centralne Srbije
* Šahovski savez Vojvodine 
* Šahovski savez Beograda 
* Šahovski savez Republike Srpske
Šahovski turnir u Londonu 1883.

**Šahovski turnir u Londonu, 1883.** se igrao od 26. aprila do 23. juna 1883. Završio se pobedom Johanesa Cukertorta.

Na početnik turnira Štajnic je igrao odlično i očekivala se njegova sigurna pobeda, međutim Cukertort je do kraja popravio svoju formu i na kraju pobeđuje. Skor sistem ovog turnira je bio veoma neobičan. Remi partije su se ponovo igrale i ako bi igrači ponovo remizirali igrali su i treću partiju. Igrali su po 26 partija ne računajući remije.

Učesnici su bili Cukertort, Štajnic, Blekburn, Čigorin, Ingliš, Mekenzi, Meson, Rozental, Vinaver, Bird, Noa Selman, Mortimer i Skajpvort. Nagrade su bile: £250, £150, £120, £90, £70, £50 i £25.

Pet partija nedeljno je igrano u Viktorija Holu u Kriterionu, od 9 do 17 i od 19 do 23 časova. Vremensko ograničenje od 15 poteza je bilo regiulisano satom koji se i danas koristi. Izumeo ga je Tomas Brajt Vilson (po savetu Blekburna) i prvi put je upotrebljavan na turnirima. Remi partije su ponovo igrane u subotu i nedelju.

Cukertort je igrao neverovatno dobro 23 kola. Njegov skor je bio 22 pobede uz jedan nesrećan poraz. Kasnije je pod uticajem opijata izgubio poslednje tri partije. Njegov dinamičan stil igre potseća na igru Aljehina i Kasparova.

Štajnic je igrao veoma riskantno sa najjačim igračima i izgubio je nekoliko partija. Ipak je završio turnir kao drugi sa tri poena zaostatka u odnosu na Cukertorta.

Blekburn je igrao opreznije nego što obično igra što je rezultiralo osvojenim trećim mestom.

## Turnirska tabela

*******************************************************
*******************************************************

## Povezano
* Šahovski turnir „London 1851.“
* Šahovski turnir „London 1862.“
* Šahovski turnir „London 1872.“
* Šahovski turnir „London 1899.“
* Šahovski turnir „London 1922.“
* Šahovski turnir „London 1927.“

## Reference
*Sid Pickard - London 1883 International Chess Tournament*, Izdavač: *B.T. Batsford Ltd* (1997), , 

## Vanjske veze
* Štajnic - Blekburn
* Štajnic - Čigorin
* Cukertort + Blekburn
* Čigorin - Blekburn
Légalov mat

Sir de Legal () tvorac je mata u 7 poteza, koji se popularno naziva **Legalov mat**.


```
1. e4   e5
2. Lc4  d6
3. Sf3  Lg4
4. Sc3  g6
5. S:e5 L:d1
6. L:f7 Ke7
7. Sd5#
```


## Povezano
* Šahovska notacija
Aleksandar Witek

**Aleksandar Witek** (Sisak 1852. - Graz 1894.) bio je prvi hrvatski šahovski majstor (pojam "velemajstor" u to doba još nije postojao).

Iz Siska je odselio 1870. Živio je u Grazu, Beču (gdje diplomira arhitekturu 1875) i Sarajevu. Godine 1877. izabran za potpredsjednika šahovskog kluba u Grazu. Zabilježeno je da je 1881. odigrao simutanku na slijepo na deset ploča.

Godine 1881. u *Oesterreichische Lesenhalle* demantira da je rođen u Grazu ističući da je Sisak njegov rodni grad, a Hrvatska domovina.

Između 1881. i 1883. nastupio je na nekoliko vrlo jakih turnira u Grazu, Beču i Berlinu i postigao dobre rezultate. Pobijedio je mnoge vodeće majstore, između ostalih Steinitza (koji će 1886. postati prvi svjetski prvak) i Čigorina, koji će kasnije igrati dva meča za prvenstvo svijeta sa Steinitzom. 

Najjači je bio turnir u Beču 1882, gdje su nastupili svi najjači igrači svijeta. Turnir je bio vrlo naporan, jer je 18 sudionika igralo u dva kruga. Witek je osvojio 9. mjesto.
 
Tada se bavio mišlju da postane šahovski profesionalac, ali se odlučio za sigurniju državnu službu.

LITERATURA:

Mato Damjanović: *Witek pobijedio Čigorina*, "Vjesnik*, 14. svibnja 1994.

Stanislav V. Mitrinović: *Dopunski podaci o Aleksandru Witeku*, "Šahovski glasnik", br. 6/1986, str. 82-85.

Slavko Peleh: *Kronologija hrvatskog šaha (15)'', "Vjesnik", 4. lipnja 1994.
Simbol

**Simbol** je objekat, slika ili neka druga prezentacija ideje, koncepta ili abstrakcije. Čest primjer simbola su simboli korišteni na mapama koji prikazuju mjesta od interesa, kao što su npr. ukršteni mačevi koji predstavljaju bojno polje. Drugim riječima simbol je sve ono što može stajati umjesto nečeg drugog i da ga tom prilikom prepoznatljivo reprezentuje.

## Historija
Po leksičkim definicijama simbol je znak po kojem se nešto prepoznaje ili naslućuje. Riječ je grčkog porijekla što znači baciti uporedo, zajedno, pa u tom smislu upoređivati, sjediniti se... Simbol je u staroj Grčkoj bila pločica sa osobenim znakovima koju je domaćin davao određenom gostu na rastanku ikoja se razbijla na dvoje da bi svako zadržao jedan dio po kome bi se mogli prepoznati. To je, dakle, znak po kojem prepoznajemo nešto što smo znali.

## Povezano

* Amblem
* Grb
* Logo

## Vanjske veze
* Univerzalni simboli
Čovječe, ne ljuti se

**Čovječe, ne ljuti se** (njem. *Mensch ärgere Dich nicht*), društvena igra za najmanje dva igrača, dok najveći broj igrača ovisi o ploči na kojoj se igra. Sastoji se od nekoliko (najčešće 4 ili 6) grupa čunića različitih boja, po četiri čunića u svakoj grupi.

Uključivanje pojedinog čunića uvjetuje kocka označena s točkama (do šest točaka).

Kocku bacaju igrači po redu dok se jednom od njih ne okrene šestica. Kad je čunić uključen, "hoda" po označenim poljima na ploči. Broj koraka opet uvjetuje broj koji se okrene na kockici ispuštenoj iz ruke korisnika odabranog čunića! "Šestica" na kocki dozvoljava igraču još jedno bacanje ili izlazaj jo jednog čunjića na početni položaj.

Polja kruže po unutarnjem krugu ploče i završavaju na poljima označenih bojama čunića, što znači da je **cilj** smjestiti čuniće u ta polja kad prijeđu put po ploči.

Igru je u zimskim mjesecima 1907./1908. godine u Münchenu osmislio Josef Friedrich Schmidt.

## Vanjske veze
Čovječe ne ljuti se  besplatna pc verzija društvene igre Čovječe ne ljuti se.
Amblem

**Amblem** je slika, abstrakt ili reprezentacija koja konceptualno ili alegorički predstavlja neku ličnost ili organizaciju. Amblemi se najčešće povezuju sa monarsima, kraljevima i velikodostojnicima.

Nacionalni amblemi su oni amblemi koji predstavljaju naciju.

## Povezano
* Grb
* Logo
* Simbol
Hermanubis

**Hermanubis** je božanstvo nastalo spajanjem. On je istodobno i grčko i egipatsko božanstvo.
## Opis
Anubis je egipatski bog, a Hermes grčki. Njihovim stapanjem za vrijeme invazija Grka nastaje Hermanubis. Hermes i Anubis su naime bili slični jer vode duše mrtvih u podzemlje. Hermanubis je prikazivan u grčkoj odjeći, s Hermesovim štapom glasnika. I dalje je ostao sin Ozirisa i Neftis. Bio je popularan i za vrijeme Rimljana.
Diskografija benda Kings of Leon

Ovaj članak donosi dodatne informacije o grupi Kings of Leon.

## Diskografija
#### Studijski albumi
* Youth and Young Manhood (2003)
* Aha Shake Heartbreak (2004/2005)
* Because of the Times (2007)
* Only By The Night (2008)

#### EP i live albumi
* Holy Roller Novocaine EP (2003)
* What I Saw (2003)
* Day Old Belgian Blues (2006)

#### Singlice
* Molly's Chambers (2003)
* Wasted Time (2003)
* California Waiting (2004)
* The Bucket (2004)
* Four Kicks (2005)
* King of the Rodeo (2005)
* On Call (2007)
* Fans (2007)
* Charmer (2007)

## Položaji na top listama
### Albums

### Singles

## Vanjske veze
* everyhit.com &ndash; UK Top 40 Hit Database.
* australian-charts.com &ndash; Australian Chart Archive.
* Happyalone.com &ndash; Fansite detailing discography.
* NME.com "Kings Of Leon are Number One", *NME*, April 8, 2007. Accessed April 9, 2007.
Molitva (razvrstavanje)

**Molitva** može značiti:
* molitva, uspostavljanje odnosa pojedinca s božanstvom ili višim bićem:
* Molitva (pesma), pjesma koja je pobijedila na Eurosongu 2007. godine
Jon Bon Jovi

**Jon Bon Jovi** (rođen **John Francis Bongiovi**, 2. ožujka 1962.) američki je pjevač, skladatelj i glumac najpoznatiji kao vodeći vokal rock sastava Bon Jovi.

### Glumački rad
Bon Jovi je glumio u filmovima *[[Moonlight and Valentino]]*, *[[The Leading Man]]*, *[[Destination Anywhere]]*, *[[Homegrown (film)|Homegrown]]*, *[[Little City]]*, *[[No Looking Back]]*, *[[Row Your Boat]]*, *[[Vampires Los Muertos]]*, *[[U-571 (film)|U-571]]*, *[[Cry Wolf]]* i *[[National Lampoon's Pucked]]*. Također je imao manju ulogu nasilnog muža u filmu *[[Pay It Forward]]*. Na televiziji je nastupao u serijama *[[Sex and the City]]* i *[[Ally McBeal]]* , te gostovao u serijama *[[The West Wing]]*, *[[Las Vegas (TV serija)|Las Vegas]] i Baby Daddy*. Također je u maju 2007. godine gostovao u emisiji American Idol.
Molitva

**Molitva** je uspostavljanje odnosa s Bogom ili drugim oblikom duhovnoga bića. Moliti znači razgovarati s Bogom i zadržavati se s njim, zahvaljivati, klanjati se, iznositi svoja razmišljanja i osećaje, moliti ga nešto i davati zadovoljštinu.

Čitava se vjera zasniva na molitvi. Ona je održava i utvrđuje u privatnom i javnom životu. Katolici se osim Bogu, mole i Blaženoj Djevici Mariji, svecima i anđelima čuvarima. Na kraju molitve kaže se amen, kao reč potvrđivanja.

Među najpoznatijim molitvama su: kršćanska molitva Oče naš, koju je prvi molio Isus Krist, katoličke molitve Zdravo Marijo, Slava Ocu, Nicejsko-carigradsko vjerovanje, pravoslavna molitva Kyrie, islamska molitva Tekbir: Allahu ekber, Alah akbar = Bog je velik i budističke mantre.

## O molitvi

## Izvori
Grand Funk Railroad

**Grand Funk Railroad** je američki hard rock sastav osnovan 1969. godine. Stekao je enormnu popularnost 1970-ih.

## Vanjske veze
* Official site
MC5

**MC5** sastav je nastao 1965. u gradu Lincoln Park kraj Detroita. Prozvali su se Motor City Five (po nadimku za grad Detroit), ali nedugo zatim skračuju ime u MC 5.

Svog menagera i političkog vođu Johna Sinclaira upoznaju 1967. godine. Sinclair je bio jazz kritičar i vođa radikalne političke organizacije "White panthers"pa je usmjerio grupu prema free jazzu i političkim angažiranim tekstovima.
"White panthers" su se formirali po uzoru na crnačku radikalnu političku organizaciju "Black panthers". Cilj "White panthersa" je bio totalni napad na prevladavajuću kulturu putem seksa, droga i rock and rolla i borba protiv kapitalizma.

MC 5 nastupaju po demonstracijama i reputacija kao izvrsne live grupe se širi. Stoga diskografska kuča Elektra odlučuje da prvi album grupe bude snimljen uživo. Album prvijenac Kick out the Jams je snimljen u Detroit theatru 30. i 31. listopada 1968. godine. Album je objavljen iduće godine.

Kao uvod u drugu pjesmu na albumu se koristi poklič "Kick out the jams motherfucker" zbog kojih mnoge prodavaonice i radiostanice bojkotiraju grupu, što rezultira slabijom prodajom albuma, te im Elektra otkazuje suradnju.

Nakon raskida s Elektrom MC 5 potpisuju za Atlantic records. Također ostaju bez potpore svog menagera Sinclaira koji je dobio devet godina zatvora zbog posjedovanja dva jointa.

Njihov drugi album se zvao Back in the USA i bio je, u odnosu na Prvi album, čiščeg zvuka i melodičnijih kompozicija. Često su sastavi poput The Clash navodili upravo "Back in the USA" kao album što je utjecao na njih.

Treći album High time je bio spoj agresivnosti "Kick out the jams" i čistoće "Back in the USA", međutim i taj album je podbacio u prodaji pa Atlantic records prekida suradnju s grupom.
1972. grupa se raspada.

## Članovi
* Rob Tyner, pjevač
* Fred "The Sonic" Smith - gitara
* Wayne Kramer - gitara
* Michael Davis - bas gitara
* Dennis Thompson - bubanj

## Diskografija
### Albumi
* Kick out the Jams, 1969 
* Back in the USA , 1970 
* High Time, 1971 
* Babes in Arms, 1983

### Kompilacije
* *[[Babes in Arms (album)|Babes in Arms]]*, 1983. (kolekcija ranih singlova)
* *[[The Big Bang!: Best of the MC5]]*, 2000.
* *[[Thunder Express]]*, 1999. (snimano 1972.)
* *[[Are You Ready To Testify?: The Live Bootleg Anthology]]*, 2005.

### Box Sets
* *[[Purity Accuracy]]*, 2004.

### Singlovi
* "I Can Only Give You Everything", 1967.
* "One of the Guys", 1967.
* "Looking at You", 1968.
* "Borderline", 1968.
* "Kick Out the Jams", 1969.
* "Motor City is Burning", 1969.
* "Tonight", 1969.
* "Shakin' Street", 1970.
* "The American Ruse", 1970.
* "Over and Over" / *Sister Anne*, 1971. (nikada nije službeno objavljena)

## Vanjske veze
Motor City 5 - sajt koji pruža potpune informacije o sastavu
Ozzy Osbourne

**Džon Majkl Ozborn** (, Birmingem, 3. decembra 1948. - 22. jula 2025.), poznatiji kao **Ozi Ozborn**, je vokalista engleskog hevi metal sastava Blek sabat, popularan solo muzičar i od 2002. zvezda rialiti šoa *The Osbournes*, koji prikazuje svakodnevne scene iz života njegove porodice.

## Diskografija
* 1980. - Blizzard of Ozz
* 1981. - Diary of a Madman
* 1982. - Speak of the Devil
* 1983. - Bark at the Moon
* 1986. - The Ultimate Sin
* 1987. - Tribute
* 1989. - No Rest for the Wicked
* 1990. - Just Say Ozzy
* 1991. - No More Tears
* 1993. - Live & Loud
* 1995. - Ozzmosis
* 1997. - The Ozzman Cometh
* 2001. - Down to Earth
* 2002. - Live at the Budokan
* 2003. - The Essential Ozzy Osbourne
* 2005. - Prince of Darkness
* 2005. - Under Cover
* 2007. - Black Rain
* 2010. - Scream
* 2020. - Ordinary Man
* 2022. - Patient Number 9

## Vanjske veze

* Zvanična prezentacija
* Klub obožavalaca
The Barbara Stanwyck Show

***The Barbara Stanwyck Show*** je bila raskošno producirana antologijska TV serija koja se emitirala na NBC-u od 1960. do 1961. Ugledna glumica Barbara Stanwyck je bila voditeljica, te glumila u nekoliko epizoda.

Tri epizode u kojima je Stanwyck nastupila trebale su poslužiti kao podloga Spin-off, odnosno dramsku seriju u kojoj bi nastavila tumačiti lik Amerikanke koja vodi uvozno-izvoznu firmu u Hong Kongu.

Među režiserima epizoda se našao i ugledni Stuart Rosenberg (*[[Cool Hand Luke]]*). Serija se prestala snimati nakon jedne sezone.

## Vanjske veze
*
Convair B-36

**Convair B-36 Peacemaker** je avion pravljen po katalogu potreba američkog ministarstva odbrane iz 1941 godine, u kojem se navodi potreba za jednim avionom bombarderom koji bi bio u mogućnosti sa tovarom od 4,5 T i polaskom iz USA, doći do ciljeva u Evropi. Uz to je bila propisana brzina od 390 km/h i dužina leta od 16.000 km i visina leta od 10.500 m. Ovaj avion sa rasponom krila od preko 70 m i njihovom debljinom pri trupu od 1,83 m je bio ogroman za to vrijeme. Debljina od 1,83m je omogućavala mehaničarima da i u letu dođu do motora. 1943 je naručeno 100 aviona ovog tipa, ali su do prvog leta prošle još četiri godine. Od 1950 je pogon poboljšan i ugrađeni su mlazni umjesto zvjezdastih propelerskih motora.

## Tehnički podaci (Convair B-36J)

## Vanjske veze

* B-36A strana na strani nacionalnog muzeja USAF
Autoput A1 (Bosna i Hercegovina)

**Autocesta A1** (Autoput A1) je autocesta u Bosni i Hercegovini, koji je dio paneuropskog koridora Vc. Autocesta će se graditi proširivanjem magistralne ceste M5, sve do magistralne ceste M17, gdje će autocesta krenuti u drugom smjeru.

Autocesta prolazi kroz sljedeća mjesta (pravac sjever-jug):
* Donji Svilaj 
* Modriča
* Doboj
* Maglaj 
* Žepče
* Zenica 
* Kakanj 
* Visoko
* Sarajevo 
* Konjic 
* Mostar
* Bijača

## Trenutni radovi na izgradnji
Trenutno se vrše radovi na izgradnji dionice Kakanj - Visoko proširivanjem magistralne ceste M5. Dionica je duga 16,5 km, od čega na poddionicu Dobrinje - Visoko otpada 7,6 km. Do kraja godine trebaju biti prve naplatne kućice kod Jošanice, na početku autoceste.
Convair F-102

**Convair F-102** je projektiran 1948 godine iz prototipa XF-92 sa krilima trokutastog izgleda (*Delta*). Iz različitih stepena projekta izabran je model 8-80 koji ulazi u proizvodnju. Model 8-80 je samo prelazno riješenje do savršenja pravog *Ultimate Interceptor* F-106 Delta Dart (ultimativni presretač-lovac). Prvi prototip polijeće u oktobru 1953. ali već devet dana kasnije je izgubljen pri padu. Do tada se pokazalo da su njegove mogućnosti daleko udaljene od potreba. Tek poslije ispravki u korijenu projekta (trup izgleda jedne flaše Coca-Cole), u dezembru 1954 izlazi novi prototip sa oznakom YF-102A. Od aprila 1956, ovaj model pod oznakom F-102A ulazi u službu. Ovi avioni su u USA korišteni za simulaciju borbe protiv Miga-21

## Tehnički podaci (Convair F-102A)

## Vanjske veze

* Neslužbena strana Convair
Eurocopter Tiger

**Eurocopter Tiger** ili **Eurocopter Tigre** je zajednički projekt Njemačke i Francuske za potrebe oružanih snaga tih država iz 1984. godine. Ovaj helikopter je bio predviđen u dvije varijante PAH-2 (*HAC za francusku verziju, protutenkovski helikopter*) i UHU (*HAP, za podršku pješadiji*). Napravljeno je 5 Prototipa od kojih 4 polijeću sa francuskom civilnom dozvolom a jedan sa njemačkom vojnom dozvolom. Serijska produkcija je počela 1999 godine a naručeno je 274 helikoptera. *Tiger* je jedan od najpokretljivijih borbenih helikoptera na svijetu. Jedan je od rijetkih helikoptera koji su u stanju da naprave luping. Naoružanje se rasprostire od jednog 30 milimetarskog topa preko kaseta sa 44 protivtenkovske rakete ili 4 Zrak-Zrak rakete tipa AIM-9 Sidewinder (*Tiger PAH*).

## Tehnički podaci (Eurocopter Tigre-UHU)

## Vanjske veze

* Eurocopter Tiger/Tigre
Autocesta A10 (Hrvatska)

**Autocesta A10** će, kada bude dovršena, biti najkraća autocesta u Hrvatskoj, dugačka samo 21 km. Autocesta će povezivati Ploče sa granicom Hrvatske BiH i dio je budućeg koridora 5c, koji spaja sjever i jug BiH. A10 će biti povezana i sa autocestom A1 (Zagreb - Dubrovnik)

## Povezivanje Hrvatske
Ova autocesta će biti neizravno povezana i sa autocestom A5 (koja je na istom koridoru), te sa autocestom A3 (koridor 10). Time će zapravo njezina dodatne uloga biti i povezivanje sjevernog hrvatskog teritorija sa južnim hrvatskim teritorijem preko BiH. Zatim, biti će i najkraći spoj sjeveroistočne Europe i Jadranskog mora.

## Vanjske veze
* HAC 
* Lista izlaza sa autoceste
* Vijesti iz Ploča
Paneuropski koridor V

**Paneuropski koridor V** je željeznička pruga od Europskog značaja, koja povezuje sjevernu i južnu Europu.

## Trasa u Hrvatskoj
U Hrvatskoj postoje dva kraka ovoga koridora. Krak b i c.

### Trasa kraka ''b'' kroz Hrvatsku

#### Važniji gradovi i važni kolodvori na trasi
* Koprivnica
* Križevci
* Dugo Selo
* Zagreb - glavni grad
* Karlovac
* Ogulin
* Moravice - mjesto spajanja dvaju naponskih sustava različitih voltaža.
* Delnice
* Rijeka - važna pomorska luka

#### Posebnost
Iako koridor V dijeli dio svoje trase sa Koridorom X (potez Dugo Selo-Zagreb), tehnički je ta dionica dio koridora X. To znači, kako je koridor V, krak b zapravo prekinut na tom potezu.

#### Elektrifikacija
Elektrifikacija je 25 kV, 50 Hz na većem dijelu. Od Moravica do Rijeke je napon 3 kV. Razlog tome je, jer je ta trasa prva elektrificirana trasa u Jugoslaviji. Nakon toga, svugdje sa nadalje koristio puno efikasniji napon od 25 kV. Planirana je reelektirifikacija na cijeloj duljini, ali se točno još ne zna datum.

#### Brdovitost
Od Koprivnice do Karlovca je trasa pruge poprilično ravna. Međutim, nakon toga dolazi planinski Gorski Kotar, gdje su veliki usponi i padovi. Zbog toga je ova dionica pruge najteža.

#### Nova nizinska brza pruga
Postoje planovi za novu brzinsku nizinsku prugu, koja bi postala dijelom ove linije i išla bi zaobilano, ali dolinom. Zasada se ne zna kada će se planovi ostvariti. Prvotno je najveća predviđena brzina cijelog koridora V, kraka b 250 km/h. Međutim, iz financijskih razloga, najvjerojatnije će biti izgrađena nizinska pruga sa parametrima do 250 km/h, ali samo osposobljena za brzine do 160 km/h. Teretni promet bi trebao sačinjavati većinu prometa koridora Vb u budućnosti, posebno kontejnerski promet. Najveća korist se očekuje za luku Rijeka.

### Trasa kraka ''c'' kroz Hrvatsku

#### Gradovi i glavni kolodvori na trasi
Gledajući od sjevera ka jugu, ovi gradovi se nalaze na pravcu koridora 5c:
* Beli Manastir
* Osijek
* Đakovo
* Strizivojna-Vrpolje (križanje sa Panuropskim željezničkim koridorom X)
* Slavonski Šamac

#### Elektrifikacija
Elektrifikacija postoji od granice sa Bosnom i Hercegovinom do kolodvora Strizivojna-Vrpolje.

## Vanjske veze
* Članak o nizinskoj pruzi 
* Prezentacija nove nizinske pruge
* Ugovor o izgradnji nizinske pruge
* Spekulacije o trasi pruge
Autocesta A2 (Hrvatska)

**Autocesta A2** (*Zagorska autocesta*) ide od Macelja na slovenskoj granici preko Krapine do *"Jankomir*a" (A2/A3).

## Povijest gradnje
Veći dio autoceste (od Zagreba do Krapine) je izgrađen prije 1997. godine:
* 1991. - izgrađena dionica Zaprešić - Zabok (17 km)
* 1996. - izgrađena dionica Zabok - Krapina (Velika Ves) (16,2 km)

Preostala dionica (Krapina - Macelj) puštena je u promet 29. svibnja 2007.

## Veći objekti na autocesti
Tuneli: Levačica 350 metara, Vidovci 260 metara, Sveta Tri Kralja 1725 m, Brezovica 590 m, Đurmanec 204 m i Frukov Krč 354 m.

## Reference
Autocesta A3 (Hrvatska)

**Autocesta A3** je druga autocesta po veličini u Hrvatskoj. Vodi od Bregane preko Zagreba i Slavonskog Broda, tj. Posavine do Lipovca na granici sa Srbijom. Ovo je najduža autocesta u Republici Hrvatskoj. Njezina međunarodna oznaka, koja apostrofira njezinu važnost, je E70 (*europski pravac 70*) i pripada desetom evropskom transportnom koridoru koji počinje u Salzburgu i završava u Solunu.

## Historija
Za vrijeme postojanja države Socijalističke Federativne Republike Jugoslavije, ova autocesta je imala naziv *Autocesta Bratstva i Jedinstva*. Taj naziv je trebao asocirati na njen politički značaj. Njezina prvotno planirana ruta je Zagreb-Beograd. Nakon nastanka samostalne Republike Hrvatske sama dužina trase je skraćena na današnju dužinu i dovršena je izgradnja. Također, dionica Zagreb-Bregana je naknadno dograđena.

## Značaj
Ova autocesta ima lokalni, regionalni i veliki međunarodni značaj. Naime, ona je dio Paneuropskog cestovnog koridora 10, koji spaja istočnu i zapadnu Europu. Njezina trasa prolazi približno usporedno sa rijekom Savom i usporedno sa paneuropskim željezničkim koridorom 10.
* Lokalno, ona omogućuje svim gradovima razvojne šanse i najkraći i najbrži put prema istoku i zapadu.
* Reginalno, ova autocesta povezuje Slavoniju longitudalno od istoka ka zapadu, sa Moslavinom i Središnjom Hrvatskom, te glavnim Gradom Zagrebom.
* Međunarodno, ova autocesta direktno povezuje Srbiju sa Slovenijom preko Zagreba. Do završetka autoceste A1, koja nije dugo vremena bila izgrađivana iz političkih razloga, ovo je bila najvažnija Autocesta u Hrvatskoj. Dovršetkom autoceste A5 (tzv. *Slavonika*) i mogućnošću longitudalno-transverzalnog križanja, ova autocesta će samo još više dobiti na značaju.

## Gradovi uz prometnicu
Ovo su gradovi, poredani od jugoistoka prema zapadu:

## Neostvareni planovi
Blizu grada Nova Gradiška, kod mjesta Okučani, postojali su planovi spoja na autocestu, koja bi vodila do susjedne države Bosne i Hercegovine, i grada Banja Luka. Na cvoru Okucani izgradjen je dio brze ceste koja ce u buducnosti spajati novi granicni prelaz sa autocestom A3. Postojali su i pisani planovi, koji pokazuju izmještanje elektroenergetskih vodova za trasu spoja brze ceste.Rat je prekinuo planiranje,ali u posljednje vrijeme planovi su obnovljeni,najvise zbog pritiska od strane susjedne drzave jer na njihovoj strani cijela trasa autoceste je izgradjena a Bos.Gradisci hitno treba obilaznica i novi most.

## Vanjske veze

* Prezentacija autoceste A3, europske autoceste 70
* Kraj izgradnje zadnje jugoistočne dionice
* Priopćenje o kraju izgradnje
Autocesta A4 (Hrvatska)

**Autocesta A4** *("[[Varaždin]]ska autocesta")*, ide od Goričana na mađarskoj granici prema Zagrebu. Povezuje Zagreb sa Varaždinom i Čakovcem.
Na ovoj autocesti se plaća cestarina.

## Vanjske veze
Lista izlaza
Autocesta A5 (Hrvatska)

**Autocesta A5** *("Slavonska autocesta" ili "Slavonika")*, je autocesta u gradnji i djelomicno otvorena za promet na dionici cvor Sredanci-Osijek a po zavrsetku treba da poveze Bosnu i Hercegovinu sa Madjarskom i Srednjom Evropom.Pocinje na gr. prelazu Svilaj a zavrsava na gr. prelazu Branjin Vrh.Pripada trecem kraku koridora V, tj. koridoru Vc

## Historija
Dana 9. studenog 2007. svečano je puštena u redovni promet prva dionica od odmorišta Sredanci do Đakova. Nastavak od Đakova do Osijeka se očekuje u 2008 godini. Nakon toga, nastavak do Belog Manastira. Nastavak do Mađarske granice s jedne strane i BiH granice s druge se očekuje, kada te dvije države naprave svoj dio koridora 5, kraka C, čiji je autocesta A5 dio (cestovni koridor 5C).
A5 kada bude puštena u promet povezivati će Baranju, Slavoniju, Posavinu te Bosnu i Hercegovinu.

## Budućnost
Zbog svog položaja, izravno križanje sa autocestom A3 i neizravni nastavak preko susjedne države na još neizgrađenu autocestu A10, ovo je vrlo perspektivna prometnica. U trenutnom stanju, može se promatrati kao produžena ruka Autoceste A3.

Ova autocesta je izravna poveznica sjeverostočne Europe i neizravna poveznica jugoistočne Europe
sa Jadranskim Morem. Također, ona bitno skraćuje put iz istočne Hrvatske prema Jadranskom moru, spajajući Hrvatsku preko susjedne države.

## Važnost
Autocesta je dio međunarodnog Koridora Vc.

## Vanjske veze

* Slavonika spremna za prve putnike 
* U petak otvaranje dionice Đakovo-Sredanci 
* Prezentacije 
* Najava nastavka radova od Đakova do Osijeka
Autocesta A6 (Hrvatska)

**Autocesta A6** Rijeka-Zagreb povezuje Rijeku s unutrašnjom Hrvatskom, tj. s  Delnicama, Karlovcem i Zagrebom..

Zahtjevniji objekti:
* Tunel Tuhobić 2141 m
* Vijadukt Drežnik 2485 m

Najviša kota Autoceste A6 je prijevoj Dedin 860 m.n.m

## Historija
* Prve dionice ove autoceste izgrađene su riječka zaobilaznica - Orehovica - Kikovice 1971. (sredstvima Općine Rijeka) i od Zagreba do Karlovca 1972. (državnim sredstvima i zajmom za autoput prema Spliu)
* Nakon izgradnje prve dvije dionice 1982. u promet se pušta dionica Kikovica - Oštrovica kao poluautocesta, a kao autocesta izgrađena je 2007.
* Dionice Oštrovica - Vrata i Vrata - Delnice izgrađene su 1996. kao poluautocesta, a planirani rok je 2008.
* Dionica Delnice - Kupjak izgrađena je 1997. kao poluautocesta, a rok završetka je 2008.
* Dionica Kupjak - Vrbovsko izgrađena je pola kao poluautocesta, a pola kao autocesta, planirani rok završetka je 2008.
* Dionice Vrbovsko - Bosiljevo i Bosiljevo - Vukova Gorica izgrađene su kao autocesta 2003.
* Dionica Vukova Gorica - Karlovac izgrađena je 2001. kao autocesta. Tek nakon izgradnje političke autoceste Bosiljevo Zadar, Split, ova cesta je dovršena u punom profilu i to je jedina rentabilna autocesta u Hrvatskoj.

## Vanjske veze
* ARZ
* Motorways-exits.com
Autocesta A7 (Hrvatska)

**Autocesta A7** *("Kvarnerska autocesta")*, je planirana autocesta ili autocesta u gradnji na sjeveru hrvatske.
Autocesta A8 (Hrvatska)

**Autocesta A8** *("Učka-Autocesta")*, je brza cesta i dio Istarskog ipsilona. Autocesta ide iz Rovinja preko središnje Istre kroz tunel Učku prema Matuljima kod Rijeke gdje se spaja sa Autocestom A7.

## Važniji objekti
* Tunel Učka 5062 m

## Vanjske veze
Lista izlaza na autocesti
Autocesta A9 (Hrvatska)

**Autocesta A9** ide iz Kaštela na slovenskoj granici prema Puli. Ova je autocesta je dio Istarskog ipsilona.

## Važniji objekti
* Most Mirna 1354 m
* Vijadukt Limska Draga 552m

## Vanjske veze
Lista izlaza sa autoceste
Autocesta A11 (Hrvatska)

**Autocesta A11** je buduća autocesta koja će, kada bude dovršena, povezivati gradove Sisak i Veliku Goricu sa Zagrebom i Zračnom lukom Zagreb. Izgradnja autoceste započela je dana 5. travnja 2006. u Kušancu, u blizini budućeg čvora *Velika Gorica jug*. Radove su otvorili premijer Ivo Sanader te ministri Božidar Kalmeta i Ivan Šuker. Planirana duljina autoceste iznosi 47,5&nbsp;km, s tri dionice: Jakuševac - Velika Gorica jug (9,5&nbsp;km), Velika Gorica jug - Lekenik (20,2&nbsp;km) i Lekenik - Mošćenica (17,8&nbsp;km), gdje će se autocesta spojiti na postojeću državnu cestu D37 Sisak - Petrinja.

U ožujku 2007. godine ova je autocesta postala predmetom političkog spora između vladajućeg HDZ-a i grada Velika Gorica, čiji je gradonačelnik Tonino Picula iz redova SDP-a. Vlada je optužila Piculu i SDP da opstruiraju donošenje izmjena Prostornog plana Zagrebačke županije, a time indirektno i gradnju A11. Picula je konstantno odbacivao takve optužbe.

Pučanstvo Turopolja potpisalo je peticiju u kojoj traži reviziju trase na području od Mraclina od Lekenika kako bi se izbjegla devastacija naselja i okoliša te uštedilo u cijeni gradnje prebacivanjem trase na javno zemljište. Paralelni projekt izrađen je u Zavodu za prometnice Građevinskog fakulteta u Zagrebu.

Autocesta A11 bi u budućnosti mogla biti dionica autoceste Zagreb - Sisak - Sarajevo.

## Reference
Tunel Učka

**Tunel Učka**, cestovni tunel prokopan kroz planinu Učku na cesti Matulji–Lupoglav.

## Cestovna veza
Kroz tunel Učku prvi su se automobili prošli 27. rujna 1981.

## Željeznička veza
Dugo vremena je planirana željeznička veza, koja bi povezivala Istarske pruge sa ostatkom Hrvatske. Unatoč političkoj odluci gradnje i početka probijanja, radovi su zamrznuti na neodređeno vrijeme.

## Povezano
* Istarski ipsilon

## Vanjske veze

* Bina Istra
* Članak u Glasu Istre, željezničko povezivanje
* Poslovni Dnevnik, željezničko povezivanje 
* Kvarner istre - plan, željezničko povezivanje 
* Pazin portal - plan, željezničko povezivanje
Učka

**Učka** je najviša planina istarskog poluotoka. Pruža se uzduž opatijske rivijere.

**Vojak**

Njen najviši vrh Vojak je visok 1401 m. Njegovo je tjeme gola kamena glavica, na kojoj je razgledni toranj - vidikovac. Sagrađen je 1911.god. od kamena, visok je pet metara, a s njega se pruža najljepši vidik u Istri. Za lijepa vremena vide se Istra, Riječki zaljev, sjeverni Jadran s otocima, Gorski kotar, Velebit, Ćićarija, Tršćanski zaljev, Julijske Alpe i Dolomiti u Italiji.
 
**Zanimljivosti**

Asteroid 1996 DG2, otkriven 1996. sa Zvjezdarnice Višnjan dobio je od strane Međunarodne Astronomske Unije naziv 9657 Učka.

**Željeznica kroz Učku 143 godine na čekanju**

Gradnja tunela počela je 1951. godine u blizini mjesta Poljane kod Opatije, a odmah potom se mehanizacija JNA povukla. Četiri desetljeća kasnije (1993.), u povodu obilježavanja pola stoljeća sjedinjenja Istre s Hrvatskom, dr. Franjo Tuđman, prvi predsjednik hrvatske države i nekadašnji general JNA, otvorio je gradilište tunela kroz Učku, koje je utihnulo nekoliko dana kasnije

## Poveznice
* Park prirode Učka
* Tunel Učka

## Vanjske veze

* Park prirode Učka
Tršćanski zaljev

**Tršćanski zaljev** (tal. *Golfo di Trieste*, slov. *Tržaški zaliv*) je zaljev u krajnjem sjeveroistočnom dijelu Jadranskog mora koji je dobio ime po gradu Trstu koji se nalazi na njegovoj obali.

Linija obale tršćanskog zaljeva počinje kod poluotoka uz Grado, prolazi pored Trsta, Kopra, Izole, Pirana i Portoroža, da bi završio na kraju Savudrijske uvale kod Punte Salvore.

Ukupna površina Tršćanskog zaljeva je oko 550 km², dok mu prosječna dubina iznosi oko 16 metara. Najdublje mjesto je u blizini Pirana, s oko 37 metara.
Zvjezdarnica Višnjan

**Zvjezdarnica Višnjan** smještena je usred malog istarskog gradića Višnjana. 

Zvjezdarnica je nastala odlukom skupštine Amaterskog astronomskog društva Višnjan od 13. studenog 1992. godine, kao javna zvjezdarnica, a naknadnim odlukama, Astronomskog društva Višnjan i Znanstveno edukacijskog centra Višnjan, tijekom 2005. godine postala je astronomski institut.

U svom djelovanju istakla se na astrometrijskim mjerenjima i otkrićima malih tijela. Do sredine 2005. godine, zabilježeno je 1750 otkrića asteroida, od čega ih je s primarnim oznakama oko 1400. Na dan 17. rujna 2005., numeriranih je asteroida bilo 1162.

Zvjezdarnica Višnjan je po broju otkrivenih asteroida jedna od dvanaest najproduktivnijih zvjezdarnica svijeta svih vremena:
* Minor Planet Discovery Sites - Mjesta otkrića asteroida: **Zvjezdarnica Višnjan** na 12. mjestu
* Minor Planet Discoverers - Otkrivači asteroida (robotski teleskopi, osobe i timovi): **Korado Korlević** na 10. mjestu

Do rujna, 2005. godine, sedam je asteroida imenovano i to:
* 9244 Višnjan (vidi Višnjan)
* 9429 Poreč (vidi Poreč)
* 7364 Otonkučera (vidi Oton Kučera)
* 9657 Učka (vidi Učka)
* 9814 Ivobenko (vidi Ivo Benko)
* 9813 Rozgaj (vidi Slavko Rozgaj)
* 10175 Aenona (Aenona je staro ime za grad Nin)

Tri su kometa otkrivena iz Višnjana, dva su automatski dobila prezimena otkrivača;
* P/1999 DN3 (Korlević-Jurić) (http://cfa-www.harvard.edu/iauc/07100/07167.html)
* P/1999 WJ7 (Korlević), (http://www.astro.hr/news_2000/2000_/P_1999WJ7/p_1999wj7.html )
* P/1998 VS24 (LINEAR) (http://cfa-www.harvard.edu/iauc/07000/07071.html)

**P/1998 VS24 (LINEAR)** je, novim načinom dodjela prava na otkrića, pripao astronomskom projektu američke vojske LINEAR.

Postavljanjem neekološke rasvjete i rezultirajućim porastom svjetlosnog onečišćenja, na području cijele Istre u proljeća 2000. i 2001. godine, nivo sjaja noćnog neba raste do kritične razine i dotadašnji znanstveni rad iz Višnjana biva otežan, da bi 2001. godine prestao u potpunosti.

Dovršenjem gradnje nove zvjezdarnice Astronomskog društva Višnjan i Općine Višnjan na Tičanu (3 km od Višnjana) i postavljanjem opreme za astronomska i geofizička mjerenja na novoj lokaciji, stječu se uvjeti za nastavak rada na mapiranju Sunčevog sustava, a i znanstvena i edukacijska aktivnost se polako seli u pravcu nove lokacije.

Aktivnosti:
* Automatizacija 1m teleskopa
* Osmišljavanje novog razvojnog ciklusa u području praćenja malih tijela
* Geofizička stanica Tičan
* Novi edukacijski projekti

## Poveznice
* Astronomsko društvo Višnjan
* Višnjan
* Korado Korlević

## Vanjske veze
* Visnjan Observatory Homepage
Korado Korlević

**Korado Korlević** (Poreč, 1958.), je poznati hrvatski astronom iz Višnjana u Istri.

Prema podacima na stranici Minor Planet Discoverers, 11. je najproduktivniji tragač za asteroidima svih vremena. U periodu od 1996. do 2001. otkrio ih je 947, te bio suotkrivač kod još 110 asteroida.

Tri su kometa otkrivena iz Višnjana, a dva su automatski dobila prezimena otkrivača;
* P/1999 DN3 (Korlević-Jurić) (https://web.archive.org/web/20060504205158/http://cfa-www.harvard.edu/iauc/07100/07167.html)
* P/1999 WJ7 (Korlević), (http://www.astro.hr/news_2000/2000_/P_1999WJ7/p_1999wj7.html )

Postavljanjem neekološke rasvjete i rezultirajućim porastom svjetlosnog onečišćenja, na području cijele Istre u proljeća 2000. i 2001. godine, nivo sjaja noćnog neba raste do kritične razine i dotadašnji znanstveni rad iz Višnjana biva otežan, da bi 2001. godine prestao u potpunosti.

Od 2001. na ovamo, Korado Korlević se, u okviru Astronomskog društva Višnjan, bavi popularizacijom astronomije i edukacijom. Dovršenjem gradnje nove zvjezdarnice na Tićanu (3&nbsp;km od Višnjana) i postavljanjem opreme za astronomska i geofizička mjerenja na novoj lokaciji, stječu se uvjeti za nastavak rada na mapiranju Sunčevog sustava i druge znanstvene aktivnosti. Korado i njegov tim rade na novom teleskopu.

## Poveznice
* Zvjezdarnica Višnjan
* 10201 Korado - asteroid nazvan po Koradu Korleviću

## Vanjske veze
* Home page - na engleskom
* Slika iz 2003.
Istarski ipsilon

**Istarski ipsilon**, autocesta u hrvatskoj mreži autocesta, a čine ga brze ceste B8 (Matulji-Kanfanar) i B9 (slovenska granica - Kanfanar - Pula). Naziva se Istarski ipsilon zbog svog oblika nalik slovu Y, a sva se tri kraka spajaju kod Kanfanara u središnjoj Istri. Kompleks je izgradila i održava tvrtka Bina-Istra sve do 2027. godine. Na obje brze ceste može se voziti s najvećom dopuštenom brzinom od 110&nbsp;km/h.

Brza cesta B8 duga je 64.21&nbsp;km, a u nju se ubraja i 5.4&nbsp;km dugački Tunel Učka, dugo vremena najdulji, a sada treći po dužini tunel u Hrvatskoj. Brza cesta B9 duga je 76.79&nbsp;km i uključuje most na Mirni na kojem se plaća mostarina.

Do 2007. godine obje su brze ceste izgrađene u dvotračnom obliku brze ceste. Iako bi po odredbama Koncesijskog ugovora kojeg je Bina-Istra potpisala s Republikom Hrvatskom izgradnja drugog kolnika 141&nbsp;km duge prometnice trebala početi kada promet dosegne 10 000 vozila dnevno (ili 16 000 vozila dnevno u ljetnoj sezoni), Bina-Istra već od lipnja 2006. godine intenzivno radi na svim pripremama (projektiranje, dobivanje svih potrebnih dozvola, financiranje) za izgradnju Faze 2, odnosno punog profila Istarskog ipsilona. Time će sadašnje oznake cesta B8 i B9 postati A8 odnosno A9.

Zbog velike gustoće i intenziteta prometa u ljetnim mjesecima Istarski ipsilon postao je pretijesan. U najfrekventnijim danima turističke sezone, tunelom "Učka" prođe više od 14 tisuća vozila, a mostom Mirna čak 19 tisuća. Jasno je da zbog sigurnosti prometa treba krenuti u gradnju dvotračne ceste u oba smjera, dakle punog profila autoceste. Promet na Istarskom ipsilonu se konstantno povećava i tokom godine. Na primjer, od 1982. godine do danas samo u tunelu Učka se promet povećao šest puta. Tako je u 2006. godini tunelom prošlo tri milijuna vozila.

Nakon završetka Faze II prmijenjivat će se zatvoreni sustav cestarine. Trenutno se cestarina, tj. mostarina i tunelarina, naplaćuje samo na mostu Mirna i u tunelu Učka. Vozači koji se voze na B8 i B9 do ovih mjesta plaćaju cestarinu koja se odnosi na čitavu dužinu B8 ili B9 shodno trenutnoj tarifi cestarine za autoceste.

## Napomene

## Vanjske veze
* Web stranica Bina-Istre
* Web stranica Hrvatskih autocesta
Oče naš

**Očenaš** (, ) je molitva u kršćanstvu dana od samog Isusa Krista i zapisana u Bibliji.

Jevanđeoski izveštaji donose dva različita teksta ove molitve. Jevanđelje po Luki ima nešto sažetiji tekst koji započinje rečima »Oče, sveti se ime tvoje«, dok Jevanđelje po Mateju donosi duži tekst, koji se koristi i u liturgiji Crkve, a započinje riječima »Oče naš, koji jesi na nebesima«.

Kod Luke, Isusa njegovi učenici traže da ih nauči moliti, nakon što su i njega vidjeli kako moli. Nakon što ih je poučio ovoj molitvi, Isus nastavlja govoriti o tome kako moraju imati poverenja u Boga koji uvijek čuje njihove prošnje. Kod Mateja, »Oče naš« dio je Govora na gori i to onog njegovog dijela koji se neposredno tiče milostinje, molitve i posta. Sva ova tri čina čovek mora da vrši u skrovitosti, a ne iz želje da ga drugi vide i pohvale.

## Oče naš na srpskohrvatskom

**Srpska verzija**

: *Oče naš,* 
: *Koji si na nebesima,*
: *da se sveti ime Tvoje;*
: *da dođe Carstvo Tvoje,*
: *da bude volja Tvoja,*
: *i na zemlji kao na nebu.*
: *Hleb naš nasušni daj nam danas;*
: *i oprosti nam dugove naše,* 
: *kao što i mi opraštamo dužnicima svojim;*
: *i ne uvedi nas u iskušenje,*
: *no izbavi nas od zloga.*
: *Jer je tvoje carstvo, i sila, i slava u vekove vekova. Amin.*
:(Mt. 6, 9; Lk. 11, 2)

**Hrvatska verzija**'

: *Oče naš,*
: *koji jesi na nebesima,*
: *sveti se ime tvoje;*
: *dođi kraljevstvo tvoje,*
: *budi volja tvoja,*
: *kako na nebu tako i na zemlji.*
: *Kruh naš svagdašnji daj nam danas,*
: *i otpusti nam duge naše,*
: *kako i mi otpuštamo dužnicima našim,*
: *i ne uvedi nas u napast,*
: *nego izbavi nas od zla.*
: *Amen.*

## Oče naš na [[grčki jezik|grčkom]]


Πάτερ ἡμῶν ὁ ἐν τοῖς οὐρανοῖς·
ἁγιασθήτω τὸ ὄνομά σου·
ἐλθέτω ἡ βασιλεία σου·
γεννηθήτω τὸ θέλημά σου,
ὡς ἐν οὐρανῷ καὶ ἐπὶ τῆς γῆς·
|τὸν ἄρτον ἡμῶν τὸν ἐπιούσιον δὸς ἡμῖν σήμερον·
καὶ ἄφες ἡμῖν τὰ ὀφειλήματα ἡμῶν,
ὡς καὶ ἡμεῖς ἀφίεμεν τοῖς ὀφειλέταις ἡμῶν·
καὶ μὴ εἰσενέγκῃς ἡμᾶς εἰς πειρασμόν,
ἀλλὰ ῥῦσαι ἡμᾶς ἀπὸ τοῦ πονηροῦ.
ἀμήν.

Pater hēmōn ho en tois ouranois,
hagiasthētō to onoma sou;
elthetō hē basileia sou;
genēthētō to thelēma sou,
hōs en ouranōi, kai epi tēs gēs;
ton arton hēmōn ton epiousion dos hēmin sēmeron;
kai aphes hēmin ta opheilēmata hēmōn,
hōs kai hēmeis aphiemen tois opheiletais hēmōn;
kai mē eisenenkēis hēmas eis peirasmon,
alla rhusai hēmas apo tou ponērou.
Amēn.


## Očenaš na [[latinski jezik|latinskom]]

Pater noster,
qui es in cælis,

sanctificetur nomen tuum;
Adveniat regnum tuum.
Fiat voluntas tua, sicut in cælo et in terra.
Panem nostrum quotidianum da nobis hodie.
Et dimitte nobis debita nostra,
Sicut et nos dimittimus debitoribus nostris,
Et ne nos inducas in tentationem;
Sed libera nos a malo.
Amen.

## Povezano
* Isusovo učenje
* Kršćanstvo
* Molitva

## Vanjske veze

* Oče naš na 1663 jezika
Drago Diklić

**Drago Diklić** je hrvatski jazz-muzičar, kantautor zabavne muzike i jedan od najznačajnijih predstavnika zagrebačke škole šansone. Rođen 1937. u Sinju, a 1941. s roditeljima dolazi u Zagreb gdje je pohađao IV. mušku gimnaziju i usporedno bio đak muzičke škole (violina, pozauna). Nakon sviranja po zagrebačkim plesnim mjestima, 1958. odlazi u inostranstvo (Njemačka, Francuska, Maroko, Švedska), što označava početak profesionalnog bavljenja muzikom. Nakon povratka u Zagreb, osniva orkestar "Profesionalci" te 1962. počinje sa skladanjem vlastitih kompozicija. 
1971. preuzima Zagrebački festival zabavne muzike.
Osnivač i vlasnik jedne od najstarijih diskografskih kuća i muzičke produkcije ALTA - Zagreb.
Od 1996. godine aktivan je bridžist, te predsjednik Zagrebačkog bridge saveza i dopredsjednik Hrvatskog bridge saveza.

## Festivali
* Jazz festival - Bled" 1962. 1963. 1964;
* Zagrebački festival" - dugi niz godina;
* Opatijski festival" - dugi niz godina;
* Beogradsko proleće"

## Filmovi
* "Blagajnica hoće ići na more"

## Diskografija
* With My Bands & My Friends Vol.1
* With My Bands & My Friends Vol.2
* Još samo večeras
* Opet si plakala
* Teško mi je zaboravit t(s)ebe
* Samo za zaljubljene
* Zagreb je najljepši grad
* Sve moje godine
The Big Valley

***The Big Valley*** je američka televizijska western serija koja se originalno emitirala na programu ABC-a od 1965. do 1969.

Serija je ime dobila po Centralnoj dolini u Kalifornija|Kaliforniji gdje je smješten grad Stockton, mjesto radnje. U okolici Stocktona se nalazio u 19. vijeku nalazio golemi Hill Ranch, koji je poslužio kao podloga za golemi ranč Barkley - čiji je vlasnik bila Victoria Barkley (Barbara Stanwyck), udovica koja je njime upravljala čeličnom rukom. Ranč je bila preuzela nakon ubojstva supruga Thomasa, a u njegovom održavanju su joj pomagali sinovi - hladnokrvni advokat Jarrod Thomas (Richard Long) te naprasiti i tučnjavama sklon mlađi brat Nick (Peter Breck). Uz njih je Victoriji pomoć pružala kći Audra (Linda Evans) te Heath Barkley (Lee Majors), vanbračni sin pokojnog Thomasa koji je s teškom mukom stekao povjerenje ostatka porodice.

Serija je stekla veliku popularnost, te je tako 1960-ih izdavana serija stripova u izdanju firme Dell Comics.

## Vanjske veze
* 
* The Films of Joseph H. Lewis 
*
Barbara Bain

**Barbara Bain** (13.9. 1931.-) je američka glumica, najpoznatija po ulozi Cinnamon Carter u popularnoj TV-seriji **', a za koju je dobila tri uzastopne [[Emmy Award|nagrade Emmy]].

Bain je rođena kao **Millicent Fogel** u [[Jevreji|židovskoj]] porodici u [[Chicago|Chicagu]]. Na [[University of Illinois at Urbana-Champaign|Univerzitetu Illinoisa]] je diplomirala [[sociologija|sociologiju]]. Tokom studija je slušala predavanja slavne balerine [[Martha Graham|Marte Graham]] što ju je potaklo da ode u [[New York]] kako bi započela karijeru kao [[plesačica]]. Nakon što se bavila plesom i radila kao [[manekenka]], Bain se došla u znameniti [[Actors' Studio]], gdje je učila glumu od [[Lee Strasberg|Leeja Strasberga]].

Godine 1957. Bain se udala za glumca [[Martin Landau|Martina Landaua]], s kojim će imati dvoje djece - producenticu Susan Bain Landau Finch i glumicu [[Juliet Landau]]. Sa svojim suprugom je nastupala u Mission: Impossible, a zajedno s njim je i napustila seriju 1969. godine. Bračni par je ponovno nastupio zajedno u TV-seriji **' (1975-1977), a Bain je nastupala u ulozi dr. Helene Russell. Bain i Landau su isto zajedno tako nastupili u TV-filmu *[[The Harlem Globetrotters on Gilligan's Island]]* 1981. godine. Od Landaua se Bain rastala 1993. godine.

Bain je godine 2006. dobila svojevrsni homage kada je nastupila u TV-seriji **, i to u epizodi "Living Legends" gdje glavni negativac koristi trikove s maskom nalik na one u *Mission: Impossible*.

## Reference

## Vanjske veze

*