Trenčínski grad

**Grad Trenčín** (, ) je utvrda smještena na uzvisini iznad grada Trenčína u zapadnom dijelu Slovačke.

Karakteristična je dominanta ne samo Trenčína nego i cijelog Srednjeg Považja. Ima status drzavnog kulturnog spomenika. Upravitelj hrada je Trenčianski samoupravni kraj.

## Historija
Prvi spomen grada nalazi se u zapisu iz 179. godine, koji izvješćuje o pobjedi 2. Rimske legije u Bitci kod Laugaricija. Najstarija građevina u sklopu utvrde jest kamena rotunda, vjerojatno podignuta u doba Velike Moravske. Sredinom 13. vijeka grad je bio sjedište baruna Jakaba Csesznekyja, vazala ugarskoga kralja Béle IV. Stari dokumentirani nazivi grada su *de Trenchin* (1193), *Trincinensis* (1208), *Trinchiniensis* (1229), *Trency* (1232). Trenčínski grad nastao je vjerojatno na mjestu prapovijesne utvrde. Prva dokaziva građevina na uzvisini bila je velikomoravska četveroapsidna rotunda iz 9. vijeka, a potom kameni stambeni toranj, u doba kada je hrad služio zaštiti Ugarskoga Kraljevstva i zapadne granice. 

Potkraj 13. ili početkom 14. vijeka grad je bio sjedište Matúša III. Čaka, legendarnoga vladara područja rijeke Váh i Tatri. Po njemu je nazvan Matúšev toranj, najslikovitiji dio utvrde. Nakon Matúševe smrti hrad je do kraja 15. vijeku pripadao ugarskim vladarima. Gornji grad proširio je kralj Ludovik Anžuvinac novom palačom i utvrdama. Žigmund Luksemburški darovao je grad svojoj supruzi Barbari, za koju su u prvoj trećini 15. vijeka podignuti nova palača i kapela. Sve su te građevine djelomično obnovljene i danas služe muzejskim svrhama.

15. stoljeće obilježilo je daljnje jačanje fortifikacija, potaknuto husitskim pohodima prema Slovačkoj. Potkraj stoljeća grad je stekao Štefan Zapolja i započeo opsežne pregradnje. Već početkom 16. stoljeća grad je bio izložen turskoj ekspanziji. Unatoč zapoljskim utvrđivačkim radovima, 1527. godine osvojio ga je Katzianer, general cara Ferdinanda I. U donjem dijelu grada nalazi se zdenac koji je, prema predaji, u doba Osmanskoga Carstva dao iskopati princ Omar. Navodno je bio iskopan u čast njegove ljubavi Fatimi, zbog čega se i danas naziva "zdenac ljubavi". U stvarnosti je zdenac uklesan u živu stijenu u 16. vijeku i dubok je približno 80 metara. Radovi su trajali četrdeset godina.

Obnova i proširenje velikog obrambenog sustava, koji Trenčínski grad svrstava uz Spiški grad i Devinski grad među najveće europske srednjevjekovne obrambene komplekse, provedeni su između 1540. i 1560. godine. Tada je izgrađen topnički zvjezdoliki obrambeni sustav prema projektima talijanskih arhitekata, a zgrade su modernizirane prema tadašnjim uzorima. Promijenjena je i silueta hrada – visoki gotički krovovi zamijenjeni su horizontalnim renesansnim atikama s lastavičjim repovima, tipičnim talijanskim motivom 16. vijeka.

Godine 1790. donji grad Trenčín je zahvatio požar koji se proširio na gornji grad. Sredinom 19. vijeka, s razvojem ideja konzervatorske zaštite u Ugarskoj, oštećene su građevine stabilizirane i zaštićene od daljnjeg propadanja. Od kraja 1950-ih na gradskom kompleksu se provodi sustavna obnova i konzervacija fortifikacija. Obnovljeni objekti postupno se koriste u muzejske i izložbene svrhe.

U utvrdi se danas nalazi muzejska zbirka Muzeja Trenčín, koja prikazuje povijest kraja i same utvrde. Izloženi su stari gradski namještaj, oružje, arheološki nalazi i drugi predmeti. U sklopu grada djeluje i galerija. Utvrda je proglašena kulturnim spomenikom Slovačke. Godine 2006. posjetilo ju je 100.000 posjetitelja.

## Eksterijer
Areal Trenčínskog grada sastoji se od karakterističnog sklopa gradnih palača s dominantnim Matúševim tornjem, uz koji se nadovezuju reprezentativne gotičke palače – Matúševa, Ľudovítova, Barborina – te kapela. U dvorištu su sačuvani temelji predromaničkog karnera i ostaci kružne rotunde, koja je vjerojatno nestala početkom 15. vijeka. Zgrade u donjem dijelu grada imale su ponajprije obrambenu i gospodarsku funkciju. Tu se ističe topnička bastija prigrađena uz kapelu te ostaci gospodarskih zgrada i mlina, koji su arheološki utvrđeni i označeni u temeljima. U dvorištu je sačuvan znameniti Zdenac ljubavi, koji su, unatoč predaji, počeli kopati Katzianerovi vojnici oko 1557. godine, a dovršen je između 1564. i 1570. Na Matúševu tornju vidljivo je kvadriranje iz 14. vijeka.

## Interijer
Prostori Matúševa tornja svjedoče o načinu stanovanja plemstva iz sredine 11. vijeka. Kasnije su gotički preoblikovani i otvoreni novim stubištem, koje je potkraj 13. vijeka dograđeno uz stariju građevinu. Interijer Barborine palače i topničke bastije ima suvremeno rekonstruiran svodni sustav. U susjednim palačama postavljen je lapidarij kamenih arhitektonskih elemenata, pronađenih u sekundarnom položaju tijekom konzervatorske obnove. Sačuvani su i ostaci palača sa zidnim slikama iz razdoblja gotike i renesanse. Postupno se obnavljaju i drugi interijeri te se u njima otvaraju pojedine izložbene postave.

## Galéria

Datoteka:Trenčiansky hrad.jpg|Trenčínski grad, 2018.
Datoteka:Trenčín - východná strana Štúrovho námestia (1897).png|Pogled na Trenčínski grad, 1897.
Datoteka:Slovakia, Trencin Fortepan 17838.jpg|Trenčínski grad, 1908.
Datoteka:Trenčín - prelet nad juhozápadnou stranou hradu (1922).png|Trenčínski grad iz zraka, 1922.
Datoteka:Trenčín - Masarykovo námestie (1925).png|Trenčínski grad s tadašnjega Masarykova trga., 1925.
Datoteka:Trencin hrad 20010302.jpg|Pogled na hrad s juga.
Datoteka:Trenčiansky hrad zo severu.jpg|Pogled na hrad sa sjevera.
Datoteka:Trencin Castle Well.jpg|Zdenac ljubavi.
Datoteka:Trencin-Roman2.JPG|Rimski natpis na stijeni iz godina 178/179.
Datoteka:Maľba v záklenku (1.), Trenčiansky hrad (2008).jpg|Renesansne slike u svodovima.
Datoteka:Základy kaplnky, Trenčiansky hrad (2008).jpg|Temelji kapele.
Datoteka:Trencin01.jpg|Pogled s kule na grad.


## Povezano
* Trenčín

## Napomene

## Reference