open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Lista jugoslavenskih enigmata

Ovo je popis nekadašnjih i sadašnjih enigmata s područja bivše Jugoslavije. Znakom **+** obilježeni su oni enigmati koji su uvršteni u Leksikon zagonetača Jugoslavije (Bjelovar, 1979), a znakom **-** oni koji su u tom leksikonu samo spomenuti jer za njih do zaključenja rada na leksikonu nisu pronađeni opširniji podaci, osim da su sarađivali u pojedinim enigmatskim listovima. 

## A
* Abdurahmanović, Fadil -
* Acević, Milan -
* Ahmetagić, Ismail + 
* Ajder, Dražen
* Ajdinović, Bakir +
* Ajdinović, Zijo +
* Ajnadžić, Velija +
* Aksentiev, Milisav +
* Alagić, Ismet +
* Alargić, Danilo +
* Albrecht, Karlo +
* Albrecht, Vera +
* Aleksoski, Mile +
* Aleksovski, Petar +
* Alerić, Danijel +
* Alfirević, Slobodan +
* Alimanović, Aljo +
* Alimov, Nuri +
* Andreevski, Cane +
* Andreevski, Ljupčo +
* Andrejević, Pavle +
* Andrić, Dragoslav +
* Andrić, Josip +
* Anđušić, Stanislav
* Angelovska, Darinka +
* Antonić, Boris +
* Antonić, Ivan +
* Antonić, Josip +
* Arambašin, Petar +
* Arhar, Vojan +
* Arnaut, Zlatan
* Arslanovski, Ćamil +
* Arsov, Stevče +
* Arsovski, Blaže +
* Arsovski, Simeon +
* Aršulić, Dražen
* Arunović, Ljubiša +
* Aškapova, Milka +
* Atanacković, Jovan +
* Atanacković, Mihajlo +
* Azinović, Zvonimir +

## C
* Caratan, Antun +
* Car Emin, Viktor +
* Carević, Frane +
* Paja Cekić -
* Cesar, Josip +
* Cesar, Karlo +
* Cesarić, Dobriša +
* Chudoba, Mladen +
* Cihlarž, Zdenko +
* Crljić, Ivica -
* Crnčić, Đuro -
* Crnković, Zvonimir +
* Cvenić, Mirko +
* Cvetković, Andreja +
* Cvetković, Miroslav +
* Cvetković, Slobodan +
* Cvitković, Antun +

## Č
* Čagljević, Mirko +
* Čar, Josip -
* Časni, Konstantin +
* Čengić, Ivan -
* Čepreganov, Todor +
* Čidić, Vatroslav +
* Čikić, Mirko +
* Čokorilo, Vojin +
* Čolić, Dušan +
* Čolić, Slavica +
* Čop, Zlatan +
* Čop, Zvonimir +
* Čorlija, Dušan -
* Čubelić, Tvrtko +
* Čuleva, Violeta +

## Ć
* Ćavar, Zdenko +
* Ćosić, Nikola +
* Ćuk, Dubravko +
* Ćuk, Radoslav +
* Ćurčiev, Dimitar +

## D
* Dodevski, Voja

## Đ
* Đaković, Marko -
* Đelić, Živomir +
* Đidera, Milan -
* Đokić, Žarko +
* Đorđević, Bogoljub +
* Đorđević, Branko +
* Đorđević, Desimir +
* Đorđević, Kaica -
* Đorđević, Velimir +
* Đošev, Trajče + 
* Đugum, Žarko -
* Đukić, Josip +
* Đukić, Milenko +
* Đurđan, Albin +
* Đurđević, Miroslav +
* Đurđević, Mladen +
* Đurić, Lazar +
* Đurić, Milan +
* Đurić, Milivoj +

## E
* Ereš, Josip +
* Erjavac, Leon +
* Erjavec, Stjepan +

## F
* Fabrio, Ivo +
* Fabry, Ernest +
* Fain, Mladen +
* Faizov, Mane +
* Faller, Nikola +
* Faraj, Jamal +
* Farkaš, Dragutin +
* Farkaš, Marijana -
* Farkaš, Željko -
* Fabry, Ernest +
* Fejzović, Izet
* Ferderber, Anton +
* Ferenci, Janoš -
* Fici, Ivo +
* Filić, Demetrije +
* Filipčić, Božidar +
* Filipović, Dragić +
* Filipović, Ivan +
* Filipović, Josip +
* Filipović, Krista +
* Fingušt, Frane +
* Flas, Stjepan
* Flujeraš, Marko
* Forjan, Franjo +
* Franc, Stanimir +
* Frančić, Ivan
* Franić, Ivan
* Franić, Olga
* Franki, Anton +
* Frankopan, Franjo Krsto +
* Fridl, Željko -
* Frinte, Antun -
* Frivarski, Miroslav
* Fučić, Šime +
* Fugina, Stane +
* Fuks, Milan -
* Furtinger, Zvonimir -
Vinkovci

**Vinkovci** su grad koji pripada Vukovarsko-srijemskoj županiji u istočnoj Hrvatskoj.

## Geografija
Grad Vinkovci nalazi se na krajnjem sjeveroistoku Hrvatske, između Dunava i Save, smješten uz rijeku Bosut. Prostire se uz Bosutsku nizinu, uz autoput i željezničku prugu koje spajaju Zapadnu Europu s Bliskim istokom i Srednju Europu s Jadranskim morem. 

Grad i njegovo šire područje smješteno je na 78–125 m nadmorske visine, s površinom od 102.805 ha, od čega 60.623 ha oranica i 29.149 ha pretežito hrastovih i jasenovih šuma, s blagom kontinentalnom klimom i povoljnim rasporedom padalina. 

## Sela u općini Vinkovci
* Mirkovci

## Kultura
Već 36 godina postoje Vinkovačke jeseni, manifestacija koja njeguje slavonsku i hrvatsku nacionalnu baštinu. U to vrijeme prikazana su kultura i običaji iz cijele Hrvatske. Manifestacija traje dva tjedna i svaku večer drugo kulturno-umjetničko društvo ima svoj nastup. Svake godine u svibnju održava se Festival glumca. Tom prigodom okupljaju se glumci iz cijele Hrvatske i uz druženje razmjenjuju iskustva i priređuju kazališne predstave. 

## Sport
* NK Lokomotiva
* ŽOK Vibrobeton
* SK Lokomotiva
* Vinkovački plivački klub VPK 
* TK Vinkovci
* ŠRU Bajer
* KK Vinkovci
* RK Spačka Vinkovci

## Obrazovanje
### Osnovne škole
* OŠ Antuna Gustava Matoša
* OŠ Bartola Kašića
* OŠ Josipa Kozarca
* OŠ Ivana Gorana Kovačića
* OŠ Vladimira Nazora
* OŠ Ivana Mažuranića
* Osnovna glazbena škola Josipa Runjanina

### Srednje škole
* Gimnazija Matije Antuna Reljkovića
* Ekonomska i trgovačka škola Ivana Domca
* Tehnička škola Ruđera Boškovića 
* Industrijsko-obrtnička škola Silvija Strahimira Kranjčevića 
* Zdravstvena i veterinarska škola dr Andrije Štampara 
* Drvodjeljsko-tehnička škola 
* Poljoprivredno-šumarska škola 
* Glazbena škola Josipa Runjanina

### Fakulteti
* Poljoprivredni fakultet Osijek – ogranak Vinkovci
## Značajne osobe
* Goran Bare, hrvatski glazbenik, osnivač i glavni vokal rok-grupe Majke 
* Mirko Filipović, hrvatski borac mješovitih borilačkih vještina, kikboksač i boksač
* Josip Kozarac, hrvatski pisac
* Ivan Kozarac, hrvatski pisac
* Mladen Vulić, hrvatski glumac
* Ivan Bošnjak, hrvatski nogometaš
* Duje Čop, hrvatski nogometaš
* Josip Runjanin, hrvatski i srpski vojnik, skladatelj hrvatske nacionalne himne
* Vanja Radauš, hrvatski kipar, slikar i pisac
* Slavko Kopač, hrvatsko-francuski slikar i kipar
* Joza Ivakić, hrvatski književnik, kazališni i filmski redatelj

## Reference

## Vanjske veze

* Službena stranica Vinkovaca
* Neslužbeni portal Vinkovaca - Vinkovci-Online.com 
* Vinkovci On-line 
* Neslužbeni portal Vinkovaca
Milan Barać

**Milan Barać** (Korenica, 1936. - Sombor, 20. VII. 1987), enigmat. Kao oficir JNA službovao u više mjesta. S enigmatskim stvaralaštvom otpočeo u Leskovcu 1971. godine, a od 1972. pa do smrti živio i stvarao u Nišu. Umro na odmoru u Somboru.

U Enigmi broj 761 (podatak iz *"Leksikona zagonetača"* nije tačan) iz 1971. godine objavio je prve tri premetaljke. Objavio preko 1.200 enigmatskih radova, uglavnom stihovnih zagonetaka, brojčanica, ukrštenica i dr. Objavljivao u izdanjima EKB, Eureci, izdanjima ZDČ, Vjesnikovom kvizu, enigmatskoj rubrici niških Vojničkih novina, a najviše u također niškim Narodnim novinama...

Bio je inicijator, jedan od osnivača i jedan od najaktivnijih članova te dugogodišnji član najužeg rukovodstva Enigmatskog kluba "Naissus". Enigmatikom se bavio i njegov brat Jovo Barać, a i kćerka Dragana Barać.

 Milan Barać: *"Tri anagrama iz kosmosa"*,
 Enigma, ..., 761, 8 - Beograd, 22. I. 1971.
  
 **VAN ERE** ove
 i van našeg sveta,
 u kosmosu silnom
 krije se p l a n e t a.
 
 **ASU TRN** ne smeta
 da u sjajnom letu,
 kosmoplovom svojim
 stigne na p l a n e t u.
 
 **RANU** leči junak
 dok kosmosom leti,
 ranjen je u borbi
 na nekoj p l a n e t i.
 
 Rješenje: Venera, Saturn, Uran

## Izvori
* Stjepan Horvat: *[[Leksikon zagonetača Jugoslavije]]*, Bjelovar, 1979.
* Marjan Radaković: *"In memoriam - Milan Barać (1936-1987)"*, Zagonetač, XIX, 317 (26), 10 - Bjelovar, 1. I. 1988. (+ fotografija)
Maja Đurić-Đorđević

**Maja Djurić** (1966), crnogorska umjetnička fotografkinja iz Budve. Sarađuje s brojnim časopisima i magazinima u Srbiji i Crnoj Gori SCG. Izložbom njenih fotografija u Rijeci započela je 2005. godine manifestacija **Dani crnogorske kulture 2005**.

----
**Izvor**:
* *Završeni Dani crnogorske kulture*', *"Nedjeljni Glas Slavonije"*, (III), 118, 27 - Osijek, 17. VII. 2005.

----
## Vanjske veze
*Profil na stranici Cetinja 
*Biografija
Lista jugoslavenskih pjevačica narodne muzike

Ovo je nepotpun popis sadašnjih i nekadašnjih pjevačica narodnih pjesama s područja bivše Jugoslavije. Složene su abecednim redom imena. Primijetite da su na popisu ipak i pjevači turbofolk muzike, često zvan narodnom.
----
Pjevači sa početnim slovom A
* Amela Zuković
* Ana Bekuta
* Azemina Grbic
* Beba Selimović
* Biljana Jevtić
* Branka Sovrlić
* Branka Stanarčić
* Danica Obrenić
* Dara Bubamara
* Dragana Mirković
* Dragoslava Genčić
* Dušica Bilkić
* Esma Redžepova
* Elvira Rahić
* Hanka Paldum
* Izvorinka Milošević
* Jasna Kočijašević
* Jovana Tipšin
* Keti Selimova
* Ksenija Cicvarić
* Lepa Brena
* Lepa Lukić
* Ljubica Polumirac
* Merima Kurtiš
* Merima Njegomir
* Midheta Handukić
* Milena Marković
* Milena Plavšić
* Mira Škorić
* Mira Vasiljević
* Nada Mamula
* Nada Topčagić
* Nedžmija Pagaruša
* Olivera Marković
* Sanela Sijerčić
* Silvana Armenulić
* Snežana Babić Sneki
* Snežana Berić - Ekstra Nena
* Snežana Đurišić
* Snežana Savić
* Šemsa Suljaković
* Usnija Redžepova
* Vasilija Radojčić
* Vera Matović
* Vera Svoboda
* Vesna Hadžić
* Vesna Pezo
* Vesna Popović
* Vesna Simić
* Vesna Zmijanac
* Zehra Deović
* Zorica Brunclik
* Zorica Marković
* Zorica Grba
* Zehra Barjaktarević
* Zora Dubljević
* Vida Pavlović
* Gordana Jovanović
Popis pjevača narodnih pjesama
EKB

**EKB** može značiti:
* **[[Enigmatski klub Beograd]]**, koji je godinama izdavao enigmatske časopise Enigma, Mala ukrštenica i Razonoda miliona.
* **[[East Kentucky Broadcasting]]**, američka TV-mreža
* **[[Aerodrom Ekibastuz]]**, IATA-ova kratica: EKB
* **[[Jekaterinburg|Ekaterinburg]]**, grad u Rusiji
Enigmatikum

**Enigmatikum** (< **enigma**tski prak**tikum**), naslov manje rubrike (oko 12 kucanih redaka) u bjelovarskom enigmatskom časopisu Miničvoru, u kojoj su u početku objavljivani tekstovi s praktičnim savjetima sastavljačima križaljki. Kasnije su objavljivani napisi o raznim zanimljivostima koje na ovaj ili onaj način imaju veze sa zagonetaštvom.

Prvi put je rubrika s naslovom **Enigmatikum** objavljena u *"Miničvoru"* broj 332 (14. IV. 1982), a potom u brojevima 335, 336, 338, 339, 340, 342, 344, 345, 348, 353, 354 i 356 (30. XII. 1982). Sve te tekstove napisao je Jovan Nedić. Slično koncipirana rubrika objavljivana je u stotine nastavaka još godinama (npr. i 1990), ali bez zajedničkom (nad)naslova, tako da je ona postala zbirka velikog broja enigmatskih zanimljivosti. Pored spomenutog pisca u njoj su sarađivali i drugi autori. Velikim brojem napisa naročito se istakao Franjo Tušek.
Enigmopolis

**Enigmopolis** (< enigm(a) + o + polis), naziv za značajno enigmatsko središte. Za vrijeme bivše Jugoslavije taj se naziv obično dodjeljivao gradu Bjelovaru jer je u njemu djelovalo vrlo aktivno i agilno Enigmatsko udruženje Bjelovar (kasnije Enigmatsko društvo "Čvor" i Zagonetačko društvo "Čvor"), koje je tada - pored izdavanja enigmatskih listova - prednjačilo u izdavanju enigmatske literature, u organizovanju domaćih i međunarodnih enigmatskih skupova i u radu na enigmatskoj teoriji i historiografiji.

## Izvor
* S(lavko) P(eleh): *"Bjelovar - Enigmopolis (Prigodna riječ o 500 izdanih brojeva"*, Zagonetač (Čvor-razbibriga, 224) , ..., 85, 1/2 - Bjelovar, 1. II. 1975.
Ivan Trnski

**Ivan Trnski** (Rača kod Bjelovara, 1. V. 1819. - Zagreb, 30. VI. 1910), književnik, prevodilac i zagonetač.

## Biografija
Rodio se u učiteljskoj porodici u selu Rači kod Bjelovara. Gimnaziju je pohađao u Zagrebu, a trogodišnji tečaj za administrativnog graničnog oficira svršio je u Gracu. Kao višegodišnji upravni oficir Krajiške uprave unaprijeđen je 1867. u potpukovnika, a 1869. u pukovnika. Bio je prvi veliki župan bjelovarsko-križevačke županije od jula 1871. do februara 1872, kad se odrekao te dužnosti. Umro je u Zagrebu.

## Književni rad
Pisao je pjesme (davorije, prigodnice i popularne napjeve (*"Oj jesenske duge noći"*) te pripovijesti, prevodio s engleskog, njemačkog, ruskog i češkog jezika (Shakespearea, Schillera i Puškina - *[[Evgenij Onjegin]]*), bavio se pitanjima jezika i metrike. Neki ga zbog rasprave *"O stihotvorstvu"* (*"Vijenac"*, 1874) nazvaše *ocem hrvatske metrike*. Savremenici su ga slavili kao svojeg ovjenčanog pjesnika i borca za narodna prava, dok ga je kasnija kritika odredila kao vještog versifikatora i ustrajnog prigodničara. Bio je glavni organizator (1900) i predsjednik Društva hrvatskih književnika. Saradnik je mnogih časopisa - od Gajeve *Danice* (1835) do *Savremenika* (1910). Sarađivao je i u listovima *"Neven"* i *"Vijenac"*.

Pjesničke zbirke: *"Pjesme krijesnice"*; *"Popijevke i milosnice mladenke"*.

## Zagonetke
Trnski je također značajan kao autor zagonetaka (čistih zagonetaka, anagrama odn. premetaljki, akrostihova, kombinacija...), koje je s prekidima objavljivao tokom 50 godina. Objavljivao ih je u *Zori dalmatinskoj* (Zadar), *Nevenu* (Zagreb), *Glasonoši* (Karlovac), *Prosvjeti* (Zagreb) i *Nadi* (Sarajevo).

Prva zagonetka u "Nevenu" objavljena mu je 15. I. 1852. (br. 3, str. 46), a posljednja vjerojatno u broju 46 od 23. XI. 1854. godine. Objavio ih je dvadesetak, sve su bile stihovne i sve su objavljene pod nazivom "zagonetka", premda su bile različitih vrsta.

Koristio je pseudonim *Skrivnatin* (anagram od Ivan Trnski) ili *Skrevnatin* (anagram od Ivan Ternski).

## Izvori

* *"Opća enciklopedija"*, Zagreb, 1977-1988.
* Stjepan Horvat: *"Leksikon zagonetača Jugoslavije"*, Bjelovar
* Slavko Peleh: *"Ivan Trnski i zagonetke"*, "Zagonetač" ("Čvor-razbibriga" broj 271), ..., 131, 1/2 - Bjelovar, 13. XI. 1976.
Berlinski zid

**Berlinski zid** () je dugačka barijera koja je u potpunosti okruživala Zapadni Berlin i tako ga razdvajala od Istočnog Berlina i ostatka Istočne Njemačke. Njegova funkcija je bila da prijelaz između Zapadnog Berlina i Istočne Njemačke učini restriktivnijim. Sagrađen je 1961, a utvrđen godinu dana kasnije. 9. novembra 1989. otvoren je za slobodan protok ljudi, a ubrzo potom je skoro potpuno srušen.

## Pozadina
 Poslije Drugog svjetskog rata, Berlin je zajedno s ostatkom Njemačke podjeljen u četiri sektora i bio je opkoljen sa svih strana sovjetskim sektorom. Sovjetski Savez, Sjedinjene Države, Velika Britanija i Francuska su kontrolirali svaki svoj dio Berlina. Sovjetski sektor je bio daleko najveći.

Godine 1948. Berlinska blokada je prethodila stvaranju Berlinskog aerolifta.

1949, tri sektora, kontrolirana od strane Amerike, Britanije i Francuske (Zapadni Berlin), iako zvanično i dalje pod suverenitetom Saveznika, postala su deo Zapadne Nemačke, potpuno okružen Istočnom Nemačkom.

U početku, građanima Berlina je bilo dozvoljeno da se slobodno kreću između sektora. Isto tako, kao što je Hladni rat napredovao, tako je slobodan protok bio sve restriktivniji. Granica između Istočne i Zapadne Njemačke je bila zatvorena 1952, ali je jedino u Berlinu bila otvorena. Oko dva i pol milijuna Istočnih Nijemaca je prešlo na Zapad između 1949. i 1952. godine. 

Veliki broj profesionalnih radnika iz svih ovlasti je već prelazilo na Zapad (na primjer, cijela matematička katedra Univerziteta u Leipzigu).

## Izgradnja
Sovjeti su odlučili da izgrade zid bi li spriječili prelazak Nijemaca u zapadni dio grada.

## Funkcija

Zid je služio da spriječi prelaženje ljudi iz Istočnog Berlina u Zapadni Berlin. U istočnom dijelu Berlina zid je smatran antifašističkim bedemom.

## Rušenje zida
Zid je srušen 9. 11. 1989. godine nakon što su vlasti DDR objavile ukidanje ograničenja putovanja svojih građana u SR Njemačku.

## Vanjske veze

* Retracing the Berlin Wall 
* Bernauer Straße memorijalna internet prezentacija
* Berlin Photos 1989-1999
* Information on the East German border system (in German) 
* Berlin Wall photos and stories 1989
* Photographs of time of the Fall as well as updates on the current situation in Germany
* Berlin Wall Online, Chronicle of the Berlin Wall history includes an archive of photographs and texts
Mladen Đurđević

**Mladen Đurđević** (Branjin Vrh /Šećerana (Baranja)/, 5. I. 1944. – Osijek, 30. X. 2004) bio je križaljkaš, jedan od najistaknutijih u hrvatskoj i srpskoj enigmatici.

## Biografija
Osnovnu školu pohađao je u Šumarini (1. r.), Šećerani (2-4. r.) i Belom Manastiru (5-8. r.), a srednju ekonomsku školu završio je u Osijeku. Radni vijek proveo je kao knjigovođa na "Belju", komercijalist u darđanskoj "Agrogradnji" i najvećim dijelom kao bankarski službenik (voditelj ispostave Privredne banke u Dardi). Živio je u Dardi, gdje je i sahranjen nakon smrti.

Bio je dugogodišnji sportski aktivist i neprofesionalni fotograf (fotografije je objavljivao u brojnim listovima i časopisima).

## Enigmatika
Prvu križaljku objavio je 1. XI. 1960. u osječkom *Rebusu*. Objavio je na hiljade križaljki (prestao ih je brojiti nakon 5000) u mnogim jugoslovenskim, hrvatskim i srpskim enigmatskim listovima (izdanja *[[Enigmatsko udruženje Čvor|Čvora]]*, *Džepna križaljka*, *[[Enigma (časopis)|Enigma]]*, izdanja *Feniksa*, *Huper*, *Križaljke ZG-revije*, *Kviz*, *Kvizorama*, *Mala ukrštenica*, *Marbo-megaukrštenica*, *Razonoda miliona*, *Rebus*, *Sfinga*, *[[Slova do krova]]*, ...), kao i u više neenigmatskih listova (*Belje*, *[[Baranjske novine]]*, *Dosje XX stoljeća*, *[[Glas Slavonije]]*, *[[Politika (novine)|Politika]]*, *[[Politika ekspres]]* i dr.).

Za svoj enigmatski rad dobio je više priznanja (npr. *Kvizovu* *[[Godišnja enigmatska nagrada "Boris Janković"|Godišnju enigmatsku nagradu "Boris Janković"]]*, 1989), uvršten je u Horvatov *[[Leksikon zagonetača Jugoslavije]]* (1979), u knjigu Ivice Mlađenovića *[[Istaknuti enigmati Jugoslavije]]* (1989) i u *[[Leksikon srpskih enigmata]]* (2007).

Enigmatski opus gotovo isključivo čine mu križaljke, dok je ostale enigmatske vrste (kvadrate 7x7 i 8x8, štitove, anagrame i rebuse) sastavlja povremeno. Objavljivao je pod brojnim pseudonimima: *Aristid, Cooper, Dardan, Daros, Jordan, M. Baranjac, Trane, Vanja* i dr.
Remigij Noč

**Remigij Noč**, (1931-2001), slovenski novinar, muzičar i **[[enigmat]]** iz Jesenica. Ljubljanski časopis *[[Tovariš]]* 1949. godine objavljuje mu prvu križaljku. Nakon toga surađuje sa svim vrstama križaljki, premetaljki i čarobnih likova u listovima *[[Kaj veš - kaj znaš]]*, *[[KIH]]*, *[[Superpip]]*, *[[Ljubljanski dnevnik]]* i drugima. Objavljivao je pod pseudonimima **Reno** (< **Re**migij **No**č) i **MI**.

Aktivan je bio kao muzičar i dirigent u *Godbi Jesenice*. Zadnje godine života je preživeo u Ljubljani.

## Izvor
* Stjepan Horvat: *[[Leksikon zagonetača Jugoslavije]]*, Bjelovar, 1979.
* http://www.krizankar.si/
Križanke in humor

**Križanke in humor**, puni naziv ljubljanskog enigmatskog časopisa KIH-a, koji je počeo izlaziti u julu 1971. godine.
Strip-anegdota

**Strip-anegdota**, naslov stalne rubrike u zagrebačkom *[[Vjesnikov kviz|Kvizu]]* (a kasnije u *[[Kvizorama|Kvizorami]]*), sa stripovanom anegdotom iz života slavnih ličnosti i sa skandinavkom u kojoj se otkriva ime te ličnosti. Prvi put pojavila se 22. avgusta 1979. godine, a izlazi još i danas pod imenom Skandi-anegdota. Idejni joj je tvorac bio Pavle Bogdanović, koji je dugo i sastavljao skandinavke (kasnije je tu ulogu preuzeo Boris Nazansky). Prvi strip nacrtao je Borivoj Dovniković-Bordo, a kasnije su ih crtali Pero Pismestrović, Julio Jules Radilović, Rudi Stipković, Damir Vidović...

## Izvor
* Anonim: *"Gdje su počeci"*. Kviz, XIII, 320, 8 - Zagreb, 23. V. 1984.
Odostražnik riječi od četiri slova

**Odostražnik riječi od četiri slova**, odostražni (*a tergo*) rječnik koji je sastavio i tehnički obradio Radoš Pušonjić, a koji je ciklostilirano izdalo Enigmatsko udruženje Čvor u decembru1975. godine u tiražu od 200 primjeraka. Rječnik ima 52 stranice dimenzija 20 x 14&nbsp;cm i sadrži 5.679 neopisanih četveroslovnih riječi složenih odostražnim abecednim redom.

Autor se nije zadržavao na ocjenama zagonetačke valjanosti uvrštenih riječi, već prepušta sastavljačima križaljki da u duhu zagonetačkih normi i pravila sami ocijene svaku pojedinu riječ. Riječi je autor crpio iz 20 priručnika nabrojanih u popisu literature i u njima se može pronaći tačno značenje svake od njih. Od tako skupljenih riječi isti je autor 1976. godine izdao *[[Enigmatski rječnik 4]]* u kome su riječi opisane i složene normalnim abecednim redoslijedom.

Urednik ovog odostražnika i pisac predgovora bio je Stjepan Horvat. Isti izdavač izdao je i Odostražnik riječi od pet slova Stjepana Horvata (prvo izdanje 1972, drugo u maju 1975) te Odostražnik 5 1982. godine, koji je pripremio Jovan Nedić.
Pjongjanški metro

**Pjongjanški metro** je metro-sistem Pjongjanga, glavnog grada Severne Koreje. Ovaj metro se sastoji od dve linije. Linija Čolima saobraća od stanice Kvangbok na severozapadu do stanice Rakvon na severoistoku. Linija Hioksin saobraća od stanice Puhum na obali Taedonga do stanice Pulgunbiol. Ove dve linije se ukrštaju na stanici Čonu.

Izgradnja metroa je počela 1968. godine. Najveći incident se dogodio prilikom izgradnje tunela ispod reke Taeodong. Po nekim izvorima, poginulo je najmanje 100 radnika. Izgradnja ovog specifičnog dela tunela nikad nije završena. Metro-mreža je sada kompletno locirana na zapadnoj obali reke.

## Mreža
Mreža se sastoji od dve linije:
* Čolima linija, dobila ima po veoma brzom konju iz korejske mitologije.
Dužina: +/- 12&nbsp;km. Izgradnja započeta 1968. a puštena u saobraćaj 1973.
* Hioksin linija. Dužina +/- 10&nbsp;km. Saobraća od 1975. godine.

Imena stanice ovog metroa nisu dodeljena po mestu gde se stanica nalazi, već po motivima Severnokorejske revolucije.

Mreža je u potpunosti pod zemljon. Projekat ovog metroa se bazirao na metro-sistemima komunističkih zemalja, naročito na Moskovskom metrou. Moskovski i pjongjanški metroi imaju mnogo toga zajedničkog; počevši od dubine tunela do razdaljine između stanica. Drugi zajednički aspekat ovih metroa je socijalrealistički stil koji se može primetiti u stanicama.

Za vreme ratnog stanja, stanice mogu služiti kao skrovišta. Za ovu namenu, stanice su obezbeđenje velikim čeličnim vratima. Neki izvori tvrde da su velike vojne instalacije povezane sa stanicama.

## Saobraćanje vozova
Vozovi ovog metroa mogu saobraćati svakih nekoliko minuta. Tokom špiceva, vozovi mogu saobraćati u intervalu od minimum 2 minuta. Zbog energetske krize u kojoj se Severna Koreja nalazi, vozovi saobraćaju u intervalu od oko 7 minuta. Neki izvori tvrde da metro u Pjongjangu funkcioniše samo tokom vršnih sati.

## Kompozicije
Kada je metro počeo sa radom sedamdesetih godina, koristile su se nove vozne kompozicije. Bile su to kompozicije sa četiri vagona koje su napravljene u Kini u „Čangčun“ automobilskoj kompaniji 1972. godine. Naziv ovog modela je DK4. 1998. godine ove kompozicije su prodate Pekinškom metrou gde danas služe sa po tri vagona na liniji 13.

Od 1998, pjongjanški metro koristi nemačke vozne kompozicije koje su se koristile u Berlinskom U-vozu. Postoje dve vrste nemačkih voznih kompozicija:

* GI ("Gisela"), istočnoberlinski model, pravljen između 1978. i 1982.
* D ("Dora"), zapadnoberlinski model, pravljen između 1957. i 1965.

Ovi vozovi su sada u crvenoj i krem-bojama. Sve reklame su uklonjene i na njihovom mestu se nalaze portreti Kim Il Sunga i Kim Jong Lija.

Skorašnji putnici su videli samo model "Dora" kako saobraća. Nije poznato da li je model *Gisela* i dalje u upotrebi.

## Povezano
* Saobraćaj Severne Koreje

## Vanjske veze

* Internet-prezentacija o pjongjanškom metrou 
* Pjongjang na Urbanrail.net
Ivo Habeković

**Ivo Habeković** (Sisak, 1902. - Zagreb, 23. X. 1954), enigmat, po zanimanju postolar.

Prvu zagonetku objavio je u *[[Ilustrovani list|Ilustrovanom listu]]* 2. II. 1918. godine. Surađivao je u rubrici *[[Razbibriga]]* u *"Osvitu"*. Kasnije je izdavao šaljiv list *[[Bockalo]]*, a nešto poslije pokrenuo je i *[[Narodna zagonetka|Narodnu zagonetku]]* (1934). Surađivao je u *[[Sfinga (Zagreb)|Sfingi]]*, *[[Mala Sfinga|Maloj Sfingi]]*, *[[Svijet (časopis)|Svijetu]]*, *[[Zagonetka|Zagonetki]]* i *[[Rebus]]u*.

Objavio je više hiljada zagonetaka, a posebno se specijalizirao za zagonetke posjetnice.

Objavljivao je pod pseudonimom **Ha** < **Ha**beković.

## Primjer zagonetaka
 **Posjetnica** (1930)
 Tom Lisac, Rijeka (rješenje: komercijalista)
 
 **Posjetnica** (1933)
 Rok Smajić, Perast (pećarski majstor)
 
 **Posjetnica** (1934)
 A. Hitler, soboslikar, Mets (hotelski sobar i smetlar)

## Literatura
* Stjepan Horvat: *[[Leksikon zagonetača Jugoslavije]]*, Bjelovar, 1979. (+fotografija)
* Miroslav Šantek: *[[Zagonetke anagram i palindrom]]*, Bjelovar, 1975. (str. 26)
* Zoran Radisavljević: *[[Svet anagrama]]*, Beograd, 2004. (str. 110)
More

**More** čine vodene mase na površini Zemlje prosječno jednakih fizikalnih i hemijskih svojstava, koje su u međusobnoj vezi. Mora se dijele u tri okeana: Tihi, Atlantski i Indijski okean. Mora mogu biti sredozemna (između kontinenata), rubna (uz rubove kontinenata), unutrašnja (u kontinentima) i zatvorena (samostalne, nepovezane cjeline). Najveći dio mora čine rubna mora smještena uz kontinente.

## Popis mora
### [[Tihi ocean|Tihi okean]]
* Beringovo more
* Ceramsko more
* Aljaski zaljev
* Cortezovo more (alias Kalifornijski zaliv)
* Ohotsko more
* Japansko more
* Istočnokinesko more
* Južnokinesko more
** Tonkinski zaljev
* Sulusko more
* Celebesko more
* Boholsko more 
* Filipinsko more
* Floresko more
* Bandsko more
* Arafursko more
* Tasmanovo more
* Žuto more
** Bohajsko more
* Koraljno more
* Carpentarijski zaliv
* Rosovo more
* Unutarnje more
* Halmahersko more
* Molučko more
* Javansko more
* Balijsko more
* Savusko more
* Bismarckovo more
* Solomonsko more
* Fidžisko more

### [[Atlantik|Atlantski okean]]

* Sjeverno ledeno more
** Barentsovo more
** Karsko more
** Beaufortovo more
*** Amundsenov zaliv
** Grenlandsko more
** Čukotsko more
** Laptevsko more
** Istočnosibirsko more
* Hudsonov zaliv
** Jamesov zaliv
* Baffinov zaliv
* Zaljev Sv. Laurenc
* Karipsko more
* Meksički zaliv
* Sargaško more
* Sjeverno more
** Baltičko more
*** Botnički zaliv
* Irsko more
* Keltsko more
* Sredozemno more
** Jadransko more
** Egejsko more
** Crno more
*** Azovsko more
** Jonsko more
** Ligursko more
** Mirtojsko more
** Tirensko more
** Zaljev Sidra
** Mramorno more
** Kretsko more
* Biskajski zaljev
* Gvinejski zaliv
* Vedelovo more

### [[Indijski ocean|Indijski okean]]
* Crveno more
* Adenski zaliv
* Perzijski zaliv
* Omanski zaliv
* Arapsko more
* Bengalski zaliv
* Tajlandski zaliv
* Timorsko more
* Veliki australski zaliv
* Zaliv St. Vinsent
* Zaliv Spencer

### Južni ocean
* Amundsenovo more
* Bellingshausenovo more
* Davisovo more
* Drakeov prolaz
* D'Urvilleovo more
* More kooperacije
* Kosmonautsko more
* More kralja Haakona VII
* Lazarevljevo more
* Mawsonovo more
* Riiser-Larsenovo more
* Skošansko more
* Somovljevo more

### Zatvorena mora
* Aralsko more
* Kaspijsko more
* Mrtvo more
* Galilejsko more
* Saltonsko more

## Ekstraterestrička mora
Lunarna mora su ogromne bazaltne ravni na Mjesecu koje su rani astronomi smatrali da su vodene mase, pa su ih nazivali "morima".

Smatra se da je tekuća voda prisutna ispod površina nekoliko mjeseca od kojih je najznačajniji Evropa.

Tečni ugljikovodici su vjerovatno prisutni na Titanovoj površini, iako bi bilo ispravnije ih opisati kao "jezera" nego kao "mora". Podela tekućih područja bolje će se razumijeti nakon povratka sonde Casini.

## Nauka
Termin "more" se takođe koristi u kvantnoj fizici. Diracovo more je tumačenje stanja negativne energije koje vakuum sadrži.

## Povezano
* Geografija
* Uvala
* Međunarodna pomorska organizacija
* Okean
* Rijeka
* Morska so
* Brod
* Voda
* Svjetski dan okeana
Križaljka-eliminatorka

**Križaljka-eliminatorka**, križaljka uobičajenog sadržaja, kod koje je za svaki broj umjesto opisa dana jedna riječ. Iz svake takve riječi treba izostaviti jedno slovo, ali tako da se od ostatka dobije nova riječ i tu novu riječ treba upisati u lik. Sva slova izostavljena iz vodoravnih riječi i sva slova izostavljena iz okomitih riječi, čitana redom, daju konačno rješenje.

## Primjer križaljke-eliminatorke
Jedna takva križaljka objavljena je u zagrebačkom Kvizu broj 53 (27. II. 1974, str. 10, autor nepoznat):

 R A N A █ S T U P
 S R █ R A K A █ R
 █ A V A L █ N O A
 O M E █ A L K A █
 Č █ L E N A █ S I
 I T A L █ A R I A
 
 **VODORAVNO**: 
 **G**rana, **U**stup, sr**S**, ra**T**ka, aval**A**, no**V**a, **K**ome, alka**R**, 
 len**K**a, si**L**, ital**E**, ari**C**a - Gustav Krklec.
 
 **OKOMITO**:
 r**A**s, **U**oči, a**G**ram, **U**vela, **S**ara,**T**el, **C**alan, s**E**k, la**S**a, 
 tan**A**k, o**R**asi, p**E**ra, i**C**a - August Cesarec.
Lista ljudi

Znameniti ljudi sa prostora bivše Jugoslavije

## А

Adamič, Bojan

Adamič, Emil

Adamović, Lujo

Adžija, Božidar

Aleksić, Tihomir

Andrić, Ivo

Antoljak, Stjepan

Apostolović, Jovan

Asić, Milan
 
Nikola Kole Angelovski

## B

Babić, Ljubo

Belić, Aleksandar

Bešker, Inoslav

Božović, Saša

Brlić-Mažuranić, Ivana

## C

Cesarić, Dobriša

Cikota, Mira

## Č

## Ć

Ćopić, Branko

## D

Dobra, Anica

Držić, Marin

Dučić, Jovan

Davidović Grozdanov, Stojanka

## Dž

## Đ

## E

## F

## G

## H

Horvat, Marijan

Hristović, Dušan

## I

Ilić, Vojislav

## J

Jelačić, Josip

Jonke, Ljudevit

Jakšić, Đura

## K

Karađorđe (Đorđe Petrović)

Karađorđević, Aleksandar I

Karađorđević, Petar I

Karađorđević, Petar II

Karađorđević, Pavle

Kaštelan, Jure

Kečić, Milan

Kolar - Dimitrijević, Mira

Kovačević, Branko

Krleža, Miroslav

## L

Lukić, Radomir

## Lj

## M

Maksimović, Desanka

Margetić, Lujo

Marinčić, Aleksandar

Matoš, Antun Gustav

Mažuranić, Ivan

Milutinović, Veljko

Mitrović, Dušan

## N

Nazor, Vladimir

Novak, Grga

Novak, Slobodan Prosperov

## Nj

Njegoš, Petar II Petrović

## O

Obrenović, Aleksandar

Obrenović, Milan

Obrenović, Miloš (knjaz Miloš)

Obrenović, Mihailo

## P

Pašić, Nikola

Petrić, Hrvoje

Popa, Vasko

Požar, Petar

Prešern, France

Pupačić, Josip

## R

Ranković, Aleksandar

Roksandić, Drago

Romac, Ante

## S

Smoje, Miljenko

Sterija, Jovan Popović

Stevanović, Mihailo

Sveti Sava (Rastko Nemanjić)

Stojanović, Dejan

Стојковић, Славко

## Š

Šantić, Aleksa

Šenoa, August

Šišić, Ferdo

## T

Tesla, Nikola

Tito, Josip Broz

Tucović, Dimitrije

Tuđman, Franjo

Tomović, Rajko

## U

## V

Vasić, Milan

Vujsić, Pavle

## Z

Zagorka, Marija Jurić

## Ž

Živojinović, Velimir Bata
Ljubo Babić (slikar)

::Za druge osobe pod ovim imenom vidi Ljubo Babić

**Ljubo Babić** јe bio јedan od naјvećih hrvatskih i svoјevremeno јugoslovenskih slikara i istoričara umetnosti. Rodio se u Јastrebarskom (Hrvatska) 14. јuna 1890. godine.

Završio јe Akademiјu u Minhenu i Filozofski fakultet u Zagrebu, gde јe 1915. u svome ateljeu otvorio Modernu slikarsku školu, a potom više od četiri deceniјe predavao na zagrebačkoј Akademiјi. Član јe grupe Medulić, јedan od osnivača Grupe troјice. Јedan od naјznačaјniјih hrvatskih slikara portreta, peјzaža, mrtvih priroda i figuralnih kompoziciјa. Nakon ranog simbolističkog (*Udovice*) i kratkog ekspresionističkog razdoblja (*Crveni stјegovi*), razviјao se prema izrazitom kolorističkom slikarstvu (ciklusima peјzža iz Hrvatskog Zagorјa, Like, Dalmaciјe - *Moј rodni kraј*); Sјaјne impresiјe zabeležene akvarelom i pastelom sa putovanja Španiјom, Italiјom i Dalmaciјom. Izuzetno plodan scenograf zagrebačkih pozorišnih kuća za koјe јe od 1918. postavio broјne drame, balete i opere (Viljem Šekspir, *Na tri kralja*).
U vrijeme NDH je izradio idejna rješenja za novčanice NDH kune. Također je izradio dizajn unutrašnjosti veleposlanstva NDH u Berlinu.
Napisao više dela iz istoriјe umetnosti (*Umјetnost kod Hrvata*; *Daumier*; *Francusko slikarstvo 19. stoljeća*); organizovao i koncipirao značaјne kulturne akciјe, izložbe te postave galeriјa i muzeјa. Ilustrovao veliki broј knjiga; radio nacrte za plakate, interiјere i drugo. Umro јe u Zagrebu 14. maјa 1974. godine.

## Literatura
* Drugi tom Nacionalne i opće enciklopediјe, Zagreb, 2005; Hrvatska likovna enciklopedija, Zagreb, 2005.
Homogram

**Homogram** (grč.),
# u lingvistici, riječ koja se piše isto kao i riječ drugog značenja (pas = pojas i pas = pseto); homograf, **istopisnica**.
# u enigmatici, tip mrežaste zagonetke. Opširnije: homogram (enigmatika). 

## Izvori
Za prvo značenje:
* *"Hrvatski enciklopedijski rječnik"*, Zagreb, 2004. (za osnovno značenje)
* Rikard Simeon: *"Enciklopedijski rječnik lingvističkih naziva"*, Zagreb, 1969.
Istopisnica

**ISTOPISNICA**, hrvatski naziv za homograf odn. homogram, tj. za riječ koja se isto piše kao i neka druga riječ, ali ima drugačije značenje (npr. *pas* = pojas, *pas* = pseto; *luk* = povrće, *luk* = dio krivulje).

----
**Izvori**:
* *"Hrvatski enciklopedijski rječnik"*, Zagreb, 2004. (s. v. homograf)
* Slavko Peleh: *"Homogram ili istopisnica*, *[[Zagonetač]]* (*[[Čvor-razbibriga]]*', 165), ..., 38, 2-3 - Bjelovar, 3. XI. 1973.
Istoslovčanica

**Istoslovčanica**, neologizam kojim je Slavko Peleh pokušao na hrv.srp jezik prevesti enigmatsko značenje homogram i to u smislu da rješenje homograma treba dobiti od istih slova koja su, obično abecednim redom, u lik već upisana. U enigmatskoj praksi taj naziv nije korišten niti je saživio.

## Izvori
* Slavko Peleh: *[[Počeci križaljkotvorstva u Hrvatskoj]]*, Bjelovar, 1971.
* Slavko Peleh: *"Homogram ili istopisnica*, *[[Enigmat|Zagonetač]]* (*[[Čvor-razbibriga]]*, 165), ..., 38, 2-3 - Bjelovar, 3. XI. 1973.
* Jovan Nedić: *"Šta je homogram u enigmatici? : Istoslovčanica"*, *[[Bravo-skandi]]*, (II), 12, 5 - Beograd, (III. 1997)
* Jovan Nedić: *"Enigmatska enciklopedija"*, *[[Ot-vet]]*, (I), 1, 2 - Svetozarevo, 1. X. 1995.
* Jovan Nedić: *"Skandi-kviz"*, *[[Skandi-feniks]]*, ..., 189, 35 - Rijeka, 27. II. 2003.
Vatroslav Čidić

**Vatroslav Čidić** (Sremska Mitrovica, 1. IX. 1877. - Vršac, 4. V. 1928.), pisac i enigmat iz Mitrovice. U Vukovaru 1905. godine izdao djelo *"Dva profesora : slika iz običnog života"*. Jedan je od prvih autora mrežastih zagonetaka u nas (časopis *[[Pobratim]]*, 1895-1899). Kao odgonetač javio se u *"Pobratimu"* već 1892/93.

## Izvori
* Stjepan Horvat: *[[Leksikon zagonetača Jugoslavije]]*, Bjelovar, 1979.
* Elektronski katalog Nacionalne i sveučilišne knjižnice u Zagrebu (v. NSK) 
* Franjo Tušek: *[[Bibliografija zagonetačke rubrike Pobratima (1891-1916)]]*, Bjelovar, 1986. (str. 65, 156)
Milan Dvornić

**Milan Dvornić** (Kozarac, (Lugarnica), 10. 11. 1947), slikar i etnograf.

Osnovnu školu pohađao u Markuševcu kraj Zagreba (1-7 razred) i Belom Manastiru (8 r.), a srednju ekonomsku i Višu ekonomsku školu u Novom Sadu, stekavši zvanje ekonomista. Radio kao bankarski službenik u Belom Manastiru od 1970. do 1997. Slikarstvom se bavi kao samouk. U svojim radovima prikazuje etnografske motive rodnog kraja, narodne običaje, graditeljstvo i nošnje baranjskih Srba, Šokaca i Mađara. Radi tehnikom ulja na platnu, tušem i olovkom. Za svoje crtačko umijeće, a naročito za dokumentarnu vrijednost slika, dobio veoma povoljne ocjene od likovnih kritičara (Bela Duranci, Mirko Hunjadi, Oto Švajcer). Samostalno izlagao u Adi (1991), Belom Manastiru (1980, 2003), Čepinu (1980), Dražu (1988), Mohaču (1978), Osijeku (1979, 2004, 2006), Subotici (1994) i Valpovu (1990), kao i na brojnim zajedničkim izložbama. Učesnik je i žiriranih izložbi: *"Bijenale jugoslovenske naive"* (Svetozarevo /Jagodina/, 1985, 1987, 1989), *"Majski susreti"* (Beograd, 1984), *"Svibanjski salon naive"* (Zagreb, 1982).

U Osijeku je 2004. godine izlagao skupa sa Sretom Balašem na izložbi Baranja u mom srcu, a 2006. samostalno na izložbi Klep, klep i šareno jaje (Etnografski motivi Baranje).

Bavi se i skupljanjem etnografske građe. Zapise narodnih običaja, priče, poslovice i vjerovanja iz Baranje objavljivao u časopisima: ''"Bunjevačke i šokačke novine"'' (Subotica, 1994-1995), *"Glasnik Etnografskog instituta SANU"* (Beograd), *"Raskovnik"* (Beograd, 1993-1996), *"Srpska zora"* (Knin, 1991), *"Srpski glas"* (Topusko, 1990-1991), *"Vojska Krajine"* (1993). Ilustrirao rebuse, križaljke i novinske članke te crtao slikovne zagonetke u brojnim novinama i časopisima: ''"Belomanastirski srpski glasnik"'', *"Bravo-skandi"* (Beograd), ''"Glas"'' (Zagreb), *"Huper"* (Beograd), *"Marbo-megaukrštenica"* (Loznica), *"Minikviz"* (Beograd), *"Nedjeljni Glas Slavonije"* (Osijek), *"Neven"* (Novi Sad), ''"Novosti sedam dana"'' (Zagreb), *"Oglasnik"* (Osijek), *"Politika-ekspres"* (Beograd), *"Razbibriga"* (Kikinda), *"Skandifeniks"* (Rijeka), ''"Skudov zvučnik"'' (B. Manastir), ''"Slova do krova"'' (Osijek), *"Zagonetka"* (Zvornik), *"Zamko"* (Sombor). Ilustrirao je knjige *"Stihovani enigmatski bukvar"* **Branislava Obradovića** (Beograd, 1997), *"Umorne senke"* Rajka Kneževića (B. Manastir, 2004) i S njive do akademije (B. Manastir, 2006). Šest njegovih slika objavljeno u bunjevačkom kalendaru za 1995. godinu u izdanju d.o.o. *"Arh-veda"* iz Subotice. Autor je logotipa SKUD-a *"Jovan Lazić"* iz Belog Manastira. Pripremio i vodio seriju emisija *"Iz narodne tradicije Baranje"* na Radiju Beli Manastir (Radio Banska kosa). *(jn)*

## Izvori
* Jovan Nedić: *"Slikar baranjskih motiva", "Vojvođanska banka"*, V, 43, 26 - Novi Sad, IV. 1994.
* Jovan Nedić: *"Baranjski slikar i etnograf - Dokumenti prohujalih vremena", "Novosti sedam dana"*, V, 191, 12 - Zagreb, 15. VIII. 2003.
Miroslav Ilić (pjesnik)

: *Vidi i: [[Miroslav Ilić (imenjaci)]]*
**Miroslav Ilić** (Benkovac, 17. VI. 1954), pjesnik, kantautor, enigmat. Od rane mladosti živi u Bilju. Osnovnu školu završio u Bilju i Dardi, a srednju građevinsku školu (GŠC) i stenodaktilografski kurs u Osijeku. Radio kao armirač u osječkoj *"Gradnji"*, sada u mirovini.

## Poezija
Poezijom se ozbiljnije bavi od 1974. godine, kad je objavio prvu pjesmu u beogradskom listu *"Čik"*. Pjesme objavljivao u časopisima *"Revija" * (Osijek), *"Traženja"* (Sl. Požega), zbornicima *"Mladost u pjesmi i srcu"* i *"Vapaj današnjeg vremena"* (oba Beli Manastir), novinama *"[[Glas Slavonije]]"* (Osijek), *"[[Građevinar]]*" (Osijek) i *"[[Baranjska reč]]"* (Beli Manastir). U martu 1978. njegova pjesma *"Između neba i zemlje"* izabrana za *"pesmu nedelje"* u beogradskom listu *"Reporter"*. Pjesme kazivao na radijima Osijek i Beli Manastir. Okušava se i kao kantautor pišući muziku za svoje pjesme, koje izvodi prateći se na gitari. Nastupao na radijima Beli Manastir i Teslić. Smišlja i aforizme. Dvaput osvojio prvo mjesto na konkursima u *"Večernjem listu"* (Zagreb; 16. X. 1988. i 1. X. 1989).

## Zastupljenost u knjigama
* Snovi i svitanja (Žitište, 2004)
Pjesma: *"Baranjska ljubavna pesma br. 2"* (str. 80)

Biblioteka "Branko Radičević" Žitište i Klub knjige "Branko Radičević" Žitište dodijelili su mu plaketu "Belo pero" za *nagrađenu pesmu na književnom konkursu "Banatsko pero" Žitište 2004.*
* Kada bih imao kuću
Pjesme: *"Što je praktički ljubav (verzija iz Petefijeve 46)"*, *"O mladosti"*, *"Minijature"*, *"Belom Manastiru", *"(Iz rukopisa Abecedarijum)"*

== Enigmatika ==
Objavljivao i enigmatske sastave (križaljke i sitne zagonetke) u listovima *"Građevinar"* (Osijek), *"Jelen"* (Beograd), *"Politikin zabavnik"* (Beograd), *"Zagonetka"* (Zvornik), *"Slova do krova"* (Osijek), *"Kvizorama"* (Zagreb) te u *"Biltenu ED dr Đorđe Natošević"* (Sombor).

== Izabrane pjesme ==
* *'BARANJO, ŽIVOTE MOJ**
Kap tvojih voda<br />
nosim u očima; <br />
Moja je kosa<br />
u tvojim šumama, <br />
:::na poljima ...
Svojim likom<br />
podsećaš<br />
:::na srce.
A moje srce<br />
:::bije
tvojim imenom, <br />
BARANJO! <br />
Nosim te<br />
celu<br />
:::u sebi;
Celim bićem<br />
pripadam tebi. <br />
U tebi su<br />
moji prvi<br />
:::koraci;
U tebi<br />
sanjaju moji preci. <br />
Dajem ti krv<br />
:::i znoj;
Ti meni mir<br />
:::i hleba;
Ništa mi više<br />
:::ne treba,
jer<br />
volim te<br />
do neba! <br />
U tebi su<br />
svi moji putevi; <br />
U tebi sunce<br />
najlepše sja. <br />
U tebi, Baranjo, <br />
:::ljubavi,
zauvek<br />
ostaću ja. 
* **BARANJSKA LJUBAVNA PESMA br. 2'''
Kad šapućeš 
U meni
se uznemiri
slavuj baranjskih šuma, 
Diže se strast
nad
:rikom jelena,
Opijaju vinogradi
::::Banske kose,
Venama bujica
silnija
od Drave i Dunava -
Rodilo je žito. 
Kradem jabuke
iz tvog voćnjaka
dok
ti
mirno spavaš. 
Glas ti zaspao 
na osmehu usana. 
Uzdržavam se da te
::::"budim"
iz
tako lepog  
:::osmeha.
Arpad Eđed

**Arpad Eđed** (Bilje, 16. I. 1954), kipar i slikar. Po zanimanju je strojarski tehničar 5. stupnja. Živi u Bilju i Dvorcu Tikveš. Urednik je Galerije "Eugen Savojski" u Bilju u sklopu Hrvatsko-mađarskog kulturnog centra Općine Bilje.

Kiparstvom se intenzivno bavi od 1995. godine. Motivi koji ga zaokupljaju vrlo su različiti. Kao osnovni materijal u njegovom radu preovladava drvo (desetak vrsta), ali u posljednje vrijeme počinje raditi i s drugim vrstama materijala (željezo, bakar, razne vrste lima, plastika, guma i dr.). Imao je dvije samostalne kiparske ("Drvo koje raste, grana se...", Bilje, 14. III. 2002), jednu samostalnu slikarsku (Beli Manastir, 15. I. 2010) i desetak grupnih izložbi, a učestvovao je i na više likovnih kolonija (npr. Dalj, 1999). Kao slikar posvećuje se apstrakciji, a slike opisuje riječju konstruktivizam.

Bavio se i enigmatikom, objavljujući križaljke (npr. u bjelovarskom "Skandi-čvoru").

## Izvori
* Dr. Bogdan Mesinger: *"Drvo koje raste, grana se..."* (katalog izložbe), Bilje, 14. III. 2002.
* *"Baranjski slikari" : izložba* (katalog izložbe), Beli Manastir, 5. II. 2009.
* Mirovna grupa Oaza: ''Izložba "Baranjski slikari"'' (5. II. 2009)
* Mirovna grupa Oaza: ''Izložba Arpada Eđeda'' (15. I. 2010)

## S izložbe u Belom Manastiru (10. I. 2010)

Datoteka:Arpad-Edjed-(20100115)-Beli-Manastir-Izlozba-slika-07.jpg | Arpad Eđed 
Datoteka:Arpad-Edjed-(20100115)-Beli-Manastir-Izlozba-slika-08.jpg | Konstruktivističke slike
Datoteka:Arpad-Edjed-(20100115)-Beli-Manastir-Izlozba-slika-09.jpg | Slike s moltivom sata
Datoteka:Arpad-Edjed-(20100115)-Beli-Manastir-Izlozba-slika-11.jpg | Skulptura ispred slika
Eliminator

**Eliminator** (eng.), onaj koji eliminira, uklanja, ukida, izbacuje; odstranjivač.

Ta se riječ proširila nakon što je, za vrijeme bivše Jugoslavije, uz veliku reklamu, lansirana sprava **stomak-eliminator**, s kojom se - vježbajući - mogu zategnuti trbušni mišići i smanjiti stomak.

**Eliminatorka**, ona koja eliminira ili kod koje se nešto eliminira. Usp. križaljka-eliminatorka.

## Izvor
* *"Hrvatski enciklopedijski rječnik"*, Zagreb, 2004. (za osnovno značenje)
Homogram (enigmatika)

**Homogram**, tip mrežaste zagonetke (koja po vrsti može biti ispunjaljka, magični lik ili križaljka), za koju je karakteristično to da njena bijela polja nisu prazna, nego su u njih (obično abecednim redom) upisana sva slova rješenja, s tim da ta slova valja drugačije razmjestiti u priručno nacrtanu kopiju lika kako bi se dobilo rješenje koje odgovara opiscima. Homogrami u lingvistici označavaju riječi koje se jednako pišu, a različito znače pa riječ "homogram" neki jezikoslovci prevode riječju istopisnica, dok je Slavko Peleh **homogram** kao enigmatski termin ponašio nazivom istoslovčanica.

Dvadesetak homograma objavljeno je u zagrebačkim časopisima *[[Pobratim]]u* (desetak, 1891-1910), *[[Ilustrovanom listu]]* (dva, 1914) i *[[Svijetu]]* (pet, 1931-1935). Najstariji je vjerovatno onaj iz *"Pobratima"* broj 5 od 15. marta 1891. godine. Objavljivali su ih (u *"Pobratimu"*) **Hugo Bigler**, Vatroslav Čidić, **M. Kršpogačin, Ante Majer, Stjepan Rušec, Rudolf Sabljak, Milan Sachs, Ljudevit Salamon** i (u *"Ilustrovanom listu"* i *"Svijetu"*) Miroslav Vukelić Mesalov. Mesalovljev homogram iz *"Ilustrovanog lista"* od 4. aprila 1914. smatran je kod nas jedno vrijeme najstarijom hrvatskom, južnoslovenskom i evropskom križaljkom.

Sastavljača **homograma** Slavko Peleh u svom članku naziva homogramistom.

## Izvori
* Slavko Peleh: *[[Počeci križaljkotvorstva u Hrvatskoj]]*, Bjelovar, 1971.
* Slavko Peleh: *"Homogram ili istopisnica*, *[[Zagonetač]]* (*[[Čvor-razbibriga]]*, 165), ..., 38, 2-3 - Bjelovar, 3. XI. 1973.
* Jovan Nedić: *"Šta je homogram u enigmatici? : Istoslovčanica"*, *[[Bravo-skandi]]*, (II), 12, 5 - Beograd, (III. 1997)
* Jovan Nedić: *"Enigmatska enciklopedija"*, *[[Ot-vet]]*, (I), 1, 2 - Svetozarevo, 1. X. 1995.
* Jovan Nedić: *"Skandi-kviz"*, *[[Skandi-feniks]]*, ..., 189, 35 - Rijeka, 27. II. 2003.
Rade Zorić

**Rade Zorić** (Drvar, 17. oktobar 1914  — Beograd, 8. februar 1996), učesnik Narodnooslobodilačke borbe i narodni heroj Jugoslavije. 

## Biografija

Umro je 8. februara 1996. godine u Beogradu i sahranjen je u Aleji narodnih heroja na Novom groblju.

## Literatura

*
Zagonetka

**Zagonetka** (usp. enigma) može značiti:
* Zakučasto, nejasno ili dvosmisleno, često duhovito opisano pitanje; ono što treba pogoditi na temelju nejasnog i dvosmislenog opisa. Vrsta kratke alegorijske pričice ili slike, često i sa riječima naročito za tu priliku iskovanim, koja se govori zato da bi slušalac pogodio, odgonetnuo njen smisao. Za odgovor (odgonetku treba dosjetljivosti i domišljanja. Susreće se u svim narodnim književnostima. Vidi narodne zagonetke. *([[Izvori#HER|HER]], [[Izvori#RSANU|RSANU]], [[Izvori#Leksikon JLZ|Leksikon JLZ]])*
* (*figurativno*) tajna, neriješeno pitanje, problem; tajna, stvar, pojava, osoba koju je teško razumjeti. *([[Izvori#RMS|RMS]], [[Izvori#RSANU|RSANU]], [[Izvori#Leksikon JLZ|Leksikon JLZ]], [[Izvori#HER|HER]])*
* Zagonetka (u enigmatici): problem, križaljka, rebus, anagram, šarada itd. *([[Izvori#HER|HER]], [[Izvori#Leksikon JLZ|Leksikon JLZ]])*
* Naziv (ili dio naziva) nekolicine enigmatskih listova koji su izlazili ili još uvijek izlaze u Bosni i Hercegovini, Hrvatskoj i Srbiji. Vidi Zagonetka (listovi).
* Riječ **zagonetka** nalazi se u naslovima mnogih umjetničkih i drugih djela. Vidi zagonetka (u naslovima).
Enigma

**Enigma** (grč. *ainigma*; usp. zagonetka)
* Sinonim za zagonetku (osim kad se misli na narodne zagonetke).
* Ono što je zagonetno, što pobuđuje dvojbe, zagonetan govor, zamršen slučaj. *([[Izvori#HER|HER]], [[Izvori#Vujaklija|Vujaklija]])*
* Naziv (ili dio naziva) nekolicine enigmatskih listova koji su izlazili ili još izlaze u Bosni i Hercegovini, Hrvatskoj i Srbiji, ali i u zemljama u kojima se ne govori srpsko-hrvatski. Vidi Enigma (listovi).
* Riječ **enigma** nalazi se u naslovima mnogih umjetničkih i drugih djela. Vidi Enigma (u naslovima).

## Enigmatski časopisi
* Enigma (časopis) (Beograd; 1951-2012)

## Ostala značenja
* Enigma (mašina), mašina za šifriranje;
* Enigma (grad), Džordžija, USA;
* Enigma (igra), kompjuterska igra;
* Enigma (šah), šahovska mašina;
* Enigma Browser, web-pretraživač;
* Enigma Record, izdavač nosača zvuka;
* Enigma (Wing Commander), izmišljeno područje u svijetu *Wing Commandera*
* ''Enigma'' (roman), roman britanskog pisca Roberta Harrisa iz 1995. godine
** ''Enigma'' (film, 2001), njegova ekranizacija
* ''Enigma'' (film, 1983), američki igrani film iz 1983. godine

## U nazivima umjetničkim djela
* "**Serenijeva enigma**", kompleksni roman hrvatskog književnika E. G. Deškovića

## Povezano
* 
*
Odostražnik reči od 7 slova

**Odostražnik reči od 7 slova**, odostražni (*a tergo*) rječnik koji je sastavio, tehnički (na pisaćoj mašini) obradio i u malom tiražu (kao samizdat) izdao u Nišu jula 1976. godine Miroslav Cvetković. Rječnik ima 37 + 2 stranice dimenzija 20,5 x 14,5&nbsp;cm i sadrži oko 5.700 neopisanih sedmoslovnih riječi (ili sintagmi) složenih odostražnim azbučnim redom. Autor je riječi crpio iz *[[Mala enciklopedija Prosveta|Male enciklopedije Prosveta]]* (2. izdanje) i *[[Priručnik za odgonetače|Priručnika za odgonetače]]* Stjepana Horvata (1976).

Rječnik počinje riječju Orizaba, a završava riječju sakaluš. Na sedmom mjestu zastupljena su sva slova. Na slovo "đ" završava samo jedna sintagma Imre Nađ, na slovo "nj" samo 4 riječi, a na slovo "dž" samo 5 riječi.