open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Poljica (Jelsa)

**Poljica** su mjesto smješteno je na sredini srednjodalmatinskog otoka Hvara (sjeverna strana otoka). Gotovo je identična udaljenost do najistočnije točke otoka Hvara - grada Sućurja kao i do grada Hvara na samom zapadu (o. 43&nbsp;km). Zbog karakterističnog smjera pružanja otoka (istok-zapad) možemo navesti i susjedna mjesta. Dakle, na istoku to je selo Zastražišće udaljeno svega 3–4&nbsp;km, dok je Poljicima na zapadu najbliža Jelsa (15&nbsp;km). Poljica su udaljena 2&nbsp;km od mora, a godine 2003. je asfaltirana i prilazna cesta za dvije uvale: Malu Stinivu i Zečju.

## Stanovništvo
Današnji broj stalnih stanovnika Poljica iznosi jedva 60-ak i čini ga uglavnom starija populacija. Dok je sredinom 20. stoljeća populacija bila na zavidnoj razini od nekoliko stotina stanovnika, za jedno manje otočno mjesto, postupno se počela smanjivati da bi u konačnici dobili niti 60 stalnih žitelja.

Pri popisu 1869., podaci su sadržani u naselju Zastražišće.

## Gospodarstvo
Okosnicu gospodarstva u prošlosti su sačinjavale djelatnosti primarnog sektora (poljoprivreda, ribarstvo, ovčarstvo i kozarstvo). U mjestu je slična situacija i u današnje vrijeme, uz napomenu da su se zadnje dvije gore navedene djelatnosti značajno smanjile, dok je poljodjelstvo ostalo vrlo zastupljeno.

Glavnina poljoprivrede odnosi se na maslinarstvo, vinogradarstvo te uzgoj lavande. Upravo je maslinarstvo zadnjih godina doživjelo procvat. Po nekim istraživanjima upravo je ovaj središnji dio otoka Hvara (u prvom redu Poljica i Zastražišće) najpovoljniji za uzgoj maslina, te se sa ovih prostora dobiva jako kvalitetno maslinovo ulje što dokazuju i brojne nagrade maslinarima i uljarima po raznim regionalnim i nacionalnim natjecanjima i okupljanjima u zadnjih nekoliko godina.

Turistički smještaj gotovo da i ne postoji. Mjesto bi u budućnosti moglo pronaći alternativu u pokušaju realizacije nekog oblika seoskog turizma. Dobar pokazatelj navedenoga je i uvala Mala Stiniva koja iz godine u godinu privlači sve veći broj turista.

## Promet
Mjesto Poljica proteže se usporedno s glavnom prometnicom otoka u dužini od tek nekoliko stotina metara. Trenutna prometna povezanost s ostatkom otoka je jako slaba. Godine 2012. počela je obnova dionice Jelsa-Poljica državne ceste D116, čiji se završetak planira u 2014. godini. Poljica je jedno je od planiranih mjesta izgradnje male turističke zračne luke na otoku Hvaru.

## Znamenitosti
Od značajnijih objekata u mjestu valja spomenuti tek crkvu Sv. Ivana Krstitelja, mjesnu uljaru za preradu maslina kao i prostor za proizvodnju lavandina ulja.

## Infrastruktura

Vodovodni i kanalizacijski sustav nisu planirani u skoroj budućnosti. Upravo je nedostatak infrastrukture jedan od uzročnika procesa depopulacije i preseljavanja mlađeg stanovništva u urbanije sredine na otoku Hvaru ili čak dalje.

## Izvori

* Poljica  na jelsa.hr
Ivan Dolac

**Ivan Dolac** (ili *Ivan-Dolac*, na domaćoj čakavštini ili čokavici: *Ivon Dolac*) je naselje na južnoj strani otoka Hvara, na predjelu kojeg Hvarani zovu "Srednja Plaža". Pripada općini Jelsa.

## Geografija

Nalazi se 3&nbsp;km od naselja Zavala, te 5&nbsp;km od mjesta Sv. Nedjelja. S ostatkom otoka je povezan tunelom Pitve-Zavala, duljine 1400 m koji se nalazi na istočnoj stani. Cesta se prema zapadu nastavlja do Svete Nedilje, gdje prestaje asfalt, a makadamska se cesta nastavlja do uvale Dubovica, odakle se dalje može ići prema gradu Hvaru, ili kroz tunel Hvar-Stari Grad na sjevernu stranu otoka.

## Historija

Spominje se već u 15. stoljeću. U plažama su sredinom XV st. postojala naselja Zaca, koji se naziv ograničio na istočni dio uz obalu, a novi naziv je Zavala, po drugom jednom dijelu mjesta Taja, gdje se nalazio samostan, koji datira prije XV st. zaselak ispred mlađeg Ivan Dolca. Knez Tadija Kačić je dobio za sebe i svoje primorce 1606 posjed u Zavali i Taji (najstariji zaselak današnjeg Ivan Dolca). Ruševine njegove kuće su početak Ivan Dolca.

**Na crkvici u Ivan Dolcu postavljen je 1901.g natpis koji pokazuje koliku je bojazan unosila filoksera u narod,koja je uništavala vinogradu i time egzistencilju ljudi.

"Lug i peronospora od g.1852.uništava grožđe-bijaše teških nevolja-žiloždra došla do Zadra-lozje gine strahotom-čeka se propast naroda.Puče!Skoreni uvrijede Bogu-obrati se B.D.Mariji-nek te Svemogući očuva od ova tri biča."
Natpis je postavio Ivan Carić p.Jurja,otac književnika Jurja Carića i djed Ćira Carića,autora glasovitih nautičkih tablica svjetskog glasa.

## Gospodarstvo
Danas je turizam glavna privredna grana, većina turista dolazi iz istočne europe. Ivan Dolac sa svojim lijepim plažama sve se više razvija kao značajno izletničko i turističko mjesto.
Zahvaljujući najvećim brojem sunčanih satu u Hrvatskoj i strmim vinorodnim padinama južne strane otoka Hvara na ovome području se dobiva grožđe od kojeg se prave vina najviše kvalitete.

Za razliku od Svete Nedjelje i Zavale. Postoje strmije kamene, ali i šljunčane plaže.

## Stanovništvo

## Izvori
Brist

**Brist** je mjesto u Splitsko-dalmatinskoj županiji, na jugu Makarskog primorja, u sastavu općine Gradac. Brist je rodno mjesto velikog hrvatskog pjesnika i prosvjetitelja fra Andrije Kačića Miošića.

## Stanovništvo
Prema posljednjem popisu stanovništva iz 2001. godine, Brist je imao 453 stanovnika, koji se većinom bave turizmom. Registrirano je oko 550 ležaja u apartmanima i privatnim pansionima.

## Geografija
Brist se nalazi na jugu Makarskog primorja, na Jadranskoj magistrali, između Makarske i Ploča. Smješten je u podnožju planine Biokovo. Cijelom dužinom mjesta proteže se šljunčana plaža, a uz plažu i više kilometara duga šetnica do susjednog mjesta Podaca i do općinskog središta Gradac.

## Historija
Ime "Brist" potječe od stabla brijesta (Ulmaceae), a datira od 1571. godine. Iako se mjesto danas prostire uz samu morsku obalu, povijesni Brist se nalazio puno bliže Biokovu. Iz *starog sela* se stanovništvo počelo iseljavati na prostor današnjeg Brista krajem 19. stoljeća. U starom selu su pronađeni nadgrobni spomenici još iz brončanog i željeznog doba, a znamenit je i srednjovjekovni stećak, među stanovništvom poznat kao *[[Osmansko carstvo|turski]] grob*.

Barokna crkva Svete Margarite iz 15. stoljeća ima apsidu s gotičkim svodom. U apsidi se nalaze nadgrobne ploče obitelji Kačić. Oko crkve Sv. Margarite se nalaze ostaci starog naselja, kamenih kuća, a u jednoj od njih s puškarnicama na zidu prema predanju rodio se jedan od najpoznatijih hrvatskih pjesnika Andrija Kačić Miošić (1704-1760), autor djela "Razgovor ugodni naroda slovinskoga", najčitanijeg djela hrvatske književnosti, koje je do danas doživjelo više od 60 izdanja. U današnjem Bristu se također nalazi crkva Svete Margarite, izgrađena 1870. godine. Ispred nje je 30.IX.1960.god postavljen brončani spomenik fra Andriji Kačiću Miošiću, djelo velikog hrvatskog kipara Ivana Meštrovića  (1883-1962) 

## Značajne osobe

* fra Andrija Kačić Miošić, pjesnik
* slikar Mladen Veža, jedan od najstarijih hrvatskih živućih slikara, iako s mjestom boravka u Zagrebu i tek povremenim posjetima Bristu, veliki je zaljubljenik u rodno mjesto, a njegov je opus slika s temom Brista za sve Brišćane od neprocijenjene vrijednosti
* pjesnik, dramatičar i esejist Srećko Diana
* Milovan Marušić, svjetski prvak u miješanju koktela 
* Rajko Marušić, brodograditelj
* Ivica Veža, akademik
* Pavao Klement Miošić, rodnim imenom Pavao Kačić Miošić (Brist. 15. studenoga 1786. - Split, 10. listopada 1837.), hrvatski svećenik i splitsko-makarski biskup (1829.-1837.).

## Galerija


Datoteka:Gradac1.jpg|Nova crkva Svete Margarite
Datoteka:Gradac7.jpg|Spomenik Andriji Kačiću Miošiću pored nove crkve Svete Margarite
Datoteka:Brist plaža.jpg| Plaža u Bristu 


## Izvori
## Vanjske veze
* Brist na stranici TZ Gradac
Rastovac (Zagvozd)

**Rastovac** je selo u općini Zagvozd. Sastoji se od Gornjeg i Donjeg Rastovca. Po popisu iz 2001. imao je 222 stanovnika. Najniža kota nalazi se na 202 metra nadmorske visine (Lončari u Donjem Rastovcu), a najviša kota je vrh Sveti Ilija na Biokovu sa kotom 1640 metara nadmorske visine, pod kojim se nalazi sjeverni portal istoimenog tunela.

U Gornjem selu se nalazi crkvica sv.Križa sa grobljem. Na crkvici je uklesana godina 1612. što znanstvenici smatraju godinom gradnje crkvice. U Gornjem selu je još Područna osnovna škola izgrađena početkom 80 godina prošlog stoljeća. U selu su prezimena Vranjić, Maslić, Stanić, Dedić i Varkaš

Donji Rastovac krasi srednjovjekovna crkvica sv. Stjepana te kapelica Gospe od zdravlja u zaseoku Lončari koju je dao sagraditi don Andrija Lončar (1801. - 1881.), a dok je bio župnikom Zagvozda. Donji Rastovac čine sljedeće obitelji: Lončar, Serdarević, Gavran, Dujmović, Šuta i Žugo.
Krilo (Dugi Rat)

**Krilo** je primorsko mjesto u Splitsko-dalmatinskoj županiji.

## Geografija
Nalazi se na 43° 27' 51" sjeverne zemljopisne širine i 16° 35' 48" istočne zemljopisne dužine, istočno od Bajnica, a zapadno od Jesenica koje se nadovezuju na ovo naselje.

## Upravna organizacija
Nalazi se u općini Dugi Rat. U službenim ih se papirima piše kao *Krilo-Jesenice*, jer su naselja naslonjena jedno na drugo, ali povijesno se radi o dva naselja.

## Promet
Nalazi se uz Jadransku magistralu.

U 19. stoljeću je u Krilu bila je uspostavljena parobrodarska linija.

## Gospodarstvo
Turizam i brodarstvo.

## Vanjske veze

* Dugi Rat Online!  Povijest mjesta
* Dugi Rat Online!  Projekt luke Krilo
* Krilo na geonames.org
Gdinj

**Gdinj** je naselje na otoku Hvaru, u sastavu općine Jelsa.

## Geografija
Nalazi se 25&nbsp;km istočno od Jelse na 361 m nadmorske visine i s njim završava Općina Jelsa. Udaljen je 8&nbsp;km istočno od Zastražišća, 3&nbsp;km od Selaca Bogomoljskih i 6&nbsp;km zapadno od Bogomolja.
U sklopu naslje se nalazi osam zaselaka: Bonkovići, Stara Crkva, Banovi  Dvori, Vrvolići, Visoka, Talkovići, Dugi Dolac i Nova Crkva.

## Turizam
Sam Gdinj nema većih turističkih kapaciteta, no u gdinjskim valama, s južne strane otoka, razvijen je apartmanski turizam. Do tih uvala vodi 10-ak kilometara duga cesta koja se spušta iz zaseoka Nova Crkva. Nažalost, samo do nekih uvala vodi asfalt, a nema ni struje ni vode.

Gdinj je cestovno povezan i sa uvalama Pokrivenik i Zaraća na sjevernoj strani otoka.

## Stanovništvo

## Značajne osobe
*Tatjana Radovanović, hrv. pjesnikinja, slikarica i grafičarka
*Ivko Radovanović, hrv. pjesnik, slikar, humanist, društveni radnik

## Izvori
Pitve

**Pitve** je mjesto na otoku Hvaru, u općini Jelsa. Nalazi se na 168 m nadmorske visine, na sjevernoj strani otoka, na blagoj padini iznad Jelse.

Prometno je povezano s Jelsom i Vrisnikom, a do Zavale vodi 1500 metara dug tunel Pitve-Zavala.

## Historija
Pitve je jedno od najstarijih mjesta na otoku. Sastoji se od Gornjih (starih) i Donjih (novih) Pitava nastalih u različitim povijesnim razdobljima. Dok se staro Pitvo spominje već u Ilirskom razdoblju, novo Pitve nastalo je koncem 15. i početkom 16. stoljeća. Između Gornjih i Donjih Pitava nalaze se objekti za zajedničke potrebe: škola (danas Vinogradarska zbirka), župna crkva Sv. Jakova, staro i novo groblje, nekadašnja Hrvatska čitaonica i gospodarski dom koji danas nisu u uporabi. Iz Gornjih Pitava pruža se prekrasan pogled na Veliko polje, otok Brač, Hvarski kanal, Jelsu i Vrbosku s okolicom, Biokovo te Makarsko primorje.

Obližnja Jelsa osnovana je kao pitovska luka.

## Kultura
Svetac zaštitnik mjesta Pitve je Sveti Jakov. Na Veliki četvrtak, Pitve je jedno od naselja obuhvaćenih tradicionalnom procesijom "Za križem".

## Sport

U Pitvima djeluje nogometni klub "Poskok".

## Stanovništvo
Pri popisu iz 1991. naselje je smanjeno izdvajanjem dijela naselja u samostalno naselje Zavala, za koje sadrži podatke u 1857., 1869., 1921. i 1931.

## Zanimljivosti

Za postavu Jelse, koja je nastupala na "Jadranskim susretima", momke za potezanje konopa dalo je baš Pitve.

## Značajne osobe
* Juraj II. Duboković, 48. hvarski biskup
* Božidar Medvid, rkt. svećenik, javni i kulturni djelatnik, prevoditelj, urednik, humanitarac, pet godina bio je župnikom u Pitvama

## Izvori

* Pitve  na jelsa.hr, prikupljeno 18. rujna 2009.
Slavsko Polje

**Slavsko Polje** je naselje u Općini Gvozd, u Sisačko-moslavačkoj županiji (Republika Hrvatska).

## Geografija
Slavsko Polje je smješten na Kordunu.
## Stanovništvo

## Historija

## Gospodarstvo
Seljani imaju mala obiteljska gospodarstva, najčešća djelatnost je uzgoj krava i proizvodnja mlijeka.

## Kultura

## Obrazovanje

## Značajne osobe

* Branko Mamula, admiral flote, načelnik Generalštaba Jugoslavenske narodne armije (1979. - 1982.) i bivši savezni sekretar za narodnu obranu SFR Jugoslavije (1982. - 1988.)

## Znamenitosti i zanimljivosti

## Sport
*MNK Zavičaj Slavsko Polje, malonogometni klub

## Vanjske veze
Čuntić

**Čuntić** je mjesto u Sisačko-moslavačkoj županiji, administrativno u sastavu grada Petrinje, smješteno oko 12&nbsp;km južno od grada.

Prvi put se spominje u pisanim dokumentima 1211. godine kada je pripadao crkvenom redu cistercita.  
                        
Prva veća skupina Hrvata predvođena ocima franjevcima osniva župu oko godine 1702., a potom grade samostan i crkvu.   
         
U selu dominira samostan i crkva Sv. Antuna Padovanskog, spomenik kulture, čija je gradnja započela 1729. godine. Godine 1895. je fotograf i svjetlotiskar Rudolf Mosinger, po nalogu dr. Izidora Kršnjavog, predstojnika Odjela za bogoštovlje i nastavu (ili tadašnjeg ministra prosvjete i kulture), snimio crkvu u Čuntiću za Milenijsku izložbu u Budimpešti u sklopu predstavljanja kulturno-povijesnih spomenike zemlje.

Nasuprot crkvi, na manjem brdašcu ističu se ostatci stare utvrde Čuntić grad iz 16. stoljeća, od koje je ostala sačuvana samo branič-kula kružnoga tlocrta.

U obližnjim mjestima Klinac i Pecki nalaze se ostatci utvrđenih gradova Klinac grad i Pecki grad koji, kao i Čuntić grad spadaju u utvrde nekadašnje srednjevjekovne Banske granice vezane uz obrambenu granicu na Kupi.

## Stanovništvo

Po posljednjem popisu stanovništva Republike Hrvatske iz 2011. godine u Čuntiću je živjela 86 osoba.
Broj stanovnika u posljednjih 150 godina kretao se ovako (uz napomenu da su se za razdoblje 1953.-1971. statistike vodile zasebno za Hrvatski i zasebno za Srpski Čuntić te prva brojka pretstavlja podatak za Hrvatski, a druga za Srpski Čuntić):

## Literatura

* Državni zavod za statistiku. ''Popis stanovništva iz godine 2011. Stanovništvo prema starosti i spolu po naseljima''.  DZS, Zagreb 2012.
* ''Popis stanovništva iz godine 2001. za Sisačko-moslavačku županiju'' . Državni zavod za statistiku, Zagreb 2001.
* Mirko Korenčić. *Naselja i stanovništvo SR Hrvatske 1857 - 1971*. JAZU, Zagreb 1979.
* Zorislav Horvat. ''Kružne branić-kule u hrvatskoj Krajini u XVI. stoljeću''.  Znanstveni časopis za arhitekturu i urbanizam: *Prostor*. sv. 1; br. 2-4(2-4); str. 159-188. 1993.

## Vanjske veze
* Udruga 'IZVOR', Hrvatski Čuntić 
* Službene stranice grada Petrinje
* Turistička zajednica grada Petrinje 
* Fotografija župne crkve; snimio god. 1995. Rudolf Mosinger
Stražbenica (Petrinja)

**Stražbenica** je mjesto u Sisačko-moslavačkoj županiji, administrativno u sastavu grada Petrinje, smješteno južno od grada, na prometnici Petrinja - Hrvatska Kostajnica.

## Stanovništvo

Prema popisu stanovništva 2001. godine...

## Vanjske veze

* Službene stranice grada Petrinje
* Turistička zajednica grada Petrinje
Sibić

**Sibić** je mjesto u Sisačko-moslavačkoj županiji, administrativno u sastavu grada Petrinje, smješteno u blizini prometnice Petrinja - Glina.
Zbjegovača

**Zbjegovača** je naselje smješteno oko 9&nbsp;km od grada Kutine pokraj rijeke Ilove podno Moslavačke gore. Ima oko 380 stanovnika. Dijeli se na tri ulice: Moslavačka, Školska i Tavani.

Moslavačka ulica je jedina smještena na glavnoj cesti dok su Školska ulica koja je najveća i Tavani smješteni u unutrašnjosti sela, Tavani su smješteni na brijegu (100 m). Preko Ilove (mosta) graniči s Banovom Jarugom, sa zapadne strane sa selom Ilova, a s krajem školske ulice s Gojlom. Rijeka Ilova pruža se uz cijelo selo (jedino ne kroz Tavane).

U Zbjegovači je rođen fra Bonifacije Pavletić.

## Historija

O povijesti Zbjegovače prije rata s turcima malo se zna. Zapravo jedino se današnja kapela Sv. Duha na Gojlu spominje prije tog razdoblja i to godine 1334. i 1501. kao župska crkva Blažene Djevice Marije u naselju Goilo. Područje Zbjegovače je vjerojatno bilo sastavni dio tadašnjeg Goila.  Sam naziv Zbjegovača povezuje se sa zbjegom stanovništva pred najezdom turaka. Od godine 1538. Kutina i okolica poprište su žestokih turskih provala pa se stanovništvo do 1540. uglavnom razbježalo. Godine 1544. turci su prvi put osvojili utvrdu Kraljeva Velika, a drugi put 1552. godine, od kada područje sadašnje Moslavine potpada pod tursku vlast sve do 1687. godine kada su graničari ivanićke kapetanije protjerali turke do rijeke Ilove.  Pošto je područje Zbjegovače prije najezde turaka bilo dio feudalnog posjeda obitelji Erdody, oni su ostvarili pravo na povrat svojih feudalnih posjeda. Od 1690. počeli su naseljavati svoje podložnike ili kmetove iz sisačke Posavine. Pošto tada u Zbjegovači (kao i cijeloj Moslavini) nije bilo stanovništva, potomci tih posavaca se smatraju starosjediocima.  U razdoblju od 1700. do 1729. u Zbjegovaču su doselile sljedeće obitelji: Pemper, Belić (Belčić), Ludić, Grgurić, Rupčić 2 kuće, Ivanić, Marinčić, Ivančinić, Buneta 2 kuće, Dragošević, Prpić 2 kuće, Komić, Erendić, Osetina, Ivanušić, Brincek (Brencek), Kuširović 2 kuće, Gojak, Baretić (Bareta) 2 kuće, Vlatrouš, Balent, Pavletić 3 kuće.U razdoblju od 1730. do 1780. godine doselile su se obitelji: Tomić 3 kuće, Kragletić (Kugletić) ili Videkić 2 kuće, Majer, Golac, Šnjarić, Pavičić 3 kuće, Vukulić (Vukušić), Gradinac 2 kuće, Skender, Ilić, Domičić, Jerković. Iz drugog izvora navode se i prezimena: Mataja, Maras, Ferdaba, Sterinčić, Ivić, Prenzeg, Ferković i Merlić.U razdoblju od 1780. do 1786. godine zabilježena je obitelj Peričić.Zaključno sa 31.12.1736. godine selo Zbjegovača ima ukupno: Domaćinstava i kuća 28, očeva obitelji i kućedomaćina 27, oženjenih sinova 12, sinova s navršenih 15 god. 2, udovica s posjedom 1, konja 14, volova 35, krava i junadi 40, ovca i koza 161, svinja 83, oranica 47 jutara, livada 42 kosca, vinograda 29 motika.
Bast (Baška Voda)

**Bast** je naselje u općini Baška Voda, u Splitsko-dalmatinskoj županiji, smješteno podno planine Biokovo, od mora udaljeno oko 2,5&nbsp;km. Prema popisu stanovništva iz 2001. godine, u Bastu živi 136 stanovnika.

Naselje je poznato od antičkih vremena pod imenom Biston. Baška Voda te primorski lokalitet i turističko naselje Baško Polje su po Bastu dobili ime.

Od kulturnih spomenika tu je crkva sv. Roka iz 15. stoljeća, kao i crkva Uznesenja Blažene Djevice Marije iz 1636. godine. Na groblju se mogu vidjeti stare srednjevjekovne nadgrobne ploče, a u naselju i primjerci dobro očuvane dalmatinske tradicionalne arhitekture.

Bast ima restoran-konobu i punionicu plina. U njemu se nalazi južni portal tunela Sveti Ilija.

## Vanjske veze
*Bast na stranici TZ Baška Voda
Podosoje (Runovići)

**Podosoje** je naselje u općini Runovići.

## Zemljopisni smještaj
Selo Podosoje smješteno je ispod Osoja, brda koje se prostire paralelno planini Biokovo, na pola puta između Imotskoga i Zagvozda. Nalazi se u žlibini koja se prostire od Krivodola preko Poljica i Podbablja. Na putu Zagvozd Imotski na toj poziociji na vrhu Poljica, vidi se znak skretanja Poljica, Podosoje, udaljeno 4 km. Cesta je uska, često šumska sa niskim raslinjem do same asfaltne trake.

## Zaseoci

Na pravcu jugoistok-sjeverozapad: Dragovići, Ždere, Puljizi, Garci, Jerkovići, Buljani, te Protrke na pravcu sjever-jug na putu prema Runoviću.

## Stanovništvo
Prema popisu stanovništva iz 2001. naselje je imalo 48 stanovika.
Promajna

**Promajna** je selo u općini Baška Voda, u Splitsko-dalmatinskoj županiji, smješteno između naselja Bratuš na istoku i Baška Voda na zapadu. Naselje u cijelosti leži ispod Jadranske magistrale.

Prema popisu stanovništva iz 2011. godine, u Promajni živi 372 stanovnika.

Promajna je nastala u 17. stoljeću, kao naselje ribara i poljodjelaca. Naselje, koje karakterizira duga šljunčana plaža, ima oko tisuću turističkih ležaja u hotelskom i privatnom smještaju. Promajna ima i poštu, nekoliko restorana i kafića, koji većinom rade samo u turističkoj sezoni, kada se organiziraju prigodne zabavne priredbe, a povodom Dana domovinske zahvalnosti upriličuje se Ribarska večer. U mjestu je 2000. godine izgrađena i blagoslovljena crkva Svih svetih.

U Promajni je 1952. godine sniman film *[[Hoja! Lero!]]*.

## Reference

 
## Vanjske veze
*Promajna na stranici TZ Baška Voda 
*
Skela (Glina)

**Skela** je selo u Hrvatskoj.

## Upravna organizacija

Upravno pripada Gradu Glini, koji se nalazi u Sisačko-moslavačkoj županiji.

Selo je dobilo ime po skeli, odnosno po tome je na tom mjestu rijeka Glina pogodna za prelazak.

## Geografija

Nalazi se na 45° 19' sjeverne zemljopisne širine i 16° 2' istočne zemljopisne dužine, istočno od rječice Gline. Susjedna naselja jesu selo Hrvatsko Selo, koje se nalazi preko rijeke zapadno i susjedni gradić Topusko. Selo Balinac koje se nalazi prema jugu. Istočno se nalazi selo Gornje Selište, a sjeveroistočno selo Donje Selište. Kretanjem rječicom Glinom nizvodno bi se došlo do grada Gline.

## Historija

Selo je znatno oštećeno tijekom Rata u Hrvatskoj.

## Vanjske veze
*Domovinski rat On Line!  Ratni dnevnik - Topusko 1991.
Gromin Dolac

**Gromin Dolac** je naselje na Hvaru, u općini Jelsa.

## Geografija
Gromin Dolac se smjestio u dolini istočno od Zavale, stotinjak metara nad morem. Mjesto ima oblik amfiteatra u čijoj je sredini kula Obradić iz 17. stoljeća (danas Machiedo).

S ostatkom otoka je povezan tunelom Pitve-Zavala, duljine 1400 m.

## Znamenitosti
Kula Obradić je dvokatna kamena kula sagrađena u obrambene svrhe i ubraja se u rijetke i dobro očuvane kule tog vremena na otoku Hvaru. Jugoistočno od Gromin Dolca, na samoj morskoj obali, nalazi se majurska kuća Budić (danas Radonić), renesansni ljetnikovac i promatračnica iz sredine 16. stoljeća. Iznad Gromin Dolca smjestila se i dobro poznata Grapčeva špilja koja je bila nastanjena još u doba neolita. Između Gromin Dolca i Grapčeve špilje nalazi se jedna manja špiljica.

## Stanovništvo
Iskazuje se kao samostalno naselje od 1991. Nastalo izdvajanjem dijela naselja Jelsa. U 1869., 1921. i 1931. podaci su sadržani u naselju Jelsa.

## Izvori
Brštanovo

**Brštanovo** je naselje u općini Klis u Splitsko-dalmatinskoj županiji.

## Historija
Mjesto je osnovano oko  1720. godine, kad su ramski franjevci doveli nove stanovnike u taj kraj.
## Geografija
Brštanovo se nalazi na južnim padinama Moseća.
Podselje

**Velo Selo** ili **Podselje** je nekada bilo centar otoka Visa. Neke predaje govore da je područje od Galije preko Podselja prema Humu bilo gusto naseljeno. Jedna priča kaže da se, kada se vol pekao na Galiji, u Podmirju to nije znalo iako je udaljenost veoma mala. Povijesno stradanje Velog Sela počelo je u drugoj polovici 15. stoljeća.

U međusobnom sukobu Venecije, koja je imala vlast nad otokom i napuljsko-aragonskog kralja Feranta 1483. godine stradala su naselja Velo Selo, Luka i Kut (u Viškoj luci). Stanovništvo Velog Sela posakrivalo se u šumu i špilje, najviše u špilju il Forte, a sklonili su i sliku Majke Božje. Aragonski vojnici spalili su Velo Selo, a prema nekim zapisima stradalo je i dosta ljudi. O utjecaju Majke Božje postoji legenda da je svojom moći poslala mušicu na Aragonce i tako djelomično uspjela spasiti selo. Postoji i narodna pjesma koja je zabilježila propast Velog Sela.

Poslije stradavanja stanovnici uglavnom sele u Višku luku jer zaštite u unutrašnjosti otoka više nije bilo. Kako vremenom jača štovanje Gospe ilustrira priča o ribolovu. Naime, sedam godina u moru oko otoka Visa nije bilo srdele - hraniteljice naroda. Nakon sedmogodišnjeg razdoblja opet se počelo obilato loviti, što narod pripisuje njenim zaslugama. Ckrvi je zavjetno darovana srdela od srebra kao znak ribarske i viške zahvalnosti. U crkvi Gospe od Velog Sela postoji slika broda u oluji koju su darovala braća Teodoro i Rudolfo Puhalović (zvani Rakovi). Oni su doživjeli tešku oluju pored Senja sa svojim brodom "Sv. Frančesko" te su se, moleći Gospu od Velog Sela, uspjeli spasiti. Zanimljivo je i da je štovanje Vele Gospe od svih srednjodalmatinskih otoka bilo na Visu. Tako su nekad Bračani i Hvarani po zavjet dolazili na Vis. Prema legendi, kad se planirala graditi crkva, Gospinu sliku su stavili na planirano mjesto, ali su je dan poslije našli premještenu što je objašnjeno kao njena želja da se sagradi baš tu. Danas je Gospino svetište jako posjećeno za blagdan Vele Gospe koja se slavi 15. kolovoza (Uznesenje Blažene Djevice Marije) Voćnica (zapovjedni blagdan).

Priča vezana u dogradnju crkve 1920. godine kaže da su ljudi iz uvale Srebrna nosili kamenje za dogradnju crkve i gradnju zvonika. Kamenje su prenosili na magarcima. U temelje zvonika ljudi su stavljali zlatnike za sreću. U to vrijeme župnik je bio Bračanin don Petar Rudan.

Crkva Svete Marije i Margarite datira iz 14. stoljeća, a nadograđena je u 15. stoljeću. Crkkva je posvećena sv. Mariji te se još naziva "Gospa Velog sela". Uz nju se prostiralo najveće viško naselje, dok ga 1483. godine nisu srušili i opljačkali vojnici napuljsko-aragonskog kralja Feranta. Ova je crkva nacionalno svetište pa Višani do nje hodočaste za blagdana Vele Gospe. Tada svi koji idu na svetu Misu bosonogi pješače nekoliko kilometara za pokoru do crkve Gospe od Velog Sela.

Crkvica Sveti Kuzma i Damjan, nalazi se sjeverno poviše Podselja. Osamljena crkvica zaštitnika od bolesti svetih Kuzme i Damjana vjerojatno je izgrađena u 15. stoljeću. Prema Antunu Matijaševiću Karamaneu, podigao je crkvicu Franjo Vukašinović de Lupis i to u drugoj polovici 17. stoljeća.
Dugobabe

**Dugobabe** je naselje u općini Klis u Splitsko-dalmatinskoj županiji.

Dugobabe se nalaze sjeveroistočno od planine Kozjak. Poznate su kao rodno mjesto bivšeg premijera Sanadera. Našle su se u središtu afere zbog izlaza sa autoceste koji je nepotrebno napravljen u mjestu Vučevica nadomak Dugobaba.

U mjestu se nalazi i trenutno zatvoreni kamenolom tvrtke Konstruktor.

## Značajne osobe
*Ivo Sanader - Hrvatski premijer i političar.
*Ante Sanader - Splitsko-dalmatinski župan.

## Izvori
Blizna Donja

**Blizna Donja**, naselje u sjevernom dijelu općine Marina.

## Geografija
Naselje se nalazi jugozapadno od brda Vilaja odnosno jugoistočno od brda Boraja.

## Stanovništvo
Prema popisu stanovništva iz 2001.godine Blizna Donja ima 289  i Blizna Gornja 124 stanovnika.

## Uprava

## Historija
Prvi put se spominje 1251. g. kao jedinstveno naselje Blizna koje se danas sastoji od dva naselja Blizna Donja i Blizna Gornja. Kroz povijest pripadalo je gradu Trogiru, a potom  plemićkim obiteljima Papalić zatim obitelji Kvarko.

Sjedište župe nalazilo se u susjednom selu Mitlo u razdoblju od 1298.-1560. kada su istoj župi pripadala i sela Kruševo i Boraja. Tijekom ratova s Turcima došlo je do stradavanja većine stanovništva. Nakon oslobođenja od Turaka 1687. godine utemeljena je župa Sv. Ante u Blizni. Pošto su sinjski franjevci aktivno sudjelovali u naseljavanju novog stanovništva župa je pripala Sinjskom franjevačkom samostanu. Do 1830. godine župa je pripadala Trogirskoj biskupije, a nakon toga Šibenskoj gdje pripada i danas.

## Gospodarstvo
Selo danas broji 300-tinjak obitelji te je poznato po kvalitenim vinogradima.

## Spomenici i znamenitosti

## Obrazovanje

## Kultura

## Sport

## Vanjske veze
* Općina Marina - www.marina.hr
Jesenice (Dugi Rat)

**Jesenice** (prethodno **Krilo Jesenice**), mjesto u Splitsko-dalmatinskoj županiji.

## Geografija
Nalaze se na 43° 27' 51" sjeverne zemljopisne širine i 16° 35' 48" istočne zemljopisne dužine, istočno od Bajnica i Krila koje se nadovezuju na ovo naselje.

## Upravna organizacija
Nalaze se u općini Dugi Rat. U službenim ih se papirima piše kao *Krilo-Jesenice*, jer su naselja naslonjena jedno na drugo, ali povijesno se radi o dva naselja.

## Historija
Jesenice su naselje na uzvisini, na 200 – 250 m nadmorske visine koje se je vremenom spustilo prema obali. Brdski dio je napušten, kao i kod naselja Zeljovića, Kruga i Duća.

## Prosvjeta
U Jesenicama djeluje osnovna škola još od 1867. godine, a zgrada današnje škole postoji od 22. svibnja 1900. godine kad je postavljen temeljni kamen. Djelovala je do 1971. godine. Poslije su izgrađene škole u Krugu, Malom Ratu i Krilu koje su rasteretile ovu školu. Danas na Oriju djeluje OŠ Jesenice.

## Kultura
*Večer domoljubne poezije 
*17 crkvâ u mjestu

## Promet
Nalazi se uz Jadransku magistralu.

## Gospodarstvo
Turizam i brodarstvo.

## Značajne osobe
* Branko Klarić, hrv. pjesnik
* Duhovnikom je u Jesenicama bio don Većeslav Šupuk.
* don Frane Ivanišević, političar, etnograf, prosvjetitelj i dobrotvor
* Bogoslav Kadić, antifašist
* prof. dr. Ante Kadić, književni povjesničar i esejist
* Branko Kadić, književnik
* Mate Brničević, jedan od vođa Pobune mornara u Boki Kotorskoj 1918.
* Jakša Ercegović, književnik
* dr. don Ante Ercegović, botaničar i oceanograf
* Ante Lozić, partizanski borac i jedan od organizatora antifašističkog otpora
* Slavko Kadić, partizanski borac i jedan od organizatora antifašističkog otpora
* Pave Brničević, antifašist
* Juraj Kapić, hrvatski pučki pisac, prosvjetitelj i preporoditelj
* Fabijan Trgo, povjesničar i general

## Izvori

## Vanjske veze
* Dugi Rat
* Dugi Rat Online!  Povijest mjesta
* Dugi Rat Online!  Projekt luke Krilo
* Krilo na geonames.org
Bosilen

**Bosilen** ili **Basilen** je bilo selo nedaleko od današnjeg hrvatskog mjesta Marine. 

Postojalo je u srednjem vijeku. Prostiralo se između sadašnjih Podorljaka i Marine. Vjerojatno se je prostiralo rubom polja: Bazije (ostatak imena sačuvao s u ovom oronimu), Svinca, Pišćine, Navosela, Pulja, Vrpoljac i Seline. Po imenu ovog naselja cijeli je gravitirajući teritorij nazvan Bosiljina, što je poslije bilo drugo ime za Marinu.

## Izvori
*Povijest Marine, marina.hr, pristupljeno 7. srpnja 2014.
Strožanac

**Strožanac**, priobalno naselje koje uz ostala susjedna naselja (Grljevac, Sv. Martin, Mutogras) tvori općinu Podstranu. 

Strožanac je nekada bio najpoznatiji po danas, iako, zapuštenoj ipak funkcionalnoj, Lučici. 

## Kultura
Najljepša građevina koja krasi ovaj dio Podstrane jest **[[ljetnikovac Cindro|palača Cindro]]**, koja u posljednje vrijeme služi u svrhu održavanja kulturnih manifestacija. Mogla bi se reći da je ono što je za Split Dioklecijanova palača, za Podstranu Cindrova. 

Prema usmenoj predaji obitelj Cindro je bila poznata liječnika obitelj koja je ljetnikovac sagradila ne tako daleko od svoga matičnoga grada. Daljnji putovi ove obitelji zasada su nepoznati. U istoj, Jurasovoj ulici nalazi se još niz starih kuća, koje se odmah mogu prepoznati po najčešće zelenim škurama (tj. zatvorima za prozore) i kamenu kao građevnom materijalu.  

U Strožancu se još nalazi stara crkvica *Gospe u Siti* (Sita je naziv za čitavo polje koje su tu nalazi.) Pored te iste stare crkvice danas je sagrađena još jedna veća crkva, jer ipak u Hrvatskoj pa tako i u Podstrani živi preko 90 % katolika, tako da je jedna crkva u sv. Martinu premala da prostorno zadovolji vjernike. Osim stare crkvice, novu crkvu krasi i višestoljetni hrast.
Zaostrog

**Zaostrog**, selo i pristanište u južnom dijelu Makarskog primorja. U sastavu je općine Gradac.

Naselje Zaostrog se razvuklo u prirodnoj i prostranoj zavali, okruženo visokim i strmim obroncima planinskog masiva Biokovo - Rilić. Južni obronci Rilića s vrhom Šapašnik, 920 m, okružuju ga i štite sa sjevera, Viter 770 m, s istoka, a blaga zelena Plana 260 m, sa zapada. Bijelo žalo zelene i široke zaostroške vale oplakuje Jadransko more, koje se kroz Velika Vrata razlilo duboko u Neretvanski kanal sve do stonskih bistrina.

## Znamenitosti
Mjestom s 372 stanovnika (2001.) i danas dominira, više od pola milenija stari franjevački samostan s visokim zvonikom. Posjetiteljima je u samostanu otvoren muzej, etnološka zbirka, galerija i velika knjižnica s preko 30.000 naslova, značajnim dijelom iz starije hrvatske književnosti.

Tu je dio svog stvaralačkog života proveo, možda najistaknutiji hrvatski pučki pjesnik, fra Andrija Kačić Miošić, poznat i omiljen u puku kao "Starac Milovan", kao i njegovo najveće djelo "Razgovor ugodni naroda slovinskog". U samostanu, iza samog praga glavnog ulaza župne crkve "Uznesenja Marijina", iznad kojeg stoji kamena ploča isklesana povjesnim pismom, bosančicom, nalazi se također i fra Andrijin grob s posvetom;

## Historija
Prema zapisima bizantskog cara Konstantina Porfirogeneta, tvrđa Ostrog pod Viterom po kojoj je Zaostrog kasnije dobio ime (za-Ostrog), bila je glavni grad i utvrda tadašnje Paganije, koju su osnovali Neretvani.

Na vrhuncu svoje moći (IX i X st.), Paganija se prostirala od rijeke Cetine sa zapada, do rijeke Neretve na istok. Sjeverna granica se protezala visovima Ljubuše, Vrana i Čvrsnice, a pripadali su joj još poluotok Pelješac, te otoci Brač, Hvar, Korčula i Mljet s juga. Postoji zanimljivost koja se prenosi generacijama, da je za lijepa dana tadašnji poglavar Paganije s Vitera nad Ostrogom, pogledom mogao obuhvatiti gotovo sve krajnije točke svog državnog posjeda, što je ujedno izazov planinarima i slobodnim penjačima.

U prvim godinama prošlog stoljeća, Austro-Ugarska Monarhija, čiji je sastavni dio tada bila i Dalmacija, izgradila je *mul* (pristanište) i regulirala seosku bujicu. Iako je za razliku od bujice, zaostroški mul teško stradao u potresu 1962. godine, oba objekta imaju povijesno-spomeničku vrijednost.

Zaostrog je 1935. imao 700 stanovnika dok je 200 bilo iseljeno u inozemstvo.

## Gospodarstvo
Žitelji Zaostroga danas uglavnom žive od iznajmljivanja soba i apartmana, za vrijeme kratkih turističkih sezona, kao i od malo poljodjelstva i ribarstva. Unatoč velikim turističkim gužvama za vrijeme ljetnih sezona, mjesto se ne može pohvaliti standardiziranom ponudom kao ni s visokom kvalitetom ugostiteljskih, te popratnih usluga i sadržaja, pa u budućnosti ima ogroman prostor za napredak.

Zaostrog bi, obzirom na gotovo idealan geografski položaj i bogato povijesno naslijeđe, s osmišljenim i uređenim javnim površinama, strogo urbaniziranom i ograničenom izgradnjom i razvojem imao perspektivu kao zvučnije turističko odredište. Tim više, jer je za razliku od nekih drugih priobalnih mjesta, prilično sačuvan od ružne betonizacije i mastodontskih apartmanskih građevina.

## Napomene
Harmica

**Harmica** je pogranično naselje u Općini Brdovcu, Zagrebačka županija. Udaljeno je oko 13 km od Zaprešića, s kojim je povezan državnom cestom D225 Harmica - Brdovec - Zaprešić. 

Ime naselja *Harmica* dolazi od mađarskog naziv za tridesetnicu (mađ. *harminc* : *trideset*), odnosno ono što danas poznajemo pod terminom carina (ubiranja poreza u visini od tridesetog dijela vrijednosti robe).

U naselju se nalazi i željeznička stanica na pruzi Kumrovec - Savski Marof - Zagreb. Ova željeznička stanica 2008. godine je obnovljena i trenutačno je posljednja stanica do koje prometuju vlakovi, budući da je pruga dalje do Kumrovca već nekoliko godina u remontu.

U naselju je smješten malogranični prijelaz sa Republikom Slovenijom. Sa susjedom Slovenijom povezano je mostom preko rijeke Sutle. Prema popisu iz 2001. godine selo ima 232 stanovnika.

U selu djeluje DVD "Harmica".

Ivan Perkovac, publicist, urednik "Pozora" i "Vienca", zastupnik u Hrvatskom saboru i tajnik Matice hrvatske, rođen je Harmici 23. svibnja 1826. (umro je u Samoboru 16. travnja 1871.).
Andrilovec

**Andrilovec** je naselje u Gradu Dugom Selu, u Zagrebačkoj županiji. Smješteno 4&nbsp;km istočno od Dugog Sela. Nalazi se na 105 m nadmorske visine. U naselju je pokretač svih aktivnosti Dobrovoljno vatrogasno društvo s brojnim podmlatkom. Naselje pripada rimokatoličkoj župi Uzvišenja svetog križa, Dugo Selo II. Prema zadnjem popisu stanovništva iz 2001. godine, Andrilovec ima 87 kućanstava.

## Historija
Andrilovec se prvi put spominje 1642. godine pod nazivom Jendrilovci. Ime je dobilo po veleposjedniku Andrilu. U srednjem vijeku dio je božjakovinskog posjeda. Selom su vladali i mali seoski plemići.

## Stanovništvo
Naselje broji 286 stanovnika (uglavnom zrelo i starije) po zadnjem popisu stanovništva iz 2011. godine. Stanovništvo se uglavnom bavi poljodjelstvom i stočarstvom.

## Izvor
Kozinščak

**Kozinščak** je naselje u sastavu grada Dugog Sela u Zagrebačkoj županiji. Kozinščak je urbanizirano naselje koje je doslovno utopljeno u sjeveroistočni dio Dugog Sela i smatra se njegovim sastavnim dijelom. Nalazi se na 110 m nadmorske visine. Od središta grada je udaljeno 2&nbsp;km. Od 1965. godine, širenjem samog Dugog Sela naglo se širi i naseljava i Kozinšćak, prvotno Hrvatima iz livanjskog kraja iz Bosne i Hercegovine, a kasnije iz svih krajeva Hrvatske i Bosne i Hercegovine. Popisom 2001. godine u Kozinšćaku je živjelo 1176 stanovnika. Kozinščak se prvi put spominje 1642. godine. Prema zadnjem popisu stanovništva iz 2001. godine naselje ima 316 kućanstava.
Leprovica

**Leprovica** je naselje u sastavu Grada Dugog Sela u Zagrebačkoj županiji. Smješteno je na županijskoj cesti Dugo Selo-Mala Ostrna-Obedišće Ježevsko. Prvi put se spominje 1642. godine. pod imenom Veprovica. Vjerojatno je selo bilo u šumi s velikim brojem veprova. U naselju od 1978. godine djeluje Dobrovoljno vatrogasno društvo. U naselju postoji spomenik žrtvama iz II. svjetskog rata, akademske kiparice Vere Dajht-Kralj. Po popisu stanovništva iz 2001. godine u Leprovici živi 261 stanovnik. Naselje pripada rimokatoličkoj župi Uzvišenja sv. Križa Dugo Selo II. Prema zadnjem popisu stanovništva iz 2001. godine naselje ima 72 kućanstva.
Lukarišće

**Lukarišće** je naselje u sastavu Grada Dugog Sela u Zagrebačkoj županiji. Smješteno je 2&nbsp;km istočno od središta grada. Noviji dijelovi naselja velikim dijelom su smješteni uz glavnu prometnicu Dugo Selo-Vrbovec, dok se stari dio naselje nalazi sjeverno od glavne ceste. Prema zadnjem popisu stanovništva iz 2001. godine naselje ima 261 domaćinstvo.

## Stanovništvo

U Lukarišću po popisu iz 2001. godine živi 896 stanovnika u 261. kućanstvu. Prosječna godišnja stopa rasta je 4,46% (1991.-2001.). Gustoća naseljenosti 462 stanovnika po četvornom kilometru.

Broj stanovnika:
* 1981: 343 (105 kućanstava)
* 1991: 749
* 2001: 896 (261 kućanstvo)

## Povijest i gospodarstvo

Naselje se prvi put spominje 1642. godine pod imenom Lukarec, a zanimljivo je da se i danas njegovi stanovnici nazivaju "lukarci". Ime je dobilo po imenu posjednika Luka. U naselju postoji društveni dom, benzinska postaja, drugi dugoselski dječji vrtić, stolnoteniski klub, dvije benzinske postaje, restoran, hotel, a 2011. je izgrađena nova župna crkva "Uzvišenja sv. Križa", župa Dugo Selo II.
Čažin Dolac

**Čažin Dolac** pitoreskni je zaselak usred Tugara, u nekadašnjoj Poljičkoj Republici. 
Nalazi se na brdašcu u sjevernom podnožju brda Perun. Većina stanovništva danas je naseljena u podnožju sela uz glavnu prometnicu kroz Tugare, županijsku cestu Žrnovnica-Omiš, čime je arhitektonsko naslijeđe sela ostalo dosta dobro očuvano. Iako je migracija stanovništva sačuvala stare kamene kuće od betonizacije, ubrzala je propadanje istih uslijed neboravka u njima. 
U starom dijelu sela danas živi 6 obitelji. 

Stara prezimena Čažina Doca su Čorić, Barić, Duraković, Markičević, Jurišić i Novaković, dok danas nalazimo i prezimena Bečić, Brljević, Goreta, Javorčić i Zečić.

Selom dominiraju stare kamene kuće i objekti poput kamenih štala ("pojata"), zatvorenih dimnih kuhinja ("komina") i sl. Usred sela nalazi se obnovljena crkvica posvećena zaštitniku sela Svetom Frani.

U selo djeluju bratimi Svetog Frane koji broje oko 30-ak članova. 
Članovi bratima su redom muškarci, kao što je i uobičajeno u tradicionalnim, patrijarhalnim sredinama. Oni odgovaraju za stanje crkvice Svetog Frane i sve aktivnosti vezane uz crkvene obrede. Konkretne aktivnosti provode dvoje "gaštalaca" koji se godišnje biraju između bratima. Zanimljivo je da upravljaju i proizvodnjom rakije lozovače tj, gospodare kotlovnicom koja se nekad nalazila uz samu crkvicu.

Osim bratima u selu djeluje i mjesni odbor kao predstavnik državne uprave.

2005. godine osnovana je udruga za očuvanje baštine "Sveti Frane". Svrha djelovanja ove udruge je promicanje ideje o agroturizmu kao obliku održivog razvoja mjesta (gospodarsko iskorištavanje naslijeđenog materijalnog i kulturnog bogatstva sa ciljem očuvanja te vrijedne baštine).
Gračec

**Gračec** je naselje u općini Brckovljani u Zagrebačkoj županiji.

Smješteno je na državnoj cesti D41 Zagreb-Dugo Selo-Koprivnica, 1&nbsp;km od Brckovljana, odnosno 6&nbsp;km sjeveroistočno od Dugog Sela. Smješteno je u mikroregiji Lonjsko-česmanske zavale središnje Hrvatske na 105 m nadmorske visine. Površina naselja iznosi 3.82 četvorna km. Dijelovi naselja su Donji i Gornji Gračec.

Gračec se prvi put spominje 1670. godine kao posjed Zrinskih. Ime naselja Gračec dolazi od grada-tvrđe Božjakovine koji se nalazio u blizini. Godine 1802. selo pripada Đuri Draškoviću vlasniku gospoštije Božjakovina. Od 1850. god je u sastavu kotara Dugo Selo, od 60-ih 20. stoljeća u općini Dugo Selo a od 1993. u općini Brckovljani.  U naselju je nekada živjela obitelj Kralj opisana u Cesarčevu djelu "Zlatni Mladić". Od 50-ih godina prošlog stoljeća djeluje Dobrovoljno vatrogasno društvo, a u naselju je i sjedište Vatrogasne zajednice općine Brckovljani.

Gospodarske grane u naselju su: građevinarstvo, poljodjeljstvo, stočarstvo, ugostiteljstvo, pekarstvo i razni obrti. Naselje pripada rimokatoličkoj župi Sv. Brcka iz Brckovljana (Dugoselski dekanat, Zagrebačka nadbiskupija). Poštanski broj naselja je 10370 Dugo Selo.

## Stanovništvo

U Gračecu živi 997 stanovnika u 281 kućanstvu (2001.). Po popisu stanovništva 1981. god. u naselju je živjelo 483 stanovnika, a 1991. god 603.


:**Napomena**:Sadrži podatke za bivša naselja Donji Gračec od 1880. do 1900. i Gornji Gračec u 1890. i 1900. koja su tih godina bila odvojeno iskazana.

## Reference
Donji Šarampov

**Donji Šarampov** je gradsko naselje Grada Ivanić-Grada. Nalazi se u Zagrebačkoj županiji.

## Geografija
Donji Šarampov se nalazi u  jugoistočnom dijelu Ivanić-Grada, na području sjeverozapadne Moslavine na nizinskom terenu koji sa zapada omeđuje rijeka Lonja, a sa sjevera željeznička pruga Zagreb - Vinkovci, te s juga autocesta Zagreb - Lipovac. Naselje se razvilo dvjestotinjak  metara od strogog centra Ivanić-Grada ulicom Stjepana Majdeka dužine tri kilometra te je razgranato s nekoliko sporednih cesta i ulica. Samo naselje se sastoji od nekoliko samozvanih dijelova kao što su: Kosnica, Cepetari, Jajčani…

## Stanovništvo
Prema popisu iz 2001. godine ima 656 stanovnika.

## Historija
Građenjem nove utvrde u sklopu sustava Vojne krajine na mjestu današnjega Ivanić-Grada polovicom 16. stoljeća uz kanal sa jugoistočne strane ivanićke tvrđe nastalo je naselje **Donji Šarampov** koje je bilo prvi štit pred Turcima. 
Naselje je dobilo ime od mađarske riječi „sorompo“ što na hrvatskom jeziku znači jarak. **Donji Šarampov** pripada pod krajišku vojnu organizaciju, a crkveno župi Svetog Petra u Ivaniću gdje pripada i dan danas. Prvo stanovništvo su činili Hrvati predavci koji su izbjegli iz područja što su ga osvojili Turci, te Hrvati iz Posavine i Polonja. 
Ukidanjem Varaždinske krajine 8. lipnja 1871 Ivanić dolazi pod građansku vlast Hrvatske i dobiva status grada, a **Donji Šarampov** je vezan na općinu Kloštar Ivanić sve do pedesetih godina 20. st. kada ulazi u Općinu Ivanić-Grad, a devedesetih godina 20 st. novim ustrojem u Hrvatskoj, postaje gradsko naselje Grada Ivanić-Grada.

## Gospodarstvo
Na prostoru samog naselja **Donji Šarampov** nalaze se ležišta nafte i prirodnoga plina, a južno od željezničke pruge Zagreb - Vinkovci u osnivanju je poslovno-stambena zona.

## Kultura
* DVD Donji Šarampov
* Društvo žena Donji Šarampov

## Vanjske veze
*Službene stranice Grada Ivanić-Grada
Greda Breška

**Greda Breška** je gradsko naselje Grada Ivanić-Grada. Nalazi se u Zagrebačkoj županiji.

## Geografija
Greda Breška je malo mjesto smješteno na nizinskom terenu zapadno od Ivanić-Grada, između autoceste Zagreb - Lipovac i županijske ceste prema Posavskim Bregima i rijeci Savi. Razvilo se uz obalu potoka Mrtvečina i uz prilazne putove. Pripada mu zaselak Kutrinec.

## Stanovništvo
Prema popisu iz 2001. godine ima 165 stanovnika.

## Historija
Naselje je postajalo i prije turskih osvajanja kao dio posjeda zagrebačkog biskupa pod imenom Greda. U drugoj polovici 16. stoljeća zbog najezde turaka stanovnici sele prema zapadu. Godine 1594. godine dio stanovnika se vrača u Gredu, a doseljavaju se i novi iz Polonja i Posavine. Godine 1780. u Gredi je bilo 459 stanovnika što je najviše u njenoj povijesti. Od godine 1900. Greda se iskazuje po danjašnjem imenu Greda Breška.
Greda Breška crkveno pripada župi Svetog Maksimilijana u Posavskim Bregima. Do pedesetih godina 20. st. Greda Breška je u sastavu kotara Dugo Selo, općine Posavski Bregi koja je tadašnjim ustrojem ukinuta, te se „utapa“ u općinu Ivanić-Grad. Devedesetih godina 20 st. novim ustrojem u Hrvatskoj, Greda Breška postaje gradsko naselje Grada Ivanić-Grada.

## Gospodarstvo
Na prostoru mjesta nema industrije već se stanovništvo uglavnom bavi poljoprivredom, te ima nekoliko uzgajivača autohtone pasmine Posavskog konja.

## Zanimljivosti
Povjesni i tradicionalni stil ovog mjesta satkan je djelom Gredske ulice uz potok Mrtvečina gdje je potez drvenih prizemnica te jedna drvena jednokatnica s hrvatskim uglom što čini 40% njegova građevinskog fonda.

Krajem 19. stoljeća te početkom 20. stoljeća domaćinstva su bila formirana kao seoske zajednice. Najveća seoska  zajednica bila je obitelji Rošin, tako da danas u mjestu ima najviše prezimena: Rošin, Rošin-Petrinec, Rošin-Grget, Rošin-Šiprag

## Svetkovine i događanja
U mjestu je poklonac (kapelica) Svete Ane pa se 26. srpnja veliko pučko slavlje povodom Svete Ane zaštitnice mjesta.

U društvenom domu organiziraju se svadbene svečanosti, rođendani, seoske i vatrogasne zabave, a za Svetog Nikolu mještani organiziraju priredbu dolazaka Svetog Nikole s darovima, te se prikazuje igrokaz.

## Kultura
* DVD Greda Breška
* Društvo žena Greda Breška
*Udruga Mladih Breška Greda

## Vanjske veze
*Službene stranice Grada Ivanić-Grada
Ježevo

**Ježevo** je naselje u općini Rugvica, smješteno nedaleko od Dugog Sela. 

Prihvatilište za strance Ježevo prvo je mjesto s kojim se susreću imigranti koji dođu u Hrvatsku.
Donja Greda

**Donja Greda** je naselje u općini Rugvica u Zagrebačkoj županiji. Još je nazivaju i Dugoselska Greda.

## Geografija

Smještena je na županijskoj cesti Črnec Rugviči-Ježevo-Trebovec-Posavski Bregi, šest kilometara sjeveroistočno od Rugvice, odnosno 5&nbsp;km jugoistočno od Dugog Sela.

## Stanovništvo
U naselju živi 181 stanovnik (2001. u 36 kućanstava).

Broj stanovnika: 
*1981.: 112 (37 kućanstava)
*1991.: 118 
*2001.: 118 (36 kućanstava)

## Historija
Selo se prvi put spominje 1642. godine. U srednjem vijeku pripada Božjakovačkom vlastelinstvu. Od 1850. je u sastavu kotara Dugo Selo, poslije općine Dugo Selo, a od 1993. u sastavu je općine Rugvica.  U povijesti je pripadalo dugoselskoj župi Svetoga Martina Biskupa, a od nedavno je u novoj, drugoj dugoselskoj župi, župi Uzvišenja svetog križa.
Dolci

**Dolci** su selo u sastavu Grada Orahovice. Nalaze se sjevero-istočno od mjesta Orahovica.

## Stanovništvo

Dolci imaju 286 stanovnika po popisu iz 2011. godine.Od toga je 135 muškaraca i 151 žena.
Većina stanovnika pripada rimokatoličkoj vjeroispovijesti. Manje religija je i pravoslavlje.

## Kultura

U selu se nalazi crkva sv. Martina iz 1884. godine. 

U Dolcima djeluje NK "DOŠK", nogometni klub osnovan 1969. godine, a obnovljen 2007.
Svoje domaće utakmice Došk igra na Stadionu Park u Dolcima.

DVD Dolci okuplja mušku i žensku ekipu djece od 6-12 godina koja sudjeluju na općinskim i županijskim natjecanjima.

## Izvor

* CD-rom: "Naselja i stanovništvo RH od 1857-2001. godine", Izdanje Državnog zavoda za statistiku Republike Hrvatske, Zagreb, 2005.