open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Quara

**Quara** (Coara, Kouara), pleme američkih Indijanaca naseljeno u drugom dijelu 17. stoljeća sjeverno od zaljeva Matagorda, na sadašnjem području okruga Jackson uz rijeku Lavaca. Njihovo selo, koje 1687. posječuje René-Robert Cavelier, sieur de La Salle, bilo je jedno od glavnih naselja duž te rijeke. Tijekom njegovog posjeta kod Quara, gdje je ostao dva dana, sa puta se vratilo 700 ili 800 ratnika koji se doveli 150 zarobljenika. U kasnijem periodu oni se više ne spominju pod tim imenom, i njihova etnička pripadnost je službeno ostala nepoznata. Područje na kojem su živjeli bilo je pod dominacijom plemena porodice Karankawan, za koje postoji opravdana sumnja da su porijeklom od Carib Indijanaca koji su u prošlosti prodrli na obale Teksasa. Jezik karankawa na tlu današnjeg SAD-a nema srodnika. U drugu ruku kultura Karankawa (kanibalizam i ratobornost) mogli bi doista ukazivati na njihovo karibsko porijeklo. Sugestije da su Quara možda pleme Aranama, nisu ničime utemeljene.

## Literatura
* Charles W. Hackett, ed., Pichardo's Treatise on the Limits of Louisiana and Texas (4 vols., Austin: University of Texas Press, 1931-46). 
* John Gilmary Shea, Discovery and Exploration of the Mississippi Valley (New York: Redfield, 1852). *John G. Shea, Early Voyages up and down the Mississippi (Albany: J. Munsell, 1861; rpt., Albany: J. McDonough, 1902).

## Vanjske veze
* Quara Indians
Quevene

**Quevene** (Guevene), jedno od plemena američkih Indijanaca koja sredinom prve polovice 16 stoljeća obitava negdje na teksaškoj obali, čija lokacija nije točno utvrđena, no moguće je, misli Thomas N. Campbell negdje na njegovoj središnjoj obali. Quevene 1528. spominje Álvar Núñez Cabeza de Vaca, i moguće da su isto pleme koje nekih 150 godina kasnije Španjolci označavaju imenom Cujane, jednog plemena iz grupe Karankawan, ali ova identifikacija temelji se tek prema lokaciji i sličnostima u imenu.

## Literatura
* The Journey of Alvar Nuñez Cabeza de Vaca (1527-1536)

## Vanjske veze
* Quevene Indians
Quinet

**Quinet**, pleme američkih Indijanaca porodice Karankawan koje je obitavalo sjeverno od Matagorda zaljeva. Pod ovim imenom poznati su iz dokumenata La Salleove ekspedicije, koji ih nalaze na području današnjeg okruga Jackson. Quineti su bili saveznici Ebahamo Indijanaca, jednim drugim karankawan plemenom. Pretpostavlja se da se kasnije javljaju pod imenom Cujane ili Kohani, jel se nakon 1690. pod imenom Quinet više ne spominju. 

## Literatura
*Charles W. Hackett, ed., Pichardo's Treatise on the Limits of Louisiana and Texas (4 vols., Austin: University of Texas Press, 1931-46). 
*John Gilmary Shea, Discovery and Exploration of the Mississippi Valley (New York: Redfield, 1852).
## Izvori
San Francisco Indijanci

**San Francisco Indijanci**, pleme američkih Indijanaca u drugoj polovici 18. stoljeća nastanjeni oko 40 milja jugoistočno od San Antonia u Teksasu, na *Rancho de San Francisco*, gdje ih 1775. (njih 17) nalazi Juan Agustín Morfi, koji ništa ne zna o njihovom etničkom porijeklu. U Hodgeovom * 'Handbook of American Indians' *, nazivaju se *San Francisco Indians*, no u španjolskim dokumentima ovakvo se plemensko ime nigdje ne pojavljuje. 
Hodge prema lokaciji misli da bi San Francisco Indijanci mogli pripadati porodici Karankawan, ali i navodi da o njihovom jeziku nije ništa poznato. Thomas Nolan Campbell, antropolog koji je umro 2003. (u 95. godini života) takđer ništa ne govori o njihovoj jezičnoj pripadnosti.

## Literatura
* Frederick Webb Hodge, ed., Handbook of American Indians North of Mexico (2 vols., Washington: GPO, 1907, 1910; rpt., New York: Pageant, 1959). 
* J. A. Morfi, Viaje de indios y diario del Nuevo México (Mexico City: Bibliofilo Mexicanos, 1935). Robert S. Weddle and Robert H. Thonhoff, Drama and Conflict: The Texas Saga of 1776 (Austin: Madrona, 1976).

## Vanjske veze
* San Francisco Indians
Spichehat

**Spichehat**, jedno od indijanskih plemena poznatih tek po spominjanju Henri Joutela (1687), koji za njih kaže da su imali selo negdje između rijeke Colorado i zaljeva Matagorda u Teksasu. Joutel ih spominje jedino po pričanjima Ebahamo Indijanaca . O njihovoj jezičnoj pripadnosti nije ništa poznato, a Frederick Webb Hodge spominje ih samo kao pleme koje je živjelo na govornom području Karankawa .

## Izvori
Keresan

**Keresan**, izolirana porodica sjevernoameričkih indijanskih jezika iz Novog Meksika koja se prijašnje svrstavala Velikoj porodici Hokan-Siouan. Jezicima ove porodice govore pripadnici pueblo-plemena Keres, to su: 
* Western Keres: Acoma, Laguna; i 
* Eastern Keres: Cochiti, San Felipe, Santa Ana, Santo Domingo, Zia.)

Zapadni [kjq] i istočni kereski [kee] bila su dva jezika kojima su govorili

## Reference

## Vanjske veze
* Ethnologue (14th)
* Ethnologue (15th)
* Keresan Family
Ointemarhen

**Ointemarhen**, pleme američkih Indijanaca za koje je Henri Joutel 1687. čuo od Ebahamo Indijanaca da žive između zaljeva Matagorda i rijeke Colorado u Teksasu. O njima više ništa nije poznato. Hodge za ovo pleme kaže da su živjeli na govornom području Karankawa, ali njihova jezična pripadnost nije sigurna .

## Izvori

## Vanjske veze
* Ointemarhen Indians
Omenaosse

**Omenaosse**, pleme američkih Indijanaca koji su prema Henri Joutelu (1687) živjeli na jugu Teksasa u kraju između rijeke Colorado i zaljeva Matagorda u Teksasu. Autor ih poznaje tek po pričama Ebahamo Indijanaca . O njihovoj jezičnoj pripadnosti nije ništa poznato. Hodge ih na svome popisu navodi kao jedno od plemena sa Karankawa teritorija. 

## Izvori
Laguna Indijanci

**Laguna Indijanci** /španjolski laguna =lagoon. Stari domorodački oblik Ka-waik nepoznatog je značenja,/ pleme američkih Indijanaca porodice Keresan sa sjeverne obale rijeke Rio San José, oko 50 milja zapadno od Albuquerquea, Novi Meksiko. Svoj pueblo nazivaju *Ka-waik* i danas sa 7,700 pripadnika čine jedno od najjačih pueblo plemena. Današnji pueblo Laguna utemeljen je 1699. i sastoji se od 6 naselja: *Encinal*, *Laguna*, *Mesita*, *Paguate*, *Paraje* i *Seama*.

## Društvo
Prema Morganu Lagune su bili organizirani po 'rodovima' (klanovima), čije se porijeklo nasljeđivalo po ženskoj liniji, kako navodi izvjesni svećenik Samuel Gorman), koji je bio upoznat sa situacijom među Lagunama, i koji potječu iz 1860. godine. Svaki pueblo bio je podijeljen po grupama koje su nosile imena po nekoj životinji, biljci ili ptici ili nekom drugom prirodnom elementu. Dvije osobe iz jedne takve grupe nisu smjele stupiti u brak. Zemlja je vlasništvo zajednice, a na česticu pravo polaže onaj tko ju obrađuje. Ovu svoju česticu vlasnik je mogao prodati ili pokloniti, a nakon njegove smrti, vraćala se njegovoj udovici ili kćerima, a ako je bio neoženjen, onda porodici njegovog oca. 
Svoje svečanosti lague obilježavaju 19 rujna (*Festival of San Jose de Los Lagunas*), 19 ožujka (San Jose's Day Festival), ostali su *Three King's Day Festival* (6 siječnja), *San Juan's Throw Day* (24 lipnja), i drugi.

Lagune se prema Hodgeu sastoje od 19 klanova od kojih su neki izumrli*, viz.: Kohaia (Bear), Ohshahch (Sun), Chopi (Badger), Tyami (Eagle), Skurshka (Water-snake), Sqowi (Rattlesnake), Tsushki (Coyote), Yaka (Corn; podijeljen na Kochinish-yaka ili Yellow-corn i Kukinish-yaka ili red-corn), Sits (Water), Tsina (Turkey), Kakhan (Wolf), Hatsi* (Earth), Mokaiqch* (Mountain Lion), Shawiti (Parrot), Shuwimi (Turquoise), Shiaska (Chaparralcock; ptica poznata kao ili Roadrunner * 'cestovni trkač' * ili * '[[ptica trkačica]]' * u crtanim filmovima: Nazivaju je i paisano, ili "fellow countryman", a neki Indijanci i kao pticu-medicine. Latinski joj je naziv Geococcyx californianus, vidi slika ), Kurtsi (Antelope), Meyo (Lizard) i Hapai (Oak).

## Jezik
Jezično Lagune i kao i jezik njihovih srodnika Acoma pripadaju u Zapadne Kerese ili (Sitsime, Kawaiko).

## Literatura
* Frederick Webb Hodge, Handbook of American Indians North of Mexico

## Vanjske veze
* Laguna Pueblo Pottery
* Pueblo of Laguna
San Felipe Indijanci

**San Felipe Indijanci**, pueblo pleme američkih Indijanaca porodice Keresan sa zapadne obale rijeke Rio Grande, oko 30 milja sjeverno od Albuquerquea u Novom Meksiku. Pueblo *[[Katishtya]]* kako ga zovu Indijanci izgrađen je u prvoj polovici 18. stoljeća, a točna lokacija izvornog puebla nije poznata. Slično kao i Santo Domingo, i pueblo San Felipe spada u najkonzervativnija naselja i pueblo plemena.

Pleme danas broji oko 3,000 pripadnika koji čuva svoj stari način života, a na dan sv. Filipa, na Prvi svibanj pripremaju svoje svečanosti Green Corn Dance. Imaju svoje vlastito plemensko vijeće i plemensku vijećnicu, a izabrani starci dužni su podučavati podmladak plesovima, pjesmama i umjetnosti plemena San Felipe.

Uz heishi (vidi Santo Domingo Indijanci) danas se bave i poslovima koji donose brzu zaradu, prvenstveno je to kockarnica *San Felipe Casino Hollywood*.

## Vanjske veze
* San Felipe Pueblo History
Santa Ana Indijanci

**Santa Ana Indijanci** (Tamayame), pleme američkih Indijanaca u dolini rijeke Rio Grande u Novom Meksiku, naseljeni danas u istoimenom pueblu oko 16 milja sjeverno od grada Albuquerque. Sami sebe oni u keresan jeziku nazivaju *Tamayame* ili * 'the people of Tamaya' *, a u ovom kraju žive najmanje od 1500.-tih godina. Lokacija njihovog izvornog puebla nije poznata, a sadašnji su podigli oko 1700.-te godine.
Santa Ana Indijanci pripadaju kulturi puebla, stalnonaseljenim Indijancima koji žive u nastambama od adoba (ćerpiča) i bave se uzgojem kukuruza. Španjolci koji su u ovaj kraj pristigli u 17. stoljeću njihov pueblo su nazvali Santa Ana Pueblo, dok su ga Indijanci zvali Tamaya. Crkvica Santa Ana de Alamillo koja se nalazi u pueblu utemeljena je 1692. Godišnju fiestu i plesove Green Corn Dance (=Ples zelenog kukuruza) godišnje održavaju 26 .srpnja.

## Vanjske veze
* Santa Ana Pueblo
Santo Domingo Indijanci

**Santo Domingo Indijanci**, pleme Keresan Indijanaca sa istočne obale Rio Grande u Novom Meksiku, oko 30 milja jugozapadno od Santa Fea. 
Svoj puebhttp://hr.wikipedia.org/skins-1.5/common/images/button_link.png
Unutarnja poveznicalo ovi Indijanci nazivaju Kiua, a lociran je u blizini tirkiznih rudnika, što je omogućilo da razviju fino juvelirstvo i * '[[heishi]]' * (vidi ). Heishi znači 'školjka', i izvorno se radio od komadića školjaka, a kasnije i od drugog prirodnog materijala za proizvodnju ogrlica. Santo Domingo Indijance ova aktivnost je pretvorila u velike trgovce, a to su ostali i do dan danas. Oni su poznati i po lončariji i srebrarstvu, što im donosi lijepe prihode od turista. Isto vrijedi i za San Felipe Indijance.
Većina puebla Kiue izgrađena je nakon 1886, ali ono ovdje postoji najmanje od 1700.-tih godina, odnosno od dolaska prvih Španjolaca. Godišnju fiestu u Green Corn Dance godišnje održavaju 4. kolovoza.

## Vanjske veze
* Santo Domingo Pueblo 
* Santo Domingo Pueblo 
* 12. Santo Domingo 
* Santo Domingo Pueblo Pottery
Zia

**Zia** (Sia).- /od domorodačkog *tseja* ili *tsia* =*sunce*/ Pleme iz grupe Istočnih Keresa, porodica Keresan, nastanjeno na sjevernoj obali rijeke Jemez, oko 25 kilometara (16 milja) sjeverozapadno od Bernalilla u Novom Meksiku. Zia Indijanci zajedno sa plemenima San Felipe, Santa Ana, Cochiti i Santo Domingo (sve Istočni Keresi) i Laguna i Acoma (Zapadni Keresi) čine porodicu Keresan, unutar koje nalazimo dva jezika, istočni i zapadni keres. Pueblo i rezervat Zia smješteni su u vrletnim planinskim obroncima i kanjonima planina Sierra Nacimiento.

Kultura Zia je tipa pueblo, slična ostalim pueblo-društvima u Novom Meksiku. Ime Zia označava Sunce, i njihov je stari plemenski simbol, koji se danas nalazi na državnoj zastavi Novog Meksika.

Na sjevernoj obali Jemeza Zie žive najmanje od 1300. godine. U vremenima prvih španjolskih istraživača zauzimali su središnje mjesto među selima Keresa. za vrijeme rekonkviste pretrpjeli su nekoliko teških poraza od Španjolaca, nakon čega više nikada nisu uspjeli vratiti nekadašnju snagu. Zie pogađa i veliki problem nedostatka zemljišta za obradu, kao i nedostatak vode za irigaciju svojih polja. Pošto su poznati po lončarstvu, Zie često puta u kriznim vremenima trguju svojim proizvodom zbog nedostatka hrane, kako bi si obezbjedili opstanak. Godišnje održavaju fiestu Green Corn Dance, svakog petnaestog dana mjeseca kolovoza.

## Vanjske veze
* Where did you get the name Zia? (sa slikama) 
* Zia Pueblo Sun symbol 
* Zia Pueblo
Kitunahan

**Kitunahan** je porodica indijanskih jezika iz Montane, Britanske Kolumbije i Idaha kojima su govorili Kootenai ili Kutenai Indijanci. Gatschet smatra da su postojala dva dijalekta jezika kutenai. Plemena koja su se služili kutenai jezikom ili dijalektima su Cootenai, ili Upper Cootenai; Akoklako, ili Lower Cootenai; Klanoh-Klatklam, ili Flathead Cootenai; i Yaketahnoklatakmakanay, ili Tobacco Plains Cootenai.

## Vanjske veze
* Kitunahan Family
Klanoh-Klatklam

**Klanoh-Klatklam** (Flathead Cootenai), jedno od plemena američkih Indijanaca sa gornjeg toka Columbije, koji su govorili jezikom porodice kitunahan. Srodni su plemenima Yaketahnoklatakmakanay, akoklako i Upper Cootenai, šira skupina Kutenai.

## Izvori
Upper Kutenai

**Upper Kutenai** ().-Jedno od dva glavna Kitunahan plemena (grupa Kutenai) sa gornjeg toka Kootenaya, ili uglavnom na Tobacco Plainsu, na današnjoj granici SAD-a i Kanade. Sastoje se od bandi Akiskenukinik (Akiskenekinik), Akamnik, Akanekunik, i Akiyenik.

Kultura Upper Kutenaja u području današnjeg Watertona vezana je uz preriju i lov na bizone, ali također i ribolovu, lovu na vodene ptice i sakupljanje korijenja. U području Watertona ljudska povijest stara je oko 10,000 godina, i tu se nalazi preko 250 arheoloških nalazišta. Prvi nomadi ovamo dolaze nakon povlačenja posljednjeg leda, prateći migracije krda bizona. Ovi ljudi preci su dviju raznih kultura, to su Upper Kutenaj u području Platoa i Blackfoot sa prerije.

Upper Kutenaji zauzeli su područje Tobacco Plainsa, Zapadno od imaginarne linije 'western continental divide', što dijeli kontinent na dva sliva. Jedino pleme što je ostalo istočno od njega je banda Raven's Nest, u području današnjeg Crowsnest Passa. Kako bizona nije bilo u zapadnim krajevima kutenajskog područja, ovi su tri puta godišnje putovali preko visokih planinskih prijevoja u lov kod Watertona. Tisućama godina su Upper Kutenaji i Blackfooti živjeli u relativnoj harmoniji, sve do kobne 1725., na preriji se pojavio konj.

Konj je uvezen iz Europe i Indijanci su ubrzo otkrili sve prednosti njegovog posjedovanja. Njegovim uvođenjem oni su postali mnogo pokretniji i brži. Lovište na bizona se proširilo i dolazi do prvih nesuglasica između Kutenaja i Blackfoota. Premda su prvi došli do konja, Blackfooti su prvi došli do pušaka. Bez vatrenog oružja Kutenaji su pali u milost neprijatelja. Godine 1810. Blackfooti blokiraju sve planinske prijevoje kojima su Kutenaju mogli doći na preriju i nadgledali ih sve do 1850.-tih godina. –Sa prvim dolaskom konja dolaze i prvi valovi boginja. Banda Raven's Nest pokošena je još 1700.-tih godina. Sa njima nestat će i prerijski život Kutenaja zapadno od Continental Dividea.

## Vanjske veze
* Kootenay Indians
Macro-Algonquian

**Macro-Algonquian**.- Velika porodica indijanskih jezika čiji se glavni član, porodica Algonquian, vodila kao dio eks-Velike porodice Algonquian-Wakashan. Ostali članovi su porodice Ritwan, koja se grana na Weitspekan i Wishoskan; Attacapan, Chitimachan, Muskhogean, Natchesan, Tonkawan i Tonikan, nekada smatrane dijelovima, također danas nepriznate, Velike porodice Hokan-Siouan. 

Jezici ove Velike porodice govorili su se, ili se još govore, u područjima oko Velikih jezera, uz Atlantsku obalu, na preriji, dvije manje enklave u Kaliforniji, i državama uz Meksički zaljev. 

## Vanjske veze
* Familia Algonquina
* Algonquian Macro-Phylum: Zisa 1970
* Algonquian Macro-Phylum: Zisa 1970
Ataakwe

**Ataakwe** (eng. seed people), pleme sa kojim su se sukobili Zuñi prije nego su se naselili na područje današnjeg puebla Zuñi u Novom Meksiku. Priključili su se klanu Seed (=Sjeme), a njihovi potomci danas sačinjavaju kukuruzni klan (Corn) Taakwe. Zabilježio Cashing u The Millstone, ix, 2, 23, 1884.

## Literatura
* Frederick Webb Hodge, Handbook of American Indians North of Mexico

## Vanjske veze
* Zuñi Indian Bands, Gens and Clans
Yukian

**Yukian** je malena porodica kalifornijskih Indijanaca koja je prije uz porodica Caddoan, Hokan, Iroquoian, Keresan, Muskhogean, Siouan i Uchean čine dio Velike porodice Hokan-Siouan. Danas se ona vodi kao samostalna izolirana porodica, a ima tek nešto preživjelih pripadnika iz plemena Yuki i Wappo.

Predstavnici su: Ashochimi ili Wappo blizu Healdsburgha, Ukhotno'm ili Coast Yuki, Yuki sa Round Valleya i Huchnom (Tatu) sa Potter Valleya. Wappo su se sastojali od više skupine, imamo, viz: Mishewal, Lilik, Mutistul i Meyahk'mah u dolinama Napa i Sonoma. Wappo Indijanci iz gornje doline Napa nazivani su i Napa Yuki za razliku od Mishewal-Wappo Indijanaca iz Sonome.

Dva yuki jezika su wappo [wao] i yuki [yuk].

## Reference

## Vanjske veze
* Ethnologue (14th)
* Ethnologue (15th)
* Yukian Family
* Tree for Yuki
Tobacco Plains Indijanci

**Tobacco Plains Indijanci** (Akan'kunik, Akanekunik, Yaketahnoklatakmakanay, ʔakink̓umǂasnuqǂiʔit), jedna od (danas) sedam lokalnih grupa Upper Kutenai Indijanaca iz doline Tobacco Plains, porodica Kitunahan, nastanjeni na rezervatu Tobacco Plains Reserve u Britanskoj Kolumbiji kod Grasmerea na granici sa Montanom.

U području Tobacco Plainsa (otuda i ime) Indijanci su uzgajali duhan, s svaka banda imala je svoju vlastitu mješavinu koju su koristitili prilikom plemenskih sastanaka ili u trgovini sa drugim bandama. Poznati su i kao Akan'kunik (ʔakink̓umǂasnuqǂiʔit) ili * 'people of the place of the flying head' *. 
## Izvori
* 
## Vanjske veze
* Tobacco Plains Indian Band a part of the Ktunaxa Nation  
* Canadian Indian Bands, Gens and Clans
Ukhotno'm

**Ukhotno'm** (Ukohtontilka, =Ocean People, njihovo vlastito ime; isto Coast Yuki/, pleme američkih Indijanaca porodice Yukian naseljeno nekada (do ranog 20 stoljeća) u obalnom području Kalifornije, od Cleonea pa do krajeva između Rockporta i Usala. Prema vlastitom vjerovanju oni su ogranak Huchnom Indijanaca, srodnog plemena iste porodice. Kroeber (1932) procjenjuje da ih je do 1850. bilo oko 500. Njihov broj prema popisu iz 1910 iznosio je tek 15; 1926. (4 osobe).

## Sela
* On-chil-ka ili On-chil-em, blizu Rockporta. 
* Es'im, na području Rockporta ili Hardy Creeka.
* Melhom-i'iken, na Warren Creeku.
* Hisimel-auhkem.- u blizini sela Melhom-i'iken.
* Lil-p'in-kem , De Haven.
* Shipep ili Shipoi , kod Westporta.
* K'etim, na Chetman Gulchu
* Lilim, na Mussel Rocku.
* Ok'omet ili Shipoi; Kabesilah.
* Methuyak-olselem.- sjeverno od Ten Mile Rivera
* Metkuyaki ili Metkuyakem, na ušću Ten Mile Rivera i na njoj. 
* Mil-hot-em , Cleone.
* Sus-mel-im, na ušću Pudding Creeka.
* Ol-hepech-kem , Novo River.
* Nehkinmelem , Casper.
* Onp'otilkei, u Sherwood Valleyu
* Ukemim, blizu Willitsa.

## Historija

Nevolja ovog plemena počinje 1850. pojavom rudara i naseljenika koji dolaze na njihovu zemlju. Bespravni naseljenici (1862) prodiru na rezervat Round Valley gdje su mnoge od njih pobili.

## Život i običaji
Coast (Obalni) Yuki bili su sjedilačko pleme lovaca ribara i sakupljača organizirani u 11 manjih skupina, svaka sa svojim teritorijem i vođom. Nastambe su im bile konusnog oblika od kore reedwooda, a u ljeti kolibe od granja i štitnici protiv vjetra. Muškarci su odlazili u lov i ribolov, a žene su sakupljale jestivo bilje. prehrana ik se sastojala od žira, sjemenki raznih trava i lososa.

## Lietratura
* Gifford, E.W. 1965. The Coast Yuki. SacramentoAnthropological Society Paper 2:1-97. Sacramento,California.
## Izvori

## Vanjske veze
* Coast Yuki 
* Coast Yuki, Swanton
Wappo

**Wappo** (Ashochimi) je pleme Yukian Indijanaca iz današnjeg okruga Napa u Kaliforniji, oko 1,000 (1700), danas (2000) oko 250 nastanjenih na rezervatima Coyote Valley, Dry Creek Rancheria sa Pomo Indijancima, rezervatu Round Valley, i u okrugu Okrug Sonoma. Wappo su bili sjedilačko pleme lovaca i sakupljača, podijeljeni u više lokalnih skupina, to su, viz.:

* *[[Central Wappo]]* (5 sela): Maiyakama, Męlka'wa-hotsa-noma, Mutistul, Nihlektsonoma, Tselmenan; 
* *[[Lile'ek]]*, (2 sela): Daladan, Kabetsawam; 
* *[[Northern Wappo]]* (3 sela): Lok-noma, Petinoma, Uyuhanoma; 
* *[[Southern Wappo]]* (4 sela): Anakota-noma, Kaimus, Tsemanoma, Wilikos; 
* *[[Western Wappo]]* (14 sela): Ashaben, Gayechin, Hol-tcu'kolo, Koloko, Malalachahl, Nęts-tul, Oso'yűk-eju, Owotęl-pęti, Pipoholma, Shęi-kana, Shimela, Tsi'mitu-tso-noma, Tekenan-tso-noma, Unutsa'wa-holma-noma.

## Ime
Ime Wappo amerikanizam je španjolske riječi Guapo. "brave," kojima im je dan zbog izuzetno tvrdoglavog i tvrdokornog otpora vojnim napadima Španjolaca. Drugi poznati naziv je Ashochimi, kojega kao Ash-o-chi-mi (1877.) koristi Powers. Taylor (1860.-'63.) ih naziva Soteomellos i Sotomieyos.

## Etnografija

### Odjeća

Wappo Indijanci nisu nosili odjeće, ili je bilo toliko oskudna koliko je to moguće, i uglavnom je to bio nakit. Izrađivali su ga od kostiju, školjaka kao i biljnih vlakana. Do školjaka su morali dolaziti, ili putovanjem do oceana, ili bi ih nabavljali trgovinom.

### Lov i sakupljanje

Do hrane su Wappoi dolazili lovom (jelen, medvjed, ptica, vjeverica), ribolovom (losos, oni ga nazivaju melkawa) i sakupljanjem žira i raznog bilja, insekata, među kojima skakavca, i gusjenica.

### Materijalna kultura

#### Košare

Wappoi ne zaostaju u košaraštvu iza drugih tamošnjih plemena. Materijal što su ga koristili pronalazili su po dolinama, vrba, judino drvo (porodica Legume; poznato i kao 'redbud', ili u njihovom jeziku phopiel), i šaš. Košare su među ostalim imale i namjenu za kuhanje hrane, a u nju se ponekad upletalo i perje, te dekorirane zrncima školjaka, što su Indijanci sakupljali uz obalu. -Ove košare naravno morale su biti vodonepropusne, i bile su.

### Sela i kuće

Ljetne kuće su i jednostavni štitnici od granja, dok bi zimi gradili čvršća zdanja od granja i blata. -Sela Wappoa nalazila su se u blizini potoka a imala su parna kupatila 'sweat houses' i 'Brush Dance House', kolibu za održavanje plesnih svečanosti. Sela su mogla imati nekih 40-50 obitelji. Kuće Wappoa nisu se nikada čistile, kada se više ne bi moglo živjeti u njoj spalili bi je, i podigli novu.

## Vanjske veze
* Wappo 
* Wappo Indians (Dječja stranica) 
* Wappo Indians of Napa County  
* The Legend of the Geysers
Yuki

**Yuki** je glavno pleme Yukian Indijanaca iz Kalifornije sa Eel Rivera i pritoka. Rana populacija, prema Mooneyu, iznosila je 1700. oko 2,000, a bili su podijeljeni u 7 lokalnih skupina. Njihovo ime u jeziku Wintuna označava stranca ili neprijatelja 'stranger', 'foe'), a isto pleme nazivalo ih je, prema lokaciji, i *Noam-kekhl* u značenju "west dwelling," ili "western tribe". Treći naziv za njih bio je *Chu-mai-a*, a dali su im ga Indijanci Pomo.

## Podjela
* Huititno'm, na South Fork, pritoci Middle Eel River-a.
* Lilshiknom, Eel River
* Odlkátno’m, na južnoj strani Eound Valleya
* Onkolukomno'm,
* Sukanom
* Sukshaltatano'm (Sukshultaatanom), na North Forku, pritoci Middle Eel River-a.
* Ta'no'm, na Eel River. ovi su se sastojali od 6 bandi: &lt;sub&gt;Kichilpitno'm, Kasha&lt;sup&gt;n&lt;/sup&gt;sichno'm, Pomaha&lt;sup&gt;n&lt;/sup&gt;no'm, Ma&lt;sup&gt;n&lt;/sup&gt;tno'm, Ha&lt;sup&gt;n&lt;/sup&gt;chhotno'm i Ulamolno'm&lt;/sub&gt; . 
* Ukomno'm, oko Round Valleya na sjevernoj strani Middle Forka.
* Utitno'm, na pritokama Middle i South Eel Rivera.
* Witukomno'm, na južnoj strani Middle Eel Rivera.

## Kultura
Tradicionalni teritorij Yukija nalazio se južno od Athapaskana u sjeverozapadnoj Kaliforniji. Kultura ovih ljudi tipićna je Kalifornijskim Indijancima, koja uključuje ribolov (losos, 'king salmon'), najveća je vrsta pacifičkog lososa, poznat i kao * 'chinook' *, kojega love uz glavne tokove rijeka. Njega se može naći od zaljeva Montereya u Kaliforniji do Point Hopea na Aljaski. Nadalje sakupljanje žira u podnožjima Coast Range. Yuki kao i njihovi srodnici Wappo hvatali su skakavce i sakupljali gusjenice po travi i tresli ih sa lišća u košare. Yuki su mnogo dublje religiozniji od drugih sjeverno-kalifornijskih plemena. Prema Kroeberu, dijele neke kulturne crte sa Wailakima, u što spada i kult * 'the father above' *, stvoritelja poznatog kao Taikomol. On se zaziva za vrijeme inicijacije dječaka, a Yuki-liječnik (=šaman) pitat će ga za pomoć u izlječenju bolesti. Njemu se dva puta godišnje, u siječnju i svibnju, održavaju *Acorn Sing* (pjesme žira). Trgovina je u Kaliforniji bila dosta živa među tamošnjim plemenima.

Yuki su trgovali sa Pomo Indijancima kojima su nudili krzna i kože u zamjenu za školjke, među kojima i dentaliju i abalone, morsku travu i mokasine. Sa Nomlakima se također trgovalo, nudili su im krzna crnog medvjeda u zamjenu za sol i opsidijan. Slično je bilo i u trgovini sa plemenima Huchnom i Wailaki. Ovdje je važno napomenuti, da se nudila na 'prodaju', to jest trampila se i roba koju su nabavljali tek od drugih, pa bi išla u krug, slično kao u kula-pohodu Papuo-Melaneza (Trobrijandžana i njihovih susjeda) pred novo-gvinejskom obalom, kako nam je to lijepo opisao Bronislaw Malinowski u svom remek-djelu. Ovo se vjerojatno naročito odnosi na školjke. –Ratni poglavica vođa je svih ratnih družina Yukija, ali nema takav autoritet da nekoga može prisiliti da mu se pridruži ili da ga prisili na pokornost.

## Vanjske veze
* Yuki 
* Excavation to Chronicle Yuki History 
* Yuki, Swanton
Huititno'm

**Huititno'm** (Huititnom) /= *middle ridge people*,/, jedna od sedam bandi pravih Yuki Indijanaca u dolini Eel Rivera sa South fork of Middle Forka u Kaliforniji. Bili su u neprijateljstvu sa bandama Wintun Indijanaca zbog depozita soli na Salt Creeku.

## Izvori

## Vanjske veze
* Yuki Indian Bands, Gens and Clans
Lilshiknom

**Lilshiknom**, jedna od nekoliko lokalnih skupina Yuki Indijanaca koji su živjeli na zapadnoj obali Eel Rivera u Kaliforniji. Spoimnje ih Alfred Louis Kroeber. Uz Ta'no'm Indijance jedini su Yukian govornici koji su prakticirali ceremoniju-opsdijijana, vjerojatno posuđenu od plemean Wailaki ili Kenesti .

## Izvori

## Literatura
Frederick Webb Hodge, Handbook of American Indians North of Mexico

## Vanjske veze
* Yuki Indian Family History
Xincan

**Xincan** je porodica indijanskih jezika u Gvatemali koja obuhvaća jezike Indijanaca Xinca. Ova porodica čiji je jezik danas gotovo izumro, nesrodan je svim ostalima, i vodi se kao samostalna. Od njegovih dijalekata spominju se Sinacantan, Xupiltepec, i Xutiapa, i vjerojatno treba pridodati Conguaco. Juarros (1824.) i Thomas (1911.) drže da pripadaju porodici Lencan.

## Reference

## Vanjske veze
* Idioma xinca
Ta'no'm

**Ta'no'm**, jedna od skupina pravih Yuki Indijanaca koji su živjeli uz glavni tok rijeke Eel u Kaliforniji. Prema Swantonu sastojali su se od 6 podskupina: Kichilpitno'm, Kasha&lt;sup&gt;n&lt;/sup&gt;sichno'm, Pomaha&lt;sup&gt;n&lt;/sup&gt;no'm, Ma&lt;sup&gt;n&lt;/sup&gt;tno'm, Ha&lt;sup&gt;n&lt;/sup&gt;chhotno'm i Ulamolno'm . Za nazive sela spominju se Kasha&lt;sup&gt;n&lt;/sup&gt;sich, Pomaha&lt;sup&gt;n&lt;/sup&gt; i Hanchhot.

## Izvori
Witukomno'm

**Witukomno'm** (Witukomnom), jedna od sedam skupina Yuki Indijanaca iz sjeverne Kalifornije, živili su između Srednjeg rukavca i Južnog Eel-a u dolini Eden i okolnom području. 

Južni susjedi bili su im Huchnomi. Prema dijalektu donekle su se razlikovali od Ukmno'ma i drugih skupina pravih Yukija. Powers ih naziva Spanish Yuki.

## Izvori
Xinca

**Xinca** (čitaj: šinka), indijanski narod iz jugoistočne Gvatemale, jezično čine samostalnu porodicu (Xincan) koja nije srodna sa nijednim drugim poznatim jezikom na svijetu. Xince broje oko 10,000 duša nastanjenih napose duž rijeke Rio de los Esclavos, uključujući većinu departmana Santa Rosa i Jutiapa. Prvi ih posjećuje Španjolac Pedro de Alvarado 1524, a dvije godine nakon toga pokorava ih Pedro Portocarrero. Mnogi Xince tada su bili žigosani i prodani u roblje. Xince su narod veoma staroga porijekla, vjerojatno potomci populacija koje su prethodile Nahuama i Mayama. 
Prema popisu 2000. broj pripadnika naroda Xinca iznosi 16,000. Nacionalno buđenje i borba za domorodačka prava doveli su do stvaranja političkih organizacija (*Consejo del Pueblo Xinka de Guatemala*, 1994) i nakon nje (2002) *Consenso por la Unidad del Pueblo Xinka de Guatemala* ili CONXIG.

## Vanjske veze
* Xinca: idioma en proceso de extinción
Tepehua

**Tepehua** (Hamaispini), indijanski narod porodice Totonacan naseljen u meksičkim državama Hidalgo, Puebla i Veracruz.
Hamaispini ili "Dueños del Cerro", kako sami sebe nazivaju ne smiju se brkati sa Tepehuane ili Tepehuan Indijancima iz sjevernog Meksika. Teritorij Tepehua prostire se na uskom i drugom području istočnih obronaka Sierra Madre Oriental, sve od Mecapalape u Puebli pa do sjeverozapadnog Veracruza. Tri njihova glavna središta (po kojima i dijalekti nose ime) su Tlachichilco, Pisa Flores i Huehuetla.

Tepehue populacija, iznosila je oko 8,700, u koje su ubrojene sve osobe starije od 5 godina a da služe se materinskim jezikom. 
Prema kulturi oni su slični svojim rođacima Totonacima, ali i zapadnim susjedima Otomíma i Nahuama. Ovo se očitava u obrascima šamanizma (papirnatih figura duhova) i ceremonijama "voladores"

Tepehue su agrikuturan narod. Njihovo tropsko područje bogato je vodenim tokovima i obiljem oborina, te je pogodno uzgoju kultura kao što su kukuruz, grah, čili-papričice, krumpir, a uzgajaju i sezam, leću, kavu i šećernu trsku. Uz agrarne radove Tepehue se usput bave i ribolovom i lovom. Neke Tepehua-obitelji bave se i izradom keramike, tekstila, košara, ali često odlaze i u potragu za poslom širom Meksika.

Tradicionalna odjeća muškarca nalik je onoj Totonaka i Nahua sa Sierra Madre Oriental. sastoji se od duge bijele košulje, dugih hlača do članaka, sandala, slamnatog šešira i uvijek uz obaveznu torbu koja se nosi preko ramena i mačetu.
Žene nose kratke bijele bluzice dekorirane kombinacijom pepenado-smockinga (smockig je tehnika vezenja) i mašinskog veza. Nosi se umetnuta u tubularnu bijelu suknju. porubi suknje dekorirani su dizajnima vezova. I suknja i bluza izrađuju se od kupovnog platna. Žene nose i gauzy lokalno poznat kao quexquen, tipični totonački quechquemitl, ženski pončo, poznat još iz doba prije konkviste.

## Literatura
* Williams García, Roberto, Los Tepehuas

## Vanjske veze
* Tepehua 
* Tepehua
Tarairiú

**Tarairiú** (Otxukayâna, Jandoim, Jandoin, Tarairyouw, Tarairüouw, Tarairiu, Otshukayana), pleme, jezik i istoimena izolirana jezična porodica iz istočno-Brazilske države Rio Grande do Norte. Tarairiú su nastavali Sertão da Capitania do Rio Grande, i dijele se na više plemena, to su: Jandui ili Otxukayâna; Ariú u središnjim predjelima države Paraíba i manja grupa između plemena Xukuru sjeveru i Kipeá-Kariri na jugu; Pega ili Pegas zapad Paraíbe; Canindé sjeveroistok Paraíbe; Genipapo; Paiacú ili Payaku, Ceara; Panati krajnji sjeverozapad Paraíbe i susjednoj Ceari; Caratiú (Karatiú); i Korêma ili Corema u Rio Grande do Norte i zapadna Paraíba. Ovim plemenima možda pripadaju i Ikó ili Icó i Icozinhos.

## Vanjske veze
* Interiorização Da Colonização Portuguesa E A &quot;Guerra Dos Bárbaros&quot;
Genipapo-Canindé

**Genipapo-Canindé** (Jenipapo-Canindé, Genipapo-Kanindé), pleme američkih Indijanaca nastalo sjedinjavanjem starih Tarairiú plemena Genipapo ili Jenipapo i Canindé. Danas su naseljeni na općini Aquiraz, na Lagoa da Encantada oko 50 kilometara jugoistočno od Fortaleze u brazilskoj državi Ceará. Populacija im iznosi 138 (Bezerra & Sousa 2000). jezik im je izumro i danas se služe jedino portugalskim.

## Literatura
* Bezerra, Roselana G. 1999. O despertar de uma etnia: o jogo do (re)conhecimento da identidade indígena Jenipapo-Kanindé. Dissertação de Mestrado. Fortaleza: UFC.
* Studart Filho, Carlos 1926. As tribos indígenas do Ceará. Revista do Instituto do Ceará, 40: 39-54. Fortaleza.

## Vanjske veze
* Jenipapo-Kanindé
Kanindé

**Kanindé** (Canindé), pleme američkih Indijanaca iz brazilskih država Ceará i Paraíba, danas naseljeno na području općina Aratuba i Canindé u Ceari. Populacija im iznosi 1.106 (141 obitelj) . Njihovo porijeklo je od starih Tarairiú Indijanaca.

## Izvori
Puquinan

**Puquinan**, porodica indijanskih jezika i plemena iz Bolivije koja se vodi samostalno, ili se povezuje sa porodicom Arawakan. Porodica Puquinan obuhvaća Puquina i Callahuaya Indijance, čiji su jezici nestali ili gotovo nestali, dok se danas uobičajeno služe španjolskim, quechua ili aymara jezicima. Puquina se ne govori najmanje 200 godina.

## Vanjske veze
* Puquina 
* Puquina
* ILCA-Proyecto Uruchipaya
Puquina

**Puquina**, grupa plemena američkih Indijanaca koji po jednoj klasifikaciji čine samostalnu porodicu čiji su članovi Puquina i Callahuaya ( . Područje naseljenosti Puquina uključuje bazen jezera Titicaca i Poopo, te slanu pustinju Salar de Uyuni na Bolivijskom Platou, uključujući i obližnju obalu Perua i Čilea od 16° do 22° širine. Unutar toga područja žive u raštrkanim grupama među plemenima Aymara. Rivet smatra da Puquina i Uru Indijanci sa jezera Titicaca čine staru populaciju najzapadnijih Arawaka. 

## Izvori
Envira

**Envira** (Cabellos Largos), novootkriveno indijansko pleme naseljeno u džunglama brazilsko-peruanskog graničnog pojasa na teritoriju rezervata Terra Indigena Kampa e Isolados do Envira. Pleme je slučajno otkriveno 2008. godine preletanjem jednog aviona iznad brazilske države Acre, na što su reagirali gađanjem letjelice iz luka i strijele. Pretpostavlja se da ih ima oko stotinjak . Ime su dobili prema rijeci Envira.

Dan James Pantone smatra da bi se moglo raditi o plemenu koje je srodno Matses Indijancima, i koje oni zbog duge kose nazivaju Cabellos Largos. Trake za glavu (coronas) kakve nose Matses Indijanci kao i pojasevi nalik su onima kod novootkrivenog plemena, što je u kontrastu sa Matis i Korubo Indijancima. O srodnosti sa Matsesima ide u prilog to što je na fotografijama uočljivo da kao i Matsesi uzgajaju pamuk.
## Izvori

## Vanjske veze
*First look at a tribe time forgot
*Índios isolados são fotografados pela 1ª vez no AC 
*Otkriveno nepoznato pleme indijanaca, helikopter gađali strijelama
Choluteca (narod)

**Choluteca** (Cholutec), nestali indijanski narod nekad nastanjen u južnom Hondurasu duž zaljeva Fonseca. Choluteci su srodni ali ne i identični sa Mangue, plemenom koje je živjelo između jezera Managua i Tihog oceana u Nikaragvi. Jezično sew zajedno sa plemenima Mangue i Chiapaneco (iz Chiapasa) klasificiraju porodici Manguean ili Chorotegan (Mason i Johnson), a Lehmann ih (1920) povezuje sa Otomima. SIL njihovo ime koristi kao jedan od aleternativnih naziva jezika chorotega.

## Izvori
Juruei

**Juruei**, maleno, gotovo nestalo pleme američkih Indijanaca nastanjeno na području rezervata Terra Indígena Uru-eu-wau-wau koji se prostire unutar nacionalnog parka Pakaas Novas u brazilskoj državi Rondônia. O plemenu nije poznato gotovo ništa jer žive bez kontakta sa vanjskim svijetom. Godine 1986. bio je posljednji kontakt sa njima, nakon čega su se povukli dublje u džunglu. Prema dosadašnjim saznanjima, za one koje se zna, preostalo ih je između osam i deset. Mogući su srodnici Tupi-Kawahiba, plemena iz grupe Tupian, jer žive na govornom području kawahibskog plemena Uru-Eu-Wau-Wau.

## Vanjske veze
* Second "uncontacted" tribe in Amazon rain forest threatened by loggers
Chorotega

**Chorotega** (Čorotegi), skupni naziv indijanskim plemenima raspršenim kroz Srednju Ameriku od južnog Hondurasa, odnosno od Zaljeva Fonseca na jug do zaljeva Nicoya u Kostariki. Lingvistički Čorotegi se sa meksičkim Chiapanecima povezuju u porodicu Chorotegan ili Manguean. Svi njihovi jezici nestali su u 18. (Kostarika) i 19. vijeku (Nikaragva).

## Plemena
Chorotegi su se kroz svoju povijest dijeli na više plemena ili lokalnih skupina koja su govorila srodnim jezicima. Među njima se razlikuju:
* *Chorotega vlastiti*, ?
* **[[Choluteca]]**, iz Zaljeva Fonseca u Hondurasu.
* **[[Mangue]]**, na pacifičkoj obali Nikaragve, podijeljeni na plemena 
** a) Diriá i 
** b) Nagrandan.
* **[[Orotiña]]**, najjužnija grupa plemena sa zaljeva Nicoya u Kostariki:
** a) Nicoya, na poluotoku Nicoya
** b) Orisi ili Orosi, južno od Jezera Nikaragva.

## Kultura i povijest
Prema ranim španjolskim kronikama skupine Čorotega migriraju prema jugu davno prije dolaska bijelih konkvistadora tjerajući domaća plemena sa svog novog staništa, proširivši se tako sve do u Kostariku. bili su naoružani lukom i strijelom i štitili se u ratu pamučnim oklopima. Neki njihovi običaji i svakako su potjecali od razvijenijih Nahua sa sjevera, kao što su ljudska žrtvovanja. Imali su cijeli panteon bogova koje su obožavali u posebno izgrađenim svetištima. Odlikovali su se i osebujnim lončarskim proizvodima. Odličnici Čorotega su se tatauirali (tetovirali), a prakticirali su i tjelesna samosakaćenja ušiju, jezika i genitalija. Bili su lovci, ribari i biljogojci.

## Populacija
Etnička populacija 2000. iznosi 795
Nagrandan

**Nagrandan**, pleme američkih Indijanaca porodice Manguean, nastalo raspadom pravih Manga (Mangue) na Dirie i Nagrandane. Do cijepanja dolazi nakon dugih krvavih borbi, nakon čega migriraju na sjever i nastanjuju između jezera Xolotlán /Manague/ i Pacifika. Njihovo glavno središte bio je grad Imabite u podnožju vulkana Momotombo. Drugi njihov grad navodno je Subtiaba na mjestu današnjeg Leóna, što je i ime plemena koje se jezično klasificira porodici Tlapanecan.

## Vanjske veze
* History of Nicaragua 
* Chorotega
Orotiña

**Orotiña** (Orotinya), malena skupina indijanskih plemena porodice Manguean nastanjenih u srednjoameričkoj državi Kostarika. Predstavnici su im Nicoya sa istoimenog poluotoka na pacifičkoj obali, Orotiña vlastiti i Orosi ili Orisi južno od jezera Nicaragua . Danas se izjašnjavaju pod imenom nestalog plemena Chorotega. Jezici su im izumrli pred kraj 18. stoljeća a oni se danas koriste španjolskim.

## Izvori
Mangue

**Mangue**, pleme porodice Manguean (Chorotegan) naseljen nekada na pacifičkoj obali Nikaragve između jezera Managua i Tihog oceana. Pleme se podijelilo na dvije grupe Diriá (planinske) između jezera Nicaragua i Pacifika i Nagrandan (ili nizinske). Mangue se klasificiraju porodici Chorotegan ili Manguean, odnosno velikoj porodici Oto-Manguean. Njima su srodni Chiapaneca iz Chiapasa; Chortotega iz sjeverozapadne Kostarike; Choluteca sa zaljeva Fonseca u Hondurasu; i Orotiña plemena Nicoya s istoimenog poluotoka i Orosi, južno od jezera Nicaragua.

## Izvori
Diriá

**Diriá** /Dirian, =&quot;people of the hills&quot;/, ogranak Mangue Indijanaca, porodica Manguean nekada naseljeno u Nikaragvi između jezera Nicaragua, rijeke Tipitapa, južne obale jezera Managua i pacifičkog oceana. Njihova glavna naselja nalazila su se na mjestima današnjih gradova Granada, Masaya i Managua, a nazivala su se Tipitapa, Diriomo i Diriamba. Nestali su, a jezik je izumro.

## Izvori
Cuicatec

**Cuicatec** (Cuicateco, Cuicateca) /od nahua cuicatlan, =“Lugar de cantares, tierra del canto o teatro de cantares”, / indijanski narod porodice Mixtecan, naseljen u sjeverozapadnoj Oaxaci, Meksiko. Njihova populacija iznosila je oko 60.000 prije dolaska Španjolaca. Astečkim osvajanjem države Coixtlahuaca 1456, u vrijeme vladavine Moctezuma I, Cuicateci ulaze u alijansu sa njima kako bi se oslobodili mištečkog ugnjetavanja. Asteci tada ovaj kraj prozvadoše Cuicatlan ili zemljom šarma ili ptica pjevica, jer su njezini stanovnici prakticirali njihovo hvatanje. Danas govore dva različita jezika a žive u općinama Concepción Pápalo, San Andrés Teotilapan, San Juan Tepeuxila, Santos Reyes Pápalo, Santa María Tlalixtac, San Pedro Teutila, San Francisco Chapulapa, Santiago Huaclilla, San Juan Bautista Cuicatlán i Santiago Nacaltepec. 

Kuće Cuicateca slične su onima susjednih plemena. Poglavito, a ovisno zbog građevnog materijala i o zoni, grade se od kolja zabitih u tlo čiji međuprostor popunjavaju kamenjem i glinom. Krov je na dvije vode, prekriven, lišćem, travom, daščicama ili drugim dostupnim materijalom. Na vrhu krova nalazi se otvor za ventilaciju a pod zemljan. Cuicatec-kuća ima, kao i kod Trique indijanaca, samo jednu sobu koja služi i za objedovanje i za spavanje. Poneka domaćinstva imaju kolibu u blizini kuće koja služi za kuhanje. Od neophodnog kuhinjskog alata domaćinstvo posjeduje metates (konkavni kamen za mljevenje sjemenja), glineni lonci, ručni mlin za nixtamal drveni čabar za pranje i kupanje, košare i chiquihuites-košare od vrbinog šiblja .

## Izvori
Trique

**Trique** (Triqui), indijanski narod porodice Mixtecan, naseljen na zapadnim područjima meksičke države Oaxaca. Trique se sastoje od 3 jezične skupine, to su Copala Trique, 15,000 (1990 popis) u i oko sela San Juan Copala; San Martín Itunyoso Trique, oko 2,000 (1983) u općini Tlaxiaco u San Martín Itunyoso i manjim selima; i Chicahuaxtla Trique, 6,000 (1982), u i oko sela San Andrés Chicahuaxtla, te u naseljima San Jose Xochixtlán i Santo Domingo del Estado. 

Trique su agrikulturan narod, sa kukuruzom kao glavnom kulturom, a iz ekonomskih razloga drže i kavu i banane koje prodaju u obližnjim gradovima. Tradicionalno naselje je raspršeno, sa kućama od različitog materijala, četvrtaste, sa krovom od slame ili borovih daščica (šindra), jednosobne, sa zemljanim podom, zidovima ponekad od brvana ili ćerpiča (adobe). 

Religija je mješavina indijanskih pred-kolumbovskih i narodnih španjolskih katoličkih vjerovanja. Šamani su također još aktivni, uključujući i gatanje i liječenje bolesti. U svrhu gatanja služe se halucinogenom daturom (jimson weed). Svoje pokojne pokapaju u najboljoj odjeći zajedno sa hranom i bambusovim sandalama. Tijekom godine održavaju mnoge fijeste u kojima je jedan od najvažnijih elemenata glazba koja se izvodi uz bubanj i violinu. Najvažnije svetkovine su carnaval koji se izvodi prije korizme. Grupe mladića oblaće se u kostime i stavljaju maske noseći bambusove štapove urešene šarenim papirima. Svaka ova skupina ima jednog pleača obučenog kao žena u huipil, i jednog obučenog u jaguara .

## Izvori
Matlame

**Matlame**, jedan od nekoliko ogranaka Indijanaca Matlatzinca koji su živjeli u  Meksičkoj državi Guerrero , porodica otomian. Govorili su posebnim dijalektom koji je nestao najkasnije do 1990 .

## Izvori
Matlatzinca

**Matlatzinca** (Pirinda), pleme američkih Indijanaca porodice Otomian, uže grupe Ocuiltecan, naseljeno u dolini Toluca u Meksiku. Matlatzince su najsrodniji s grupama Atzinca, Matlame, Ocuilteco ili Ocuiltec i Quata koji govore srodnim dijalektima. Populacija Matlatzinca iznosi oko 1.000 (1990.) naseljenih poglavito u selu San Francisco de los Ranchos u državi México.

Matlatzince su bili stari kulturan narod, a njihov teritorij prostirao se od Michoacána do Guerrera. U dolinu Toluce povukli su se nakon pada Tenochtitlána. Jedan od njihovih najstarijih gradova bio je Teotenango, kojega su naseljavali od 900. pa do 1450. ili najkasnije 1474. prodorom Asteka, Nahua naroda iz doline Meksika.

Ime Matlatzinca dolazi od astečkog "Matlat", što znači 'mreža', a značenje imena ovog naroda je "*los señores de la red*" ili "*los que hacen redes*", odnosno "one koji pletu mreže." Ovo pleme i danas je poznato po tkalačkom umijeću, kako za domaću upotrebu, tako i za trgovinu. Danas žive od agrikulture, a uz poznate indijanske kulture gaje i grašak, pšenicu i šećernu trsku zbog prodaje. Uzgajaju i magvej za proizvodnju pulquea. Kuće su im slične mestičkim, građene od drveta iz šume, ćerpiča ili opeke, s krovom na dvije vode i pokrivene šindrom, ili pak s limenim krovom. Ne razlikuju se mnogo od okviltečkih (Ocuiltec). Po vjeri su Matlatzince uglavnom katolici, ali su očuvali i tradicionalne rituale koje još prakticiraju. Mnogi danas odlaze na rad u gradove Toluca, Cuernavaca i México.

## Vanjske veze
*  Matlatzincas y Ocuiltecos 
*  Matlatzincas
Quata

**Quata**, jedno od nestalih meksičkih plemena koje je zajedno s Matlatzincama, klasificirano porodici otomian, što je po Swantonu upitno . Drugi autori ih zbog slabo poznatog jezika također vode kao neklasificirane .

## Reference
Chocho

**Chocho** (Chocholteca).- Indijanski narod iz grupe Popoloca nastanjen na sjeveru Oaxace (distrikti: Coixtlahuaca, Teposcolula, Tlaxiaco i Nochixtlán), Meksiko. Poznati i kao Chochones i Chocholtecas. Sami sebe nazivaju Runixa ngiigua 'oni što govore jezik', "los que hablan el idioma", ili 'Those Who Speak The Language. Jezično su srodni plemenima Ixcatec i Popoloca.

Chocho danas žive od poljoprivrede, kukuruz, grah i grašak se obavezno sade, također sakupljaju divlju hranu. Koze, piliće i purane drže zbog mesa. Najznačajniji ekonomski proizvod su im šeširi od palminih vlakana. –Odjeća im nije tradicionalna, nego tipična za meksičkog seljaka. Katolička vjera uveliko je zamijenila tradicionalna vjerovanja, ipak još se kod njih pričaju stare priče o bogovima i duhovima. 
Područje koje naseljavaju bogato je arheološko nalazište.

## Jezik

Jezik chocho Mechling (1912) svrstava u svoju 'porodicu' Mazatec. Mason i Johnson ga kasnije klasificiraju u porodicu Popolocan. Ovim jezikom 1990. govori oko 7,000, Chocho Indijanaca. Etnički su puno brojniji jer nisu uključena djeca do 5 godina kao ni veliki dio hispanizirane Chocho-populacije.

## Literatura

Hoppe, Walter and Roberto J. Weitlaner
1969 The Chocho. In Handbook of Middle American Indians, Vol.7: Ethnology, edited by Evon Z. Vogt,
pp.&nbsp;506–515. University of Texas Press, Austin:506

## Vanjske veze
* Chochos
Ixcatec

**Ixcatec** (Ixcateca, Ixcateco).- Pleme američkih Indijanaca nastanjen u jedinom gradu Santa María Ixcatlán, u sjevernoj Oaxaci, Meksiko. Prije kontakta (konkviste) bilo ih je oko 10,000, od toga preostalo ih je oko 200 (1,500 po Joshua Projectu). Jezik ixcatek srodan je onom Chocho Indijanaca i pripada porodici Popolocan. Obrada zemlje glavno je zanimanje Ixcateca, kukuruz i grah glavne su kulture. Narod živi naseljen po selima oko kojih obrađuju svoju zemlju. Kuće su rađene u raznim stilovima, to su prekrivene kolibe ili kuće od ćerpiča. Izrada šešira od slame za prodaju glavni je izvor prihoda novca. Domorodačka nošnja zamijenjena je tradicionalnom odjećom meksičkih seljaka. 
Ixcateci su rimokatolici ali ima i starih domorodačkih vjerovanja. 

## Izvori