open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Alu Alhanov

**Alu Alhanov** (Kazahstan, 20. I. 1957), policijski general, predsjednik Čečenije od 30. VIII. 2004. do 15. II 2007., lojalan Moskvi. Nasljednik i bliski suradnik pokojnog predsjednika Ahmada Kadirova, koji je ubijen 9. svibnja za vrijeme svečanog defilea u povodu Dana pobjede. Tom prilikom Alhanov je zadobio lakše ozljede glave.

Poslije vojske završio školu prometne policije. Poslije, kao odlikaš, završio višu policijsku školu u Rostovu, a na kraju i policijsku akademiju SSSR-a. Do rata u Čečeniji radio kao rukovoditelj prometne policije. Nakon dolaska Aslana Mashadova za predsjednika Čečenije, morao je pobjeći u Rusiju.

## Izvori
* Branko Vlahović: *Alu Alhanov novi čečenski predsjednik*, *"Glas Slavonije"*, 31. VIII. 2004, 9.

## Vanjske veze
* The increasingly deadly struggle for power between Kadyrov and Alkhanov Jamestown Foundation, 28. septembar 2006.
* Mosnews coverage of election win 
* Q&A: The Chechen election (BBC News, 27 August, 2004)
* Press Round-up of election (*The Guardian*, 1 September, 2004)
Akito Arima

**Akito Arima** (Osaka, 1930. – Tokyo, 2020.), svjetski poznati japanski fizičar.

## Biografija
Akito Arima je rođen 1930. u Osaki. Studirao je na Univerzitetu u Tokiju, gdje je doktorirao 1958. Godine 1956. postao je znanstveni suradnik na Institutu za nuklearne studije.

1960. postao predavač, a 1964. izvanredni profesor na Odsjeku za fiziku na Univerzitetu u Tokiju. Promaknut je u redovitog profesora 1975. Bio je predsjednik Univerziteta u Tokiju tijekom od 1989. do 1993. Godine 1993. preselio se na Univerzitet Hosei. Od 1993. je znanstveni savjetnik Ministarstva prosvjete, a od 1993. do 1998. predsjednik RIKEN-a.

Bio je gostujući profesor na Sveučilištu Rutgers u New Jerseyju (1967–1968) i profesor na Državnom sveučilištu New York (1971–1973). Godine 1974. sa Francescom Iachellom osnovao je model interakcijskog bozona.

Godine 1998. ušao je u parlament Japana kao član Doma vijećnika (参議院) za Liberalno-demokratsku stranku. Bio je ministar obrazovanja do 1999. za vrijeme vlade Keiza Obuchija. Nakon rekonstrukcije vlade 1999. obnašao je dužnost ravnatelja Muzeja znanosti. Od 2000. bio je predsjednik Japanske zaklade za znanost. Arima je od 2006. služio kao kancelar u Akademiju Musashi od Zaklade Nezu. Također je bio dopisni član Hrvatske akademije znanosti i umetnosti.

Među ostalom, bavio je se i poezijom i bio je jedan od vodećih svjetskih haiku-pjesnika. U Hrvatskoj mu je 2004. izdana zbirka haiku-poezije *"Einsteinovo stoljeće"*.

Umro je 7. decembra 2020. u dobi od 90 godina.

## Izvor
* *"Glas Slavonije"*, 1. IX. 2004, str. 27.
* David Swinbanks, *Akito Arima (1930–2020)* u: *[[Nature]].* sv. 589, 2021, str. 513, .
Ante Anin

**Ante Anin** (1966), njemački arhitekt hrvatskog porijekla iz Düsseldorfa. U Njemačkoj živi od treće godine. Dobitnik je nekoliko uglednih njemačkih i evropskih nagrada za arhitekturu.

Od 1986. do 1990. godine radio je u studiju arhitekture u Wuppertalu. Od 1990. do 1994. godine radio je u različitim arhitektonskim uredima, od 1994. radio je za Stefana Jeromina u Düsseldorfu, a od 1998. godine za Stefana Jeromina i Dimitriosa Fitilidisa. Kasnije postaje suvlasnik arhitektonskog studija "Anin · Jeromin · Fitilidis & Partner".

Jedan od najpoznatijih projekata u Hrvatskoj je Sky Office Tower u Zagrebu.

## Izvor
* Željko Žutelija: *"Ante Anin, dobitnik nagrade Balthasar Neumann"*, "Nedjeljni Jutarnji", Zagreb, 5. IX. 2004, 34-35.
Ivan Fattorini

**Ivan Fattorini** (s nadimkom **Dedek**), hrvatski primarijus, doktor znanosti, kirurg, ravnatelj zagrebačke Klinike za dječje bolesti; sudjelovao u stvaranju slavnog košarkaškog kluba Cibone, muž TV-voditeljice Željke Fattorini. 

## Izvor
* Andreja Šantek: *"Slavni liječnik kojeg svi zovu Dedek"*, "Nedjeljni Jutarnji", Zagreb, 5. IX. 2004, 14-16.
Astolf

**Astolf** ili **Astolfo**, legendarni engleski princ u pratnji *Orlanda Furiosa* (Bijesnog Orlanda); Po Ariostovom epu dobio je od vile lovački rog, kome je zvuk bio toliko prodoran i tako strašan da nijedno živo biće nije moglo izdržati kraj njega.

## Izvor
* *"Pet stoljeća hrvatske književnosti. Knjiga 77: [[Vladimir Nazor]]"*, Zagreb, 1965.
Lacko

Enigmatski potvrdnik: - A - B - C - Č - Ć - D - Dž - Đ - E - F - G - H - I - J - K - L - Lj - M - N - Nj - O - P - Q - R - S - Š - T - U - V - W - X - Y - Z - Ž
-----
**LACKO**, ime odmila prema *Ladislav*, a katkada i prema *Vladimir* (po *"Rječniku osobnih imena"* Mate Šimundića i prema: *Dragislav/Dragoslav, Eulampij, Evilasij, Labud, Ladimir, Lado, Lajoš, Lambert, Lambreht, Landelin, Landolf, Laslo, Lastimir, Laurencij, Laurentij, Lavomil, Lavrentij, Milan, Radisav/Radosav, Radislav/Radoslav, Vjekoslav, Vladomir, Vladislav, Vladivoj, Vlastimir)*. U našoj književnosti sinonim za pjesnika **Vladimira Vidrića** jer su ga tako zvali najbolji njegovi prijatelji.

**Izvor**: *Pet stoljeća hrvatske književnosti. Knjiga 77: [[Vladimir Nazor]]*, Zagreb, 1965.
Afereza

**Afereza** (grč. *aphairesis*: oduzimanje, otimanje, skidanje), **1. a)** ispuštanje jednoga glasa ili više njih na početku riječi; izostavljanje početnog glasa ili sloga u govoru: *tica* umjesto *ptica*, *vamo* umjesto *ovamo*, *ći* umjesto *kći*, *Tonio* umjesto *Antonio*, *Tuna* umjesto *Antun*, *Merika* umjesto *Amerika*, *letrika* umjesto *elektrika*, *rešt* umjesto *arest*. U antičkoj poeziji afereza se katkada vrši zbog metričkih razloga (*ruere* umjeste *eruere*, *temnere* umjesto *contemnere*). **b)** osobito u klasičnim jezicima, izostavljanje kratkoga vokala pred dugim vokalom u govoru (*demkracija* umjesto *demokracija*). **2)** u pravničkoj terminologiji, nasilnooduzimanje, otimanje, pljačka, otimačina. **3)** u medicini, uklanjanje suvišnog ili onesposobljenog dijela ljudskog tijela. *Suprotno*: apokopa, prosteza; *Usp.*: epenteza, epiteza

Vatroslav Jagić **aferezu** nazive **odsuvak** (prema češkom *odsuvka*). Naši priručnici, izgleda, ne bilježe ni pridjev, a ni glagol izveden iz imenice **afereza**. No kako u engleskim rječnicima nalazimo pridjev *aphaeretic* odn. *apheretic* uz imenice *aphaeresis* odn. *apheresis*, onda iz njih možemo izvesti i naš oblik: **aferetički** ili **aferetičan**.

U enigmatici, **aferezom** se naziva niz riječi (pojmova) u kome je sljedeća riječ identična prethodnoj, ali ne sadrži njeno prvo slovo, npr. *šumoriti, umoriti, moriti, oriti, riti, iti, ti, i* ili *kamelija, Amelija, Melija, Elija, lija, Ija, ja, a*. Takav niz ne mora biti potpun, tj. ne mora se završavati pojmom od jednog slova, a neki članovi niza mogu i nedostajati, tj. sljedeća riječ može se od prethodne razlikovati za više od jednog prednjeg slova. Najdulja riječ u nizu naziva se **osnovnom** ili **temeljnom riječju** afereze. Riječi (pojmovi) iz takvog niza često nisu iste osnove ili korijena i nemaju značenjskih veza. **Aferetični nizovi** naročito se koriste američkim (prozirnim) križaljkama, ali i u ispunjaljkama, klinoidnim i stihovnim zagonetakama (u kojima se mogu svesti na niz od dvije riječi, npr. *puran, uran*). Riječi iz aferetičnih nizova možemo nazivati i **aferetičnim riječima** (pojmovima). *(jn)*

## Izvori
* *"Opća enciklopedija JLZ"*, Zagreb, 1977-1987.
* Vladimir Anić-Ivo Goldstein: *"Rječnik stranih riječi"*, Zagreb, 2002.
* Bratoljub Klaić: *"Rječnik stranih riječi"*, Zagreb, 1978.
* Milan Vujaklija: *"Leksikon stranih reči i izraza"*, Beograd, 1991.
* Rikard Simeon: *"Enciklopedijski rječnik lingvističkih naziva"*, Zagreb, 1969.
* (Boris Antonić): *"Suradnički nagradni natječaj"*, *[[Čvor-križaljka]]*, IV, 58, 2 - Bjelovar, 21. III. 1973.
Apokopa

**Apokopa** (grč. *apokope*: odbijanje, odsijecanje, odrezivanje; *apokopto* : odbijem, odsiječem), izostavljanje glasova na kraju riječi; ispadanje jednog ili više glasova ili slogova na kraju riječi; stilska figura koja nastaje otpadanjem glasova, a katkad i cijelog sloga: *Ček' me majko, da ti kažem.*; *žimi* /=živa mi/ *majko, žimi* /=živ mi/ *bratac*; *ljubit* umjesto *ljubiti*, *ubi* umjesto *ubij*, *zašt* umjesto *zašto*, *dok* umjesto *dokle*; *Suprotno*: afereza, epiteza; *Usp.* epenteza, prosteza.

**Apokopiran** (oblik), svaki oblik skraćen **apokopom**, pa tako i kraći (neodređeni) oblik pridjeva, ili samo "skraćeni složeni oblik pridjeva, sličan imenskomu obliku" (za koji neki smatraju da je umjetno stvoren).

**Apokopirati**, skratiti riječ na kraju pomoću **apokope**, tj. izostavljanja ili neizgovaranja krajnjega samoglasnika, sloga ili dijela riječi, npr. *ostat* umjesto *ostati* ili takvoga skraćivanja kao što je to npr. foto(grafija) ili auto(mobil).

U enigmatici, **apokopom** se naziva niz riječi ( pojmova) u kome je sljedeća riječ identična prethodnoj, ali ne sadrži njeno zadnje slovo, npr. *valerijana, Valerijan, Valerija, Valerij, Valeri, valer, vale, val, va, v* ili *medijana, medijan, Medija, medij, medi, med, me, m*. Takav niz ne mora biti potpun, tj. ne mora se završavati pojmom od jednog slova, a neki članovi niza mogu i nedostajati, tj. sljedeća riječ može se od prethodne razlikovati za više od jednog zadnjeg slova. Najdulja riječ u nizu naziva se **osnovnom** ili **temeljnom riječju** apokope. Riječi (pojmovi) iz takvog niza često nisu iste osnove ili korijena i nemaju značenjskih veza. **Apokopirani nizovi** naročito se koriste u američkim (prozirnim) križaljkama, ali i u ispunjaljkama, klinoidnim i stihovnim zagonetakama (u kojima se mogu svesti na niz od dvije riječi, npr. *mulat, mula*). Riječi iz **apokopiranih nizova** možemo nazivati i **apokopiranim riječima** (pojmovima). *(jn)*

## Izvori
* *"Opća enciklopedija JLZ"*, Zagreb, 1977-1987.
* Vladimir Anić-Ivo Goldstein: *"Rječnik stranih riječi"*, Zagreb, 2002.
* Bratoljub Klaić: *"Rječnik stranih riječi"*, Zagreb, 1978.
* Milan Vujaklija: *"Leksikon stranih reči i izraza"*, Beograd, 1991.
* Rikard Simeon: *"Enciklopedijski rječnik lingvističkih naziva"*, Zagreb, 1969.
* (Boris Antonić): *"Suradnički nagradni natječaj"*, *"[[Čvor-križaljka]]"*, IV, 58, 2 - Bjelovar, 21. III. 1973.
Epiteza

**Epiteza** (grč. *epithesis*: dodatak, dodavanje)
## U [[lingvistika|Lingvistici]]
Dodavanje na kraju riječi nekoga glasa ili sloga koji nema etimološke podloge (obično radi lakšeg izgovora). Kod nas često u narodnom govoru: *daklen* umjesto *dakle*, *jera* umjesto *jer*, *ljudiman* umjesto *ljudima*, *meneka* umjesto *mene*, *naske* umjesto *nas*, *njiha* umjesto *njih*, *njojzi* umjesto *njoj*, *ondak*, *ondar* umjesto *onda*, *opeta* umjesto *opet*, *ovdjena* umjesto *ovdje*, *sadeka* umjesto *sada*, *tadar* umjesto *tada*, *tebeka* umjesto *tebe*.

Sinonimi: **paragoga** (grč.), **zasuvak** (Vatroslav Jagić, Adolf Veber Tkalčević < češ. *zasuvka*), **priljepak** (Jagić), **prirastak** (Milan Vujaklija).

## U [[poezija|poeziji]]
Stavljanje epiteta, njihova upotreba, čistoća, kvalitet i sl.

## U [[enigmatika|enigmatici]]
**Epiteza** je inverzna, obrnuta apokopa, kao što je i **apokopa** obrnuta **epiteza**, npr. niz riječi *i, in, Ind, Indi, indij, Indija, indijan, Indijana, Indijanac* je **epiteza**, a niz *Indijanac, Indijana, indijan, Indija, indij, Indi, Ind, in, i* je **apokopa**.

## Izvori
* *"Opća enciklopedija JLZ"*, Zagreb, 1977-1987.
* Anić-Goldstein: *"Rječnik stranih riječi"*, Zagreb, 2002.
* Bratoljub Klaić: *"Rječnik stranih riječi"*, Zagreb, 1978.
* Milan Vujaklija: *"Leksikon stranih reči i izraza"*, Beograd, 1991.
* Rikard Simeon: *"Enciklopedijski rječnik lingvističkih naziva"*, Zagreb, 1969.

## Povezano
* Epenteza
* Apokopa
* Afereza
* Proteza
Roman Abramovič

**Roman Abramovič** (Saratov, 24. X. 1966), ruski milijarder (10,6 milijardi dolara), 25. najbogatiji čovjek na svijetu, naftni magnat, jedan od vlasnika **Sibnefta** i fudbalskog kluba Chelsea F.C. (č. Čelzi, većinski vlasnik **RusAl**-a (druge najveće aluminijske firme na svijetu), gubernator Čukotke (ruske regije bogate naftom). Posjeduje sedam kuća u Engleskoj, Njemačkoj, Francuskoj i Rusiji, dva mlaznjaka, dva helikoptera, posebno preuređen Rolls Royce (č. rols-rojs), tri luksuzne jahte, od kojih jedna ima i vlastitu podmornicu. Jedna od tih jahti, vrijedna 100 milijuna dolara, zove se **Pelorus**.

Rođen u židovskoj obitelji (majka Irina, otac Arkadij). Rano izgubio i majku i oca. Odgojio ga stric Leib i njegova žena Ljudmila u Komiju u Sibiru. S drugom suprugom Irinom ima troje djece, a iz prvog braka još dvoje. *(jn)*

## Reference

* **Izvor**: Pavica Knezović: *Roman Abramovič: američki san na ruski način*, *Nedjeljni jutarnji*, Zagreb, 5. IX. 2004, 18/19.

## Vanjske veze

* He Was The Penniless Orphan Who Became Russia's Richest Man 
* Summarized biography – Roman Abramovich: Not Your Everyday Owner
* Pravda: Chelsea's owner Roman Abramovich tops Russia's richest men list
* Forbes: Roman Abramovich
* BBC Profile: Roman Abramovich (31 August 2012)
* Biography of Roman Abramovich – Leadership Biographies 
* The Main People in the Russian Art 2010 
* Roman Abramovich on Fashionpedia (Russian)
* Biography at RT Russiapedia
Hiroo Onoda

bivši je japanski obavještajni oficir koji se borio u Drugom svjetskom ratu, poznat po tome što se 30 godina skrivao na filipinskom otoku Lubangu (sjeverno od otoka Mindoro), ne vjerujući da je svršio 2. svjetski rat (iako je vidio savezničke letke o tome da je rat završio 15. VIII. 1945). Nakon što se vratio u Japan, teško se prilagodio novom životu, čak se preselio u Brazil, no kasnije se pomirio sa sudbinom i čak napisao autobiografiju.

S njim su bili i kaplar *Shoichi Shimada* (č. Šoiči Šimada) te vojnici *Kanshichi Kozuka* (č. Kanšiči Kozuka) i *Yuichi Akatsu* (č. Juiči Akacu). Akatsu se predao 1949, Shimada je ubijen 1954, a Kozuka 1972. Tokom tridesetogodišnjeg skrivanja Onoda i njegovi ljudi ubili su najmanje 30 Filipinaca, a oko 100 ranili. Nakon formalne predaje, tadašnji filipinski predsjednik Ferdinand Marcos (č. Markos) dao je oprost Onodi jer nije znao da je 2. svjetski rat završio.

## Literatura
* *"Glas Slavonije" (Magazin)*, Osijek, 4. IX. 2004, 15.

## Vanjske veze
* .
* .
*  (also with Shoichi Yokoi).
* .
* .
* 5:57 minute video of a 2010 news broadcast showing interview with 88 year-old Onoda, his wife, color footage of when he left the jungle in 1974, etc.
Prosteza

**Prosteza** (lat. *prosthesis* < grč. *próthesis*), manje upotrebljavani sinonim za protezu. Pridjev: **prostetski**, **prostetički**.

## Izvori
* Milan Vujaklija: *"Leksikon stranih reči i izraza"*, Beograd, 1991.
* Rikard Simeon: *"Enciklopedijski rječnik lingvističkih naziva"*, Zagreb, 1969.
Proteza

**Proteza** (grč. *próthesis*: predmetak, stavljanje naprijed), u fonetici i tvorbi riječi, **predmetak**, **predsuvak** (Jagić, Veber < češ. *předsuvka*), **predsuvljivanje**, nastavljanje, prefigiranje **protetskog** vokala ili sloga pred neku riječ; glas koji se stavlja ispred vokala radi lakšeg izgovora; dodavanje slova, sloga ili fonema prije početka riječi, npr. u narodnim pjesmama i narodnim govorima: *dzora* umjesto *zora*, *heto* umjesto *eto*, *hod'jelo* umjesto *od'jelo*, *joko* umjesto *oko*, *vuzda* (i *fuzda*) umjesto *uzda*, *zostavim* umjesto *ostavim*. Sinonim (manje upotrebljavan): prosteza. Pridjev: **protetski**, **protetički**.

U enigmatici, **pro(s)teza** je inverzna, obrnuta afereza, kao što je i **afereza** obrnuta **pro(s)teza**, npr. niz riječi *a, ca, ica, lica, Olica, kolica, okolica, dokolica* je **prosteza**, a niz "dokolica, okolica, kolica, Olica, lica, ica, ca, a" je **afereza**.

## Izvori
* Anić-Goldstein: *"Rječnik stranih riječi"*, Zagreb, 2002.
* B. Klaić: "Rječnik stranih riječi", Zagreb, 1978.
* R. Simeon: *"Enciklopedijski rječnik lingvističkih naziva"*, Zagreb, 1969.
* *"Rečnik srpskohrvatskoga književnog jezika"*, Novi Sad, 1967-1976.
Zdravlje

**Zdravlje** je stanje dobrog telesnog, psihičkog i društvenog blagostanja. Zdravlje se najčešće upotrebljava kao pojam odsustva od bolesti. Neki od uvjeta zdravlja su uravnotežena prehrana, telesna aktivnost i higijena.

Definicija Svetske zdravstvene organizacije u njezinu Ustavu glasi: »Zdravlje je stanje potpunog fizičkog, duševnog i socijalnog blagostanja, a ne samo odsustvo bolesti i iznemoglosti.«

## Reference
Anatriploza

**Anatriploza**, stihovna zagonetka koja za rješenje ima dvije riječi, od kojih se druga dobiva utrostručavanjem prve, npr. *[[ČA]]* (autooznaka za Čačak) - *[[ča-ča-ča]]* (vrsta plesa). **Anatriploza** je stvorena po ugledu na anadiplozu, ali ima daleko manje mogućnosti od nje. Prvi (i vjerovatno jedini) put je, po svemu sudeći, objavljena u maloj "Eureci" broj 416 (18. IX. 1991, str. 58).

## Naziv
Naziv je nastao tako što je u riječi *anadiploza* segment *"di"* (grč. di-; dis: dvaput, dýo: dva) zamijenjen segmentom*"tri"*.

## Primjer zagonetke
 **Auto-oznaku**
 grada iz Srbije 
 tri puta napiši 
 i **ples** se dobije!
 
 *Nik šić* (Nikola Pešić)
Anton Rop

**Anton Rop** (Ljubljana, 27. 12. 1960), slovenski ekonomist i političar, bivši premijer Slovenije i bivši predsjednik Liberalne demokracije Slovenije (LDS). Godine 2007. istupio iz LDS-a i pristupio Socijalnim demokratima (SD).

Studirao je ekonomiju te 1984. godine diplomirao na temu *"Sustav akumulacije i fondovi u [[Boris Kidrič|Kidričevim]] radovima i jugoslavenskoj praksi"*. Dobio je Prešernovu nagradu. Krajem osamdesetih godina 20. stoljeća bio je aktivan član Zveze socijalistične omladine Slovenije. Bio je ministar financija i ministar rada. Analitičari smatraju da nikada nije uspio izaći iz sjene Janeza Drnovšeka, niti izgraditi vlastitu karizmu i imidž.

## Izvor

* ''"Jutarnji list", 25. IX. 2004, 29
Tarō Asō

japanski je političar koji je bio 92. po redu premijer Japana te predsjednik Liberalne demokratske stranke (LDP). Bio je član Zastupničkog doma Japana od 1979. godine te ministar vanjskih poslova od 2005. do 2007. pod premijerima Abeom i Kouizumijem, a kraće vrijeme i generalni sekretar LDP-a 2007., i ponovno 2008.

Dana 22. rujna 2008. izabran je za predsjednika LDP-a. Dva dana kasnije Zastupnički dom Japana izabrao ge je za premijera umjesto dotadašnjeg premijera Fukude. Vlast je predao nakon poraza na izborima za Donji dom Parlamenta 2009. godine.

## Reference

## Vanjske veze
* Službena stranica
Vatroslav Jagić

**Vatroslav Jagić** (Varaždin, 6. srpnja 1838. – Beč, 5. kolovoza 1923.), hrvatski lingvist i slavist.

## Biografija
Pučku školu i gimnaziju pohađao u Varaždinu, gimnaziju završio u Zagrebu. U Beču je studirao klasičnu filologiju, a kod Franza Miklošiča slušao slavistiku kojoj se potpuno priklonio. Završivši studij vratio se u Zagreb gdje je cijelo desetljeće (1860.-70.) profesor na gimnaziji. Godine 1869. izabran je za pravog člana JAZU i dopisnog petrogradske akademije. Sljedeće godine otpušten iz državne službe.

Na preporuku I. I. Sreznjevskog izabran je za profesora slavistike u Odesi. Pripremnu godinu proveo je u Berlinu i Petrogradu. Od 1874. do 1880. bio je prvi profesor slavistike na Humboldtovu sveučilištu u Berlinu. Nakon toga je profesor slavistike na sveučilištu u Petrogradu. Godine 1886. kao nasljednik F. Miklošiča postao je profesor slavistike na bečkom sveučilištu na kojem je djelovao do umirovljenja (1908.). Umro je u Beču, ali je pokopan u Varaždinu (12. kolovoza 1923.).

Stručne radove iz književnosti i jezika Jagić je počeo objavljivati u izvještajima zagrebačke gimnazije. Godine 1863. s Franjom Račkim i Josipom Torbarom pokrenuo je *Književnik, časopis za jezik i poviest hrvatsku i srbsku i prirodne znanosti*  u kojemu je objavio nekoliko zapaženih radova (*Naš pravopis, Primjedbe našoj sintaksi, Iz prošlosti hrvatskoga jezika*). Marljivo je surađivao u Radu JAZU u kojemu je, uz ostalo objavio rasprave *Građa za glagolsku paleografiju*, *Pomlađena vokalizacija u hrvatskome jeziku*, *Građa za slovinsku narodnu poeziju*.

Vatroslav Jagić je 1869. godine u 1. knjizi "Starina" u prilogu Ogledi stare hrvatske proze tekst "Reda i zakona od primlenja na dil dobroga čińenja sestar naših reda svetoga otca našega Dominika" objavio kao "crticu o životu manastirskom starih dalmatinsko-hrvatskih koludrica".

Jedan je od prvih prireditelja djela za niz *Stari pisci hrvatski*.

Godine 1871. doktorirao je u Leipzigu na osnovi disertacije *Das Leben der Wurzel de in den slavischen Sprachen* (Korijen de u slavenskim jezicima). Po dolasku u Berlin počeo je izdavati časopis *Archiv fur slavische Philologie* koji je uređivao punih 45 godina. Tim je časopisom pobudio zanimanje za Slavene i silno doprinio afirmaciji slavistike kao znanstvene i sveučilišne discipline.

Nakon prelaska u Beč bavio se mišlju o izdavanju Enciklopedije slavenske filologije. Iz te je zamisli potekla njegova knjiga *Istorija slavjanskoj filologii* (Povijest slavenske filologije; Petrograd, 1910.) kojom je obuhvaćen razvoj slavenske filologije od početaka do kraja 19. st. Posebno intenzivno bavio se staroslavenskim jezikom za koji je dokazao da je oblikovan na temelju jednoga južnoslavenskoga (južnomakedonskog) narječja čime je pobio panonsku teoriju. Potkraj života proučavao je život i djelo Jurja Križanića.

## Reference

## Vanjske veze

* Gramatika jezika hervatskoga
* Historija knjiz̄evnosti naroda hrvatskoga i srbskoga. Knj.l.Staro doba
* Zasluge Vuka Štefanovića Karadžića za naš narodni jezik
* Naš pravopis, jedna od najznačajnih studija o hrvatskome pravopisu, Jagićev rad iz 1864.
* Iz prošlosti Hrvatskoga jezika, značajna studija iz 1864.
Epenteza

**Epenteza** (grč. *epenthesis*: umetanje; *epentithemi*: umetnem), umetanje jednog ili više glasova u sredini riječi, ponajviše u stihovima, zbog metričkih potreba, a katkad i zbog eufonije ili pojačanja fonetske izražajnosti.

**Epenteza** se često očituje u upotrebi neobičnih infiksa, arhaičnih oblika, provincijalizama i sl. Umetanje glasova koji u riječi nemaju etimološkog opravdanja (*konstaNtirati*). Primjeri: *nizoka* umjesto *niska*, *pavunica* umjesto *paunica*, *privuza* umjesto *priuza*, *ždraka* umjesto *zraka*; *izdobila* umjesto *izobila*, *naponase* umjesto *napose*; *onizijeh* ili *onizih* umjesto *onih*; *zdri*, *nezdrele*, *sazdrele* umjesto *zri*, *nezrele*, *sazrele*, *strušiti* umjesto *srušiti* itd.

Sinonimi: **umetanje**, **umetak**, **usuvak** (Vjekoslav Babukić, Vatroslav Jagić < češ. *vsuvka*), **usuvljivanje** (Babukić); neki je zovu i parenteza (Donat) te pleonazam (Diomed). Pridjevi: **epentetski**, **epentetičan**.

## U enigmatici
U enigmatici, **epentezom** se naziva niz riječi (pojmova) u kome je sljedeća riječ dobivena umetanjem glasa (slova) u prethodnu, npr. *a, sa, ska, seka, Senka, sjenka, Stjenka, stijenka* ili *a, ma, mna, mana, Majna, Majana, Marjana, Marijana, marijuana*.

Umjesto glasova mogu se umetati i slogovi, npr. *ja, Aja, Acija, adicija, audicija, audijencija* ili *ca, raca, ranica, Radinica, radionica, radio-stanica* ili *ka, kaca, kašica, [[Karašica (razvrstavanje)|Karašica]], karatašica*, a **epentetski niz** može se svesti i na samo dva člana (*punica - pušnica; zakon - zaklon*). **Epentetski nizovi** ne moraju biti "čisti", tj. neki se njegovi članovi mogu dobiti dodavanjem slova (glasa) ili sloga na kraju (epiteza) ili na početku prethodne riječi (prosteza). Riječi (pojmovi) iz takvog niza u načelu nisu iste osnove ili korijena i nemaju značenjskih veza.

**Epenteze** se koriste u nekim vrstama ispunjaljki te u nekim klinoidnim i stihovnim zagonetkama (dodavaljka, logogrif, umetaljka).

U zagonetkama se **epentetski niz** može ređati i obrnutim redoslijedom no tada se smatra da je nastao ispuštanjem slova odn. slogova (ispuštaljka, logogrif, oduzimaljka).

## Izvor
* *"Opća enciklopedija JLZ"*, Zagreb, 1977-1987.
* Anić-Goldstein: *"Rječnik stranih riječi"*, Zagreb, 2002.
* Bratoljub Klaić: *"Rječnik stranih riječi"*, Zagreb, 1978.
* Milan Vujaklija: *"Leksikon stranih reči i izraza"*, Beograd, 1991.
* Rikard Simeon: *"Enciklopedijski rječnik lingvističkih naziva"*, Zagreb, 1969.

## Povezano
* Epiteza
* Apokopa
* Afereza
* Proteza
Narodna izreka

**Narodna izreka** je misao koja je stekla popularan status zbog česte upotrebe identične formulacije. Većina narodnih izreka izražava određenu istinu prema percepciji jedne kulture. Nauka koja izučava narodne izreke je paremiologija.

* U dobrog konja stotinu mana a u lošeg samo jedna
* Vrana vrani oči ne vadi	
* Bolje vrabac u ruci nego golub na grani
* Ko drugome jamu kopa sam u nju upada
* Kad ćorav progleda daleko vidi
* Ne umije magarac plivati dokle mu voda do usiju ne dođe
* što na umu to na drumu
* Koliko ljudi, toliko ćudi
* Pas koji laje ne ujeda 
* Ptičica koja u gnijezdu šuti - ostane gladna
* Ruka ruku mije, a obraz obadvije
* U zlu se ne povedi, u dobru se ne ponesi
* Niko nije toliko star da se ne bi nadao još jednom danu
Informatika

**Informatika** (**inform**acija + autom**atika**) je nauka računarskih informacijskih sistema. Kao akademska oblast, ona obuhvata praksu procesiranja informacija, te inženjerstvo informacijskih sistema. Ona studira ustroj, algoritme, ophođenje, interakciju prirodnih i vještačkih sistema koji pohranjuju, procesiraju, pristupaju i komuniciraju informacijama. Oblast se bavi interakcijom između čovjeka i informacijskog sistema zajedno sa izradom računarskih interfejsa. Informatika također razvija svoj vlastiti konceptualni i teoretski temelj i iskorištava temelje razvijene u drugim oblastima. Kao takva, oblast informatike ima veliki opseg i usvaja više zasebnih pojedinih specijalizacija uključujući više osebujne discipline računarstva. Od pojave kompjutera, pojedinci i organizacije sve više obrađuju informacije digitalno. To je dovelo do studija informatike sa računarskim, matematičkim, biološkim, kognitivnim i socijalnim aspektima, uključujući proučavanje društvenog utjecaja informatičkih tehnologija. Međutim, važno je napomenuti da informatika kao akademsko polje eksplicitno ne zavisi od tehnoloških aspekata informacija, dok informacijska tehnologija zavisi.

## Povezano
* Informaciona tehnologija

## Vanjske veze
* informatics: entry from International Encyclopedia of Information and Library Science
* Software History Center : First usage of *informatics* in the US
* What is Informatics?  : Indiana University
* Q&A about informatics 
* Prior Art Database : Informatics: An Early Software Company
* Informatics Europe
* The Council of European Professional Informatics Societies (CEPIS)
* Informatics Department , College of Computing and Information, University at Albany - State University of New York
* Department of Informatics, King's College London
* ''An Informatics Education: What and who is it for?'', from Northern Kentucky University
Historija

**Historija** ili **istorija** (latinski. *historia*, starogrčki: *ἱστορία*, *historía –* "pripovijedanje", "opisivanje"), odnosno **povijest** (ijekavski) ili **povest** (ekavski), društvena je nauka koja proučava prošlost ljudskog društva od najstarijih vremena pa sve do danas. Kao društvena nauka/znanost, historija je učenje i tumačenje činjenica o ljudskim zajednicama. Riječ dolazi od grčke riječi "ιστορία", *historia*, "izvještaj o nečijim istraživanjima." Encyclopædia Britannica 1911. godine napominje da je "historija u širem smislu... sve što se je dogodilo, ne samo sve pojave ljudskog života, nego i od prirodnog svijeta također. Historija obuhvaća sve što se mijenja; i uzme li se u obzir da je savremena nauka dokazala da ništa nije statično, onda cijeli svijet ima svoju historiju."

Historičari upotrebljavaju razne izvore, poput pisanih zabilješki, predanja (usmena historija), i arheoloških nalaza. Za pojedina razdoblja različiti pristupi se možda češće upotrebljavaju od drugih, a proučavanje historije ima svoje trendove (vidite historiografija). Sve što se dogodilo prije zabilježene historije se oznaćava kao prahistorija. Ocem historije smatra se Herodot.Samo on i niko više.

## Antička historija

* antički pisci
* rimska književnost
* antički gradovi
* antička pismenost
* antički narodi
* antička religija i mitologija
* antički jezici
* antička muzika
* antičke ličnosti
* antičke zemlje i države
* antički epovi
* antički događaji
* žene u antici
* heraldika

## Srednjovjekovna historija

* vizantologija
* srednjovjekovni pisci

## Novi vijek

* Prvi svjetski rat
* Drugi svjetski rat
* hladni rat

## Povezano

* historija islama
* historija Karantanije
* tanzimatske reforme u Turskoj
* lista historičara

## Vanjske veze
Mikroekonomija

**[[Mikroekonomija]]** potiče od grčkih reči *micros* (mali) i *oikonomia* (privreda), što bi u prevodu značilo izučavanje pojedinačnih ekonomskih pojava, veličina i odnosa vezanih za pojedince i preduzeća. Prema tome, mikroekonomija proučava privredne subjekte (domaćinstva i preduzeća) sa stanovišta trškova proizvodnje, formiranja i raspodele profita i akumulacija, forimiranja cena, proizvodnje i distribucije roba i usluga, pojedinačna tržišta, individualnu štednju i akumulaciju, životni standard i ličnu potrošnju itd. Iz ovog proističe da su domaćinstva i preduzeća osnovni privredni subjekti u poslovanju i potrošnji u svim oblicima privređivanja.

Mikroekonomija izučava donošenje odluka o upotrebi određenih proizvodnih resursa. Na primer, zašto pojedinci više vole automobil od bicikla i kako proizvođači odlučuju da li da proizvode automobile ili bicikle. U ovom slučaju se analizira ponašanje svih domaćinstava i svih preduzeća u pogledu zbira kupovine automobila i zbira proizvodnje automobila. Tako se istražuje tržište automobila i upoređuje sa tržištem bicikla i dobija odgovor o relativnom odnosu cena automobila i bicikla u odnosu na utrošene resurse. Dakle, mikroekonomija proučava svako tržište za svaku robu i pruža šansu za rezumevanje celokupnog repro-ciklusa, proizvodnje, raspodele, i potrošnje, u celoj privredi u datom trenutku vremena.

* Ekonomija
* Makroekonomija
Psihologija

**Psihologija** je skup akademskih, kliničkih i industrijskih disciplina koje se bave proučavanjem, objašnjavanjem i predviđanjem ponašanja, razmišljanja, osjećaja (emocija), motivacije, ljudskih međuodnosa i njihovih potencijala.

Jedan od utemeljitelja moderne psihologije bio je Zigmund Frojd, poznat kao otac psihoanalize.

Na zidu Delfskog proročišta, koje je izgradio Phoebus Apollo na brdu Parnassus, bilo je ispisano jedno od najpoznatijih upustava Stare Grčke "Upoznaj samog sebe". Savremeni čovjek je preokupiran takvim vrstama istraživanja i njegovo djelomično uspješno razumijevanje se reflektuje u disciplinama koje proučava moderna psihologija.

## Discipline

Discipline psihologije su:

* eksperimentalna psihologija - koja se bavi proučavanjem reakcija čovjeka na namjerno inducirane podražaje, bilo fizičke, bilo socijalne.
* socijalna psihologija - koja proučava ljude i njihovo ponašanje u međuzavisnosti s njihovom (ljudskom) okolinom, sve oblike međuljudskih odnosa, te ponašanje grupe kao cjeline.
* klinička psihologija - koja proučava (i traži lijek) za patološke oblike ponašanja
* ergonomija - koja proučava odnos čovjeka prema radu, te nastoji pronaći načine što boljeg prilagođavanja rada čovjeku.
* životinjska psihologija koja postaje sve popularnija u svijetu, pa i kod nas.

## Psiholozi

* suvremeni psiholozi

## Vanjske veze

* International PSY Congresses 
* Psihologija, linkovi 
* Ništavilo psihoanalize
* Psychoworld.sk - human psychology news 
* Psihologija i Samospoznaja
Makroekonomija

**Makroekonomija** potiče od grčkih reči *macros* (veliki) i *oikonomia* (privreda), što znači da proučava ekonomske agregatne veličine. Drugim rečima, bavi se proučavanjem problema društvene privrede, kao celine, gde se varijable svode na mali broj globalnih veličina, tj. kompleksnih agregatnih veličina. U tom smislu makroekonomija se bavi izučavanjem pojava, procesa i problema, kao što su: bruto proizvod, društveni proizvod, nacionalni dohodak, potrošnja, štednja, investicije, ekonomski rast, spoljnotrgovinska razmena, društvena reprodukcija, platni bilans, ciklična kretanja privrede, budžet, fiskalna i monetarna politika, agregatna tražnja i ponuda, zaposlenost, inflacija itd. Prema tome, makroekonomija proučava finkcionisanje i upravljanje ekonomijom u celini.

Makroekonomija dobija na značaju posle velike ekonomske krize (1929-1933. godine), kada su obelodanjeni ekonomski problemi sa nesagledivim posledicama, koji se nisu mogli razrešiti putem mehanizma Smitove "nevidljive ruke". Među ekonomistima je to najbolje uočio Džon Majnord Kejnz (1883-1946. godine), te se nastanak navedena makroekonomija teorije i politike vezuje za njegovo ime.

* Ekonomija
* Mikroekonomija
Bolzano

**Bolzano** (latinski: *Bauzanum*, njemački: *Bozen*, ladino: *Balsan / Bulsan*) je glavni grad talijanske provincije Bolzano u regiji Trentino-Južni Tirol. Grad ima 102.575 stanovnika.

## Geografija
Bolzano je biskupski grad na sjeveroistoku Italije, uz granicu austrijskog Tirola. Grad leži na ušću rijeka Talvera i Isarco, nešto sjeveroistočnije od njihovog ušća u Adige. Bolzano je sa tri strane okružen visokim planinama, jedino se prema jugu širi plodna dolina, tako da je zaštićen od hladnih vjetrova sa sjevera. Zahvaljujući tome iako je duboko u Alpama u toj dolini uspjeva grožđe, voće i povrće, a grad ima blagu klimu pa ga rado posjećuju turisti.

## Historija
O Bolzanu se prije srednjeg vijeka nezna gotovo ništa. Zna se da je od 680 bio feudalni posjed bavarskih grofova. Car Svetog rimskog carstva Konrad II dao ga je kao feud - 1027. biskupima iz Trenta. Kako je Bolzano ležao na tada važnom trgovačkom putu između Verone odnosno Trenta i Austrije, postao je predmet spora i sukoba između biskupa iz Trenta i bavarskih grofova. Ti sukobi trajali su do 1531. kad je Bolzano konačno pripao grofovima. To je formalizirano 1805. kad je Bolzano zajedno s Tirolom pripojen Bavarskoj, koja se odmah zatim 1809. ujedinila sa Austrijskim Carstvom.

Zbog bavarske aneksije, izbila je pobuna koju je vodio Andreas Hofer, ona je ugušena tek nakon ujedinjenja 1809. Austrijsko Carstvo vladalo je Bolzanom sve do kraja Prvog svjetskog rata kad je 1918. pripao Kraljevini Italiji. Dugotrajna austrijska vladavina, imala je za posljedicu da je većina stanovnika govorila njemački i osjećala se tako. Zbog tog je talijanska fašistička vlada, naselila po Bolzanu velik broj Talijana, što je s druge strane izazvalo otpor njemačkog stanovništva. On se osobito razbuktao nakon Drugog svjetskog rata, kad se tražilo da grad pripadne Austriji, ili da mu se da velik stupanj autonomije. Zbog tog je talijanska u dva navrata 1947. i 1969. donosila zakone o kulturnoj autonomiji Južnog Tirola. Grad je za vrijeme Drugog svjetskog rata u više navrata pretrpio teška bombardiranja od strane Savezničke avijacije, pa je historijski centar grada bio gadno razrušen. On je nakon rata potpuno restauriran i danas odiše austrijskom arhitekturom.

## Znamenitosti i kultura
Historijskim centrom grada dominiraju gotička katedrala Maria Himmelfahrt (12. – 14. vijek), župna crkva Gries iz 14. i 15. vijeka, nekadašnji dominikanski samostan, sa freskama u klaustru i kapelama i franjevačka crkva iz 14. vijeka. Uz to je tu i *Maretsch* (Mareccio) dvorac iz 13. vijeka, kojem je naknadno dograđeno pet tornjeva (u njemu se danas nalazi gradski arhiv) i dvorac *Runkelstein* (Roncolo) oslikan muralima sa viteškim prizorima (oko 1400). Bolzano je i univerzitetski grad poznat po svom muzičkom konzervatoriju.

## Privreda
Bolzano je industrijski grad u kom se proizvode vozila, metalurški, elektrotehnički i tekstilni proizvodi. Kako je centar poljoprivrednog kraja, proizvodi se i vino i ostali prehrambeni proizvodi, a za lokalnu ekonomiju važan je i turizam.

## Gradovi prijatelji
*  Sopron

## Reference

## Vanjske veze

* Službene stranice grada  
* ''Bolzano'' na portalu Encyclopædia Britannica
Fenička križaljka

**Fenička križaljka**, križaljka koja se rješava kao i svaka druga, samo što se riješeni pojam upisuje u lik bez **samoglasnika**. Nazvana je **feničkom** zato što stari Feničani nisu imali slova za samoglasnike, nego samo za suglasnike (konsonante), njih 22.

## Primjer feničke križaljke
Jedna takva križaljka objavljena je u zagrebačkom Kvizu broj 53 (str. 34, autor Jovan Nedić):

 J G S L V N K
 M R T R █ P P
 S N R █ K T C
 T Č █ P L K T
 V R J D N S T
 
 **VODORAVNO:** Jugoslavenka / Murter - pop / 
 sonar - okatac / tuč - polukat / vrijednost.
 
 **OKOMITO:** jamstvo / graničar / sitar - j / 
 Lar - upad / v - kolan / neopitekus / kapacitet.
Oračev hod

**Oračev hod** (*grč.* bustrofedon), križaljkaška varijacija koja se rješava na način kako su jedno vrijeme pisali stari Grci, Etruščani i dr.: vodoravni redovi teku naizmjence slijevo nadesno i obratno, a okomiti stupci od gore prema dolje i obratno.

Prva takva križaljka (pod nazivom četverosmjerna križaljka) vjerovatno je objavljena u bjelovarskom Čvoru broj 9 (1. V. 1969, str. 9; autor: Slavko Lončar), a za nju se ponekad upotrebljavao naziv lončarovka.

## Primjer oračevog hoda
Jedna takva križaljka objavljena je i u bjelovarskoj Čvor-križaljci broj 101 (15. XI. 1974, str. 7; autor: Jovan Nedić). Parni redovi i stupci čitaju se zdesna nalijevo odn. od dolje prema gore:

 R A T A R S T V O
 A C I T S I L O S
 D A N I █ P A K T
 O R █ K U S █ A A
 S █ B I H A R █ V
 T U A N O R T S A

## Izvori
* (Stjepan Horvat). *"U spomen"* (Slavko Lončar). Čvor (Bjelovar), II, 9, 8-9 - Bjelovar, 1. V. 1969.
* (Boris Antonić). *"Oračev hod"* (uvodni tekst). Čvor-križaljka, V, 101, 7 - Bjelovar, 13. XII. 1974.
Ferderberovka

**Ferderberovka** ili **križaljka bez ostatka** (ponekad i *verderberovka*) podvrsta je križaljke koja se rješava na uobičajeni način, s tom razlikom što **jednosmjerna** (**izolovana**) polja daju završno rješenje. Nazvana je po uglednom hrvatskom zagonetaču Antonu Ferderberu, koji je tim putem praktično riješio probleme jednosmjernih polja i njihovu slabost pretvorio u prednost.

Prvu **ferderberovku** objavio je Anton Ferderber u zagrebačkoj *[[Sfinga (Zagreb)|Sfingi]]* broj 7 (1941. godine, str. 4).

## Izvori
* (Boris Antonić): *"Ferderberovka"*. Čvor-križaljka, II, 9, 7 - Bjelovar, 19. I. 1971.
* Mato Ivanac (Boris Antonić): *"Križaljkaški nazivi prema prezimenima zagonetača"*. Zagonetač (Čvor-razbibriga, 241), ..., 101, 1-4 - Bjelovar, 20. IX. 1975.
* Mel Mandraković (Mladen Marković): *[http://enigmagika.blogspot.com/2014/12/sjaj-sirijusa.html "Sjaj Sirijusa"]*. Enigmagika - Vladičin Han, 22. XII. 2014.
* Stjepan Horvat: *[http://enigmatikatio.blogspot.com/2019/03/acta-aenigmatica-49.html "Ferderberov doprinos enigmatici"] < "Acta aenigmatica" (49)*. Enigmatika (tupljenje i oštrenje) - Kikinda, 4. III. 2019.
Runda istine

**Runda istine**, naslov serije kriptogramnih ukrštenica koju je objavljivala gornjomilanovačka *[[Eureka (velika)|(velika) Eureka]]*. Za ukrštenice iz te serije karakteristično je da u osjenčena polja pored izreza treba upisati jedan od nekoliko ponuđenih odgovora na (u izrezu) postavljeno pitanje (ilustrovano i odgovarajućom pokrajnom slikom), a ukrštenicu dalje treba rješavati po principu: isti broj - isto slovo. Uz ukrštenicu uvijek je data i pomoćna obrojčena tabela za upisivanje otkrivenih slova, a u njoj se svako slovo azbuke pojavljuje najmanje jedanput.
Čvor

**Čvor** može biti
# **a)** ono što nastaje kad se konac, uže, žica, marama i sl. vežu ili zamrse na jednom mjestu; uzao; **b)** grudvica, gužvica u tkanini; zadebljanje na koncu
# figurativno, **a)** zaplet u drami, romanu; **b)** problem, teškoća; **c)** nit, suština nečega
# **a)** u prometu, mjesto na kojem se ukrštaju prometnice; čvorište; **b)** središte gdje se nešto skuplja, sabira
# tvrdo mjesto na drvetu gdje se ono granalo
# u anatomiji, **a)** središte živčanih niti; **b)** nakupine limfnog tkiva
# u astronomiji, tačka na nebu u kojoj putanja nebeskog tijela presijeca ekliptiku
# u botanici, mjesto na stabljici iz koga izbija jedan ili više listova, koljeno, koljence
# u medicini, **a)** tvrda izbočena ozljeda na koštanom dijelu tijela (npr. glavi); kvrga, čvoruga; **b)** bolesni izraštaj u organizmu
# u meteorologiji, jedinica mjere za jačinu vjetra
# u pomorstvu, mjera za brzinu broda koja odgovara broju prijeđenih nautičkih, morskih milja u jednom satu
# skraćeni naziv za Zagonetačko društvo Čvor (ranije Enigmatsko udruženje Čvor) iz Bjelovara
# enigmatski list koji je izdavalo Enigmatsko udruženje Bjelovar od 8. IX. 1968. (broj 1) do 26. XII. 1970. (broj 46); opširnije Čvor (Bjelovar)
# enigmatski list koji je izlazio u Beogradu od 8. VIII. 1934. (broj 1) do 13. I. 1935. (broj 2 odn. 23); opširnije Čvor (Beograd)
# drama Petra Petrovića Pecije, "šala sa sela u tri čina"
# (mak. *Jazol*) makedonski igrani film iz 1984. godine po scenariju Slavka Janevskog

## Izvori
* *"Opća enciklopedija"*, JLZ, Zagreb, 1977-1988. (devet značenja!)
* *"Hrvatski enciklopedijski rječnik"*, *EPH d.o.o* i *Novi Liber*, Zagreb, 2004.
* *"Rečnik srpskohrvatskoga književnog jezika"*, *[[Matica srpska]]*, Novi Sad, 1967-1976.
* Slavko Peleh: *[[Bibliografija enigmatike]]*, Bjelovar, 1978.
* Jovan Nedić: *"Jazol" iliti "Čvor"*. *[[Miničvor]]*, XVI, 458, 7 - Bjelovar, 13. XII. 1984.
Petar Petrović Pecija

**Petar Petrović Pecija** (Otočac, 1877. - Zagreb, 1955), **književnik**. Pisao je pripovijetke, drame i komedije, a u različitim časopisima objavio je velik broj crtica i humoreski. Kao komediograf pokazao je smisao za kazališne efekte. Svojedobno je bio popularan kod široke kazališne publike.

## Djela
### Drame i komedije
* *[[Čvor (drama)|Čvor]]*
* *Duše*
* *Mrak*
* *Pljusak*
* *[[Rkać]]*
* *Suza*
* *Šuma*
* *U naviljcima*
* *Zemlja*.

## Izvori
* *"Opća enciklopedija JLZ"*, JLZ, Zagreb, 1977-1988.
* *"Leksikon JLZ"*, JLZ, Zagreb, 1974.
Anton Keser

**Anton Keser** (Brusovača kod Karlovca, 19. VIII. 1915. - Sarajevo, 21. V. 1978), muzičar i enigmat. Zagonetaštvom se počeo baviti 1939. godine, a prva križaljka tiskana mu je 1940. godine u zagrebačkoj *"Zagonetki"*. Surađuje u brojnim poslijeratnim enigmatskim listovima (Enigma, Rebusi, Problem, Zagonetka, Razonoda, Džepna križaljka, Rebus i Čvor), a ponajviše zagonetaka objavljuje u sarajevskim Malim novinama i Oslobođenju, u kojima je uređivao enigmatske rubrike. Objavio je više od 5.000 različitih zagonetaka, većinom (tematskih) križaljki, opetovnih likova, ispunjaljki i rebusa. Bio je član EU "Čvora" od siječnja 1970. godine. Neke sastavke potpisivao je pseudonimom **Ank** (<**An**ton **K**eser).

## Izvori
* Stjepan Horvat: *"Anton Keser (1915-1978)"*, Zagonetač (Čvor-razbibriga, 317), ..., 177, 1 - Bjelovar, 19. VIII. 1978.
* Stjepan Horvat: *[[Leksikon zagonetača Jugoslavije]]*, Bjelovar, 1979.
Dušan Bjelan

**Dušan Bjelan** (Poljica, 25. IV. 1915. - Zagreb, 12. XI. 1971), agronom i profesor. Zagonetaštvom se počeo baviti u ranoj mladosti i već 1932. godine objavljuje prve zagonetke. Tiskano mu je blizu 3.000 različitih zagonetaka, većinom križaljki (neke su objavljene i posmrtno) u zagrebačkim listovima Problem i Sfinga, beogradskom IKS-u i svim izdanjima Enigmatskog kluba u Beogradu. Posljednjih godina sastavljao je slijep (od 1968), u čemu mu je pomagala njegova supruga. Brojni sastavci objavljeni su mu s potpisima **Dušan**, **Duško** i **ing. D. Bjelan**.

 D(ušan) Bjelan: *"Magični kvadrat"*, 
 Enigma, I, 7, 5 - 20. X. 1951.
 -------------
 U N A K R S T
 N E G R I T I
 A G R E G A T
 K R E M O N A
 R I G O D O N
 S T A N O V I
 T I T A N I T
 -------------
 **[[:fr:rigodon]]** - "stari provansalski ples"

## Izvor
* Stjepan Horvat: *[[Leksikon zagonetača Jugoslavije]]*, Bjelovar, (1979).
ANK

**ANK** (A. N. K.)
* kratica za **Afrički nacionalni kongres** *([[Izvori*Žugićev ER3|Žugić]])*; ruska kratica za **Африканский национальный конгресс** (izgovor: а-эн-ка) *([[Izvori*Ruske kratice|Ruske kratice]])*; bugarska kratica za **Африкански национален конгрес** (izgovor: а-не-ка) *([[Izvori*Bugarske kratice|Bugarske kratice]])*; usp. ANC
* oznaka turskog aerodroma Ankara *([[Izvori*Njemačke kratice|Njemačke kratice]])*
* inicijali: Andrej Nikolajevič Kolmogorov, ruski matematičar (1903-?) *([[Izvori*Čvorov ER3|ER3]] - [[Izvori*ELZ|ELZ]])*
* inicijali: Aleksej Nikolajevič Kosigin, sovjetski političar (1904-?) *([[Izvori*Čvorov ER3|ER3]] - [[Izvori*ELZ|ELZ]])*
* inicijali: Aleksej Nikolajevič Krilov, sovjetski matematičar i brodograđevni inženjer (1863-1945) *([[Izvori*Čvorov ER3|ER3]])*
* inicijali: Aleksej Nikolajevič Kuropatkin, ruski general (1848-1925) *([[Izvori*Čvorov ER3|ER3]] - [[Izvori*ELZ|ELZ]])*
* inicijali: Apollo Netecz Korzeniowski (čitaj: Apolo Neteč Korženjovski), poljski pjesnik (1820-1869) *([[Izvori*Čvorov ER3|ER3]] - [[Izvori*ELZ|ELZ]])*
* kratica za engl. **Alphanumeric Keyboard** (alfanumerička tastatura) *([[Izvori*Čvorov ER3|ER3]])*
* (**Ank**) pseudonim zagonetača Antona Kesera
* (**Ank**) gorski vrh u Alžiru (Onk) *([[Izvori*Jovičićev ER3|Jovičić]])*
* (**ank**) staroegipatski simbol života *([[Izvori*Kr|Kr]])*
* (**Ank**) starorimsko muško ime (Ankus) *([[Izvori*Kr|Kr]])*
* ANK1, ankirin 1
Busovača

**Busovača**, naselje i sjedište istoimene opštine sjeverozapadno od Sarajeva; 2.720 stanovnika (1981). Leži na putu Sarajevo-Travnik-Jajce. Naselje se razvilo na aluvijalnoj ravni donjeg toka Ivančice, nedaleko od njenog ušća u rijeku Kozicu (pritok Lašve). Okružena je planinama Ščit, Kruščica, Busovačka planina i Vranica. U privredi naselja izdvajaju se pogoni građevinske i drvne industrije. Na području busovačke opštine nalaze se mineralni izvori u Busovači, Oselištu i Klokotima. Busovača se prvi put spominje 1371. godine u trgovačkom ugovoru kojim mjesno stanovništvo prodaje Mlečanima izvjesnu količinu gvožđa.
## Naseljena mjesta
Bare, Bukovci, Buselji, Busovača, Carica, Dobraljevo, Dolac, Donja Rovna, Gornja Rovna, Grablje, Granice, Gusti Grab, Hozanovići, Hrasno, Javor, Jazvine, Jelinak, Kaćuni, Kaonik, Katići, Kovačevac, Krčevine, Krvavičići, Kula, Kupres, Lončari, Lugovi, Mehurići, Merdani, Mihaljevići, Milavice, Nezirovići, Očehnići, Oselište, Podbare, Podjele, Podstijena, Polje, Potoci, Prosje, Putiš, Ravan, Skradno, Solakovići, Strane, Stubica, Šudine, Turići i Zarače.
## Kultura

## Busovača u enigmatici
 
Od imena **Busovača **objavio je Živan Perić anagram **ČUVA BOSA...** u Eureci broj 874 (9. V. 1990), a Jovan Nedić lažnu adresu **SAVO AČ - [[Ub|UB]] ** također u *"Eureci"* broj 69 (16. XI. 1974).
## Značajne osobe
* Marinko Čavara,  predsjednik Federacije Bosne i Hercegovine

## Izvori i poveznice

* Vaše svakodnevne vijesti iz Busovače  
* *"Enciklopedija Jugoslavije"*, JLZ, Zagreb, 1980-1990.
* Web-stranice Župe sv. Ante Padovanskog Busovača
Jovan

**Jovan**, muško ime

## Jovan
:* 
* Jovan Andrejević (Joles, estetičar, pozorišni kritičar, prevodilac, liječnik, 1833-1864)
* Jovan Antonijević (glumac, 1882-1949)
* Jovan Apostolović (medicinski pisac, 1730-1770)
* Jovan Aranđelović (filozofski pisac, 1935-)
* Jovan Avakumović (pjesnik, 1748-o. 1810)
* Jovan Avakumović (političar i pravnik, 1841-1928)
* Jovan Babunski (Stojković; vojvoda, 1875-1920)
* Jovan Baćević (vojvoda, 1810-1862)
* Jovan Stefanov Baljević (filozof i historičar, 3. desetljeće XVIII. st. - 1758)
* Jovan Bandur (kompozitor i dirigent, 1899-1956)
* Jovan Belić (zootehničar, 1909-)
* Jovan Belimarković (oficir i državnik, 1827-1906)
* Jovan Beljanski (Lala; politički radnik, 1901-)
* Jovan Berić-Popović (pjesnik i pedagoški pisac, 1786-1845)
* Jovan Bijelić (slikar, 1886-1964)
* Jovan Bobovac (Simić; knežinski knez, poslije 1815-1832)
* Jovan Bošković (filolog, 1834-1892)
* Jovan Boškovski (književnik, 1920-1968)
* Jovan Brankovački (austrijski general, 1754-1816)
* Jovan Branković (titularni srpski despot, 1462-1502)
* Jovan Cekić (liječnik-internist, 1918-1982)
* Jovan Cvijić (geograf, 1865-1927)
* Jovan Ćetković (politički radnik, 1890-1963)
* Jovan Ćirilov (srpski teatrolog, književnik i jedan od najvećih delatnika srpskog pozorišta i srpske kulture, 1931)
* Jovan Ćorović (politički radnik, 1913-1942)
* Jovan Mališić-Martinović (jedan od generalnih sekretara KPJ, 1900-1939)

## Jovo
:* 
* Jovo Bećir (pukovnik, 1870-1942)
* Jovo Bilbija (istaknuti sudionik bosansko-hercegovačkog ustanka, 1845-1878)
* Jovo Bokonjić (liječnik, 1883-1970)

## Jovanka
:* 
* Jovanka Bjegojević (balerina, 1931-)
* Jovanka Čović (politički radnik, 1915-2009)

## Jovanović
:* 
* Arsenije IV Jovanović Šakabenta (patrijarh, 1698-1748)
* Milica Babić-Jovanović (kostimograf, 1909-1968)
* Braća Jovanović (izdavačka, knjižarska i štamparska kuća)
* Vasilije Brkić-Jovanović (pećki patrijarh, o.1719-1772)

----
**Izvor**
* *"Enciklopedija Jugoslavije"*, JLZ, Zagreb, 1980-1990. (obrađena samo prva dva toma)
Berlinski metro

**Berlinski [[metro]]** je veliki sistem gradske i prigradske transportne železnice Berlina, u vlasništvu Berlinskog saobraćajnog preduzeća (*Berliner Verkehrsbetriebe*), podeljen na: 
* **[[Berlinski S-voz|S-voz]]** (*S-Bahn*) i
* **[[Berlinski U-voz|U-voz]]** (*U-Bahn*).