Hamun-e Džaz-Murijan

**Hamun-e Džaz-Murijan** () je slano jezero na jugoistoku Irana, podijeljeno između Kermanske i Sistansko-balučistanske pokrajine. Jezero ima površinu od 2800 km², dubinu do 2,0 m i volumen od 2,8 km³, no navedene vrijednosti mogu bitno oscilirati ovisno o godišnjem dobu ili sušama zbog kojih ponekad potpuno presuši. Vodom se napaja prvenstveno pomoću rijeka Halil i Bampur, te niza manjih pritoka. Prosječna nadmorska visina površine jezera jest 367 m. U širem smislu Džaz-Murijan podrazumijeva i depresiju odnosno jedan od osam unutrašnjih slivova zemlje.

## Geografija

Jezero Hamun-e Džaz-Murijan nalazi se na zapadnom dijelu istoimene geološke depresije i proteže se duljinom od 70 km u smjeru sjever-jug, dok mu se poprečna širina kreće do 40 km. Njegove obalne granice teško su odredive zbog promjenjivog vodostaja odnosno blagog nagiba terena i uglavnom su močvarnog karaktera. Najmanja nadmorska visina jezerskog dna iznosi 365 m čime zajedno s Kaspijskim jezerom i Dašt-e Lutom spada u najniže depresije iranske unutrašnjosti. Depresija je određena Šah-Saravanom (odvojak Centralnoiranskog masiva) na sjeveru, Istočnoiranskim masivom na istoku, Bašakerdom na jugu, te nizom manjih planina na zapadu. Prostrana ravan sastoji se od pliocensko-holocenskog aluvija nanošenog tekućicama, dok se na rubnim dijelovima pojavljuju izraženi stratigrafski kontrasti. Prema Makranu na jugu prevladava obojeni melanž, mješavina sedimentnih i magmatskih stijena iz perioda krede. Na sjeveru prema Dašt-e Lutu javljaju se permski vapnenac promjenjive debljine i eocenske magmatske stijene s jastucima lave u flišu. Prema zapadu prevladavaju jurski pješčenjaci s obiljem amonita, a u okolici Rudbara javlja se i zona od nekoliko četvornih kilometara s rogovačom i epidotnim škriljcem koji se prožimaju s filitima i grubo kristaliziranim mramorom. Na istoku se uglavnom pojavljuju sedimenti fliša i molase oblikovani od krede nadalje.

Depresija Džaz-Murijana naseljena je još od prahistorije o čemu svjedoče arheološka nalazišta pokraj gradića Bampura. Također, nedavno otkrivena Džiroftska kultura na gornjem toku Halila ukazuje da se interakcija dva historijska naselja odvijala upravo preko Džaz-Murijana. Danas su jezero i okolna despresija vrlo slabo naseljeni i manje ruralne zajednice pojavljuju se uglavnom uz padine okolnih planina koje obiluju vodom, a intezivna je upotreba kanata i bunara. Poljodjelstvo se pretežito javlja na istočnim dijelovima uz rijeku Bampur, osobito u okolici grada Iranšahera. Zbog opasnosti od sezonskih poplava na gornjim tokovima rijeka izgrađeno je više manjih brana. Poljoprivredne kulture koje uspjevaju na području Džaz-Murijana uključuju datulju, pšenicu, ječam, sirak i proso. Tokom 1960-ih godina pokušano je s planskim uzgojem pamuka, ali bez većih uspjeha. Za lokalno gospodarstvo važna je i proizvodnja voća poput citrusa. Od domaćih životinja uzgaja se zebu, ovca, koza i deva, no stočarstvo je relativno nerazvijeno u odnosu na područja sličnih karakteristika poput Sistana. Iako sjeverozapad Džaz-Murijana zbog pogodne topografije, bogatstva vodom i plodnog tla pruža velik potencijal za gospodarski razvoj, nije iskorišten zbog velike geografske udaljenosti u odnosu na iranske gradove.

## Hidrologija

Džaz-Murijan geomorfološki podrazumijeva depresiju koja se proteže približno 300 km u smjeru istok-zapad odnosno širinom od 70-ak km, dok su najširem smislu predstavlja jedan od osam iranskih unutrašnjih slivova čija površina iznosi oko 70.000 km². Njegove razvodnice određene su vrhovima planina: Centralnoiranski masiv na sjeveru dijeli ga od slivova Dašt-e Kavira i Dašt-e Luta, Dohtar na zapadu od porječja Zajande-Ruda, makranski Bašakerd na jugu od Perzijskog i Omanskog zaljeva, te Birkom na istoku od Hamun-e Maškela. Područjem Džaz-Murijana prevladava vruća stepska klima (BSh), a količina padalina zanemariva je i iznosi ispod 250 mm. Dvije najveće i najvodonosnije rijeke koje Džaz-Murijan opskrbljuju vodom su Halil na zapadu i Bampur na istoku, dok sporedni utjecaj ima i niz manjih pritoka koji se slijevaju s okolnih masiva. Oni se mogu podijeliti na Rigan, Zoltarnat, Čil-Karki, Govos, Mašhad-Muhamed i Handak na sjeveru, te Zohan, Abnama, Remešk, Kunbar, Golnabat i Čarzi na jugu. Unutrašnje delte bez oticanja rasprostranjen su fenomen na ovim prostorima, osobito tokom niskog vodostaja jezera. Za vrijeme ljeta, jezero i većina manjih pritoka u potpunosti presušuju.

## Flora i fauna

Flora Džaz-Murijana močvarnog je karaktera, a rasprostranjene vrste biljaka u široj okolici su razni sukulenti i halofiti. Fauna depresije nije u potpunosti istražena, no poznato je na desetke vrsta gmazova i ptica. Gmazovi uključuju vrste *[[Agama agilis]]*, *[[Agama nupta]]*, *[[Cyrtodactylus agamuroides]]*, *[[Cyrtodactylus kirmanensis]]*, *[[Cyrtodactylus longipes]]*, *[[Cyrtodactylus zarudnyi]]*, *[[Phrynocephalus maculatus]]*, *[[Phrynocephalus scutellatus]]*, *[[Stenodactylus lumsdeni]]*, *[[Uromastyx asmussi]]*, *[[Bunopus tuberculatus]]*, *[[Teratoscincus scincus]]*, *[[Acanthodactylus cantoris blanfordi]]*, *[[Acanthodactylus micropholis]]*, *[[Ablepharus grayanus]]*, *[[Eumeces schneideri zarudnyi]]*, *[[Ophiomorus brevipes]]*, *[[Teratoscincus bedriagai]]*, *[[Teratoscincus microlepis]]*, *[[Tropiocolotes persicus persicus]]*, *[[Varanus bengalensis]]*, *[[Varanus griseus]]*, te endemski *[[Cyrtodactylus brevipes]]* i *[[Ophiomorus streeti]]*. Stanište Džaz-Murijana dijeli slične karakteristike s Dašt-e Kavirom i Dašt-e Lutom zbog čega ih posjećuju i iste vrste ptica: *[[Chlamydotis undulata]]*, *[[Cursorius cursor]]*, *[[Pterocles senegallus]]*, *[[Pterocles coronatus]]*, *[[Ammomanes deserti]]*, *[[Ammomanes cincturus]]*, *[[Alaemon alaudipes]]*, *[[Sylvia nana]]*, *[[Sylvia nana]]*, *[[Oenanthe deserti]]*, *[[Oenanthe monacha]]*, *[[Rhodopechys githaginea]]*, te endemski *[[Podoces pleskei]]*. U samom jezeru je zabilježena samo jedna vrsta ribe − *[[Cyprinion watsoni]]* iz porodice šarana (''Cyprinidae''), a njeno stanište su područja nižeg saliniteta poput istočnih ušća jezerskih pritoka.

## Veze
* Geografija Irana
* Popis iranskih jezera

## Literatura

*  
*  
*  
*  
*  
*  
*  
*  
*  
*  

;Ostali projekti