Josip Tabak

**Josip Tabak** (Sarajevo, 1. ožujka 1912. — Zagreb 4. srpnja 2007.) prevodilac, pisac, esejist, novinar i književni kritičar, znalac preko dvadeset jezika.

## Biografija
Pučku školu i gimnaziju završio je u rodnom Sarajevu, a potom je otišao u Prag, Pariz, Madrid i Zagreb studirati novinarstvo, romanistiku i germanistiku. Nakon školovanja od 1934. do 1941. radi kao novinar i prevoditelj. Od 1943. do 1945. bio je profesionalni prevoditelj u Novinskom odsjeku Ministarstva vanjskih poslova NDH u Zagrebu. Tijekom 1942. dnevničar je (prevoditelj i stenograf) u Novinskom odsjeku Ministarstva vanjskih poslova NDH. Prevodi članke iz švedskih, španjolskih i portugalskih novina. Uhićen je 1943. i kratko zatočen. Ljeti 1945. bježi u Trst, ali se zbog nedostatka novca ubrzo vraća i živi od anonimna prevođenja. Ponovo je uhićen i pritvoren kao suradnik britanske obavještajne službe, ali je u nedostatku dokaza pušten. Prilazi Radić-Košutićevu krilu HSS-a i surađuje u njihovu tjedniku Narodni glas do studenoga 1945, kada je Ozna zatvorila sve urednike i suradnike. Na temelju autorstva triju članaka vojni sud ga osuđuje zbog "neprijateljske propagande protiv društvenoga uređenja" na tri godine zatvora. Robiju izdržava kao politički zatvorenik u Zagrebu i Staroj Gradiški. Nakon dvije godine pomilovan je kao pomagač NOP-a. Po izlasku iz zatvora kao bivši robijaš ne uspijeva dobiti posao u struci te se zapošljava kao tovarni radnik u građevinskom poduzeću Tehnici u Zagrebu. Tek 1950. godine uspijeva zaposliti u struci, radeći kao lektor i pomoćni urednik u nakladi Novo pokoljenje (poslije Mladost) u Zagrebu, gdje je ostao do 1956. Od 1957. radi kao samostalan prevoditelj i lektor, u mirovinu odlazi 1980, ali se i dalje nastavlja baviti prevodilačkim radom. Od 1976. do 1980. godine bio je predsjednik Hrvatskog centra PEN kluba. Potkraj života odlazi u starački dom u Novom Zagrebu, u kojemu do smrti boravi sa suprugom Blagom Aviani, sociologinjom.

## Stvaralaštvo
Kao stručnjak za književno prevođenje kojime se bavi od pedesetih godina dvadesetog stoljeća, Tabak je obogatio hrvatsku kuturu prevevši ili redigirajući preko osamdeset vrijednih proznih, klasičnih i modernih djela s niza germanskih i romanskih jezika (Melvilleov *Moby Dick*, Daudetova *Pisma iz mog mlina*, De Amicisovo *Srce*, Andersenove *Priče i bajke*, djela Francea, Perraulta i Londona), kao i djela iz portugalske, nizozemske, flamanske, norveške i brazilske književnosti, koja je Tabak velikim dijelom samostalno otkrivao.

Možda najpoznatiji po radu na Cervantesovu Don Quijoteu, djelu koje je na hrvatski preveo Iso Velikanović, a Tabak desetljećima redigirao kako bi ga doveo do savršenstva - danas se Tabakov *Don Quijote* smatra jednim od najboljih prijevoda na hrvatski uopće.

Također značajan prevoditeljski i urednički doprinos dao je na izdanju Biblije iz 1968. godine, radeći prema hebrejskom originalu.

Tabak je, ne samo zbog svog velikog opusa, nego i zbog predanog rada na leksičkom i sintaktičkom bogatstvu hrvatskog jezika, uspostavio visoki standard generacijama književnih prevoditelja. Mnogi njegovi prijevodi imaju književni dignitet ravan izvorniku, jer je Tabak jezičnom kreativnošću uspio prenijeti podjednako starinske, patinirane i stilizirane govore, a posebice mitske i arhetipske situacije. Osim što je preveo preko osamdeset djela klasične i svuremene književnosti, kao redaktor, lektor i nerijetko kao nepotpisani suprevoditelj surađivao je na još oko tri stotine knjiga. Sve svoje prijevode obavljao je ručno.

## Nagrade
* 2000. Međunarodno priznanje IBBY Honour List za prijevod Andersenove *Snježne kraljice*
* 2004. Nagrada ”Iso Velikanović” za životno djelo
* 2004. "Nagrada Vladimir Nazor" za životno djelo
* 2005. Odlikovanje reda viteza Katoličke kraljice Isabele, španjolsko odlikovanje za zasluge na području hispanistike i prevođenja sa španjolskog jezika

## Izbor iz bibliografije prijevoda
### sa španjolskoga
* Miguel de Cervantes, *Uzorite novele*, Zagreb — Beograd, 1949.
* Miguel de Cervantes, *Bistri vitez Don Quijote od Manche*, Zagreb, 1951. (prerada prevoda Isa Velikanovića iz 1915. godine)
* Juan Valera, *Juanita la Larga*, Zagreb, 1958.
* Camilo José de Cela, * Pascual Duarte i njegovi zločini*, Zagreb, 1964.
* Francisco de Quevedo, *Životopis lupeža*, Zagreb, 1982.

### s norveškoga
* Alexandar L. Kielland, *Garman & Worse*, Zagreb, 1985.
* Johan Falkberget, *Između života i smrti*, Zagreb, 1969.
* Trygve Gulbranssen, *Nema puta naokolo*, Zagreb, 1960.
* Trygve Gulbranssen, *I vječno pjevaju šume*, Zagreb, 1959.
* Trygve Gulbranssen, *Vjetar s planine*, Zagreb, 1959.
* Henrik Ibsen, *Nora*, Zagreb, 1985.

### s engleskoga
* Jack London, *Zov divljine*, Zagreb, 1951.
* Jack London, *Jerry otočanin*, Zagreb, 1986.
* D. H. Lawrence, *Ljubavnik Lady Chatterley*, Zagreb, 2004.
* Herman Melville, *Moby Dick ili bijeli kit*, (sa Zlatkom Gorjanom), Zagreb, 1999. (sa Zlatkom Gorjanom)

### s portugalskoga
* Manuel Antonio de Almeida, *Uspomene milicijskog narednika*, Zagreb, 1962.
* Mario Graciotti, *Čovjek višebrojnik*, Zagreb, 1972.
* Aluizio Azevedo, *Dvorište*, Zagreb, Zora, 1959.
* Aluizio Azevedo, *Ljubav u Riju*, Zagreb, Zora, 1973., 1984., 1990.
* Machado de Assis, *Posmrtni zapisi Brasa Kubasa*, Sarajevo, 1957.

### sa švedskoga
* Astrid Lindgren, *Razmo u skitnji*, Zagreb, 1976.
* Ivar Lo-Johansson, *Samo mati*, Zagreb, 1961.
* Gustaf Helsterm, *Gajtanar Lakholm i njegova ideja*, Sarajevo, 1958.
* Vilhem Moberg, *Jaši noćas*, Zagreb, 1954.

### s francuskoga
* Alphonse Daudet, *Pisma iz mog mlina*, Zagreb, 1986.
* Anatole France, *Krivnja akademika Sylvestra Bonnarda*, Zagreb, 2003.

### s nizozemskoga
* A. Rutgers van der Loeff-Basenau, *Lavine bjesne*, Zagreb, 1987.
* Theun de Vries, *Rembrandt*, (sa Zlatkom Gorjanom), Zagreb, 1956.

### s flamanskoga
* Hendrik Conscience, *Lav od Flandrije*, Zagreb, 1975.

### s njemačkoga
* Adelbert von Chamisso, *Čudnovata pripovijest Petra Schlemihla*, Zagreb, 1987.
* Braća Grimm, * Bajke i priče*, 1990. (3. izdanje)

### s talijanskoga
* Edmondo de Amicis, *Srce*, Zagreb, 1993.

### s danskoga
* Hans Christian Andersen, *Posljednji san starog hrasta i druge priče*, Zagreb, 1979.

## Izvori
* www.knjiga.hr 
* www.vecernji.hr 
* kenny2.globalnet.hr
* http://katalog.nsk.hr
* Nataša Bašić: U spomen, Jezik, god. 55, br. 1, Veljača 2008.