Sinkiuse

**Sinkiuse** (.tskowa'xts&lt;small&gt;E&lt;/small&gt;nux, Columbia, Sinkiuse-Columbia, Middle Columbia Salish, Isle-de-Pierre) su pleme Salishan Indijanaca u području rijeke Columbie od Fort Okanogana do Point Eatona, Washington, srodni grupama Wenatchee. Od 1870. žive na rezervatu, danas pod jurisdikcijom rezervata Colville.

## Ime
Ime *Columbia* Sinkiuse dobivaju po lokalitetu uz koji su povijesno vezani i gdje je živjela većina njihovih bandi. Sami sebe oni su nazivali Sinkiuse a tako ih je zvala i većina ostalih grupa. Naziv Sinkiuse odnosi se i na vlastitu Sinkiuse skupinu .nkee'us ili *.s.nkeie'usox*, iz doline Umatille. Susjedna Salishan plemena nazivali su ih imenom "*inland people*", odnosno *.swa'namc* kod Nootsack Indijanaca , *.swa'dab.c* pleme Twana i *Suwa'dabc*, oblik istog imena kod Snohomisha. Kod Indijanaca Nez Percé *Papspê'lu* je ime u značenju "*fir-tree people*," a nazivali su ih i *Bo'tcaced* ili "*arrow people*." Postoji još jedan naziv prema lokalitetu, to je *Middle Columbia Salish* kojim su se rabili Teit (1928) i Spier (1930). Od trgovaca su Sinkiuse nazivani *Isle-de-Pierre* ili pak *Rock Island*, za koji Swanton sumnja da bi se mogao odnositi na tek jednu bandu. Ime *Ti'attluxa* dali su im Wasco Indijanci.

## Bande
Prema Teitu (1930) Sinkiuse su se dijelili na bande:
* .nkee'us(.s.nkeie'usox) u dolini rijeke Umatilla Valley.
* Stata'ketux, u okolici White Bluffs na rijeci Columbia.
* .tskowa'xtsEnux (.skowa'xtsEnEx, Moses Columbia ili Moses Band) imenovanoj Moses po poglavici i naseljenih na Priest's Rapidsu i susjednom kraju.
* Sinkumkunatkuh, na Crab Creeku, koje spominje Curtis (1907-1909)
* Sinkolkolumínuh, u blizini bande Sinkumkunatkuh (Curtis)
* Stapi'sknuh, prema Custisu.
* Skukulat'kuh, ib.
* Skoáhchnuh, ib
* Skihlkintnuh,ib.
* Skultaqchi'mh, ušće Wenatchee rivera
* Sinkowarsin, vjeroajtno njihova banda, susreo ih je Thompson 1811.

## Historija
Sinkiuse su polu-sjedilački lovci i sakupljači (kopači korijenja) i ribari u području sjeverozapadnog Platoa rijeke Columbie. Velika epidemija boginja koja je harala Sjevernom Amerikom između 1775. i 1782., mora da je i njih pogodila 1781. Sa bijelcima do kontakata dolazi u kasni prvim godinama 19. stoljeća uspostavom trgovačkih postaja koje 1809 i 1810. podiže David Thompson, anglo-kanadski kartograf i istraživač koji se 1811. uputio u istraživanje rijeke Columbia, i kojeg su Indijanci prozvali 'zvjezdar' ('stargazer'). Sinkiuse isprva trguju sa bijelim trgovcima koji ih prozvaše Isle-de-Pierre, no kasnije migracijskom rutom Oregon Traila (1841) počinje pristizati sve veći broj bijelih naseljenika što će dovesti 1855. do bitke sa nekoliko udruženih plemena. Dvadeset-trećeg dana devetog mjeseca 1855. tri Yakima Indijanca ubila su indijanskog pod-agenta Andrew J. Bolona u blizini rijeke Toppenish, na današnjem području okruga Klickitat, atletskog čovjeka crvene kose i brade, što će u listopadu 1855. prerasti u sukob sa majorom Granville O. Hallerom. Haller je imao oko 100 vojnika (po nekima 106) ali su ih razbile snage ujedinjenih plemena Yakima, *Columbia*, Wanapam, Walla Walla, Palouse i Spokane. Godine 1870. smješteni su na rezervat blizu Grand Couleeja, ali će za dvije godine (1872) doći do velikog potresa u blizini jezera Chelan u kojem će biti mnogo mrtvih, a nijedno dijete mlađe od dvije godine neće preživjeti.

Sinkiuse nisu bili brojan narod od nekadašnjih 800 (1700) broj im je 1908 spao na 299. U kasnom 20. stoljeću ima ih po procjeni možda 300 ili 400, ali se posebno ne popisuju.

## Vanjske veze
* SinkiuseIndian Tribe History
* Sinkiuse