Ilijska ploča

**Ilijska ploča** () je generički naziv za prikazivanje dana tokom kojih se odvija radnja Homerove *[[Ilijada|Ilijade]]*, koji je najverovatnije izumio Zenodot i čiji su brojni primeri fragmentarno sačuvani. *Ilijske ploče*, od kojih je fragmentarno sačuvano neliko primeraka, predstavljaju mramorne ploče *([[Pinaks|pinakes]])*, koje su nastale u doba ranog rimskog carstva, verovatno u dve radionice u Rimu, od kojih je jedna, kako se čini, snabdevala klijente skromnijih umetničkih aspiracija i finansijskih mogućnosti.

## Opis ploča
Ilijskim pločama obično se naziva 21 mramorna ploča izrezbarena u plitkom reljefu. Ploče su podeljene na mala pravougaona polja označena natpisima i obično poređana oko većeg središnjeg reljefa i većih natpisa. O veličini ovih ploča ne može se ništa pouzdano utvrditi, s obzirom da posedujemo samo njihove fragmente. Čini se da je najveća pravougaona ploča bila dimenzija 25&nbsp;cm s 42&nbsp;cm.

Na pločama su uglavnom prikazani prizori iz *Ilijade* i homerskih kikličnih pesama, *[[Razorenje Ilija|Razorenja Ilija]]*, *[[Mala Ilijada|Male Ilijade]]* i *[[Etiopida|Etiopide]]*. Jedanaest malih mramornih ploča prikazuju scene iz trojanskog rata opisane u *Ilijadi*, uključujući i dva okrugla polja s predstavom Ahilejevog štita. Drugih šest reljefa donosi prikaze razorenja Ilija. Na pozadini "ploče Borgia" (*Tabula Borgia*) nalazi se popis naslova i autora epskih pesama, kao i ukupan broj stihova u svakoj pesmi. Premda je taj popis izazvao veliko zanimanje, W. McLeod je pokazao da on zapravo ne odslikava saznanja helenističkih filoloških istraživanja, jer gde god se podaci iz popisa mogu uporediti s utvrđenim činjenicama, zaključuje se da autor "ploče Borgia" greši, pri čemu npr. spominje pesmu *Danaidu*, koje ni u jednom drugom izvoru nema, a jednu pesmu pripisuje Arktinu. McLeod iznosi tezu da se radi o književnoj invenciji kako bi se impresionirali bogati skorojevići kakve predstavlja fiktivni lik Trimalhiona u Petronijevom *[[Satirikon]]u*, koji je uveren da je Troju zauzeo i razorio Hanibal; Nicholas Horsfall smatra da je ta "kombinacija grešaka i erudicije" bila namenjena tome da impresionira upravo takve bogataše koji su se brzo obogatili i na brzinu stekli neko obrazovanje pa su tražili takve upadljive, ali sumnjive pokazatelje svog obrazovanja: "Ploča Borgia je privid pismenosti za nepismene", zaključuje McLeod. S druge strane, Michael Squire smatra ove ploče sofisticiranijim.

### Tabula Iliaca Capitolina
Jedan od najpotpunijih sačuvanih primeraka jeste *Tabula Iliaca Capitolina*, nađena u Bovilama, oko 18&nbsp;km jugoistočno od Rima. Ploča potiče iz doba cara Avgusta i nastala je oko 15. pne. Na reljefima su prikazane brojne scene iz trojanskog rata s natpisima, a među njima je i prikaz Eneje kako se ukrcava na brod nakon razorenja Troje. Natpis uz tu sliku kaže da je to ilustracija scene iz (izgubljene) pesme *Razorenje Ilija* starogrčkog pesnika Stesihora iz 6. veka pne., no u tu tvrdnju naučnici ozbiljno sumnjaju još od polovine 19. veka. U *Atlasu klasičnih starina* Theodora Schreibera nalazi se detaljni opis ploče. *Tabula Iliaca Capitolina* nalazi se danas u Kapitolskim muzejima u Rimu.

## Reference

## Literatura
* Theodor Bergk *Commentatio de tabula Iliaca Parisiensi*. (Marburg, Typis Elwerti Academicis, 1845).
* Nicholas Horsfall "*Tabulae Iliacae* in the Collection Froehner, Paris". *The Journal of Hellenic Studies* 103 (1983), str. 144–147.