open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Farma 2 (Hrvatska)

***Farma 2*** ili ***Farma 2 (Hrvatska)*** je naziv za drugu sezonu hrvatskog reality showa ''Farma''. Originalno se emitirala na programu Nova TV od ožujka do lipnja 2009.

## Voditelji
* Mia Kovačić
* Davor Dretar Drele
* Nikolina Pišek

## Mentor
* Josip Tučkorić - Joža

### Farmeri
* **[[Mario Mlinarić]]** pobjednik
* Dino Bubičić finalist
* Ivana Paris finalistica
* Petra Maroja diskvalificirana zbog tučnjave 
* Sonja Kovač napustila farmu 12. tjedan
* Danica Apostolski napustila farmu 11. tjedan
* Marina Perazić napustila farmu 10. tjedan
* Jurica Pađen napustio farmu 9. tjedan
* Boris Jelinić napustio farmu 8. tjedan
* Seid Memić Vajta napustio farmu 7. tjedan
* Simona Gotovac napustila farmu 6. tjedan
* Marija Štrajh napustila farmu 5. tjedan
* Renato Đošić Renman napustio farmu 4. tjedan zbog ozljede stopala
* Stjepan Barišić Gego diskvalificiran 
* Pjer Žardin napustio farmu 2. tjedan
* Tanja Jovanović samovoljno napustila farmu 2. tjedan
* Ante Gotovac napustio farmu 1. tjedan

### Tjedne uloge

Podebljanim slovima označeno je ime duelista koji je izgubio u dvoboju.

## Vanjske veze

* Službena stranica Farme
* Farma na T-portalu
Farma 3 (Hrvatska)

***Farma 3*** ili ***Farma 3 (Hrvatska)*** je naziv za drugu sezonu hrvatskog reality showa ''Farma''. Originalno se emitirala na programu Nova TV od ožujka do lipnja 2010.

## Voditelji
* Mia Kovačić
* Davor Dretar Drele
* Nikolina Pišek

## Mentor
* Josip Tučkorić - Joža
### Kandidati
* **[[Kristijan Rahimovski]]** - napustio farmu 13. tjedan, pobjednik 
* Josip Ivančić - napustio farmu 13. tjedan, finalist
* Ivo Amulić - napustio farmu 13. tjedan, finalist
* Jelena Bosančić - napustila farmu 13. tjedan, finalistica 
* Sabina Čedić - napustila farmu 13. tjedan, finalistica
* Branka Marić Mutti - napustila farmu 12. tjedan
* Elio Pisak - napustio farmu 12. tjedan
* Stjepan Božić - došao na farmu 7. tjedan, a napustio je 9. tjedan
* Angie Garany - došla na farmu 7. tjedan, a napustila je 8. tjedan
* Žana Štrbac - napustila farmu 7. tjedan
* Ivan Hrvatska - došao na farmu u 4. tjednu, a napustio je u 6. tjednu
* Nikol Bulat - napustila farmu 5. tjedan 
* Ava Karabatić - došla na farmu i napustila je 4. tjedan;u šestom tjednu se vratila na farmu, a napustila je u 10. tjednu 
* Kristijan Curavić - napustio farmu 4. tjedan zbog zdravstvenih razloga 
* Daniel Popović - napustio farmu 3. tjedan
* Marinela Jantoš Ella - napustila farmu 2. tjedan
* Maja Morales - samovoljno napustila farmu 1. tjedan
* Antonio Marušić - napustio farmu 1. tjedan; u 4 tjednu se vratio na farmu i napustio je u 11. tjednu

### Tjedne uloge

* U sedmom tjednu dopušteni su muško-ženski dvoboji (samo u znanju).
* U 12.tjednu u areni su se odigrala dva dvoboja.
## Vanjske veze

* Službena stranica Farme
* Farma na T-portalu
Dreletronic

**Dreletronic** je hrvatski hip-hop/rock sastav.

## Povijest sastava
Sastav je osnovao Davor Dretar Drele u ranim devedesetim godinama. Tematika njihovih pjesmi je parodija zagorskog jezika i stila života često uključujući teme na hranu (grah, zelje, slanina i sl.) i običaje (npr. svinjokolja) tog kraja Hrvatske. Drele je sam autor većine tekstova iako je u glazbenom dijelu imao pomoć izvana, poglavito Borisa Vincetića, Davora Devčića, Boytronica i drugih.

Sastav je objavio dva albuma i jednu kompilaciju. Imali su nekoliko uspješnica poput "Čavel v glavi" (parodija na pjesmu "Čavoglave"), "Kolinje", "Bapska rit" i mnoge druge.

## Diskografija
* *Se bum vas tužil* (1992.)
;Popis pjesama
# "Zagorje Delite Part 1"
# "Zagorje Delite Part 2"
# "Čavel v glavi"
# "Moja kravica"
# "Romeo i Julia"
# "Martinov Božić"
# "Repa, grah i buncek"
# "Drelechno"
# "Nek te čuva Bog"

* *V tuđoj kuruzi* (1994.)
;Popis pjesama
# "Zagorci smo od rođenja"
# "Kolinje"
# "Oj suseda, suseda"
# "Gemišt"
# "Dedek nostradamus"
# "Bapska rit
# "Mrak, mrak, črni mrak"
# "Čušpajz"
# "Zagorje delite"
# "Čavel v glavi"
# "Moja kravica"
# "Martinov božić
# "Podravski tajkun"
Farma (Srbija)

***Farma*** je srpski rijaliti šou koji se od 2009. do 2016. emitovao na programu RTV Pink, a od 2024. godine se emituje na Narodnoj TV. Predstavlja srpsku varijantu TV-serije ''The Farm'', te je napravljena po licenci švedske produkcijske kompanije Strix.

U selu Lisović, opština Barajevo, na preko dva hektara zemlje je izgrađena farma zajedno sa pomoćnim objektima kao što su: svinjac, štala, senik, radionica, bašta, kokošinjac i tor, smešta se dvadesetak poznatih ličnosti koje se za nešto duže od tri meseca bore za nagradu od 100.000 evra, i na kojem će živeti bez struje, tekuće vode, hraneći sebe biljkama koje će sami i uzgajati, i mlekom i mesom domaćih životinja o kojima sami brinu.

Do danas su emitovane prva, druga, treća , četvrta, peta, šesta i sedma sezona i sve su VIP formata. 28. septembra 2024. počela je osma sezona.

## Sezona 1
* **Početak:** 20 Septembar 2009.
* **Kraj:** 23 Decembar 2009.
* **Trajanje:** 95 dana.
* **Nagrada:** € 100.000
* **Pobednik:** Milan Topalović, "Topalko"

### Učesnici

## Sezona 2
* **Početak:** 14 Mart 2010
* **Kraj:** 26 Jun 2010
* **Trajanje:** 105 dana
* **Nagrada:** € 100.000
* **Pobednik: **Miloš Bojanić

## Sezona 3
* **Početak:** 12 Septembar 2010.
* **Kraj:** 30 Decembar 2010.
* **Trajanje:** 109 dana.
* **Nagrada:** € 100.000
* **Pobednik:** Katarina "Kaća" Živković

## Sezona 4
* **Početak:** 19 Mart 2013
* **Kraj:** 07 Juli 2013
* **Trajanje:** 110 dana
* **Nagrada:** € 50.000
* **Pobednik:** Sulejman Haljevac, "Memo"

## Sezona 5
* **Početak:** 01 Septembar 2013
* **Kraj:** 30 Decembar 2013
* **Trajanje:** 121 dana
* **Nagrada:** € 50.000
* **Pobednik:** Jelena Golubović

## Sezona 6
* **Početak:** 27. Avgust 2015
* **Kraj:** 30 Decembar 2015
* **Trajanje:** 126 dana
* **Nagrada:** € 50.000
* **Pobednik:** Stanija Dobrojević
## Sezona 7
* **Početak:** 15.Februar 2016
* **Kraj:** 29.Jun  2016
* **Trajanje:** 136 dana
* **Nagrada:** € 50.000
* **Pobednik:** Jelena Golubović

## Sezona 8
Početak: 28.Septembar 2024

Kraj: 14.Jun 2025

Trajanje: 259 dana

Nagrada: eura 20.000

Pobednik: Kristijan Golubović

## Vanjske veze
* Zvanična prezentacija 
* Topalkova godina uspeha, Mondo 
* Sajt sa forumom o farmi
* Miloš Bojanić kući nosi 100000 evra („Blic“, 27. jun 2010)
* Katarina Živković pobednica trećeg serijala Farme! 
* Farma Srbija - Najnovije vesti
Milan Topalović

**Milan Topalović Topalko** je srpski pevač pop-folk muzike. Postao je poznat široj javnosti zahvaljujući učešću u Zvezdama Granda 2008. godine.

## Biografija
Rodio se u selu Trudovu (Opština Nova Varoš) u kući koja se nalazila na samom kraju sela. Njegova majka se porodila potpuno sama na podu kuće u koju je otišla posle trudova koje je dobila dok je radila na njivi. Roditelji su mu teško radili kako bi obezbedili najosnovnije uslove za život. U selu Trudovu je živeo sa svojom porodicom do četvrtog razreda osnovne škole. U tom periodu školovanja je svakodnevno od kuće do škole i natrag pešačio po pet kilometara. Posle završenog četvrtog razreda seli se sa porodicom u Novu Varoš. 

Tada je prvi put video autobus i bio veoma oduševljen njime kao i prodavnicom koja se nalazila na svega nekoliko metara od kuće.

Milanovu sklonost ka muzici je prepoznao njegov učitelj koji je jednom prilikom u školu doneo harmoniku i svoje učenike terao da ponavljaju tonove koje bi im on zadavao. Kada je video Milanove mogućnosti na kraju časa mu je rekao da kaže ocu da mu kupi harmoniku. Međutim, tu želju roditelji nisu mogli da mu ispune zbog nedostatka finansija. Posle dve godine nakon jedne prodaje sena njegov otac ga je sačekao nakon škole kako bi zajedno otišli da kupe harmoniku.

U trećem serijalu Zvezda Granda zauzima drugo mesto. Na Grand festivalu 2010. godine ostvaruje pobedu i prvu nagradu publike sa pesmom „Zavet“. Trenutno je jedan od članova žirija gde je ostavljen za stalnog člana u dečjoj emisiji Neki novi klinci zajedno sa Milicom Todorović, Radom Manojlović i Banetom Mojićevićem.

Pored muzike, od koje živi i izdržava porodicu, ribolov mu je najveća strast. Milan Topalović je oženjen suprugom Vesnom sa kojom ima ćerku Helenu.Bio je i na nedavno završenom petom Grandovom festivalu sa tamburaškom pesmom Godine bez nje.
Miloš Bojanić

**Miloš Bojanić** (Ruhotina kod Bijeljine, FNRJ, 16. oktobar 1950) je bosanski pevač pop-folk muzike.

Njegove pesme poznate su na prostorima bivše Jugoslavije, a naročito u Srbiji, Bosni i Hercegovini i Crnoj Gori. Više od trideset godina je na estradi. Živi u Novom Sadu.

Njegovi sinovi, Bane i Mikica, takođe su pevači.

Pobednik je druge sezone rijaliti šoua Farma (2010) i učesnik rijaliti šoua *Dvor* (2011).

## Diskografija

* Hej Mladosti, Ej Zivote (1984)
*Tako, Tako, Samo Tako (1985)
*Milos Bojanic (1986)
*Zato Sto Sam Dobar Bio (1986)
*Bosno Moja, Jabuko U Cvetu (1987)
*Milos Bojanic (1988)
*Milos Bojanic (1988)
*Imala Si Srece (1989)
*Volim Te (1990)
*Preboleću (1992)
*Milos Bojanic (1993)
*Milos Bojanic (1994)
*Milos Bojanic (1995)
*Digi digi daj (1996)
*Pade sneg na Đurdevdan (1997)
*Milos Bojanic (1999)
* Prijatelj Samoce (2000)
* Milos Bojanic (2001)
*Milos Bojanic (2002)
*Hajmo na noge (2006)

## Vanjske veze
* Mlada žena osvežava (intervju sa Milošem Bojanićem)
Katarina Živković

**Katarina Živković** (2. jul 1989, Leskovac) je srpska pop-folk pevačica. Postala je poznata širokoj javnosti učešću u Zvezdama Granda 2007, a svoju popularnost stiče nakon pobede u trećoj sezoni rijaliti-šou programa Farma. U vezi je sa Branislavom Jankovićem koji je isto učestvovao na Farmi.

## Muzička karijera

* (2007) Kad te ne volim 
* (2008) Čuvaću tvoju sliku 
* (2009) Može crni, može plavi (Duet Silvija Nedeljković) 
* (2010) Ako se rastanemo jednom III Grand festival
* (2011) Ko me zna 
* (2011) Ljubav
* (2012) Ovo je zemlja Srbija
* (2012) Slaži me još jednom (Duet Rade Davidović)
* (2012) Devet meseci IV Grand festival
* (2012) Da mi je
Zvijezde pjevaju

***Zvijezde pjevaju*** je hrvatska zabavno-pjevačka televizijska emisija čiji su voditelji Barbara Kolar i Duško Ćurlić. Predstavlja hrvatsku inačicu britanske TV-emisije ''Just the Two of Us''.

## Premisa
U emisiji se natječe 8 zvijezda iz društvenog života u paru s profesionalnim pjevačima. Zvijezde izvode duete sa izabranim partnerima, a u svakoj emisiji *(izuzev prve)* jedan par biva eliminiran.

Nakon svake izvedbe žiri daje primjedbe izvedbi i ocjene od 1 do 10. Sudačke ocjene se zbrajaju s glasovima TV gledatelja i par s najmanjim zbrojem ispada, što je format sličan emisiji Ples sa zvijezdama.

## Pregled emisije

## Suci

## Sezone emisije
### 1. sezona
Prva sezona je počela 7. travnja 2007. i završila je 3. lipnja 2007. godine.

 U noći nakon 5. emisije, Borisu Novkoviću je umro otac (Đorđe Novković) pa su on i Iva odustali od natjecanja.

### 2. sezona
Druga sezona je počela 8. ožujka 2008. i završila je 26. travnja 2008. godine.

### 3. sezona
Treća sezona je počela 14. ožujka 2009. i završila je 2. svibnja 2009.

**Pjesme:**

**Boldani tekst** označava pjesmu koja su profesionalni pjevači otpjevali kao bonus prije proglašenja rezultata.

*Italik tekst* označava pjesmu para koji je u toj emisiji ispao.

**Žanrovi:**

### 4. sezona
Četvrta sezona je počela 13. ožujka 2010. i završila je 1. svibnja 2010.

**Pjesme:**

**Boldani tekst** označava pjesmu koja je otpjevana kao bonus.

*Italik tekst* označava pjesmu para koji je u toj emisiji ispao.

**Žanrovi:**

### 5. sezona
Peta sezona je započela 19. ožujka 2011. i završila je 7. svibnja 2011. 

**Pjesme:**

**Boldani tekst** označava pjesmu koja je otpjevana kao bonus.

*Italik tekst* označava pjesmu para koji je u toj emisiji ispao.

**Žanrovi:**

### 6. sezona
Šesta sezona (specijal) je počela 7. siječnja 2012. i završila je 11. veljače 2012. godine. 

## Vanjske veze
* "Zvijezde pjevaju" na stranici HRT-a
Lista gostujućih uloga u seriji Loza

U hrvatskoj dramskoj TV-seriji "Loza", gostovali su brojni glumci, pjevači i ostali umjetnici. Njihovo pojavljivanje u seriji najčešće je limitirano na samo nekoliko epizoda.

## Gostujući likovi
po abecednom redu
* Alan Katić - ovršitelj
* Anđelko Babačić - otočanin #1 
* Božidar Košćak - biskup 
* Branko Smiljanić - kritičar
* Danira Gović - Tonka 
* Igor Vlahović - Siniša 
* Ines Cokarić - Sanja
* Ivan Brkić - Mršić 
* Joško Ševo - Ante Strikanov 
* Judita Franković - Ana 
* Karmen Sunčana Lovrić - prostitutka 
* Lulu Bradica - Kuzmina kći 
* Mladen Čutura - Bilokapić
* Neva Baranović - časna Klara
* Nikša Butijer - Jozo 
* Nikola Dabac - policajac 
* Robert Roklicer - Miro 
* Roni Lepej - Jakov 
* Samir Vujčić - odvjetnik Jelinčić
* Vinko Čelić - otočanin #2
* Zvonimir Zoričić - Don Jurić

## Vanjske veze
*
Punom parom (TV serija)

**Punom parom** je jugoslavenska humoristična TV serija koja je se od 1978. do 1980. emitirala na programu Televizije Zagreb u okvoru mreže JRT. U središtu radnje tipični je radni kolektiv – tvornica žice, iz razdoblja samoupravnog socijalizma.

*Truba* je zadnja (sedma), nikad prikazana epizoda druge sezone serije Punom parom premijerno emitirane 1980. godine na tadašnjoj Televiziji Zagreb. Emitirana je 18. rujna 2012. unutar ciklusa *Zabranjeni* na HRT 3.

## Pregled serije

## Glumačka postava
### Glavna glumačka postava

## Epizode
### Sezona 1.

### Sezona 2.

## Izvori

## Vanjske veze
*
Just the Two of Us (TV serija)

***Just the Two of Us*** () je britanska zabavna reality emisija koja se originalno emitirala na programu BBC One od 2006. do 2007. Sastoji se od dvije sezone; u svakoj je sudjelovalo po osam parova koje su činili jedan britanski celebrity i profesionalni pjevač i pjevali duet kako bi osvojili nagradu u finalnoj emisiji. Format se temeljio na popularnoj BBC-jevoj emisiji *[[Strictly Come Dancing]]* koja je umjesto pjevačkih vještina testirala plesačke sposobnosti natjecatelja. Iako je skinuta s programa nakon dvije sezone, stekla je veliku popularnost u svijetu kroz razne lokalne verzije. U Hrvatskoj se lokalna verzija emitirala pod naslovom *[[Zvijezde pjevaju]]*.

## Vanjske veze
* 
*
Vaud

**Kanton Vaud ** (francuski: *Le Canton du Vaud*, njemački: *Kanton Waadt*) je jedan od 26 švicarskih kantona na krajnjem zapadu zemlje. Po površini je jedan od većih kantona.

Glavni i najveći grad kantona je Lausanne, koji leži na obali Ženevskog jezera.
## Vanjske veze
* Službena stranica kantona Vaud ,
Neuchâtel (kanton)

**Kanton Neuchâtel ** (francuski: *République et Canton de Neuchâtel*, njemački: *Kanton Neuenburg*) je jedan od 26 švicarskih kantona na sjeverozapadu zemlje. Po površini je jedan od manjih kantona.

Glavni i najveći grad kantona je Neuchâtel.
## Vanjske veze
* Službena stranica kantona Neuchâtel
Uri (kanton)

**Kanton Uri** je jedan od 26 švicarskih kantona u sredini zemlje. Po površini je jedan od manjih kantona.

Glavni i najveći grad kantona je Altdorf.
## Historija
*Kanton Uri* je jedan od tri kantona koji su se udružili još - 1291. i bili nukleus oko kog se vremenom stvorila Švicarska konfederacija. Po predanju iz njega je potekao i švicarski nacionalni junak - Wilhelm Tell.
## Vanjske veze
* Službena stranica kantona Uri
Štimovanje

**Štimovanje** (, , , , ) je usaglašavanje tonske visine muzičkih instrumenata prema *osnovnom* ili kamernom tonu.

## Podela instrumenata prema štimovanju
Štimovanje kod muzičkih instrumenata može biti:
# **Fiksirano** - instrument je izvođaču već naštimovan i on ne treba da ga štimuje. To je slučaj kod klavira, metalofona, zvona.
# **Slobodno** - izvođač mora da štimuje instrument. To je slučaj kod duvačkih, gudačkih i nekih udaračkih instrumenata.

## Štimovanje muzičkih instrumenata
* Na *duvačkim instrumentima* štimovanje se vrši izvlačenjem ili uvlačenjem za to predviđenog dela instrumenta (cev, burence, jezičak).
* Na *žičanim instrumentim*a štimovanje se vrši okretanjem čivija, tj. zatezanjem i opuštanjem žica.
* Štimanje nekih *udaračkih instrumenata* vrši se okretanjem metalnih leptira koji zatežu i otpuštaju kožu i samim tim podižu ili spuštaju tonsku visinu instrumenta.
* Klavir takođe može da se štimuje iako je njegov štim fiksiran. To se čini obično kada mu "popusti štim". Klavire štimaju majstori koji se zovu klavir-štimeri. Kako su žice na klaviru pričvršćene za metalne čivije, njihovim zatezanjem i otpuštanjem vrši se štimovanje klavira.
* Orkestarsko štimanje je malo drugačije. U manjim ansamblima, obično se drugi instrumenti štimaju prema prvim. Ako je to *gudački orkestar*, prva violina odsvira ton **a<sup>1**, prema kojem ostali članovi zvučno usklađuju istoimeni ton na svom instrumentu. U simfonijskom orkestru obično oboa odsvira ton a1 po kojem se čitav orkestar štimuje.



**Napomena.**
U ansamblima gde postoji neki instrument sa fiksiranim štimom (harmonika, klavir, sintesajzer) svi instrumenti se prema njima štimuju.


## Prema čemu štimujemo muzičke instrumente
Međunarodnim sporazumom koji je potpisan 1939. godine, dogovoreno je da **kamerni ton**, **kamerton** ili *normalno a*, ima frekvenciju od **a<sup>1</sup> = 440&nbsp;Hz** i da služi za što tačnije određivanje odnosa tonova po visini, tj., da bude zvanična standardna visina za štimovanje muzičkih instrumenata i davanje intonacije pri horskom pevanju.

### Sprave za štimovanje instrumenata

* Kada se *[[zvučna viljuška]]* dovede u stanje vibracije, emituje *osnovni* ili kamerni ton prema kome se štimuju muzički instrumenti.
* Postoje različite vrste *štimera u obliku trubica* (za gitaru, violinu...) na kojima se ton dobija duvanjem u otvor koji u sebi ima pisak. Svaka trubica daje drugi ton.
* Danas postoje različite vrste *digitalnih štimera* (za gitaru, bas...) koji omogućuju najtačnije štimovanje instrumenata. Mnogi digitalni štimeri imaju ugrađen i mikrofon i ulaz za gitarski kabl i opciju za sniženje štima od pola tona, pregledan ekran itd.

## Povezano

* [Štimovanje [klarinetista] i klarinet]
* Spisak muzičkih instrumenata
* Transpozicija
* Čitanje s lista
* Muzičar
* Zvučna viljuška

## Reference
Loza (TV serija)

**"Loza"** je hrvatska dramska televizijska serija koja se od 2011. do 2012. emitirala na programu HRT. Temeljila se na scenariju Vlade Bulića, a glavni redatelji su bili Goran Rukavina i Dario Pleić.

## Radnja
Glavnina radnje vrti se oko mladog para, Maje i Frane, koji dolaze iz Zagreba na otok Kampar kako bi si tu osigurali egzistenciju i osnovali obitelj. Frane je sin uglednog otočkog vinara Vinka Radovanija s kojim želi unaprijediti obiteljski biznis. Da bi u tome uspjeli, moraju širiti nasade loze pa su bacili oko na veliko zemljište smješteno tik uz more. Međutim, isto zemljište bi rado kupio i Zvonimir Gamulin, Majin otac, inače građevinski tajkun, porijeklom s istog otoka.

## Glumačka postava
### Glavna glumačka postava

### Sporedna glumačka postava

### Gostujuće uloge

## Ekipa

## Reference

## Vanjske veze
*
Thurgau

**Kanton Thurgau** koji put zvan *Thurgovia* je jedan od 26 švicarskih kantona na sjeveroistoku zemlje. Po površini je jedan od srednjih kantona koji leži uz obale Bodenskog jezera.

Glavni i najveći grad kantona je Frauenfeld.

## Vanjske veze
* Službena stranica kantona Thurgau
Messel

**Messel** je njemačko mjesto u pokrajini Darmstadt-Dieburg u Hessenu, u blizini Frankfurta. Mjesto je najpoznatije po jednom od najvažnijih nalazišta fosila na svijetu, Drevnom kopu Messela (slika desno).

## Historija

Naselje se prvi put spominje kao *Masilla* u kodeksu opatije u Lorschu. Pripadao je dinastiji Groschlag od oko 1400. do 1799. god. Nakon što je ova dinastija ostala bez muških potomaka trebao je pripasti nadbiskupu Mainza, no stanovništvo je željelo da vladaju ženski potomci dinastije. Naposlijetku je nadbiskup von Albini okupirao naselje s vojskom od 50 husara. God. 1806., selo je pripalo Vojvodstvu Hessen.

## Drevi kop Messela
Drevni kop Messela, stari kamenolom, je važno nalazište fosila iz Eocena. Isprva se tu od 1859. god. kopao lignit, da bi 1900. god. bili otkriveni fosilni ostaci koji su se značajno počeli izučavati tek 1970ih. od 1974. god. obustavljena su iskorištavanja lokacije i lokalnom stanovništvu je bilo dozvoljeno da iskapaju fosile. Arheolozi amateri su razvili tehniku "prebacivanja fosila", tj. zaštitu fosilnih naalaza uporabom epoksi smole i lakova; tehnika koja se i danas koristi.

Kada je lokacija trebala biti pretvorena u odlagalište otpada, lokalno stanovništvo je obustavilo iskapanja i grad Hessen ju je otkupio 1991. god. Upisan je na UNESCOv popis mjesta svjetske baštine u Europi (1995.) kao jedino nalazište fosila koje je mjesto svjetske baštine. Iako se i danas pronalaze mnogi fosili, ovaj kop sve više ima i turistički značaj.


file:Museum Messel fg01.jpg|Paleontološki muzej u Messelu
file:Darwinius masillae PMO 214.214.jpg|Fosil ranog primata *[[Darwinus Masillae]]* s karakteristikama antropoida.
file:Kopidodon Senckenberg 2007-01.JPG|Maleni sisar *[[Kopidodon]]* s jasno ocrtanim krznom
file:Palaeoperca proxima.jpg|*[[Paleoperca proxima]]* je samo jedna od više od 10,000 fosila raznih riba pronađenih u Messelu.
file:Propalaeotherium hassiacum Oslo.jpg|*[[Propalaeotherium]]*, stariji predak konja.


## Reference

## Literatura

* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 

## Vanjske veze

* Fosili iz Messela
Babelsberg

**Babelsberg** je najveći dio grada Potsdama u pokrajini Brandenburg u Njemačkoj, a dobio je ime po malenom brdu na obali rijeke Havel. Najpoznatiji je po slavnoj palači i parku Babelsberg koji su dio zaštićene UNESCOve svjetske baštine Palače i parkovi Potsdama i Berlina, ali i po studiju Babelsberg koji je povijesno središte njemačke flmske industrije, najstarijeg velikog filmskog studija u Europi.

Godine 1833. princ Wilim I. Hohenzollern je dobio od svog oca Fridrika Vilima III., pruskog kralja dozvolu za gradnju ljetnje rezidencije za sebe i svoju ženu, Augustu Saxe-Weimar-Eisenach, i to n obronku brda Babelsberg koji gleda na rijeku Havel. Prve planove u neogotičkom stilu uradio je Karl Friedrich Schinkel, no oni nisu zadovoljili prinčeve ambiciozne želje, koji je u međuvremenu postao prijestolonasljednikom jer njegov stariji brat, pruski kralj Fridrik Vilim IV., nije imao djece. Proširene planove završio je Friedrich Ludwig Persius i izveo ih do 1849. godine, a njegov park izveli su Peter Joseph Lenné i Hermann von Pückler-Muskau.

Babelsberg je postao njegov rezidencijom kada je Vilim proglašen pruskim, ali i njemačkim kraljem. Ovdje je 23. rujna 1862. godine, nakon privatnog razgovora s njemačkim premijerom, Bismarckom, odustao od abdikacije.

Studio Babelsberg je nadaleko poznat kao medijski centar i nastariji veliki filmski studio na svijetu. U Balbesbergu se nalazi i državni emiter RBB (Rundfunk Berlin-Brandenburg), sjedište Njemačkog medijskog arhiva, astrofizički institut Potsdam, dok se u obližnjem Neubabelsbergu nalazi Hasso Plattner institut za računalni programski inženjering.

Godine 1990. palača sa svojim parkom upisana je na UNESCOv popis mjesta svjetske baštine u Europi zajedno s drugim palačama i parkovima u Potsdamu.

## Izvori
* Paul Sigel, Silke Dähmlow, Frank Seehausen und Lucas Elmenhorst, Architekturführer Potsdam - Architectural Guide, Dietrich Reimer Verlag, Berlin 2006, .

## Vanjske veze

* Babelsberg na www.potsdam.de  (njem.)
* Palača Babelsberg  (engl.)
Miroslav Spalajković

**Dr Miroslav Spalajković** (18. april 1869. godine, Kragujevac, Kneževina Srbija – 4. februar 1951. godine, Sevr, Francuska) je bio srpski političar i diplomata.

Za vreme prvog svetskog rata je poslanik Kraljevine Srbije na ruskom dvoru u Petrogradu, gde je, pre i za vreme oktobarske revolucije, igrao značajnu ulogu.

Tokom drugom svetskog rata u okupiranoj Srbiji je bio "siva eminencija kvislinške vlade", najuticajniji savetnik Milana Nedića.

## Biografija

Miroslav Spalajković je rođen u porodici bogatog kragujevačkog trgovca. Studirao je pravo u Parizu, gde je 1897. doktorirao sa tezom o međunarodnopravnom položaju Bosne i Hercegovine pod austrougarskom okupacijom. U diplomatskoj službi Kraljevine Srbije nalazio se od 1900. godine. Bio je sekretar poslanstva u Petrogradu od 1900. do 1904, a zatim, od 1904. do 1906, konzul u Prištini. Za šefa Konzularnog odeljenja Ministarstva inostranih dela imenovan je 1906, a naredne godine za načelnika istog ministarstva. Na ovom položaju ostao je do 1911, kada je postavljen za poslanika u Sofiji, gde je učestvovao je u sklapanju Balkanskog saveza. Od 1913. do 1919, u godinama Prvog svetskog rata i Februarske i Oktobarske revolucije, bio je poslanik Srbije u Rusiji, odnosno Kraljevine SHS u kontrarevolucionarnoj Severnoj oblasti za vreme građanskog rata.

U novostvorenoj državi Spalajković je 1920. postao ministar bez portfelja u vladi Stojana Protića, a potom i narodni poslanik radikala u Ustavotvornoj skupštini. U više navrata bio je vršilac dužnosti ministra inostranih dela Kraljevine Srbije, odnosno Kraljevine Srba, Hrvata i Slovenaca, koje je kao delegat predstavljao prilikom sklapanja mira u Bukureštu (1913) i Lozani (1922/1923), kao i na prva dva zasedanja skupštine Društva naroda (1920. i 1921). Kao bliski prijatelj kralja Aleksandra Karađorđevića, Spalajković je 1922. postavljen na ključno mesto poslanika u Parizu, na kome je i ostao sve do penzionisanja 1935. godine. U vreme Drugog svetskog rata podržavao je režim generala Milana Nedića i bio jedan od njegovih glavnih ideologa. Spalajković je 1943. objavio paškvilu protiv SPC, kojom ju je denuncirao kod okupatora, a naslov je bio „Crvene vladike“.

Uoči oslobođenja Beograda, Nemci su srpsku kvislinšku vladu 16. oktobra 1944. prebacili u Kicbil u Austriji, i smestili u hotel "Grand":

Poslednje godine života proveo je u emigraciji. Umro je u Francuskoj 1951. godine.

## Izvori

## Literatura
* Arhiv Srbije
Cecilienhof

**Palača Cecilienhof** (njemački: *Schloss Cecilienhof*) je palača u sjevernom djelu Novog parka (*Neuer Garten*) u Potsdamu, u blizini jezera Jungfernsee, koji je 1990. god. upisan na UNESCOv popis mjesta svjetske baštine u Europi kao jedan od zaštićenih spomenika Potsdama i Berlina.

Cecilienhof je posljendja palača koju je podigla pruska dinastija Hohenzollern. Podigao ga je njemački car Vilim II. za svog sina, prijestolonasljedniks Vilima i njegovu ženu vojvotkinju Ceciliju od Mecklenburg-Schwerina. Palaču je dizajnirao arhitekt Paul Schultze-Naumburg po uzoru na ladanjske kuće engleskih Tudora (točnije prema dvoru 'Bidston' (kasnije 'Hillbark') na poluotoku Wirral), a izgrađena je između 1914. I 1917. god. Unutrašnjost je uređena prema Paul Troost Paula Troosta, inače dizajnera brodskih interijera.

Ova građevina od opeke i drvenih okvira trebala je imati 6 dvorišta, i 55 izrezbarenih dimnjaka od opeke već 1915. god. No, izbijanjem Prvog svjetskog rata, gradnja je usporena i princ Vilim i princeza cecilija su se uselili u nju tek u kolovozu 1917. god. Već slijedeće godine princ Vilim je, zajedno s ocem, pobjegao u izgnanstvo, a princeza Cecilija je ostala živjeti u palači sve do dolaska Crvene armije u veljači 1945. god.

U palači je od 17. srpnja do 2. kolovoza 1945. god. održana Potsdamska konferencija, a njene prostorije su uvelike promijenjene kako bi odgovarale različitim ukusima sudionika konferencije. Winston Churchill, te kasnije Clement Attlee, Josif Staljin i Harry S. Truman su svoje sastanke održavali za okruglim stolom u Velikoj dvorani. Dana 26. srpnja 1945. god., Churchill i Truman su objavili Potsdamsku deklaraciju kojom su definirani uvjeti predaje Japana, dok je Truman iz dvorca već dao naredb da se bace atomska bombaatomske bombe na HiroshimaHirošimu i Nagasaki.

Danas je Cecilienhof muzej, ali i hotel koji je 30. svibnja 2007. god. bio mjesto održavanje samita ministara vanjskih poslova država G8.

## Vanjske veze

* Potsdam iz zraka - Schloss Cecilienhof 

## Bilješke i izvori
Intonacija

Izraz **intonacija** (, , , , ) je latinska reč koja u muzici ima više značenja:

1. Odnos tonskih visina pri izvođenju:

:a) To je otpevani ili odsvirani ton, interval ili akord od strane horovođe na početku probe sa horom ili javnog izvođenja neke horske kompozicije. Tada svaki pevač čuje i "uzme" početni ton svoje deonice (vidi ***[[a kapela]]***).

:b) Kamerni ton **a<sup>1</sup>** kojeg klavirista daje instrumentalnom solisti sa kojim treba da svira na probi ili muzičkom nastupu.

:v) Kamerni ton **a<sup>1** kojeg oboista svira orkestarskim muzičarima da bi mogli da naštimuju tj. usaglase tonske visine svojih instrumenata pre probe u orkestru ili na javnom nastupu.

2. Veština tačnog intoniranja (*vidi [[slofeđo]]*).

3. Početak gregorijanskog liturgijskog napeva.

4. Kratak uvodni komad u orguljskoj muzici.

## Povezano

* [Štimovanje [klarinetista] i klarinet]
* Transpozicija
* Korepeticija
* Zvučna viljuška
* Štimovanje
* Čitanje s lista

## Reference
Nidwalden

**Kanton Nidwalden** je jedan od 26 švicarskih kantona u sredini zemlje. Po površini je jedan od manjih kantona koji leži uz obale Lucernskog jezera.

Glavni i najveći grad kantona je Stans.
## Historija
*Nidwalden* je zajedno s Obwaldenom još - 1291. ušao u savez s kantonima Uri i Schwyz, to je bio nukleus oko kog se vremenom stvorila Švicarska konfederacija. 
## Vanjske veze
* Službena stranica kantona Nidwalden
St. Gallen (kanton)

**Kanton St. Gallen** je jedan od 26 švicarskih kantona na istoku zemlje. Po površini je jedan od većih kantona.

Glavni i najveći grad kantona je St. Gallen.
## Historija
Teritorij tog kantona, nije poput ostalih bio rezultat historijskih okolnosti, već je umjetno stvoren od Napoleona u vrijeme dok je stvarao Švicarsku konfederaciju. Kao nukleus poslužile su mu zemlje koje su dotad pripadale Opatiji Sankt Gallen.
## Vanjske veze
* Službena stranica kantona St. Gallen
Aarau

**Aarau** je grad od 21,268 stanovnika, on je i glavni grad švicarskog Kantona Aargau.

Iako je naizgled malen, on je zapravo centrar kraja u kom živi oko 100.000 stanovnika i radi oko 30.000 ljudi.

## Geografija
Aarau leži na sjeveru Švicarske po južnim obroncima Masiva Jura, na desnoj obali rijeke Aare, zapadno od Züricha.

## Historija
Aarau je niknuo oko 1240 kao feud grofova od Kyburga. Od 1264. njime vladaju Habsburgzi, sve do 1415. kad su ga zauzele snage Berna, pa su odtada njime vladali bernski biskupi.

On je 1798 postao prvi glavni grad tek stvorene Helvetska Republika, to je bio samo šest mjeseci, ali je odtada kantonalni.

## Znamenitosti
Od historijskih znamenitosti Aarau ima par tornjeva iz 13. vijeka, crkvu dovršenu 1471., gradsku vijećnicu iz 1762. i kantonalnu biblioteku u kojoj se čuva Biblija sa fusnotama vjerskog reformatora Ulricha Zwinglia.

Sjeveroistočno od grada leže ruine Zamka Habsburg, ili Jastrebova zamka (Habichtsburg) iz kog su potekli Habsburgzi, a istočno srednjovjekovni zamak Lenzburg u kom su danas smješteni historijski muzej i konferencijski centar.

## Privreda
Aarau je snažan industrijski centar u kom se proizvode prehrambeni proizvodi, pića, ektrični aparati, mašine i precizni instrumenti.

## Gradovi pobratimi
*  Delft, Nizozemska
*  Reutlingen, Njemačka
*  Neuchâtel, Švicarska

## Reference

## Vanjske veze

* ''Stadt Aarau'' (službene stranice)
Rammelsberg

**Rammelsberg** je planina u blizini njemačkog grada Goslara visoka 636 m. Rudnici Rammelsberga su najdulje iskorištavani rudnici na svijetu, u razdoblju od preko 1000 godina, i kao takvi su UNESCOva svjetska baština.

## Historija

Rudarstvo u Rammelsbergu je prvi put spomenuto u saskim kronikama Widukinda iz Corveya *Res gestae saxonicae sive annalium libri tres*, iz oko 968. god. No, novijia arheološka istraživanja pretpostavljaju da je na lokaciji Düna (blzu Osterodea) rudarstvo postojalo još 2,000 godina ranije. Najstarija naselja potječu iz 3. i 4. st., a nalaze se oko 30&nbsp;km južno od Rammelsberga. U njima je pronađena ne samo pred-industrijska oprema za taljenje, nego i ostaci rudače za koju je bez sumnje identificirano da potječe iz Rammelsberga.

Privučen bogatim nalazima srebra Henrik II., car Svetog Rimskog Carstva, je 1005. god. dao izgraditi Kaiserpfalz na južnom obronku Rammelsberga. Rudnici su postali carskim posjedom, te kasnije posjedom carskog grada Goslars. God. 1552., prava su pripala vojvodi Henriku V. od Brunswick-Lüneburga. Iz rudnika u Rammelsbergu pretpostavlja se kako je izvađeno oko 27 milijuna tona rudače. Kontinuiranost iskorištavanja rudnika u Rammelsbergu se odvijala u više faza. Izvorno je bio rudnik srebra, poslije se vadi bakar, i naposlijetku olovo. Rudača je sadržavala u prosjeku 14% cinka, 6% olova, 2% bakra, 1 g/t zlata i 140 g/t srebra. Ležišta rudače su osiromašena tek 1980ih i tvrtka Preussag ih je zatvorila 1988. god. Tada je osnovan i Muzej rudarstva u Goslaru kako bi se sačuvala povijest rudarstva i rudarske opreme; danas jedan od prestižnih muzeja europske industrijske baštine.

## Napomene

* Stoppel D., *Spuren des Bergbaus im Westharz*, časopis Akad br. 20, Geowiss, Hannover, 2002. str. 77.–84.

## Vanjske veze
* Službene stranice
;Ostali projekti
Moje 3

**Moje 3** je ženska muzička grupa iz Srbije, osnovana početkom 2013. sa ciljem da učestvuje na Beosongu. Grupu čine tri devojke, finalistkinje Prvog glasa Srbije — Mirna Radulović, pobednica, Nevena Božović, druga, i Sara Jovanović, treća.

Sa 10.994 glasa dobijena SMS porukama, grupa je prošla u filano veče, dok je sa 25.959 glasova postala predstavnik Srbije na Evroviziji. Devojke će 14. maja 2013. u Malmeu nastupati na prvom polufinalu takmičenja.

One će pevati pesmu *[[Ljubav je svuda]]*, koju je komponovao Saša Milošević Mare, dok je tekst napisala Marina Tucaković. Inače, sem mogućnosti učešća na Evroviziji, pobednice su osvojile trofej *Beosonga* kao i novčanu nagradu od 5.000 evra u dinarskoj protivvrednosti.

## Članice
;Mirna Radulović (5. jul 1992)
:Mirna je rođena 1992. u Subotici. Pobednica je druge sezone muzičkog takmičenja Prvi glas Srbije, koje se prikazuje na Prvoj srpskoj televiziji. Pre prijavljivanja za ovaj šou, bila je pevačica u lokalnom bendu. Kao nagradu dobila je snimanje i promociju svog debitantskog albuma u vrednosti od 100.000 evra, što se tek očekuje.

;Nevena Božović (15. jun 1994)
:Nevena je rođena 1994. u Kosovskoj Mitrovici. Na Prvom glasu Srbije 2013. osvojila je drugo mesto. Kao mala, dobila je nagrade na više dečjih festivala, kao što su „Cvrkuti sa Ibra“ i „Čarolija“. Na izboru za predstavnika Srbije na Dečjoj Evroviziji 2007. nastupila je sa baladom *Piši mi* i osvojila maksimalan broj poena. Na glavnom takmičenju, 8. decembra u Roterdamu, osvojila je treće mesto sa 120 poena.

;Sara Jovanović (29. oktobar 1993)
:Sara je rođena 1993. u Rimu. Na Prvom glasu Srbije 2013. osvojila je treće mesto. Ona se sa 16 godina iz Italije preselila u Srbiju, te je imala poteškoća sa govorom srpskog. I danas najviše peva strane pesme. Učestvovala je i u projektu *Bambi neguje buduće šampione* preduzeća Bambi-Banat, s ciljem podrške obrazovanju mladih stanovnika Srbije putem obezbeđivanja redovnih užina i časova fizičkog vaspitanja.

## Reference

## Vanjske veze
Jarmila Bohušova

**Jarmila Bohušova** (7. avgust 1975. Bački Petrovac, Srbija) je slovačka pevačica, koja živi u Gložanu. Poreklom je vojvođanska Slovakinja.

## Biografija
Rođena je 1975. u Bačkom Petrovcu kao Jarmila Šimonova. U rodnom mestu je pohađala osnovnu školu „Jan Čajak i gimnaziju Jan Kolar. U obe škole je nastupala u školskom horu. Završila je višu ekonomsku školu i radi kao ekonomista. Bavi se i pevanjem, a nastupala je u Kulpinu, Bačkom Petrovcu, Kisaču ... Učestvuje i u programima za decu sa posebnim potrebama. Godine 2011. objavila je drugi album. Udata je za gložanskog političara Jana Bohuša sa kojim ima 19-godišnju ćerku.

## Albumi
Prvi album:
* Halo,halo () 
* Samo sada vidim mili ()
* Bez reči ()
* Tvoje oči ()
* Daj mi ruku bože ()
* Bili smo par ()
* Samo sam žena ()
* Smej,samo se smej ()
* Sunce kad zađe ()

Drugi album:
* Jedina ()
* Amerika ()
* Neotkri nikad ()
* Na svitanju ()
* Povratak kući ()
* Ja imam, ja dam ()
* Da l te voleti znam ()
* Imam tu toplu dlan ()
* Molitva za Tebe ()
* Sanjam ()
* Na mene nemisliš ()
* Bez Tebe ()
* Stari Cigan ()
* Samo Ti ()
* Sunce u očima ()

## Vanjske veze
* http://www.rtv.rs/sr_lat/vojvodina/svadba-nekad-i-sad-danas-u-kulpinu_211045.html?utm_source=feedburner&utm_medium=feed&utm_campaign=Feed%3A+RtvSveVesti+%28RTV+poslednje+vesti%29 RTV- nastup pevačice u Kulpinu
* http://www.backipetrovac.rs/nasarec/40_Nasa_Rec_15_01-02_09_srpski_deo.pdf"Naša reč"- Promocija CD-a Jarmile Bohušove
Ljubav je svuda

**Ljubav je svuda** naziv je pesme srpske ženske pop grupe Moje 3 kojom će one 14. maja 2013. u Malmeu nastupati na prvom polufinalu Pesme Evrovizije 2013.

Grupu čine tri devojke, finalistkinje Prvog glasa Srbije – Mirna Radulović, pobednica, Nevena Božović, druga, i Sara Jovanović, treća. Sa 10.994 glasa dobijena SMS porukama, grupa je prošla u filano veče Beosonga, srpskog izbora za predstavnika na Evroviziji, dok je sa 25.959 glasova i postala predstavnik Srbije. Pesmu je komponovao Saša Milošević Mare, dok je tekst napisala Marina Tucaković.

Pesma govori o u vezi sa ljubavlju zbunjenoj devojci (Nevena). Ona traži savete, koje i dobija od svog anđela (Mirna) i đavolka (Sara). Kako ne može da se odluči koga pre da posluša, ona dela prema smernicama oba savodavalaca (*malo hoću, malo neću*; *malo volim, malo ne volim*). Njenu zbunjenost stvara ogromna zaljubljenost (*probala bih svašta sa njim*). Devojka i dalje nema pojma šta da radi (*ja kô da sam luda*), dok kraj radnje ove razigrane pop pesme nije striktno definisan.

## Izvori

## Povezano
* Pesma Evrovizije 2013.
* Srbija na izboru za Pesmu Evrovizije

## Vanjske veze
* Pesma na sajtu Radio-televizije Srbije
Wikipodaci

**Wikidata** (engl. izg. ˌwɪkiˈdeɪtə, udomaćeno ʋikidâːta) (od engl. *[[wiki]]* + *data*: podaci), kolaborativno uređena baza znanja kojom operira Wikimedia Foundation. Svrha joj je da pruži zajednički izvor određenih tipova podataka, npr. datumâ rođenja, koje mogu upotrebljavati drugi projekti Wikimedije kao što je Wikipedia. To je slično načinu na koji Wikimedia Commons pruža spremište za medijske datoteke kojima mogu pristupiti svi projekti Wikimedije. Wikidatu pogoni softver Wikibase.

## Historija razvoja

Wikidata je pokrenuta 30. oktobra 2012, i predstavlja prvi novi projekt Fondacije Wikimedije od 2006.

Stvaranje projekta su financirale donacije Allenovog instituta za umjetnu inteligenciju, Fondacije Gordona i Betty Moore te Google, Inc., s ukupno 1,3 miliona €. Inicijalni razvoj projekta je nadzirala Wikimedia Deutschland i bio je razdvojen u tri faze:
# Centralizacija višejezičnih linkova&nbsp;– linkovi između Wikipedijinih članaka o istoj temi na različitim jezicima
# Stvaranje centralnog mjesta za podatke u infokutijama za sve Wikipedije
# Stvaranje i ažuriranje popisa članaka na temelju podataka u Wikidati

Prva faza je pokrenuta 30. oktobra 2012. To je omogućilo da se stvaraju stavke i pune osnovnim informacijama; oznake—imena ili naslovi, aliasi —alternativni izrazi za oznaku, opisi i međujezični linkovi za sve Wikipedijine članke o istoj temi. Svaki članak se identificira jedinstvenim brojem, kome se dodaje prefiks Q—npr. za politiku je to Q7163. Ovo omogućava da se oznake, aliasi i opisi prevode bez favoriziranja jednog jezika.

Wikidata je ispočetka bilo samodostatno skladište višejezičnih linkova. Nijedno jezično izdanje Wikipedije nije moglo imati pristup Wikidati, te je moralo imati vlastite setove višejezičnih linkova. 14. januara 2013. Wikipedija na mađarskomn jeziku je postala prva koja je omogućila opciju višejezičnih linkova preko Wikidate. Ova mogućnost se proširila na Wikipedije na hebrejskom i italijanskom 30. januara. Postavljanje se nastavilo na Wikipediji na engleskom jeziku 13. februara te se planira za sve druge Wikipedije 6. marta.

Prvi aspekti druge faze su postavljeni 4. februara 2013, čime je uvedeno sparivanje ključnih vrijednosti (izjave; ) u Wikidatinim unosima. Vrijednosti su ispočetka ograničena na dva tipa podataka (stavke i slike na Wikimediijnoj ostavi), a drugi tipovi podataka (kao koordinate i datumi) će slijediti kasnije. Pretpostavlja se kako će pristup Wikipedija podacima Wikidate iz druge faze biti postepen kod raznih izdanja Wikipedije. Prve će pristuip dobiti wikipedije na mađarskom, hebrejskom i italijanskom za koje se pretpostavlja da će proces dovršiti do kraja marta.

## Povezano

* Wikipedia
* Wikimedia Commons

## Izvori

## Vanjske veze

* 
* 
*  – coordination page for the project at Meta-Wiki
*  Demo system – lets you try out the current development status
* Wikidata-l – Discussion list for the Wikidata project
* Wikidata-bugs – Bug reporting list for the Wikidata project
1127.

Godina **1127.** (**[[rimski brojevi|MCXXVII]]**) bila je redovna godina koja počinje u subotu (1. 1. po julijanskom kalendaru).

## Događaji
* 9. 1. &ndash; Jingkang incident: Džurčenska vojska dinastije Jin zauzima kinesku carsku prijestolnicu Kaifeng, pri čemu je grad opustošen i opljačkan, a car Qinzong, njegov otac Huizong i gotovo svi pripadnici dinastije Song zarobljeni; izbjegli princ Zhao Gu će nastaviti otpor na jugu Kine; taj događaj označava kraj Sjeverne dinastije Song i početak političke podjele Kine na sjever pod tuđinskom i jug pod kineskom vlašću koji će potrajati više od vijeka i pol.
* 2. 3. &ndash; U Brugesu u atentatu ubijen flandrijski grof Charles Dobri; smrt popularnog vladara izaziva bijes građana i seljaka i nerede koji će poslužiti kao izgovor francuskom kralju Louisu VI za vojnu intervenciju i nametanje vlastitog favorita Guillameua Clitona na mjesto novog grofa.

### Tokom/tijekom godine
* Njemački plemići suprotstavljeni kralju Lotaru III izabiru Konrada III za protivkralja Njemačke, čime započinje dinastija Hohenstaufen.
* Vodeći normanski kneževi stvaraju savez protiv Rogera II od Sicilije. Iste godine Roger vraća nadzor nad pobunjenom Maltom. Kako bi osigurao pomorske veze, kralj sklapa savez sa pomorskom republikom Savona, najvjerojatnije potaknut almoravidskim pljačkaškim prepadima. 
* Srednjovjekovna komuna Milano osvaja susjedni grad-državu Como.
* Prvi spomen konzula u gradu Brescia, što označava da je grad postao samostalna komuna.
* U Buhari (današnji Uzbekistan) dovršen minaret Kalyana.
* Bizantska prijestolnica Carigrad postaje najveći grad na svijetu, nakon što je početkom godine opuštena kineska prijestolnica Kaifeng. (procjena)

## Rođenja

* 18. 10. &ndash; Car Go-Shirakawa od Japana († 1191)
* 27. 11. &ndash; Car Xiaozong od Kine († 1194)
* Constance od Antiohije, kneginja Kneževine Antiohije († 1163) 
* Yang Wanli, kineski pjesnik († 1206)

## Smrti

* 2. 3. &ndash; Charles Dobri, flandrijski grof (* o. 1083)
* Gilla Críst Ua Máel Eóin, opat Clonmacnoisea 
* *vjerojatno* &ndash; Fulcher od Chartresa, francuski kroničar (* o. 1059)

## Reference
Gilla Críst Ua Máel Eóin

**Gilla Críst Ua Máel Eóin** (angliciziran kao **Christian Malone**) (? - 1127) bio je irski historičar i opat Clonmacnoisea. Oskudni historijski izvori navode kako je zajedno sa Tairrdelbach Ua Conchobairom dao podići zvonik u samostanu. Navodi se kao jedan od sastavljača teksta *[[Chronicon Scotorum]]* o ranoj irskoj historiji, a koji je okončan 1150.

## Reference

* http://www.irishtimes.com/ancestor/surname/index.cfm?fuseaction=Go.&UserID=
* http://www.ucc.ie/celt/published/T100016/
Kaljanski minaret

**Kaljanski minaret** je minaret kompleksa džamije Poi-Kaljan u gradu Buhara u današnjem Uzbekistanu, gdje predstavlja najveću od svih lokalnih znamenitosti. Podigao ga je godine 1127. karahanidski vladar Muhamed Arslan-han. Izgrađen je od opeka i visok je 45,6 m. 

Osim u religijske svhe, u doba rata je služio kao osmatračnica.  Kada je u 13. vijeku Džingis Kan osvojio Buharu, bio je njime toliko impresioniran da ga je odlučio poštediti, za razliku od ostatka grada koji je temeljito porušio. . Kasnije je stekao i nadimak "Kula smrti", s obzirom da se sve do 1870-ih, te kraće vrijeme u doba ruskog građanskog rata koristio za egzekuciju osuđenika koji su bacani s njegovog vrha. 

## Izvori
Protivkralj

**Protivkralj**, **protukralj** ili **antikralj** (; ) je ličnost koja, najčešće tokom spora oko nasljedstva, sebe proglasi kraljem i to u pravilu nasuprot ličnosti koja se već proglasila ili se barem djelomično smatra legitimnim kraljem. Protivkraljevi se češće spominju u kontekstu izbornih, a rjeđe kod nasljednih monarhija, gdje obično postoje čvrsta pravila o nasljeđivanju. Tada se češće govori o uzurpatorima ili pretendentima na prijestolje.

Oni su igrali važnu ulogu u Svetom Rimskom Carstvu, posebno za vrijeme borbe za investituru kada su rimsko-njemački carevi, kako bi oslabili pape isticali antipape; pape su na to odgovarali isticanjem vlastitih protivkraljeva.

Neki od protivkraljeva su s vremenom uspijevali postati legitimnim kraljevima.

## Popis protivkraljeva
### Znameniti njemački protivkraljevi

## Reference

## Povezano
* Pretendent
Jingkang incident

**Jingkang incident** (), **Poniženje Jingkanga** () ili **Meteži perioda Jingkang** ()  je izraz kojim se u historiji Kine opisuju događaji vezani uz džurčensku opsadu carske prijestolnice Kaifeng, koja je 9. januara 1127. završila zauzimanjem i pustošenjem grada te zarobljavanjem cara Qinzonga i gotovo svih pripadnika vladajuće dinastije Song. Taj je događaj predstavljao kulminaciju dvogodišnjeg sukoba dinastije Song sa Džurčenima, koji su nedugo prije toga kao kineski saveznici bili osvojili područje kitanske dinastije Liao na današnjem sjeveroistoku Kine. U njemu se inače prosvijećeni kineski car Huizong iskazao kao vojnički potpuno nesposoban, a njegova vlada podijeljena oko toga treba li napadače zaustaviti oružjem ili diplomacijom. Džurčeni su to iskoristili kako bi zauzeli grad, te svog vladara Wanyan Shenga proglasili novim kineskim carem uspostavivši vlast dinastije Jin nad sjeverom Kine; zarobljeni var Qinzong i njegov otac Huizong su 9. marta 1127. javno degradirani u pučane i odvedeni u Mandžuriju, čime je simbolički prestala Sjeverna dinastija Song. Princ Zhao Gu je, međutim, uspio izbjeći na jug Kine te tamo osnovao Južnu dinastiju Song koja je uspjela zaustaviti Džurčene u daljem prodoru te godine 1141. sklopila Sporazum u Shaoxingu čime je uspostavljena podjela Kine na sjeverni i južni dio, koja će potrajati sljedeći vijek. Zbog toga, ali i zbog strahovitog pustošenja grada koji je predstavljao središte kineske kulture i nauke, Jingkang incident se tradicionalno opisuje kao jedan od najtraumatičnijih događaja u kineskoj historiji.

## Reference

## Literatura
* Kaplan, Edward Harold. *Yueh Fei and the founding of the Southern Sung*. Thesis (Ph. D.) - University of Iowa, 1970. Ann Arbor: University Microfilms International, 1970.
Constance od Antiohije

**Constance od Antiohije** (1127–1163) bila je kneginja, odnosno formalna vladarica križarske [Kneževine Antiohije od 1130. do smrti.

Rodila se kao jedina kćer kneza [Bohemond II od Antiohija|Bohemonda II i njegove supruge, jeruzalemske princeze Alice. Oca je naslijedila 1130. godine, ali su na samom početku kao regenti Antiohijom vladali njeni rođaci, jeruzalemski kraljevi Balduin II (1130-31) i Fulk (1131-36). Njena majka Alice ju je pokušala udati za bizantskog cara Manuela I Komnena, ali ju je Fulk pretekao i na prevaru udao za Raymonda od Poitiersa koji će vladati Antiohijom do pogibije u bitci kod Inaba 1149. Godine 1153. se Constance preudala za Raynalda od Chatillona, koji je 1160. zarobljen od alepskog emira. Constance je potom vladala Antiohijom dok nije svrgnuta u lokalnom ustanku. Umrla je nedugo potom u izgnanstvu.

## Preci



## Literatura
* Runciman, Steven: Geschichte der Kreuzzüge. dtv, August 2003, 

## Izvori
Herisau

**Herisau**  je grad od 15,780 stanovnika i glavni grad švicarskog Kantona Appenzell Ausserrhoden

## Geografija
Herisau leži na sjeveroistoku Švicarske, jugozapadno od Sankt Gallena u kotlini rijeke Glatt.

## Historija
Herisau je prvi put dokumentiran 837., a njegova crkva 837. Za srednjeg vijeka bio je feud Opatije Sankt Gallen.
Razaran je u dva navrata 1084. i 1248.-49., tako da je njegova današnja crkva sv. Lovre podignuta tokom 16. vijeka. Na brdu iznad grada leže ruine dva zamka Rosenberg i Rosenburg.

## Privreda
Herisau je poznat po stočnom sajmu i kao grad u kom se proizvode pamučne tkanine, metalni  i ektrični artikli. On je i turistička destinacija, u okolici ima puno lječilišta, i polazna je točka planinara za posjet Appenzellerskim Alpama.

## Reference

## Vanjske veze

* ''Stadt Herisau'' (službene stranice)