Papkari

Razmnozavanje je polno spermatozoidima 

**Papkari**, **tahoprstaši** ili **parnoprstaši** () su red viših sisavaca (Placentalia). Obuhvaćaju oko 220 vrsta od kojih neke, a posebno porodica goveda, imaju vrlo velik gospodarski značaj. 

## Osobine

Parnoprstaši su dobili ime jer imaju parni broj prstiju, dva ili četiri. Srodnost među pojedinim grupama uočio je zoolog Richard Owen u 19. stoljeću i uveo nazive "neparnoprstaši" i "parnoprstaši". Uzdužna os noge nalazi se kod parnoprstaša između trećeg i četvrtog prsta. Ta dva srednja prsta su najizraženija. Prvobitni prvi prst može se naći samo kod fosilnih predstavnika a kod današnjih parnoprstaša potpuno nedostaje. Drugi i peti prst su različito razvijeni: kod vodenkonja koje se smatra razvojno starijim, oni su još veliki i potpuno funkcionalni. Veliki broj parnoprstaša, kao, npr. jeleni, gazele, goveda i koze su bitno smanjeni i više ne dodiruju podlogu. Kod nekih drugih porodica parnoprstaša, kao kod deva i žirafa je povlačenje tih prstiju otišlo tako daleko, da drugi i peti prst više nemaju niti u rudimentarnom obliku.

## Porijeklo

Kao i mnogi dugi sisavci, parnoprstaši su se pojavili prije oko 54 miliona godina u vrijeme ranog eocena. Ti rani parnoprstaši sa četiri ili pet razvijenih prstiju a hranili su se mekim dijelovima bilja kao i lišćem. U razdoblju kasnog eocena, prije oko 46 miliona godina razvila su se već sva tri i danas postojeća podreda: svinjolike životinje ili nepreživači (Suina), Tylopodi i preživači (Ruminantia). 

## Sistematika

Anatomija probavnog trakta parnoprstaša je podloga za njihovu podjelu. Svinje, pekarii i 
vodenkonji imaju želudac podijeljen na dva odnosno tri dijela, i probavljaju ju direktno, bez preživanja. Radi toga su svrstani u nepreživače. Svi drugi parnoprstaši preživaju . Prema današnjim spoznajama, ta se sposobnost razvila dva puta, nezavisno jedna od druge. Radi toga se danas deve ne ubrajaju prave preživače, nego u Tilopode.

* Podred nepreživači, svinjoliki (Suina)
:* porodica pravih svinja (Suidae)
:* porodica pekarija (Tayassuidae)
:* porodica vodenih konja (Hippopotamidae)
* Podred Tylopoda
:* porodica deva (Camelidae)
* Podred preživači (Ruminantia)
:* porodica žirafa (Giraffidae)
:* porodica moškavaca (Moschidae) (ponekad nazivani i mošusni jeleni)
:* porodica patuljastih moškavaca (Tragulidae)
:* porodica antilopa (Antilocapridae)
:* porodica jelena (Cervidae)
:* porodica šupljorožaca (Bovidae) u koju se ubrajaju goveda, ovce, koze i sl.

I kitovi vode porijeklo od parnoprstaša. U vrijeme klasične sistematike, oni su tvorili zaseban red. Međutim, danas ih se uključuje u kladogram parnoprstaša. Slijedi pojednostavljeni prikaz filogenetske sistematike parnoprstaša:

 Artiodactyla (parnoprstaši)
  |-- Suina (nepreživači)
  |    |-- N.N.
  |    |    |-- Hippopotamidae (vodenkonji)
  |    |    `-? Cetacea (kitovi)
  |    `-- Suoidea (svinje i pekarii)
  `--Selenodontia
      |-- Tylopoda (deve, tilopodi)
      `-- Ruminatia (preživači)
           |-- Tragulidae (tragulidi)
           `-- Pecora (životinje s obrambenim rogovima)
                |-- Giraffidae (žirafa i okapi)
                `-- N.N.
                     |-- Cervoidea
                     |    |-- Moshidae (moškavci ili mošusni jeleni)
                     |    `--N.N.
                     |        |-- Antilocapridae (životinje s dva roga)
                     |        `-- Cervidae (jeleni)
                     `-- Bovidae (šupljorošci ili životinje šupljih rogova)