open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Donji Brgat

**Donji Brgat** je naselje u Dubrovačko-neretvanskoj županiji u općini Župa dubrovačka.

## Geografija
Donji Brgat se nalazi ispod raskrižja cesta Dubrovnik-Mokošica-Trebinje, 6&nbsp;km sjeveroistočno od Dubrovnika, uz cestu koja od Gornjeg Brgata vodi prema selima u zaleđu općine.

## Historija
U rujnu 1991. godine Donji Brgat je uz Gornji Brgat bio prvo mjesto u bližoj okolici Dubrovnika na koje je Jugoslavenska narodna armija iz Trebinja i mjesta Ivanica izvršila napad. Brgat je postao jako važno uporište Hrvatske vojske koje je sve do 24. listopada 1991. godine uspješno odoljevalo dvadesetorostruko brojnijem i moćnijem neprijatelju.

## Stanovništvo
Prema popisu stanovništva iz 2011. godine u Donjem Brgatu žive 152 stanovnika, uglavnom Hrvati katoličke vjeroispovjesti.

### Kretanje broja stanovnika za Brgat Donji

## Izvori
Mlini (Župa dubrovačka)

**Mlini** su naselje u općini Župa dubrovačka u Dubrovačko-neretvanskoj županiji.

## Geografija
Mlini su smješteni u prekrasnoj uvali Župskog zaljeva, 7&nbsp;km jugoistočno od Dubrovnika, pored Jadranske turističke ceste, između naselja Srebreno i Plat.

## Naziv
Mlini su dobili ime zahvaljujući mlinovima izgrađenim na potocima koji protiču kroz mjesto.

## Historija
Tijekom rata u Hrvatskoj Mlini su bili pod okupacijom JNA postrojbi te je mjesto skoro u potpunosti bilo uništeno, popljačkano i popaljeno.

## Gospodarstvo
Gospodarstvo u Mlinima se zasniva na turizmu, ugostiteljstvu i ribarstvu. Mlini obiluju malim šljunčanim plažama, a u mjestu se nalazi i mala luka sa dokom za prihvat izletničkih brodica.

Mlini imaju dva hotela, hotel Mlini i hotel Astarea, koji zapošljavaju većinu domicilnog stanovništva.
Kod Mlina se nalazi mala hidroelektrana Zavrelje.

## Stanovništvo
U Mlinima prema popisu stanovnika iz 2011. godine živi 943 stanovnika uglavnom Hrvata katoličke vjeroispovjesti.

## Sport
* Vaterpolo klub Gusar
* Boćarski klub Hidroelektrana Dubrovnik
* Boćarski klub Rijeka (Mlini)

## Izvori

## Vanjske veze
* VK "Gusar"
Brotnice

**Brotnice** su naselje smješteno na samom jugu Hrvatske u općini Konavle.

## Geografija
Brotnice se nalaze u Konavoskim brdima, sa sjeverozapadne strane planine Sniježnica, u neposrednoj blizini granice sa Bosnom i Hercegovinom, uz lokalnu cestu koja vodi od Zvekovice prema istočnom dijelu Konavoskih brda.

## Naziv

## Historija
Tijekom rata u Hrvatskoj Brotnice su okupirane od strane JNA postrojbi te je selo skoro u potpunosti bilo uništeno, popljačkano i popaljeno.

## Gospodarstvo
Gospodarstvo u Brotnicama je potpuno nerazvijeno, a malobrojno se stanovništvo bavi poljodjeljstvom.

## Stanovništvo
U Brotnicama prema popisu stanovnika iz 2011. godine živi 31 stanovnik, uglavnom Hrvati katoličke vjeroispovjesti.

## Reference
Čilipi

**Čilipi** (prethodno **Donja Gora**), mjesto u općini Konavle, u Dubrovačko-neretvanskoj županiji, koje leži uz jugozapadni rub Konavoskog polja, 22 km udaljeni od Dubrovnika a samo 5 km od mjesta Cavtata. Poznati su po Zračnoj luci Čilipi, poznatijoj kao Zračna luka Dubrovnik, kao i po nedjeljnim susretima i čuvenom narodnom folkloru kada se na glavnom trgu zvanom Precrkva, okuplja velik broj turista.

## Historija
Čilipi su 1426. ušli u sastav Dubrovačke Republike. Tada su dobili status naseljenog mjesta. Tijekom Rata u Hrvatskoj, u periodu između 1991. i 1992., selo je spaljeno, a stanovnici prognani. Čilipi su vraćeni pod kontrolu Hrvatske u jesen 1992., ali je rat ostavio teške posljedice i oštećenja povijesne baštine.

## Stanovništvo
U Čilipima prema popisu stanovnika iz 2011. godine živi 933 stanovnika.

## Reference
Srebreno

**Srebreno** je naselje u Dubrovačko-neretvanskoj županiji i administrativno sjedište općine Župa dubrovačka.

## Geografija
Srebreno je smješteno u prekrasnoj uvali Župskog zaljeva, 6&nbsp;km jugoistočno od Dubrovnika, pored Jadranske turističke ceste, između naselja Kupari i Mlini.

## Naziv
Ime Srebreno izvedenica je latinskog "sub Breno" i romanskog Brenum, kasnije Subbrenum.

## Historija
Naselje Srebreno se spominje još od 1294. godine kad je dio zemljišta u današnjem naselju držala benediktinska opatija s otoka Mrkan.

Tijekom rata u Hrvatskoj Srebreno je bilo okupirano i skoro u potpunosti uništeno, popaljeno i popljačkano od strane pripadnika okupatorske JNA. U ratu je najviše nastradao hotel Orlando koji je zapošljavao većinu domicilnog stanovništva.

## Gospodarstvo
Gospodarstvo Srebrenog se zasniva na turizmu i ugostiteljstvu. Turisti ovaj kraj posjećuju još od davne 1924. godine. Jedini hotel u Srebrenom, hotel Orlando je u potpunosti devastiran tijekom Domovinskog rata i još čeka na obnovu. U Srebrenom se nalazi istoimena dugačka pješčana plaža, pogodna za sigurno i ugodno kupanje djece i odraslih.
 
Ostale grane privrede koje su u Srebrenom donekle razvijene su ribarstvo, poljodjelstvo i trgovina.

U mjestu postoji i osnovna škola, ambulanta, trgovački centar, caffe barovi i restorani.

## Stanovništvo
U Srebrenom prema popisu stanovništva iz 2011. godine živi 428 stanovnika, a u velikoj većini mjesto nastanjuju Hrvati katoličke vjeroispovjesti.

## Reference
Dubravka (Konavle)

**Dubravka** je naselje u Dubrovačko-neretvanskoj županiji, smješteno u općini Konavle.

## Geografija
Dubravka se nalazi iznad jadranske turističke ceste, u konavoskim brdima, oko 40&nbsp;km jugoistočno od Dubrovnika, u blizini granice prema Crnoj Gori i Bosni i Hercegovini.

## Naziv
Mjesto je dobilo naziv po šumi hrasta koju lokalno stanovništvo naziva dubrava.

## Historija
Tijekom rata u Hrvatskoj Dubravka je bila okupirana od strane JNA postrojbi te je mjesto u potpunosti bilo uništeno, opljačkano i spaljeno. Nakon rata mjesto je u cjelosti obnovljeno.

## Gospodarstvo
Gospodarstvo je u Dubravci nerazvijeno, a jedina grana privrede je poljoprivreda.

## Stanovništvo
U Dubravci, prema popisu stanovnika iz 2011. godine, živi 295 stanovnika uglavnom Hrvata katoličke vjeroispovjesti.

## Sport

## Vanjske veze

## Reference
Dunave

**Dunave** su naselje u Dubrovačko-neretvanskoj županiji, smješteno u općini Konavle.

## Geografija
Dunave se nalaze iznad jadranske turističke ceste, u konavoskim brdima, oko 40&nbsp;km jugoistočno od Dubrovnika, u blizini tromeđe Hrvatske, Crne Gore i Bosne i Hercegovine.

## Naziv
Svoj naziv Dunave zahvaljuju položaju ispod Dunabvskog brda po kojem je mjesto dobilo ime.

## Historija
Iznad sela je smještena Crkva Svete Barbare koja je izgrađena 1889. godine na staroj srednjovjekovnoj nekropoli iz 14. i 15. stoljeća. Nekropola sadrži 84 nadgrobna spomenika smještena u smjeru istok - zapad koji su definirani kao dvije vrste stećaka (sanduci i ploče). Ovaj lokalitet predstavlja najveće sačuvano srednjovjekovno groblje u Hrvatskoj. Na pojedinim stećcima još uvijek su uočljivi ukrasi sa motivima stiliziranih lozica, rozete s križevima, luka i strijela, ruku te šaka. Lokalitet Svete Barbare je omeđen suhozidom uz koji se nalazi jedna prapovijesna gomila (tumulus). Uz samo groblje je prolazila lokalna cesta koja je iz unutrašnjosti Hercegovine vodila prema Konavoskom polju, a bila je u uporabi od prapovijesti do kasnog srednjeg vijeka.

Tijekom rata u Hrvatskoj Dunave su okupirane od strane JNA postrojbi te je mjesto u potpunosti bilo uništeno, opljačkano i spaljeno. Nakon rata mjesto je u cjelosti obnovljeno.

## Gospodarstvo
Gospodarstvo je u Dunavama nerazvijeno, a jedina grana privrede je poljoprivreda.

## Stanovništvo
U Dunavama, prema popisu stanovnika iz 2011. godine, živi 155 stanovnika uglavnom Hrvata katoličke vjeroispovjesti.

## Reference
Đurinići

**Đurinići** su naselje u Dubrovačko-neretvanskoj županiji, smješteno u općini Konavle.

## Geografija
Đurinići se nalaze iznad jadranske turističke ceste, oko 40&nbsp;km jugoistočno od Dubrovnika, u neposrednoj blizini granice prema Crnoj Gori.

## Naziv

## Historija
Tijekom rata u Hrvatskoj Đurinići su jedno od prvih napadnutih sela u Konavlima te su okupirani od strane JNA postrojbi. Mjesto je tijekom okupacije u potpunosti bilo uništeno, opljačkano i spaljeno.

## Gospodarstvo
Gospodarstvo je u Đurinićima nerazvijeno, a jedina grana privrede je poljoprivreda.

## Stanovništvo
U Đurinićima, prema popisu stanovnika iz 2011. godine, živi 96 stanovnika uglavnom Hrvata katoličke vjeroispovjesti.

## Reference
Gabrili

**Gabrili** je naselje u Republici Hrvatskoj, u sastavu Općine Konavle, Dubrovačko-neretvanska županija.

## Stanovništvo
Prema popisu stanovništva iz 2011. godine, naselje je imalo 210 stanovnika.


:

## Reference
Gruda (Konavle)

**Gruda** je mjesto u Konavlima, u Dubrovačko-neretvanskoj županiji udaljeno od Dubrovnika 30&nbsp;km.

Smješteno je podno Ilijinog brda, na samom rubu Konavoskog polja, okrenuto put sjevera. Na Grudi živi oko 800 ljudi, a pod Grudu se ubrajaju i zaseoci Bačev Do' (zapadno) i Tušići (istočno). U bližoj okolici protječu dvije rijeke: Ljuta i Konavočica koje se spajaju na Sastavu koje je nekad bilo omiljeno kupalište grudske mladeži.

## Gospodarstvo
Gruda, kao i općenito Konavle, pretežno je agrarni kraj, i nema veliku industrijsku tradiciju. Od davnina ovdje je poznata prerada poljoprivrednih proizvoda, ali tada se nije radilo za neko veće tržište, već samo za vlastite potrebe prehrane. Prerada maslina i obrada vinove loze onda su bila neizbježna za sva kućanstva.

Danas Gruda slovi kao gospodarsko središte Konavala, prvenstveno zahvaljujući pogodnom geografskom položaju. Kao i u prošlosti, uzgajanje vinove loze primarna je poljoprivredna grana koja je i zaštitni znak ovog kraja. Sukladno s ogromnim vinogradskim površinama, na Grudi je otvorena vinarija, koja otkupljuje vino od konavoskih vinara. Vinarija je u domovinskom ratu prestala s radom i bila zapuštena, te se sad polako obnavljaju prijeratni potencijali.

## Sport

Od sporta na Grudi djeluju nogometni klub »Slaven« te boćarski klub »Slaven«. Ljeti se na Grudi održava amaterski turnir u nogotenisu, koji postaje sve popularniji sport ovog kraja. Turnir je postao tradicionalan i održava se svake godine. Na Grudi djeluje i Škola košarke "Konavle".

## Historija

Gruda se prvi put spominje negdje početkom 17. stoljeća, i to kao Držojevići, koji su se u 19. stoljeću prezvali u Gruda.
1881. se otvara osnovna škola.

01.06.1936. u Konavle je sletio prvi avion, na aerodrom Gruda. Aerodrom "Gruda", iako travnat i 27&nbsp;km udaljen od Dubrovnika, ipak je služio sve do 1962, kada se izgrađuje veći i bolji u Čilipima. Preko grudskog aerodroma Dubrovnik je bio povezan sa Splitom, Zagrebom, te Bečom, Pragom i Brnom.

Prva automatska telefonska centrala u Grudi je montirana 1938.

1944. se osniva niža gimnazija s đačkim domom.

## Stanovništvo
Na Grudi prema popisu stanovništva iz 2011. godine obitava 741 stanovnik..

## Izvori

## Vanjske veze
* Gruda On-Line
Molunat (Konavle)

**Molunat** je naselje smješteno na samom jugu Hrvatske u općini Konavle.

## Geografija
Molunat je smješten na krajnjem jugu Hrvatske, 20 kilometara jugoistočno od Cavtata u uvali istoimenog poluotočića.

## Naziv
Naziv Molunat mjesto je dobilo po istoimenom poluotoku, koji je dobio ime po grčkoj riječi *molos* koja znači luka ili uvala.

## Historija
Molunat je osnovan kao zbijeg u 15. stoljeću, a bio je sklonište za oboljele od kuge i karantena za brodove koji su dolazili iz okuženih luka. U selu ima neistraženih ostataka rimske arhitekture, a poluotočić je s kopnene strane zaštićen zidom koji su gradili Dubrovčani od 1468.-1471. godine kako bi u slučaju opasnosti imali gdje skloniti obitelji. Unutarnja površina isparcelizirana je i razdijeljena na zemljišta za kuće stanovnika ili povremenih branitelja 1471. U uvali Veliki Molunat 1958. pronađeni su ostatci broda, oružja i raznih drugih predmeta. Danas se nalaze u dubrovačkom Pomorskom muzeju. Vjerojatno je to bio ruski brod potopljen pri povlačenju pred francuskom flotom 1803.

Ovo rubno područje Republike često je bilo meta napada gusara. Još uvijek u narodu postoji priča po kojoj su gusari oteli četiri djevojke iz obitelji Kise, Ljubenka i Memeda dok su prale rublje u lokvi blizu sela. Za tri se nikad ništa nije saznalo, dok se četvrta javljala i bogato pomagala obitelj.

Tijekom rata u Hrvatskoj Molunat je okupirala JNA te je mjesto skoro u potpunosti bilo uništeno, popljačkano i popaljeno.

## Gospodarstvo
Gospodarstvo u Moluntu se zasniva na turizmu, ugostiteljstvu i ribarstvu. U mjestu se nalazi nekoliko malih pješčanih plaža.

## Stanovništvo
U Moluntu prema popisu stanovnika iz 2011. godine živi 212 stanovnika uglavnom Hrvata katoličke vjeroispovjesti.

## Literatura

* 1. Cvjetković, A: Dubrovačkim ulicama, Dubrovnik, 1999.

## Reference

## Vanjske veze
Ljuta (Konavle)

**Ljuta** je naselje smješteno u centralnom dijelu općine Konavle, pod padinama planine Sniježnica.

## Geografija
Selo Ljuta je smješteno pod planinom Sniježnica u blizini Konavoskog polja, oko 3&nbsp;km sjeverno od mjesta Gruda.

## Naziv
Ljuta je dobila ime po istoimenoj rijeci Ljuta.

## Historija

Tijekom rata u Hrvatskoj selo Ljuta je okupirano od strane JNA postrojbi te je mjesto skoro u potpunosti bilo uništeno, popljačkano i popaljeno.

## Gospodarstvo
Gospodarstvo u Ljutoj se zasniva na poljodjeljstvu.

## Stanovništvo
U Ljutoj prema popisu stanovnika iz 2011. godine živi 194 stanovnika uglavnom Hrvata katoličke vjeroispovjesti.

## Reference
Mihanići

**Mihanići** su naselje u sredini Konavala. Smješteni su u podnožju planine Sniježnice, ispod najvišeg vrha, Sv. Ilije (1234 m). Dana 29. rujna obilježava se dan Sv. Mihajla, zaštitnika Mihanića. Na mjesnom se groblju nalaze lijepi primjerci očuvanih stećaka. Iz sela vodi staza prema Kuni Konavoskoj, omiljenom planinarskom izletištu.

## Stanovništvo
Prezimena: Letunić, Šiša, Kukuljica, Đukan, Radin.

U Mihanićima prepa popisu stanovnika iz 2011. godine obitava 96 stanovnika.

## Reference
Mikulići (Konavle)

**Mikulići** su naselje smješteno na krajnjem jugu Hrvatske, u istočnom dijelu Općine Konavle u Dubrovačko-neretvanskoj županiji.

## Geografija

Naselje je između naselja Poljice, Pločice, Đurinići i Molunat. Selo je smješteno na padinama okrenutim moru na oko 1000 m udaljenosti od morske obale, a prosječna nadmorska visina je od oko 300 m. Od Dubrovnika je udaljeno 36&nbsp;km, a od Zračne luke Dubrovnik 16&nbsp;km.

## Prirodne značajke

Selo je svojim položajem južno orjentirano. Smješteno je u pretežito krškom kraju, okruženo šumama i pašnjacima u kojim prevladava nisko mediteransko raslinje, čempresi, masline i smokve. Klimatska obilježja su blaga, izrazito mediteranska.

## Historija

Predio Mikulići bio je nastanjen još u doba Ilira (Ardijejci, Enhelejci), o čemu svjedoči velika ilirska gomila smještena na najvišoj točki sela, nadomak crkve Sv. Đurđa.

Ime naselja Mikulići spominje u povijesnim izvorima još 1420. godine u zapisima iz doba Dubrovačke Republike. Prema popisu pučanstva iz 1549. godine Mikulići su brojili 264 žitelja.

U burnoj prošlosti Konavala, Mikulići su bili više puta razoreni upadima iz susjednih zemalja, posebice 1806. od strane rusko-crnogorskih postrojbi za vrijeme Napoleonskih ratova, te u posljednjem Domovinskom ratu kada je tijekom okupacije od strane JNA i četničkih postrojbi stanovništvo protjerano, a većina kuća popljačkana, spaljena i uništena.

## Gospodarstvo

U prošlosti su se Mikuljani bavili pretežito poljodjelstvom. Uzgoj maslina, vinove loze i smokava, povrtlarstvo te sitno stočarstvo bili su glavni izvori obiteljskih prihoda. Posljedice okupacije tijekom rata u Hrvatskoj prekinule su mnoge gospodarstvene aktivnosti vezane uz poljoprivredu.

Danas se uz tradicionalno poljodjelstvo gospodarska djelatnost sve više okreće prema raznim oblicima turizma, posebice agroturizmu i ruralnom turizmu.

## Znamenitosti

Od kulturno-povijesnih znamenitosti u Mikulićima vrijedi istaknuti romaničku crkvu Sv. Đurđa i nekoliko Ilirskih gomila starih preko 2 000 godina, od kojih najveća svojim položajem dominira selom i okolicom, a s nje se pruža prelijep pogled na ostale gomile, selo i morsku obalu.

U najnovije vrijeme pokrenuta su speleološka istraživanja špilje u selu Mikulići, te arheološko istraživanje spomenutih ilirskih gomila.

## Stanovništvo

Prema popisu stanovnika iz 2011. godine u Mikulićima živi 88 žitelja..

## Reference

## Vanjske veze
* Općina Konavle
* Turistička Zajednica Cavtat - Konavle
* Turizam u Mikulićima
Močići

**Močići** su selo između Zvekovice i Čilipa, odmah preko puta Zračne luke Dubrovnik.
 
Selo je specifično po tome sto su sve kuće i svi zaseoci sa desne strane Magistrale.

## Stanovništvo
U Močićima prema popisu stanovništva iz 2011. godine obitava 447 stanovnika.

## Reference
Obod (Konavle)

**Obod** je naselje u Dubrovačko-neretvanskoj županiji, smješteno u općini Konavle.

## Geografija
Naselje je podijeljeno na dva dijela - Gornji i Donji Obod. Obod se nalazi uz jadransko turističku cestu, 16&nbsp;km jugoistočno od Dubrovnika i 1&nbsp;km sjeverno od Cavtata. Naselje se nalazi (iz smjera Dubrovnika) na ulazu u općinu Konavle.

## Historija
Naselje je za vrijeme Dubrovačke republike bilo u sklopu zapadnih Konavala, (skupa s Cavtatom), čiji je vladar bio bosanski vojvoda Radoslav Pavlović. Tijekom rata u Hrvatskoj naselje je u potpunosti razoreno, opljačkano i spaljeno. Nakon rata mjesto je u potpunosti obnovljeno. Dana 26. srpnja obilježava se dan Sv. Ane, zaštitnice Oboda.

## Gospodarstvo
Gospodarstvo se na Obodu zasniva na turizmu, ali je gospodarski vrlo slabo razvijeno.

## Izvori
Lovorno

**Lovorno** je malo selo smješteno podno Kune Konavoske koja je polazna točka za najviši konavoksi vrh - Sniježnicu (1234 m). Ime je dobilo po stablima lovora kojeg naravno ima oko svake kuće.

Iz Lovornog je poznata pjevačica Tereza Kesovija.

Lovorno je i rodno selo jednog od vođa konavoske bune Cvijeta Muja. Kada je Dubrovačka republika 1799. godine uvela nove namete svojem stanovništvu u Konavlima se dogodila buna, a jedan od predvodnika bune bio je i Cvijeto Mujo, iz Lovorne. Buna je trajala nekoliko mjeseci. Konavle su bila izvan kontrole Dubrovačke Republike.

## Zanimljivosti
Također je lokalnom stanovništvu poznato po ruralnom kompleksu Groti smještenom neposredno pored crkvice svete Ane koja je ujedno i zaštitnica tog sela.

Lovorno je jedno od rijetih sela koje ima i svoju himnu "Grme Groti i Kadrma naša", koju čine i stihove pjesme "Oj Sniježnico visoka planino".

Grme Groti

Grme Groti, oj grme Groti i Kadrma naša
Sve se trese, oj sve se trese od naših Rajdaša

Kad Rajdani, oj kad Rajdani kasno kući dođu,
Sve se trese, oj sve se trese, kuda oni prođu.

Grme Groti Kadrma, grme Groti Kadrma,
Grme Groti Kadrma, Rotin Kuk i Žalina.

Oj Sniježnico visoka planino

Oj Sniježnico visoka planino
nad tobom se vijaju oblaci, a pod tobom rađaju junaci.

Ti nam gajiš svoje sokolove,
Lovorane koji tebe vole.

Bog pomogo braću Lovorane
i dao im duge stretne dana.

Vama pjevam, sebi rane ličim,
Lovorani sa vam se dičim.

Iz mjesta se pruža pogled na Konavle.

## Stanovništvo
Prema popisu stanovnika iz 2011. godine u Lovornom obitava 183 stanovnika.

## Reference
Kuna Konavoska

**Kuna Konavoska** je naselje u Republici Hrvatskoj, u sastavu Općine Konavle, Dubrovačko-neretvanska županija.

## Stanovništvo
Prema popisu stanovništva iz 2011. godine, naselje je imalo 17 stanovnika.


:**Napomena:** Od 1857. do 1961. iskazivano pod imenom Kuna.

## Reference

## Vanjske veze
Pločice

**Pločice** su naselje u Dubrovačko-neretvanskoj županiji, smješteno u općini Konavle.

## Geografija
Pločice se nalaze na odvojku ceste koja vodi od jadranske turističke ceste prema poluotoku Prevlaka, u neposrednoj blizini granice prema Crnoj Gori.

## Naziv

## Historija
Tijekom rata u Hrvatskoj Pločice su jedno od prvih napadnutih sela u Konavlima te su okupirani od strane JNA postrojbi. Mjesto je tijekom okupacije u potpunosti bilo uništeno, opljačkano i spaljeno. Pločice su nekada bile glavno administrativno mjesto konavala.

## Gospodarstvo
Gospodarstvo je u Pločicama nerazvijeno, a jedina grana privrede je poljoprivreda.

## Stanovništvo
U Pločicama, prema popisu stanovnika iz 2011. godine, žive 83 stanovnika uglavnom Hrvata katoličke vjeroispovjesti.

## Značajne osobe
* Nikola Kovač

## Reference
Popovići (Konavle)

**Popovići** je naselje smješteno na samom jugu Hrvatske u općini Konavle. Konavoske stijene ispod sela Popovići su visoke i do 300m, u prosjeku 100 - 200m. Postoji organizirano kupalište Pasjača sa pristupnom cestom.

## Stanovništvo
U Popovićima prema popisu stanovnika z 2011. godine obitava 236 stanovnika.

## Reference
Pridvorje (Konavle)

**Pridvorje** je naselje smješteno u centralnom dijelu općine Konavle, pod padinama planine Sniježnica.

## Geografija
Pridvorje je smješteno pod planinom Sniježnica uz rub Konavoskog polja, 3&nbsp;km istočno od dubrovačke zračne luke Čilipi.

## Naziv
U Pridvorju je za vrijeme Dubrovačke Republike bilo sjedište kneza i knežev dvor, pa je mjesto zbog blizine dvora nazvano Pridvorje (pri dvoru).

## Historija
Dubrovačka Republika kupuje 1419. Gornje Konavle (istočni dio Konavala) od Sandalja Hranića a 1426. Donje (zapadni dio) od Radoslava Pavlovića. Stanovništvo je bilo dijelom bogumilsko, pa je Republika pozvala franjevce iz Bosne radi propovijedanja i 1429. godine im odlučila graditi samostan u Popovićima, a malo kasnije dala lokaciju uz crkvicu sv. Martina u Pridvorju (sjedištu kneza) i dodijelila materijalna sredstva. Ovaj najveći građevinski pothvat u Konavlima završen je 1438., a 1464. samostan je pod upravom Provincije sv. Frana u Dubrovniku. Građevina je klaustralnog tipa s crkvom kao južnim krilom. Ostala tri krila su stambena (jednokatna). Crkva je obnovljena i posvećena 1822. godine. Istočno krilo datira iz 1894. godine.

Tijekom rata u Hrvatskoj Pridvorje je okupirano od strane JNA postrojbi te je mjesto skoro u potpunosti bilo uništeno, popljačkano i popaljeno. Crkva i samostan su 1991. također spaljeni i uništeni, pa su nakon rata temeljito obnovljeni.

## Gospodarstvo
Gospodarstvo u Pridvorju se zasniva na poljodjeljstvu.

## Stanovništvo
U Pridvorju prema popisu stanovnika iz 2011. godine živi 236 stanovnika uglavnom Hrvata katoličke vjeroispovjesti.

## Reference

## Vanjske veze
Pridvorje - samostan
Stravča

**Stravča** je naselje smješteno na samom jugu Hrvatske u općini Konavle.

## Geografija
Stravča se nalazi u Konavoskim brdima, sa sjeverne strane planine Sniježnica, u neposrednoj blizini granice sa Bosnom i Hercegovinom, na samom završetku lokalne ceste koja vodi od Zvekovice prema istočnom dijelu Konavoskih brda.

## Naziv

## Historija
Tijekom rata u Hrvatskoj Stravča je okupirana od strane JNA postrojbi te je selo skoro u potpunosti bilo uništeno, popljačkano i popaljeno.

## Gospodarstvo
Gospodarstvo u Stravči je potpuno nerazvijeno, a malobrojno se stanovništvo bavi poljodjeljstvom, stočarstvom i u manjoj mjeri seoskim turizmom.

## Stanovništvo
U Stravči prema popisu stanovnika iz 2011. godine živi 60 stanovnika, uglavnom Hrvata katoličke vjeroispovjesti.

## Reference

## Vanjske veze
Područna škola Stravča - povijest
Vodovađa

**Vodovađa** je naselje u Dubrovačko-neretvanskoj županiji, smješteno u općini Konavle.

## Geografija
Vodovađa se nalazi iznad jadranske turističke ceste, oko 38&nbsp;km jugoistočno od Dubrovnika, prema Crnoj Gori.

## Naziv
Mjesto je dobilo naziv po rječici iz koje se vadila voda (Vodovađa).

## Historija
Tijekom rata u Hrvatskoj Vodovađa je okupirana od strane JNA postrojbi te je mjesto u potpunosti bilo uništeno, opljačkano i spaljeno. Nakon rata je mjesto u cjelosti obnovljeno.

## Gospodarstvo
Gospodarstvo je u Vodovađi nerazvijeno, a jedina grana privrede je poljoprivreda.

## Stanovništvo
U Vodovađi, prema popisu stanovnika iz 2011. godine, živi 190 stanovnika, uglavnom Hrvata katoličke vjeroispovjesti.

## Reference
Zvekovica

**Zvekovica** je naselje u Dubrovačko-neretvanskoj županiji, smješteno u općini Konavle.

## Geografija
Zvekovica se nalazi tik uz jadransku turističku cestu, 17&nbsp;km jugoistočno od Dubrovnika, a 2&nbsp;km sjeverno od Cavtata, na raskrižju Jadranske turističke ceste i lokalne ceste koja vodi od Cavtata u konavoska brda prema gornjim selima.

## Historija
Tijekom rata u Hrvatskoj Zvekovica je bila važno uporište malobrojnih hrvatskih branitelja. Nakon pada uporišta, Zvekovica je okupirana od strane JNA postrojbi te je mjesto u potpunosti bilo uništeno, opljačkano i spaljeno. Nakon rata je mjesto u cjelosti obnovljeno.

## Gospodarstvo
Gospodarstvo se na Zvekovici zasniva na turizmu, ali je mjesto gospodarski nerazvijeno jer je jedina tvornica (tvornica elektroničkih proizvoda - TEP) u mjestu tijekom rata potpuno uništena.

## Stanovništvo
Na Zvekovici, prema popisu stanovnika iz 2011. godine, živi 570 stanovnika uglavnom Hrvata katoličke vjeroispovjesti.

## Reference

## Značajne osobe
* Mate Šarlija Daidža, hrvatski general
* Ante Delija, MMA fighter
Opština Prokuplje

**Opština Prokuplje** je jedna od opština u Republici Srbiji. Nalazi se u centralnoj Srbiji i spada u Toplički okrug. Prema popisu iz 2011. godine, opština je imala 43.631 stanovnika, površine 759&nbsp;km² .

## Galerija


Skupština Opštine Prokuplje 11.jpg
Skupština Opštine Prokuplje 03.jpg
Skupština Opštine Prokuplje 05.jpg
Skupština Opštine Prokuplje 06.jpg


## Povezano
* Prokuplje

## Vanjske veze
Opština Istok

**Opština Istok** je opština u Republici Srbiji, u AP Kosovo i Metohija, koja pripada Pećkom upravnom okrugu. Površina opštine je 453,84&nbsp;km².

Na istoku se graniči sa opštinom Srbica, na jugu sa opštinom Klina, na jugozapadu i zapadu sa opštinom Peć. Na severu je Crna Gora i opština Tutin. Na severoistoku je opština Zubin Potok.

Površina obradivog poljoprivrednog zemljišta u opštini Istok je 45.384 hektara, od toga 52,8% u privatnoj svojini. Šume pokrivaju 19.220 hektara (34,97% u privatnoj svojini).

Srpska opština Istok je izmeštena u Osojane, prvo povratničko selo u Metohiji.

## Naselja

## Vanjske veze
* Opštinska uprava (UNMIK)
* Opštinska uprava (Republika Srbija)
John W. Campbell

**John Wood Campbell, Jr.** (8. jun 1910&nbsp;– 11. jul 1971) bio je američki science fiction pisac i urednik, poznat kao jedno od najuticajnijih ličnosti po razvoj žanra. Iako se bavio pisanjem, pri čemu se ističe hvaljena i više puta ekranizirana pripovjetka *[[Who Goes There?]]*, daleko je najpoznatiji po tome što je od 1937. godine do smrti uređivao časopis *Astounding Science Fiction* (kasnije poznat kao *[[Analog Science Fiction and Fact]]*), gdje je jednako inzistirao na utemeljenosti naučnih spekulacija i na književnim kvalitetama, odnosno promovirao niz pisaca koje će kasnije postati klasici žanra, posebno Isaaca Asimova. Zbog toga se često njegova era na čelu Astoundinga naziva Zlatnim dobom science fictiona.

## Vanjske veze

### Audio
* John W. Campbell as host of the Mutual Broadcasting System's ''Exploring Tomorrow'' (1957–58)

### Biografija i kritike
* 
* Astounding: The Campbell Years  by Frederik Pohl

### Bibliografija i djela
* 
* 
* John Wood Campbell , Alpha Ralpha Boulevard
*
Uskoplje (Konavle)

**Uskoplje** je naselje u Republici Hrvatskoj, u sastavu Općine Konavle, Dubrovačko-neretvanska županija.

## Stanovništvo

Prema popisu stanovništva iz 2011. godine, naselje je imalo 136 stanovnika.


:**Napomena:** U 1869. iskazano pod imenom Uskopolje. U 1981. smanjeno za dio područja koji je pripojen naselju Zvekovica. U 1971. dio podataka sadržan je u naselju Zvekovica.

## Reference
Vitaljina

**Vitaljina** je najjužnije hrvatsko naseljeno mjesto, smješteno u općini Konavle.

## Geografija
Vitaljina je smještena na krajnjem jugu Hrvatske, udaljena oko 2&nbsp;km od poluotoka Prevlaka, a u svom sastavu ima pet zaseoka: Bezboge, Mitrovići, Misletići, Donji Kraj i Gornji Kraj.

## Naziv
Naziv je dobila po antičkom nalazištu vitoš-gradu.

## Historija
Tijekom rata u Hrvatskoj Vitaljina je bila prvo mjesto u Dubrovačko-neretvanskoj županiji na koje je izvršen napad u noći 23. rujna. Nakon napada Vitaljinu su okupirali JNA i četničke postrojbe te je mjesto uskoro u potpunosti bilo uništeno, opljačkano i spaljeno.

U mjestu postoje crkva Sv. Spasa i kapelica Sv. Nikole.

## Gospodarstvo
Gospodarstvo u Vitaljini se zasniva na poljodjeljstvu.

## Stanovništvo
U Vitaljini, prema popisu stanovnika iz 2011. godine, živi 211 stanovnika uglavnom Hrvata katoličke vjeroispovjesti.

## Reference
Who Goes There?

***Who Goes There?*** () je science fiction pripovjetka američkog pisca Johna W. Campbella originalno objavljena u augustu 1938. godine u časopisu Astounding Science-Fiction. Campbell, koji je tada uređivao časopis, objavio ju je pod pseudonimom Don A. Stuart. Radnja je smještena na istraživačku stanicu na Antarktiku gdje naučnici pronalaze vanzemaljsku letjelicu zarobljenu u ledu, te pri pokušaju da je oslobode, iz dugogodišnje hibernacije bude vanzemaljsko stvorenje za koje se ispostavi da može mijenjati oblik, odnosno "oponašati" ljude i životinje, pa i preuzimati njihovo sjećanje i karakter. Pripovjetka je stekla izuzetnu popularnost, odnosno postala jedna od najuticajnijih u historiji žanra. To se odrazilo i kroz ekranizacije u obliku klasičnog filma u režiji Howarda Hawksa iz 1951. godine, njegov remake u režiji Johna Carpentera iz 1982. godine, video-igru iz 2002. godine, te prequel *[[The Thing (film, 2011)|The Thing]]* iz 2011. godine. Zaplet o izoliranoj grupi koja se mora suočiti sa vanzemaljskim čudovištem, odnosno stvorenjem koje preuzima ljudski identitet, je kasnije često korišten u nizu djela science fictiona i horora.
The Thing from Another World

***The Thing from Another World*** (), poznatiji po skraćenom naslovom ***The Thing*** (), američki je crno-bijeli science fiction film snimljen 1951. godine u režiji Christiana Nybyja, a koji se smatra jednim od klasičnih ostvarenja, kako science fictiona, tako i horor žanra.

Predstavlja adaptaciju pripovjetke *[[Who Goes There?]]* Johna W. Campbella. Protagonisti su članovi američke istraživačke misije na izoliranoj stanici u Arktiku koji otkrivaju leteći tanjur zakopan u ledu i u svoju bazu dovode truplo vanzemaljskog stvorenja koje oživi i počne ih napadati. Radnja prikazuje njihove napore da ga unište prije nego što uspije doprijeti do civilizacije.

Scenario filma, na kome su sudjelovali hollywoodski veterani kao Ben Hecht i Howard Hawks (prema mnogim izvorima i stvarni režiser filma) je predstavljao značajna odstupanja u odnosu na predložak - ne samo u premještanju radnje sa Antarktike na Arktik, nego i u karakteru i sposobnostima vanzemaljskog čudovišta. Usprkos toga je dobio pohvale među poklonicima žanra i Campbellove priče, te postao jedan od najuspješnijih i najuticajnijih hollywoodskih SF-filmova svog vremena. Dio kritičara njegov uspjeh tumači hladnoratovskom tjeskobom među publikom, koja je, pogotovo za vrijeme Korejskog rata, bila uplašena da bi nauka i tehnologija svojim "petljanjem gdje joj nije mjesto" mogla izazvati nuklearnu apokalipsu.

Godine 1982. je u režiji Johna Carpentera snimljena verzija pod naslovom *[[The Thing (film, 1982)|The Thing]]* koja se daleko vjernije držala predloška. Godine 2011. je snimljen *[[The Thing (film, 2011)|The Thing]]* u režiji Matthijsa van Heijningena Jr. koji predstavlja prequel Carpenterove verzije.

## Uloge

* Margaret Sheridan ... Nikki Nicholson
* Kenneth Tobey ... Kapetan Patrick Hendry
* Robert Cornthwaite ... Dr. Arthur Carrington
* Douglas Spencer ... Ned 'Scotty' Scott
* James Young ... Por. Eddie Dykes
* Dewey Martin ... Crew Chief Bob
* Robert Nichols ... Por. Ken 'Mac' MacPherson
* William Self ... Kaplar Barnes
* Eduard Franz ... Dr. Stern
* Sally Creighton ... Mrs. Chapman
* James Arness ... 'Stvor'
* Paul Frees ... Dr. Voorhees
* John Dierkes ... Dr. Chapman
* George Fenneman ... Dr. Redding
* David McMahon ... General Fogerty
* Everett Glass ... Dr. Wilson

## Reference

## Vanjske veze

* 
* 
* 
*
Semjon Babajevski

**Semjon Petrovič Bajevski** (6. jun 1909, - 28. mart 2000) bio je ruski i sovjetski književnik, poznat kao jedan od najistaknutijih predstavnika socrealizma i trostruki dobitnik Staljinove nagrade. Najpoznatiji je po svom romanu *Kavalir zlatne zvijezde* (1947-1948) i njegovom nastavku *Svjetlost iznad temlje* (1949-1950).

## Izvori

## Vanjske veze
* Бабаевский Семён Петрович  в Большой советской энциклопедии
* Сергей Малашенок. Гомо постсоветикус и правда как технология. — Ж-л «Топос», 2/08/04
* Газета «Армавирский собеседник»
Srećni ljudi: Novogodišnji specijal

**Srećni ljudi: Novogodišnji specijal** je jugoslovenski televizijski film iz 1996. godine. Režirao ga je Aleksandar Đorđević, a scenario su pisali Siniša Pavić i Ljiljana Pavić.

## Uloge

## Povezano
* Srećni ljudi

## Vanjske veze
*
Kavaljer Zolotoj Zvjezdi

**Kavalir Zlatne zvijezde** () je sovjetski igrani film snimljen 1950. u režiji Julija Rajzmana. Predstavlja adaptaciju istoimenog romana Sergeja Babajevskog, a po žanru je drama. Protagonist, čiji lik tumači Sergej Bondarčuk, je Sergej Tutarinov, veteran Drugog svjetskog rata odlikovan kao heroj SSSR, a radnja prikazuje njegov povratak u rodno selo gdje ulaže napore kako bi ga obnovio od ratnih razaranja. *Kavalir* je, slično kao i književni predložak, napravljen u skladu sa doktrinom socijalističkog realizma, odnosno promovirao je službenu politiku tadašnjeg sovjetskog režima. Usprkos toga, doživio je veliku gledanost i značajno pripomogao tome da Bondarčuk postane sovjetska filmska zvijezda. Kavalir je sljedeće godine osvojio Kristalni globus na Festivalu u Karlovym Varyma, a prikazan je i na Kanskom festivalu.

## Vanjske veze
* 
* «Кавалер Золотой Звезды»  в онлайн-кинотеатре «Мосфильма»
* «Кавалер Золотой Звезды» на сайте Энциклопедия отечественного кино 
* Семён Бабаевский о фильме
23. dodjela Oscara

**23. dodjela Oscara** je održana 29. marta 1951. u dvorani RKO Pantages Theatre u Los Angelesu. Na njoj je losanđeleska Akademija odala priznanje najboljim filmskim ostvarenjima premijerno prikazanim u periodu od 1. januara do 31. decembra 1950. godine. Vodilo ju je glumac i plesač Fred Astaire.

Najveći pobjednik večeri bio je *[[All About Eve]]*, koji je po broju nominacija - njih 14 - bio razbio jedanaest star rekord filma *[[Gone with the Wind (film)|Gone with the Wind]]*, ali ih je osvojio 6. Drugoplasirani - i po broju nominacija (11) i po broju osvojenih nagrada (3) - bio je *[[Sunset Boulevard (film)|Sunset Boulevard]]*. Njemu se, pak, dogodilo da bude nominiran u sve četiri glumačke kategorije, a ne dobije nijednu; to je bio prvi takav slučaj od *[[My Man Godfrey]]* 1936. godine, i posljednji sve do 2014. godine kada se slična stvar dogodila filmu *[[American Hustle]]*.

## Nagrade

Pobjednici su navedeni prvi i označeni **podebljanim slovima**.

### Počasni Oscar
* George Murphy
* Louis B. Mayer

### Oscar za najbolji strani film
* *[[The Walls of Malapaga]]* (Francuska/Italija)

### Memorijalna nagrada Irving G. Thalberg
* Darryl F. Zanuck

### Najavljivači nagrada
* Lex Barker i Arlene Dahl (scenografija)
* Charles Brackett (počasni Oscari)
* Ralph Bunche (najbolji film)
* Ruth Chatterton (scenarističke nagrade)
* Broderick Crawford (najbolja glumica)
* Marlene Dietrich (najbolji strani film)
* Coleen Gray (nagrade za dokumentarne filmove)
* Jane Greer (najbolji specijalni efekti)
* Helen Hayes (najbolji glumac)
* Dean Jagger (najbolja sporedna glumica)
* Gene Kelly (muzičke nagrade)
* Phyllis Kirk (nagrade za kratke filmove)
* Mercedes McCambridge (najbolji sporedni glumac)
* Leo McCarey (najbolji režiser)
* Marilyn Monroe (snimanje zvuka)
* Debra Paget (montaža)
* Debbie Reynolds (fotografija)
* Jan Sterling (kostimografija)
* David Wayne (naučne i tehničke nagrade)

### Višestruke nominacije i nagrade

Ovi filmovi su imali višestruke nominacije:

* *14 nominacija:* *All About Eve*
* *11 nominacija:* *Sunset Boulevard*
* *5 nominacija:* *Born Yesterday*, *Samson and Delilah*
* *4 nominacija:* *Annie Get Your Gun*, *The Asphalt Jungle*
* *3 nominacija:* *Broken Arrow*, *Caged*, *Cinderella*, *Father of the Bride*, *King Solomon's Mines*, *The Third Man*
* *2 nominacija:* *Destination Moon*, *The Flame and the Arrow*, *Harvey*, *The Magnificent Yankee*

Ovi filmovi su osvojil više nagrada.

* *6 pobjeda:* *All About Eve*
* *3 pobjede:* *Sunset Boulevard*
* *2 pobjede:* *King Solomon's Mines*, *Samson and Delilah*

## Reference
7. dodjela Zlatnog globusa

**7. dodjela "Zlatnog globusa"**

održana 23. februara 1950.


Najbolji film: 
** Svi kraljevi ljudi** 


**7. dodjela "Zlatnog globusa"**, za filmska ostvarenja u 1949. godini, održana je 23. februara 1950. godine u organizaciji Udruženja holivudskih stranih novinara u Los Angelesu. Dodijeljeno je ukupno 15 Zlatnih globusa u petnaest kategorija:

## Dobitnici

## Reference

## Vanjske veze
* Službena stranica HFPA 
* Zlatni globus 1950.
11. venecijanski filmski festival

**11. izdanje [[Venecijanski filmski festival|Međunarodne smotre filmske umjetnosti u Veneciji]]** () je bio filmski festival održan u Veneciji od 20. augusta do 10. septembra 1950. godine.

Glavna nagrada, tada poznata kao "Lav sv. Marka (preteča današnjeg lLava) je proipala francuskom filmu *[[Justice est faite]]*. Glavne glumačke nagrade Kup Volpi je osvojilo dvoje američkih glumaca - Sam Jaffe za nastup u filmu *[[The Asphalt Jungle]]* i Eleanor Parker za nastup u filmu *[[Caged]]*.

## Nagrade
* Lav sv. marka
** najbolji film - *[[Justice est faite]]* (André Cayatte)
* Najbolji italijanski film 
** *[[Tomorrow Is Too Late|Domani è troppo tardi]]* (Léonide Moguy) 
* Kup Volpi
** najbolji glumac - *[[The Asphalt Jungle]]* (Sam Jaffe) 
** najbolja glumica - *[[Caged]]* (Eleanor Parker)
* Zlatna Osella
** najbolji originalni scenario - *[[La Ronde (1950 film)|La Ronde]]* (Jacques Natanson i Max Ophüls) 
** najbolja fotografija - *[[Bara en mor (film)|Bara en mor]]* (Martin Bodin)
** najbolja originalna muzika - *[[Gone to Earth (film)|Gone to Earth]]* (Brian Easdale)
** najbolji tehnički doprinos - *[[La Ronde (1950 film)|La Ronde]]* (Jean d'Eaubonne)
* Međunarodna nagrada
** *[[Dieu a besoin des hommes]]* (Jean Delannoy)
** *[[Prima comunione]]* (Alessandro Blasetti)
** *[[Panic in the Streets (film)|Panic in the Streets]]* (Elia Kazan)
* Nagraa OCIC
** *[[Dieu a besoin des hommes]]* (Jean Delannoy)
* Nagrada Pasinetti
** *[[Give Us This Day]]* (Edward Dmytryk)
* Posebna nagrada
** *[[Cinderella (1950 film)|Cinderella]]* i *[[In Beaver Valley]]* (Walt Disney) 

## Reference

## Vanjske veze
Gone to Earth (film)

***Gone to Earth*** je britansko-američki film snimljen 1950. u režiji Michaela Powella i Emerica Pressburgera. Po žanru je melodrama, a predstavlja adaptaciju istoimenog romana Mary Webb. Protagonistica, čiji lik tumači Jennifer Jones, je lijepa, ali ekscentrična ciganka koja 1890-ih u ruralnoj Engleskoj nalazi daleko više ljubavi i prijateljstva među šumskim životinjama nego među ljudima. Radnja prikazuje kako na kraju ipak završi u braku sa lokalnim svećenikom (koga tumači Cyril Cusack), a potom počne ljubavnu vezu sa zemljoposjednikom (čiji lik tumači David Farrar, i koja će završiti tragedijom. Film je sufinancirao američki producent David O. Selznick, inače suprug Jennifer Jones. Tokom snimanja, koje je obavljeno u Britaniji, je Powellu i Pressburgeru iz Amerike slao detaljna upustva kako treba snimiti svaku pojedinačnu scenu, a što su njih dvojica uglavnom ignorirala. Selznick je na kraju, kada je vidio konačni rezultat, odlučio film isjeći i premontirati, odnosno nadosnimiti scene u režiji Roubena Mamouliana, uključujući naraciju Josepha Cottena. Ta se verzija pojavila pod naslovom ***The Wild Heart*** () i bila je negativno dočekana od kritike. Originalna je verzija postala dostupna tek 1985. godine, a nakon čega je hvaljena od strane britanske kritike.

## Uloge
* Jennifer Jones ... *Hazel Woodus*
* David Farrar ... *John "Jack" Reddin*
* Cyril Cusack ... *Edward Marston*
* Sybil Thorndike ... *Mrs. Marston*
* Edward Chapman ... *Mr. James*
* Esmond Knight ... *Abel Woodus*
* Hugh Griffith ... *Andrew Vessons*
* George Cole ... *Cousin Albert*

## Reference

## Vanjske veze
* 
* 
* 
* . Full synopsis and film stills (and clips viewable from UK libraries).
* Reviews and articles at the Powell & Pressburger Pages
Pietro di Donato

**Pietro di Donato** (3. april 1911 - 19. januar 1992) je bio američki književnik italijanskog porijekla, najpoznatiji po djelima socijalne tematike. Rodio se kao sin siromašnog italijanskog imigranta koji je radio kao zidar i poginuo dok je Pietro imao 12 godina. Zbog toga je Pietro bio prisiljen napustiti školu i početi raditi kao zidar kako bi prehranio porodicu; zidarskim poslom se bavio i dugo nakon početka spisateljske karijere, ali je nalazio slobodnog vremena da se samoobrazuje i počne pisati. Pažnju je privukao svojim romanom *[[Christ in Concrete]]* koji je stekao priličnu popularnost u italoameričkoj zajednici. U njemu, kao i u brojnim njegovim djelima, se snažno odražavala i di Donatova katolička vjera.

## Bibliografija
* *Christ in Concrete* (1939)
* *This Woman* (1958)
* *Immigrant Saint: The Life of [[Mother Cabrini]]* (1960)
* *Three Circles of Light* (1960)
* *The Penitent* (1962, biografija Marije Goretti)
* *Naked Author* (1970)
* *The American Gospels* (2000).

## Izvori
Christ in Concrete

***Christ in Concrete*** () je roman američkog književnika Pietra di Donatoa, objavljen 1939. godine. Originalno je nastala kao novela, objavljena u časopisu *[[Esquire Magazine|Esquire]]*. Di Donato je inspiraciju pronašao u vlastitom životu, odnosno ocu koji je kao građevinski radnik poginuo na gradilištu. Radnja prikazuje život građevinskih radnika, među kojima je protagonist, koji se pokušava boriti sa siromaštvom, pogotovo nakon što izbije Velika depresija. Roman se isticao svojom katoličkom simbolikom. Roman je stekao izuzetnu popularnost, pogotovo u italoameričkoj zajednici, te di Donatoa učinio slavnim. Godine 1949. je u Britaniji bio ekraniziran kao film pod naslovom *[[Give Us This Day]]*.

## Vanjske veze
* "Christ in Concrete and the Failure of Catholicism," by Sarah Benelli
Give Us This Day

***Give Us This Day*** () je britanski crno-bijeli igrani film snimljen 1949. u režiji Edwarda Dmytrika. Predstavlja adaptaciju romana *[[Christ in Concrete]]* američkog književnika Pietra di Donata. Radnja je smještena u italoameričku zajednicu u New Yorku, a protagonist, čiji lik tumači Sam Wanamaker, je građevinski radnik koji se za vrijeme Velike depresije nastoji nahraniti svoju porodicu. Give Us This Day je snimljen u Britaniji umjesto SAD zbog toga što su Wanamaker i Dmytrik kao članovi Komunističke partije postali metama makartističkih progona, odnosno došli na Hollywoodsku crnu listu. *Give Us This Day* je sljedeće godine prikazan na venecijanskoj Mostri. Kritike su uglavnom bile loše, zamjerajući filmu preveliku razvučenost i propovijedajući ton.

=Uloge==
* Sam Wanamaker.....Geremia
* Lea Padovani.....Annunziata
* Kathleen Ryan.....Kathleen
* Charles Goldner.....Luigi
* Bonar Colleano.....Giulio
* William Sylvester.....Giovanni
* George Pastell.....The Lucy (kao Nino Pastellides)
* Philo Hauser.....Head of Pig
* Sid James.....Murdin
* Karel Stepanek.....Jaroslav
* Ina De La Haye.....Dame Katarina
* Rosalie Crutchley.....Giuliova supruga

## Reference

## Vanjske veze
*
Ivar Lo-Johansson

**Ivar Lo-Johansson** (23. februar 1901 - 11. april 1990) bio je švedski književnik i novinar, najpoznatiji po "proleterskim" romanima u kojima je opisivao težak život seoskih napoličara (*[[stratare]]*). Osim književnošću se bavio i društvenim aktivizmom, a mnogi upravo njegovim djelima pripisuju poticaj za agrarnu i brojne druge reforme provedenu u Švedskoj 1940-ih.

## Bibliografija
* *Vagabondliv i Frankrike* (1927)
* *Kolet i våld*. Skisser från de engelska gruvarbetarnas värld (1928)
* *Ett lag historier* (1928)
* *Nederstigen i dödsriket*. Fem veckor i Londons fattigvärld (1929)
* *Zigenare*. En sommar på det hemlösa folkets vandringsstigar (1929)
* *Mina städers ansikten* (1930)
* *Jag tvivlar på idrotten* (1931)
* *Måna är död* (1932)
* *Godnatt, jord* (1933)
* *Kungsgatan* (1935)
* *Statarna* (1936–37)
* *Jordproletärerna* (1941)
* *[[Bara en mor]]* (1939)
* *Traktorn* (1943)
* *Geniet* (1947)
* "En proletärförfattares självbiografi" (1951–60) 
** *Analfabeten* (1951)
** *Gårdfarihandlaren* (1953)
** *Stockholmaren* (1954)
** *Journalisten*
** *Författaren*
** *Socialisten*
** *Soldaten*
** *Proletärförfattaren*
* *Elektra Kvinna år* 2070 (1967)
* "Passionssviten" (1968–72)
* *Lyckan* (1962)
* *Astronomens hus* (1966)
* *Ordets makt* (1973)
* *Lastbara berättelser* (1974)
* Memoirs (1978–85)
** *Pubertet*. (1978)
** *Asfalt*. (1979) 
** *Tröskeln*. (1982)
** Frihet*. (1985)
* *Till en författare* (1988)
* *Skriva för livet* (1989)
* *Blå Jungfrun* (posthumni, 1990)
* *Tisteldalen''(posthumni, 1990)
Tija (mitologija)

**Tija** () bila je, u grčkoj mitologiji, žena koja se povezivala s kultovima nekoliko bogova. Njeno ime potiče od grčkoga glagola θύω = "žrtvovati". Od istoga glagola izvedeno je i ime jedne mirišljave bilje, tuje.

Prema fragmentarno sačuvanom *[[Katalog žena|Katalogu žena]]*, koji se u antici pripisivao Hesiodu, Tija je bila kći Deukaliona i Pire te majka Magneta i Makedona, mitskog pretka antičkih Makedonaca, koje je rodila Zevsu.

U delfskom mitu Tija je nimfa najada jednog izvora na planini Parnasu u Fokidi (u središnjoj Grčkoj) i kći rečnog boga Kefisa. Ona je prva prinela žrtvu Dionisu i prva ga slavila orgijama. Otada su žene iz Atike, koje su svake godine išle na Parnas da orgijama slave Dionisa, i same nazivane tijadama.

Pričalo se da je s njom vodio ljubav Apolon i da je ona bogu rodila Delfa, eponimnog utemeljitelja grada Delfa, koji se razvio oko Apolonova svetilišta. Takođe su je povezivali s proročkim Kastalijskim izvorom, a neki su govorili da se ona iz tog izvora i rodila; Pausanija sledi onu tradiciju prema kojoj je ona bila kći autohtonog Kastalija. Tija se dovodila u vezu i s Kastalijom, nimfom istoimenog izvora, s Melenom, koja se takođe navodila kao delfova majka, kao i s korikijskim nimfama, najadama svete Korikijske spilje.

Prema nekima, s Tijom je ljubav vodio i Posejdon, a bila je i bliska prijateljica Hloridina.

Prema Herodotu, Delfljani su tokom grčko-persijskih ratova podigli jedan žrtvenik u Tiji, na mestu gde se nalazi sveti grad Tije, Kefisove kćeri, po kojoj je i samo mesto dobilo ime, i tu su im prinosili žrtve.

## Reference
Protogeneja

**Protogeneja** ( = "prvorođena) ime je nekoliko ženskih ličnosti u grčkoj mitologiji:

* **Protogeneja**, kći Deukaliona i Pire, praroditelja u grčkom mitu. Bila je udata za Lokra, ali njih dvoje nisu imali dece; međutim, oteo ju je Zevs, odveo na planinu Menalo u Arkadiji i tamo s njom vodio ljubav, nakon čega mu je ona rodila Opusa, Etlija i Etola. Prema drugim izvorima, Protogeneja je bila Opusova kći, a ne majka. I Endimion se ponekad smatrao njenim sinom. 

* **Protogeneja**, kći Kalidona i Eolije. Aresu je rodila Oksila. 

* **Protogeneja**, jedna od kćeri Erehteja i Praksiteje. Sa svojom sestrom, Pandorom, izvršila je samoubistvo kad je Erejtej na žrtvu prineo njihovu sestru Htoniju.

## Reference

## Izvori
* The Ancient Library - Protogeneia  
* Greek Myth Index - Protogeneia 
* William Smith (ur.), *Dictionary of Greek and Roman Biography and Mythology*, 1870, s.v. Protogeneia (1) i s.v. Protogeneia (2).
Pandora (Deukalionova kći)

:*Za Pandoru sa znamenitom "Pandorinom kutijom", v. [[Pandora (mitologija)]]*

**Pandora** ( = "svime obdarena" ili "koja sve daruje", od πᾶν = "sve" i δῶρον = "dar") bila je, u grčkoj mitologiji, kći kralja Deukaliona i njegove supruge Pire, a ime je dobila po svojoj baki s majčine strane, mnogo poznatijoj Pandori.

Prema *[[Katalog žena|Katalogu žena]]*, koji se u antici pripisivao Hesiodu, Pandora je Zevsu rodila Greka.

Pandorina braća i sestre bili su Helen, Amfiktion, Tija, i Protogeneja.

## Reference

## Izvori
* Greek Myth Index – Pandora II