Lukovdol

**Lukovdol** (lokalno **Ljukovdol**), selo u Gorskom kotaru, Primorsko-goranska županija.

## Smještaj
Lukovdol se nalazi u sjeveroistočnom dijelu Gorskog kotara, na području Grada Vrbovsko, 5&nbsp;km sjeverozapadno od Severina na Kupi, na nadmorskoj visini od 349 m. Smješteno je na županijsko prometnici, udaljen oko 2&nbsp;km od stare Lujzijanske ceste koja povezuje Rijeku i Zagreb.

## Geografija
Lukovdol je pokupsko naselje. Između Lukovdola i Kupe se uzdiže brdo *Umol* s najvišim vrhom *Debeli rt* (402 mnm). S južne strane je brdo *Srednja gora* (607 mnm). U daljnjoj okolini se ističu vrhovi *Lovnik* (902mnm), *Vučnik* (594mnm) na kojem je smješten tv odašiljač, *Litorić* (877mnm) gdje se nalazi šumarska, lovačka kućica(688m). S vidikovca *Orlova stijena* (586mnm) se vidi veliki dio doline rijeke Kupe te sela slovenskog pokuplja.

## Gospodarstvo
Osnovu gospodarstva čini poljodjelstvo, prerada drveta te tekstilna industrija. 2003. g. u požaru je uništena lokalna pilana.

U Lukovdolu radi pošta, trgovina, kafić.

Očuvana priroda i ljepota krajolika, dolina rijeke Kupe, planinarske staze, velike šumske površine, dobri su preduvijeti za razvoj turizma.

## Stanovništvo
Prema zadnjem popisu stanovništva iz 2001. g. u Lukovdolu je živjelo *157 stanovnika*, s okolnim selima 287.

Obližnja manja sela jesu: Blaževci, *Dolenci(Grišniki)* , *Draga Lukovdolska*, *Gorenci*, Lesci, *Nadvučnik*, *Plemenitaš*, *Podvučnik*, *Rtić*, *Štefanci*, *Vučnik*, *Zapeć*, *Zaumol*.

Lukovdolski kraj, kao i čitav Gorski kotar, već više od stotinu godina je izrazito depopulacijsko područje. Do toga osobito dovodi kontinuirano iseljavanje žitelja iz tih krajeva poglavito u velike gradove Rijeku, Karlovac, Zagreb. Prema popisu iz 1890. g. u Lukovdolu živjelo 437 stanovnika.

## Historija
Prvi podaci o Lukovdolu postoje u Modruškim Urbanima. U to vrijeme Lukovdol je kao i susjedni Severin pripadao Modruškoj biskupiji i imao istu vlastelu, Frankopane (knezove Krčke). Lukovdol se **spominje [[1450.]] godine** nakon raspodjele dobara Frankopana.

Nešto kasnije, 1486. g., navode se Lukovdol, Vrbovsko, Gomirje i Bosiljevo kao vlasništvo kneza Bernardina Frankopana. Spominje se i 1558. godine pri popisu štete od Turskih pljački i uništavanja kojom prilikom se navodi da je lokalna crkva bez zvonika, a spominju se i sela *Gornja* i *Donja*, danas *Gorenci* i *Dolenci*, te *Kula* koja je vjerojatno bila na mjestu današnje kuće „Flajnikovih“ za koju još i danas u zemljišnim knjigama piše da im je kuća i dvorište u *Kuli*. Kula je služila kao utočište i obrana lokalnog stanovništva od čestih Turskih prodora u ove krajeve.

U Severinu je iz tog doba i dvorac vlastele. Kako bi se smjenjivali vlasnici dvorca smjenjivali bi se i gospodari ovih krajeva. Propašću Zrinskih-Frankopana 1671. godine dvorac preuzima grofovska obitelj Oršić u cijem je vlasništvu od 1682.-1823. godine. Potom ga kupuje plemić Ambroz Vranićan. Ni za Oršića ni za Vranićanija uvijeti života u Lukovdolskom kraju nisu bili lagani. Nakon Vranićana dvorac posjeduje zagrebački poduzetnik Vladimir Arko od 1932. - 1945. godine. Nakon Drugog svjetskog rata dvorac je nacionaliziran, a sada je u vlasništvu Grada Vrbovskog, no, zbog nedostatka kapitalnih ulaganja, u ruševnom stanju.

## Pruga
Zanimljiv je podatak da je pokraj Lukovdola trebala prolaziti željeznička pruga koja bi povezivala Črnomelj u susjednoj Sloveniji i Vrbovsko te dalje prema Rijeci. Godine 1939. g. započeti su radovi na dijelu od Severina prema *Stubici*, tako da su u blizini Lukovdola još i danas vidljivi nedovršeni djelovi trase. Tunel *Lovnik* čak je i probijen. Međutim, nakon Drugog svjetskog rata više nije bilo interesa za izgradnju te pruge.

## Znamenitosti
Lukovdol je najpoznatiji po rodnoj kući pjesnika Ivana Gorana Kovačića. Tu se svake godine održava pjesnička manifestacija Goranovo proljeće.

U središtu mjesta je *crkva [[Majka Božja|Uznesenja Blažene Djevice Marije]]*. Prema Modruškim urbanima crkva je postojala već oko 1550. godine, ali je usred turskih nasrtaja porušena nekoliko puta. Današnja je sagrađena 1604. godine na temeljima stare. U to vrijeme nastaje i župa Lukovdol. Pod župu Lukovdol spadaju crkve u *Rtiću*, *Damlju*, *Osojniku* i ''Velikom Jadrču'' te kapele u *Močilama* i Severinu. Župa broji oko 300 domaćinstava s oko 900 župljana. Dan crkve slavi se 15. kolovoza.

U zaseoku *Rtiću*, sjeveroistočno od Lukovdola, je crkva sv.Franje Ksaverskog. Iz 17. je stoljeća i jedna je od najstarijih crkava u ovom dijelu Gorskog kotara. Nakon godinama propadanja crkva je nedavno obnovljena. Dan crkve je 3. prosinca.
 
U susjednom Severinu na Kupi su ruševine Frankopanskog dvorca.

## Obrazovanje, kultura, sport
U selu postoji škola, *Memorijalni [[muzej]] I.G.Kovačić*, vatrogasni dom, dom kulture, igraonica za djecu, amfiteatar sa spomenikom Goranu, nogometno igralište.

*Muzej* u Lukovdolu ima naziv prema pjesniku Ivanu Goranu Kovačiću i u njegovoj je rodnoj kući koja se nalazi u središtu mjesta preko puta crkve na broju 8. Na kući je memorijalna ploča. U blizini muzeja na maloj uzvisini smješten je amfiteatar i spomenik I.G. Kovačiću, kipara Vojina Bakića. U neposrednoj blizini je i dom kulture, u kome se održavaju manifestacije, priredbe i slično. Muzej je nekada bio je u sklopu "narodne revolucije" i nije bio stalno otvoren. Početkom devedesetih u dio je *Hrvatskog povjesnog muzeja*, a 2003. godine je otvorena stalna izložba. Kuću je sagradio Goranov djed 1905. godine jer je prijašnja stradala u požaru. Obnovljena je 1932. godine.

Škola u Lukovdolu sagrađena je 1874. godine. Također ima naziv prema spomenutom pjesniku koji se u njoj i školovao. To je područna škola, nastava se odvija za prva tri razreda. Nalazi se u središtu sela preko puta crkve.

## Kekavica
**Kekavica** je oblik kajkavskog narječja koji se govori u Lukovdolu. *Ke* je lokalna verzija upitno-odnosne zamjenice *što*, čija je upotreba specifična isključivo za lukovdolski kraj jer već se već u obližnjim selima kaže *Kaj*. Osim toga govori okolnih naselja imaju i mnogo odlika čakavskog narječja.

Osim zamjenice *Ke*, *Ljukovski govor* obilježava i dijelom čakavski, a ponekad belokranjskim naglasak. Neke od riječi na kekavici su: *ljuk*-luk, *gljuh*-gluh, *pljug*-plug, *se*-sve, *čeresnja*-trešnja, *gdo*-tko, *droban*-sitan, *glibok*-dubok, *plovan*-župnik, *sakojake*-svakakve, *vavek*-uvjek, *vre*-već, *fkrasti*-ukrasti itd.
 
U doba Ilirskih provincija 1809. – 1813. godine došlo je do značajnih promjena u *Ljukovskom govoru* uglavnom zbog doseljavanja novog stanovništva. Uz starosjedilačka prezimena Babić, Lesac, Vrbanac, javljaju se i nova prezimena Kobe, Maršal, Gerve. Ipak, najveće promjene događaju se u suvremeno doba jer specifična lukovdolska kekavica uslijed globalizacije postupno nestaje.

## Udruge

Nekoliko je udruga koje aktivno djeluju: *DVD Lukovdol*, *Udruga žena "pri Kupe"*, Dječja udruga *Krijesnice*, lovačko društvo *Lipov vrh*.

*DVD Lukovdol* broji oko 70 članova. Prilikom intervencija djeluje na području Lukovdola i obližnjih mjesta. *Vatrogasni Dom* nalazi se u središtu mjesta. Svečano je otvoren 2006. godine nakon višegodišnjih radova. Službeno se godinom osnivanja DVD-a drži 1931., ali postoje i podaci prema kojima je formirano puno ranije, krajem 19. stoljeća.

## Značajne osobe
* Ivan Goran Kovačić
## Izvori
* Pjesme I.G.Kovačića i kekavica 
* Delnički dekanat o župi Lukovdol 

## Literatura
* Benyovsky, Lucija: *Memorijalni muzej Ivan Goran Kovačić u Lukovdolu*, Hrvatski povijesni muzej, Zagreb, 1846.
* Lopašić, Radoslav: *Oko Kupe i Korane*, Matica Hrvatska, 1895.