Sveučilište u Zagrebu

**Sveučilište u Zagrebu** (lat. *Universitas Studiorum Zagrabiensis*) najstarije je sveučilište s neprekidnim djelovanjem u Hrvatskoj i među najstarijima je u Europi.

## Historija
Povijest Sveučilišta u Zagrebu počinje 23. rujna 1669. godine kada su diplomom rimskog cara i ugarsko-hrvatskog kralja Leopolda I. priznati status i povlastice sveučilišne ustanove tadašnjoj isusovačkoj Akademiji u slobodnom kraljevskom gradu Zagrebu.

Od 1692. godine **Filozofski studij u Zagrebu** počinje i formalno-pravno djelovati kao *Neoacademia Zagrabiensis*, javnopravna visokoškolska ustanova. Akademija ostaje u rukama isusovaca više od jednog stoljeća, do godine 1773. , kada papa Klement XIV. raspušta taj red. Godine 1776. carica i kraljica Marija Terezija dekretom osniva **Kraljevsku akademiju znanosti** (*Regia scientiarum academia*) s tri studija ili fakulteta: *Filozofskim, Bogoslovnim i Pravnim*.

Iako su se organizacijski oblici mijenjali, do godine 1874. ona ostaje najvišom školskom ustanovom u Hrvatskoj i Slavoniji, ustanovom koja je obrazovala većinu hrvatske inteligencije. Na poticaj velikog mecene hrvatske prosvjete, kulture i umjetnosti biskupa Josipa Jurja Strossmayera Hrvatski je sabor godine 1861. donio zakonsku osnovu o **Sveučilištu u Zagrebu**.

U vrijeme svoga boravka u Zagrebu 1869. godine car Franjo Josip I. potpisao je zakonski članak koji 5. siječnja 1874. godine dobiva vladarevu sankciju. Na temelju toga je 19. listopada 1874. godine svečano otvoreno moderno Sveučiliste u Zagrebu. U njegovu su sastavu tada djelovala četiri fakulteta: *Pravni, Bogoslovni, Filozofski i Medicinski*.

Prva su dva već bila organizirana: Pravni u okviru bivše Pravoslovne akademije, a Bogoslovni u okviru sjemeništa. Filozofski je fakultet započeo svoj rad akademske godine 1874./1875. U njegovu je sastavu u početku djelovalo šest katedara (za filozofiju, opću povijest, hrvatsku povijest, slavensku filologiju, klasičnu filologiju latinsku i klasičnu filologiju grčku), bilo je zaposleno šest profesora, a upisano 26 studenata. Iz katedara su se postupno razvijali odjeli, odnosno odsjeci kao složenije znanstveno-nastavne jedinice s više katedara.

Sveučilište u Zagrebu danas čine 29 fakulteta, 3 akademije i 1 sveučilišni centar.

## Sastavnice

**Prirodoslovno područje**
* Prirodoslovno-matematički fakultet u Zagrebu
** Biološki odsjek
** Fizički odsjek
** Geofizički odsjek
** Geografski odsjek
** Geološki odsjek
** Kemijski odsjek
** Matematički odsjek

**Tehničko područje**
* Arhitektonski fakultet u Zagrebu
* Fakultet elektrotehnike i računarstva u Zagrebu
* Fakultet kemijskog inženjerstva i tehnologije u Zagrebu
* Fakultet prometnih znanosti u Zagrebu
* Fakultet strojarstva i brodogradnje u Zagrebu
* Geodetski fakultet u Zagrebu
* Geotehnički fakultet u Varaždinu
* Građevinski fakultet u Zagrebu
* Grafički fakultet u Zagrebu
* Metalurški fakultet u Sisku
* Rudarsko-geološko-naftni fakultet u Zagrebu
* Tekstilno–tehnološki fakultet u Zagrebu

**Biomedicinsko područje**
* Farmaceutsko-biokemijski fakultet u Zagrebu
* Medicinski fakultet u Zagrebu
* Stomatološki fakultet u Zagrebu
* Veterinarski fakultet u Zagrebu

**Biotehničko područje**
* Agronomski fakultet u Zagrebu
* Prehrambeno-biotehnološki fakultet u Zagrebu
* Šumarski fakultet u Zagrebu

**Društveno područje**
* Edukacijsko-rehabilitacijski fakultet u Zagrebu
* Ekonomski fakultet u Zagrebu
* Fakultet organizacije i informatike u Varaždinu
* Fakultet političkih znanosti u Zagrebu
* Kineziološki fakultet u Zagrebu
* Pravni fakultet u Zagrebu
* Učiteljski fakultet u Zagrebu

**Humanističko područje**
* Filozofski fakultet u Zagrebu
* Katolički bogoslovni fakultet u Zagrebu
* Hrvatski studiji

**Umjetničko područje**
* Akademija dramske umjetnosti u Zagrebu
* Akademija likovnih umjetnosti u Zagrebu
* Muzička akademija

## Rektori

:**Izvor:** Rektori Sveučilišta u Zagrebu

## Povezano
* lista sveučilišta u Hrvatskoj

## Vanjske veze