open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Kolomi

**Kolomi** /u jeziku creek, =&quot;where there are white oaks&quot;,/ jedno od plemena Muskogee Indijanaca u području rijeke Ocmulgee, srednjeg toka Chattahoocheeja i donje Tallapoosa. Glavno naselje Kolomi, ponekad nazivano i *Kulomi* ili *Kulumi* nalazilo se vjerojatno na rijeci Chattahoochee u okrugu Clay. Prema Swantonu srodni su Holiwahalima.

## Izvori
Lower Creek

**Lower Creek** (Ocheesee, Ochisi, Ucheesee), ogranak i manja grupa plemena Muskogee Indijanaca koji su geografski poglavito bili smješteni istočno od rijeke Chattahoochee, na području današnje Georgije, i jezično pripadali porodici Muskhogean. Lower Creek plemena bili su Kasihta sa istočne obale Chattahoocheeja, i koji su imali 10 sela; Coweta, isprva na gornjoj Ocmulgee, odakle su se preselili na desnu obalu Chattahoocheeja u Alabami, nasuprot Columbusa. Imali su sedam sela; Eufaula, pleme koje je imalo pet sela, a dio je bio među floridskim Seminolama.

Lower Creeki, prema Bartonu, svoje rođake Upper Creeke nazivali su * 'ujacima' *.

## Gradovi
Amakalli, Apalachicola, Apatai, Chattahoochee, Chiaha, Chiahudshi, Chihlakonini, Chiskatalofa, Chukahlako, Cotohautustennuggee, Donally's Town, Ematlochee, Finhalui, Hatchichapa, Hihagee, Hlekatska, Hogologes, Hotalihuyana, Huhlitaiga, Itahasiwaki, Kaila, Kasihta, Kawaiki, Kawita (Coweta), Nipky, Ocheeses, Ocmulgee, Oconee, Okitiyakni, Osotchi, Sawokli, Sawokliudshi, Secharlecha, Suolanocha, Tamali, Telmocresses, Wikaihlako.
## Plemenske skupine
Među njima kao i među Upper Creekima bilo je predstavnika drugih jezika.
* Tuskegee - Alabama-Koasati.
* Coweta (Kawíta) - Muskoke.
* Kasihta (Kasíhta) - Muskoke.
* Kolomi - Shawnee, kasnije govore Muskoke
* Hitchiti - Hitchiti.
* Ocmulgee - Hitchiti.
* Apalachicoli - Hitchiti.
* Oconee - Hitchiti.
* Osochee - Timucua, kasnije govore Hitchiti 
* Tacusa - govorili su neidentificiranim jezikom
* Ylapi - govorili su neidentificiranim jezikom
* Sawokli - govorili su neidentificiranim jezikom a kasnije Hitchiti.

## Literatura
* Frederick Webb Hodge, Handbook of American Indians North of Mexico
## Izvori

## Vanjske veze
* Creek Indian Tribe
Ninnipaskulgee

**Ninnipaskulgee** (Road Indians) /=highroad people, od creek * 'nini-paski' * =swept road, + * 'algi' * =people/ jedno od plemena i gradova Upper Creek Indijanaca, porodica Muskhogean, za koje se kaže da su obitavali na rijeci Tallapoosa blizu Tukabahcheeja u okrugu Elmore u južnoj Alabami. U engleskom jeziku poznatiji su kao Road Indians.

## Izvori
Okchai

**Okchai**, pleme Muskogee Indijanaca nastanjeno nekada u nekoliko sela u okruzima Coosa, Elmore i još nekima u Alabami. Swanton navodi njihova sela *Asilanabi* (u okrugu Shelby); *Lålogålga* ili *Fish Pond*, na Elkhatchee Creeku u okrugu Tallapoosa ili Coosa; *Okchai*, sa dva lokaliteta u okruzima Elmore i Coosa; *Potcas hatchee* (Pochusehatche), na gornjem toku Hatchet Creeka u okrugu Clay ili Coosa; *Tcahki lako*, na rijeci Chattahoochee; i *Tulsa hatchee*, čiji lokalitet nije poznat.

## Vanjske veze
* Muskogee Indian Tribe, History
Pakana

**Pakana**, jedno od plemena Muskogee Indijanaca sa Hatchet Creeka u okrugu Coosa u Alabami. nakon što je 1717. utemeljen Fort Toulouse u Alabami Pakane žive u ovom kraju zajedno sa Alabamama i Koasatima, da bi nakon što su 1763. Francuzi migrirali preko Mississippija krenuli sa njima u Louisianu i nastanili se na rijeci Calcasieu najkasnije do 1787., oko 50 milja jugoistočno od naselja Coushatta Indijanaca. Godine 1834. oni ulaze na područje Teksasa u pratnji plemena Alabama i Coushatta, i grade sebi selo kod današnjeg Onalaska, na zapadu okruga Polk.

Prema indijanskom agentu Johnu Sibleyu godine 1805. oko 150 ih je živjelo na Calcasieu Bayou. Dolaskom u Teksas izvjesni John Burgess (za koga kažu da je bio Francuz) ženi se za jednu Pakana Indijanku i kupuje 640 akara zemljišta duž rijeke Kickapoo. Burgess tada poziva i njezine ostale suplemenike da dođu k njima na John Burgess Survey, što će postati dom Pakana u okrugu Polk. Godine 1859. teksaški guverner Hardin Richard Runnels imenuje James Barclaya za agenta Muskogee Indijanaca, ali i plemena Alabama i Coushatta, što su živjeli u okrugu Polk. Barclay je bio zadužen i za Pakane, ali oni ostaju živjeti na John Burgess Surveyu i ne priključuju se Coushattama i Alabamama. Ovdje polako gube identitet sa ostala dva plemena. Godine 1859. preostalo ih je 50 a 1882. svega 42. Godine 1899. većina ovih Pakana natjerana je od ostatka Creek Indijanca iz Oklahome da dođu živjeti u Oklahomu k narodu Creek Nation, a na John Burgess Surveyu ostalo ih je tek oko deset.

## Vanjske veze
* Pakana Muskogee Indians
Tukabahchee

**Tukabahchee** (Tukabatchee), pleme Muskhogean Indijanaca sa rijeke Tallapoosa u okrugu Elmore (Alabama). Zajedno sa plemenima Coosa, Coweta i Kasihta ili Cusseta jedno su od četiri plemena koja su utemeljili konfederaciju Creek. Izvorno oni su izgleda bili svojevremeno udruženi sa Shawneejima. Tukabahchee unutar Creek konfederacije sa populacijom od 1,287 (1832.) čine njihovo najbrojnije pleme. Jedino njihovo poznato naselje bilo je Wihili čija točna lokacija nije poznata. Pleme Kealedji možda su njihov ogranak.

## Vanjske veze
* Creek
Wakokai

**Wakokai** /=blue heron breeding place,/ jedno od plemena Muskhogean Indijanaca nastanjeno do seobe Creeka u Oklahomu na srednjem toku Hatchet Creeka u okrugu Coosa u Oklahomi. Wakokai su imali tri sela ('grada'): Sakapadai i Tukpafka u području Hatchet Creeka i Wiogufki, na Weogufka Creeku, sva tri u okrugu Coosa. 

## Izvori
Kasihta

**Kasihta** (Cusitahs), jedno od plemena pravih Muskogee Indijanaca koje je do odlaska u Oklahomu u prvoj polovici 19. stoljeća obitavalo na istočnoj obali rijeke Chattahoochee, na području današnjeg okruga Chattahoochee u Georgiji i susjednoj Alabami. 
Poznatiji pripadnik plemean bio je Sapulpa (1824-1887), često naziovan Chief Sapulpa (iako to nije nikad bio), koji na Indijanski teritorij (današnja Oklahoma) dolazi 1850, i osniva trgovačku postaju na mjestu gdje se sastaju Polecat i Rock Creek, jednu milju od današnje Sapulpe. Grad će u njemu u čast biti prozvan njegovim imenom.

## Sela

Kasihte su imali desetak sela od kojih po imenu su poznata: 
* Apatai u okrugu Muskogee na Upatoi (nekada Upatoie) i Pine Knob Creeku u Georgiji, 
* Salenojuh na rijeci Flint, 
* Sicharlitcha (nepoznata lokacija; Swanton) ili Cussetaw 5 na Secharlitcha sa 76 obitelji (1832. godina) (vidi)
* Tallassee Town ili Cussetaw 3, možda u okrugu Schley ili Macon na rijeci zvanoj Opillikee Hatchee, s 56 obitelji. 
* Tuckabatchee Harjo's Town ili Cussetaw 6 na Osenubba Hatchee s 96 obitelji (vidi)
* Tuskehenehaw Chooley's Town ili Cussetaw 7 u okrugu Troup blizu West Pointa s 147 obitelji (vidi). 
* Cussetaw 1 na Little Euchee Creek sa 69 obitelji i 318 duša (vidi)
* Cussetaw 2 na Tolarnulkar Hatchee sa 144 obitelji (vidi)
* Cussetaw 4 na Chowwokolohatchee sa 32 obitelji (vidi) i 118 duša.

## Vanjske veze
* KASIHTA (CUSSETA)
Kealedji

**Kealedji** (Kowaliga), jedno odplemena Muskogee Indijanaca koji su obitavali do sredine prve polovice 19. stoljeća na selima u području rijeke Ocmulgee i na Kialaga ili Kowaliga Creeku u okrugu okrug Elmore, Alabama|Elmore ili Tallapoosa u Alabami. Popisom iz 1832. bilo je 591 Indijanac i dva crna roba, a plemenom su dominirale obitelji Harjo, Yoholo, Fixico i Emarthlar koje danas nalazimo u Oklahomi. Godine 1836. preko Arkansasa su sa Hilibima i Muskogeema iz sela Fish Pond (sveukupno 511) preseljeni u Oklahomu.

## Vanjske veze
* Lake Martin: Alabama's Crown Jewel
Wiwohka

**Wiwohka** /=roaring water/, jedno od niza malenih plemena pravih Muskogee ili Upper Creek Indijanaca iz Alabame. Wiwohke su imali sela na ušću Hatchet Creeka u okrugu Coosa i na Weoka Creeku, u današnjem okrugu Elmore. 'Grad' (tulwa) Wiwohka pripadao je 'mirovnim' ili 'bijelim gradovima' Creeka. Ovo ime sačuvalo se i danas u imenu jednog grada u obliku Wewoka u Oklahomi.

## Izvori
Mariposan

**Mariposan** (Yokutsan), porodica indijanskih jezika iz Kalifornije koja obuhvaća jezike i dijalekte Indijanaca Yokuts. Ime Mariposan došlo je po okrugu Mariposa, čije ime na španjolskom znači 'leptir;  butterfly'. Mariposan plemena granaju se na 3 glavne grane, to su: Buena Vista Yokuts, Chauchila Yokuts i Chukchansi Yokuts.

## Jezik
Yokuts [yok]

## Reference

## Vanjske veze
*Ethnologue (14th)
*Ethnologue (15th)
*Mariposan Family
Blount Indijanci

**Blount Indijanci** (Blunt Indijanci), skupina Seminole Indijanaca pod vodstvom Johna Blunta ili Blounta, za koje je prema ugovoru Moultrie Creek 1823. utemeljen rezervat na rijeci Apalachicola na Floridi. Na donji tok rijeke Chattahoochee u Alabamu otišli su prije seminolskog rata (1835-42), a nakon toga sa Alabama Indijancima, odlaze u okrug Polk u Teksas, gdje ih je još 1870. bilo svega 28 preživjelih.

## Izvori
Lutuamian

**Lutuamian** (Klamath-Modoc), porodica indijanskih jezika u graničnom području Kalifornije i Oregona, napose na obalama jezera Klamath i Tule, te na Lost Riveru. Porodica Lutuamian dio je Velike porodice Penutian i jedini su joj članovi jezici i plemena Klamath ili Máklaks i Modoc.

Ime Lutuamian došlo je po nazivu Lutuami, kojim su Indijanci Ilmawi nazivali Modoce. U jeziku nekih Pit River Indijanaca ovaj termin glasi i Lutmáwi, čije je značenje 'lake' ='jezero', dan ovim Indijancima vjerojatno prema lokalitetu, točnije prema jezeru Tule na kojem su Modoci živjeli, i koje je povezano mitom o stvaranju.

## Jezik
* Klamath-Modoc [kla]

## Reference

## Vanjske veze
* Ethnologue (14th)
* Ethnologue (15th)
* Lutuamian Family
Moquelumnan

**Moquelumnan** je porodica indijanskih jezika iz Kalifornije, dio Velike porodice penutskih (Penutian) jezika, koja obuhvaća jezike Miwok Indijanaca. Ova porodica geografski se dijeli na najmanje sedam grana kojima pripada nekoliko desetaka plemena. Neki u porodici Moquelumnan vide srodstvo sa Costanoan jezicima, pa je šire u veću porodicu Miwok-Costanoan.

Jedna grana plemena nazivana je Sierra Miwok, nastanjena na području Sierra Nevada. Druga velika grupa živi uz obalu Kalifornije i poznata je kao Coast Miwok u čijem susjedstvu žive i Bay Miwok, Lake Miwok i Plains Miwok. Ostaci im žive po rezervatima u Kaliforniji.

Svaka ova skupina podijeljena je na brojne manje skupine među kojima su: Awani, Chowchilla, Chumidok, Chumtiya (Chumtiwa), Chumuch, Chumwit, Hittoya (Hettitoya), Howeches, Koni (Kani), Lopolatimne, Machemni, Mokelumni, Newichumni, Nuchu, Olowidok, Olowit, Olowiya, Pohonichi, Sakaikumne (Sakaiakumni), Servushamne (Seroushamne), Talatui, Tamoleka, Tumidok, Tumun, Walakumni, Yuloni; Olamentke: Bolinas (Bollanos), Chokuyem, Guimen, Jukiusme, Likatuit, Nicassias, Numpali, Olamentke, Olumpali, Sonomi, Tamal, Tulare, Utchium.

Nadalje Apangasi, Aplache, Chupumni, Cosumni, Cotoplanemis, Hokokwito, Keeches, Kumaini, Lapapu, Lesamaiti, Macheto, Merced, Mikechuse, Nelcelchumnee, Notomidula, Numaltachi (?), Okechumne, Pahkanu, Petaluma, Potawackati, Potoyanti, Sakaya, Seantre, Siyante, Succaah, Suscols, Threse, Tiposies, Wahaka i Wiskala.

## Jezici
Obuhvaća 7 jezika

## Reference

## Vanjske veze
* Ethnologue (14th)
* Ethnologue (15th)
* Moquelumnan Family
Waiilatpuan

**Waiilatpuan** (Wailatpuan), porodica indijanskih jezika iz Oregona kod ušća rijeke Walla Walla i oko Mount Hooda i Mount Jeffersona. Predstavnici porodice su jezici i plemena Molala i Cayuse. Ostaci Molala završili su na rezervatu Grande Ronde, a plemena Cayuse na Umatilla. 

Waiilatpuan porodica dio je velike porodice penutskih jezika. 

## Vanjske veze
* Wailatpuan Family
Yakonan

**Yakonan**, etnolingvistička porodica Američkih Indijanaca iz jugozapadnog Oregona koja obuhvaća plemena i jezike Indijanaca Kuitsh ili Lower Umpqua, Siuslaw, Yaquina i Alsea. Ovi Indijanci živjeli su uz rijeke Alsea, Yaquina, Siuslaw i susjednoj obali, baveći se uglavnom ribarenjem. 

Plemena su izgubila svoj identitet, jezici su im izumrli, a njihovi ostaci danas žive uz oregonsku obalu s Kus Indijancima u plemenskom savezu službeno nazvanom 'The Confederated Tribes of the Coos, Lower Umpqua, and Siuslaw '.

## Vanjske veze
* Yakonan Family
* Yakonan Indian Family History
Pujunan

**Pujunan** je indijanska etno-lingvistička porodica iz sjeveroistočne Kalifornije koja obuhvaća jezike Indijanaca 
* Maidu (Northeastern Maidu, Mountain Maidu) u okruzima Plumas i Lasen; 
* Nisenan (Southern Maidu), u okruzima Yuba, Nevada, Placer, Sacramento, i El Dorado. Ovi se dijele na: Kochuk i Yokol-Liman-Hokok (možda identični), Kadema, Leuchi, Pujune, Sama, Sek ili Sekumne, Totola ili Nawean, Wijuna, Wolok ili Ola, Yupu. Lista je nekompletna, i moguće treba pridodati skupine sa American Rivera; 
* Konkow (Northwestern Maidu; Foothill Maidu), u okruzima Butte i Yuba.

Porodica Pujunan dio je Velike porodice penutskih (Penutian) jezika. Danas ih ima oko 2,500 na rezervatima Auburn, Berry Creek, Chico, Enterprise, Greenville, Mooretown, Shingle Springs, i Susanville, i sa raznim plemenima na rezervatu Round Valley

## Jezici
* sjeveroistočni Maidu [nmu], sjeverozapadni maidu [mjd], valley maidu [vmv], nisenan [nsz].

## Reference

## Vanjske veze
* Ethnologue (14th)
* Ethnologue (15th)
* Pujunan Family
Takilman

**Takilman** (Takelman), jezična porodica iz Oregona, obuhvaća jezike indijanskih plemena Takelma i Latgawa sa rijeke Rogue. Ostaci plemena završili su na rezervatu Siletz, gdje ih 1884. Dorsey pronalazi tek 27.

Porodica Takilman dio je velike porodice penutskih Penutian jezika. Jezik: Takelma [tkm].

## Reference

## Vanjske veze
* Ethnologue (14th)
* Ethnologue (15th)
* Takilman Family
* Takelma
Chinookan

**Chinookan** je porodica sjevernoameričkih indijanskih jezika u području oko rijeke Columbije u Oregonu i Washingtonu. Porodica Chinookan obuhvaća više jezika i dijalekata kojima su se služila, ili se još služe istoimena plemena. Činuki su imali tip kulture tipičan Sjeverozapadnom obalnom području, sa gradnjom drvenih kuća, ribolovom (losos), ropstvo, a tipičan im je chinook hat (http://www.lewis-clark.org/content/content-article.asp?ArticleID=1011 ), visoki oslikani šešir od cedrove kore.

Predstavnici porodice Chinookan su: Cathlacomatup, Cathlacumup, Cathlakaheckit, Cathlamet, Cathlanaquiah (Cathlanahquiah), Cathlapotle, Cathlathlala, Chakwayalham, Charcowa (Charcowah), Chilluckittequaw, Chinook, Chippanchickchick (?), Clackamas, Clahclellah, Clahnaquah, Claninnatas, Clatacut, Clatsop, Clowwewalla, Cooniac, Cushook, Dalles, Ithkyemamits, Kasenos, Katlagulak, Katlaminimin, Killaxthokle, Klemiaksac, Knowilamowan, Ktlaeshatlkik, Kwulkwul, Lakstak, Lower Chinook, Multnomah, Namoit, Nayakaukaue, Nechacokee, Necootimeigh, Neerchokioon, Nemalquinner, Nenoothlect, Scaltalpe, Shahala, Shoto, Skilloot, Smackshop, Teiakhochoe, Thlakalama, Tlakatlala, Tlalegat, Tlashgenemaki, Tlegulak, Upper Chinook, Wahe, Wahkiakum, Wasco, Wakanasisi, Wappatoo, Watlala (Dog River), Willopah, Wiltukwilluk, Wishram (Tlakluit), Yehuh.

## Jezici
Chinook [chh], Wasco-Wishram [wac].

## Reference

## Vanjske veze
* Ethnologue (14th)
* Ethnologue (15th)
* Chinookan Family
* Chinookan Family History
* Chinook Tribes
Gitksan

**Gitksan** (Kitksan, Gitxsan), pleme američkih Indijanaca porodice Chimmesyan sa gornjeg i srednjeg toka rijeke Skeena u kanadskoj provinciji Britanska Kolumbija. Ime Gitksan, u značenju "people of Skeena River," dolazi po imenu rijeke Skeena.
Gitksani su se izvorno sastojali od sedam lokalnih skupina ili plemena a prema Swantonu to su: Kispiox, Kitanmaiksh, Kitgargas, Kitsegukla, Kitwancool, Kitwanga i Kuldo. Kulturno oni pripadaju području Sjeverozapadne obale, uključujući razvijeno drvorezbarstvo (gradnju totema, kanua i drvenih kuća), instituciju potlatcha, orijentiranost prema moru.
Prisnije kontakte sa Europljanima imaju tek nakon što počnu nicati utvrda dvadesetih i tridesetih godina 19. stoljeća: Fort Kilmaurs 1822, Fort Connolly, 1826, Fort Stager, Fort Simpson 1831 i Fort Essington 1835. Rana populacija nije poznata, a 1904. bilo ih je 1,120; u suvremeno doba oko 10,000. Današnja su im naselja (5) Gitwangak, Gitsegukla, Gitanmaax, Glen Vowell i Kispiox.

## Vanjske veze
* Who We Are

&lt;gallery&gt;
Datoteka:Githaz.jpg|Gitksani u Hazeltonu
&lt;/gallery&gt;
Niska

**Niska** (Niskֹa', Nishga, Nisga'a, Nass River Indijanci) je jedno od triju plemena Chimmesyan Indijanaca iz doline rijeke Nass u sjeverozapadnoj Britanskoj Kolumbiji, Kanada. U vrijeme kada su prvi europski istraživači 1793. došli na ušće rijeke bilo ih je oko 8.000, ali im se zbog epidemija broj u 1920-tim godinama smanjio na manje od 900. U novije doba populacija raste i 1996. bilo ih je 5300, od čega 1.886 živi u 4 glavna sela Gingolx (Kincolith), Laxqalts'ap (Lakalzap, Greenville), Gitwinksihlkw (Canyon City) i Gitlakdamix (New Aiyansh).

## Ime
Značenje imena Niska Swantonu nije poznato a naziv Nass River dobili su po lokalitetu. Riječ nass označava 'ostavu za hranu' ili 'želudac', jer je bila najznačajniji izvor prehrane Chimmesyan Indijanaca.

## Bande
Swanton Niske dijeli na 4 ogranka ili plemena, od kojih svaki ima svoje vlastito selo:
* Kithateh (Gitrhatin), sa selima *[[Kincolith]]*, na ušću Nasse, i *[[Lakkulzap]]* ili *Greenville*.
* Kitgigenik (Gitwinksilk), sa selima *[[Lahanla]]* ili *[[Lakungida]]*, kod ušća rijeke Nass.
* Kitwinshilk, selo *[[Lahulyans]]* ili *Underleaf*.
* Kitanwilksh, sela *[[Kitlakdamik]]* ili *Gitlarhdamks*, nad kanjonom rijeke Nass, i *[[Aiyansh]]*, na donjem toku rijeke.

Ostala sela što ih spominju razni izvori su: *[[Kitaix]]*, na ušću Nasse; *[[Gwinwah]]*, isto na Nassi; *[[Kisthemuwelgit]]* ili *Willshihunhtumwillwillgit*, na sjevernoj obali Nasse i blizu ušća; *[[Qunahhair]]*, na južnoj obali Nasse blizu kanjona; *[[Sheaksh]]*, na južnoj obali Nasse. Navode se i sela *[[Kitahon]]*, *[[Kitangata]]*, *[[Kitlakaous]]* i *[[Andeguale]]*, što su možda sinonimi za neka od već navedenih.

## Historija
Prvi kontakt sa Europljanima Niske imaju 1773. sa kapetanom george Georgeom Vancouverom. Tridesetih godina 19. stoljeća dolazi do češćih kontakata sa Europljanima nicanjem postaja koje grade ljudi poznate kompanije Hudsom Bay, to su Port Simpson (1831) i Port Essington (1835). Te 1835. godine ova kompanija je popisala 1,615 Indijaanaca. U drugoj polovici 19 stoljeća Niske se bore za svoja prava na ribolov na rijeci Nass koja žele i srodno ali suparničko pleme Tsimshian koji su na rijeku Nass dolazili zbog ribolova na ribu-svijeću. Cijeli konflikt završio je 1869. ugovorom "Sparrow Hawk Treaty", a 1923. priznaju im se i prava na komercijalni ribolov, čime se bave i danas.

## Etnografija
Ljudi sa rijeka Skeena i Nass imaju gotovo istovjetan društveni ustroj, ali im se, kaže Claude Levi-Strauss, 'duboko razlikuju', u načinu života od Tsimshiana. Ljude sa gornje Nass nazivali su 'ljudi što periodično našpuštaju svoje stalno selo'. Ovo periodično napuštanje svoga staništa dešavalo se jednom godišnje radi lova na ribu-svijeću koja se došla mrijestiti. Tsimshianu su se za razliku od Niska prilagodili životu u dvije doline, Skeena-Nass, te time ovisili o složenijem sustavu, što će kasnije dovesti do spomenutog sukoba Tsimshiana i Niska koji će završiti ugovorom "Sparrow Hawk". Niske su urganizirani u 4 klana, to su: Ganada (Gavran; Raven), Gisk'aast (Orka; Killer Whale), Laxgibuu (Vuk; Wolf) i Laxsgiik (Orao; Eagle).

## Literatura

## Vanjske veze
* The Nisga'a People
Kitunto

**Kitunto** /od Gyit'endâ, =*people of the stockaded town*/, jedno od plemena ili skupina Tsimshian Indijanaca, porodica chimmesyan, koji su živjeli u istoimenom gradu kod ušća rijeke Skeena u kanadskoj provinciji Britanska Kolumbija. Bili su srodni skupini Kishpachlaots iz Metlakatle.

## Izvori
Kitzilas

**Kitzilas** (danas su poznati kao Kitselas, Kitsalas, Gits'ilaasü) /=people of the canyon, i.e. rijeke Skeena/, jedna od lokalnih skupina Tsimshian Indijanaca, porodica chimmesyan, koji su živjeli u dva grada koji su po njima nosili imena. Prvi se nalazio upravo iznad kanjona rijeke Skeene u Britanskoj Kolumbiji, ali ga je većina stanovnika napustika 1893. i odselila se u New Kitzilas. Populacija drugog grada bila je 144 (1902).

Jedna od obitelji u Kitzilasu bila je Gyilaktsaoks (Guilaχts′oks); Gyitktsaktl (Gyitχtsä′χtl 'people of the lake shore') je jedna od njihovih podskupina.

## Izvori
Kitzimgaylum

**Kitzimgaylum** / =*people on the upper part of the river.* – Boas/ (danas poznati kao Kitsumkalum), jedna od skupina Tsimshian Indijanaca i njihov istoimeni grad na sjevernoj obali rijeke Skeena u Britanskoj Kolumbiji, Kanada. Njihovo porijeklo nije cimšijansko, nego od Tongass Indijanaca, jednog od plemena šire skupine Tlingit, porodica Koluschan, iz južne Aljaske, koji su ovamo izbjegli pred neprekidnim ratovima.

Danas se služe cimšijanskim jezikom. Populacija im je iznosila 69 (1902.); a 1904. zajedno s Kitzilasima i stanovnicima grada Port Essington, 191.

Ostali nazivi koji su se koristili za njih su Gyits'umrä'lon (Boas, 1889), Kee-chum-a-kai-lo (Kane, 1859), Kee-chum akarlo (Schoolcraft, 1855), Kitchemkalem, (Can. Ind. Aff, 271, 1889), Kitchimkale (Howard), Kitsumkalem (Can. Ind. Aff, 271, 1898), Kitsumkalum (Horetzky, 1874), Kit-zim-gay-lum (Dorsey, 1897).
## Izvori

## Vanjske veze
* Kitsumkalum First Nation
Cathlamet

**Cathlamet** (Kathlamet), pleme Chinookan Indijanaca sa obje obale ušća Columbije u današnjem Oregonu i Washingtonu. Njihovo brojno stanje (1700) moglo je biti oko 500, (300 u Oregonu i 200 u Washingtonu, a 1849 preostalo ih je oko 60. Ostaci plemena završili su na rezervatu Yakima, i dio možda na rezervatu Quinault. Kao samostalno pleme više ne postoje.

## Ime
Sami sebe nazivali su *Kathlamet*, a Swanton mu ne zna značenje. Drugi smatraju da dolazi od činučkog *calamet* (=*stone*), u aluziji na stjenovitu obalu Columbije uz koju su živjeli. Clackamasi su ih nazivali *Guithlamethl*, što bi mogla biti njihova varijanta iste riječi, a nazivali su ih i *Guasámas*. Značenja ovih naziva su nepoznati kao i chinook naziv *Kwillu'chini*.

## Sela
* *[[Ika'naiak]]*, na desnoj obali Columbije na ušću Coal Creek Slougha istočno od Oak Pointa.
* *[[Ilo'humin]]*, desna obala Columbije nasuprot Puget Islanda i kod ušća Alockman Creeka.
* *[[Kathla'amat]]*, lijeva obala Columbije, 4 milje od Puget Islanda.
* *[[Ta'nas ilu]]' *, na Tanas Ilahee Islandu, uz lijevu obalu Columbia River.
* *[[Wa'kaiyakam]]*, Alockman Creek, nasuprot sela Ilo'humin.

## Historija
Cathlamete prvi susreću 1792 Robert Gray i John Boit, a kasnije George Vancouver. Lewis i Clark koji će 1805. zimovati u Fort Clatsopu, blizu današnje Astorije izvještavaju da ih ima oko 300, i da žive na južnoj obali Columbije u 9 velikih kuća od dasaka. Ranog siječnja sljedeće 1806. godine njihov *tia* (poglavica) Shahawacap i 11 njegovih ljudi posjetilo je Fort Clatsop. Pet godina kasnije (1811) na njihovom području utemeljena je Astoria, a ovo će biti i uvod u njihovu skoru propast. Dolazak bijelog čovjeka doneo im je nekoliko epidemija boginja koje će ih pogoditi 1824. i 1829., a godinu dana kasnije i epidemija malarije. Populacija Cathlameta spala je za 80%, a 1849. preostalo ih je tek 58.

## Etnografija
Vrijedne podatke o Cathlameti zahvaljujemo ranim putnicima, a Meriwether Lewis piše kako su običavali vršiti deforamciju lubanje, te da se u običajima i odjeći ne razlikuju od Wahkiakuma Clatsopa i Chinooka. Riba i wappatoo-korijenje glavna su im hrana.

## Povezano
* Ktlaeshatlkik, nekadašnje pleme Cathlamet indijanaca
## Izvori

## Vanjske veze
* Cathlamet Indians 
* Kathlamet Word Set
* Chinookan Indian Tribes
Cathlapotle

**Cathlapotle**, /=&quot;*people of Lewis (Na'p!o&lt;small&gt;LX&lt;/small&gt; River)*. /, pleme Chinookan Indijanaca sa donjeg toka Lewis Rivera i Columbije u okrugu Clarke u Washingtonu. Spier (1936) klasificira Cathlapotle kao ogranak Clackamas Indijanaca iz grupe Upper (Gornjih) Činuka, dok ih Barreman smatra mogućim rođacima Multnomaha. 

Glavno naselje bilo im je, prema Swantonu, *[[Nahpooitle]]*, na ušću Lewis Rivera, a možda im je pripadalo i selo Wakanasisi, nasuprot ušća Willamette. Mooney (1928.) procjenjuje da im je broj (1780.) iznosio oko 1 300. U vrijeme dolaska Lewisa i Clarka (1806.) bilo ih je 900 u 14 velikih drvenih kuća.

## Izvori
Chilluckittequaw

**Chilluckittequaw**. -/značenje imena nije poznato; izgovor čiluktkvo/. Pleme Chinookan Indijanaca koje je u 19. stoljeću obitavalo na sjevernoj obali rijeke Columbia, na području današnjih okruga Klickitat i Skamania, američka država Washington. Lewis i Clark su 1806. procijenili njihov broj na 1.400, ne računajući 800 Smackshop Indijanaca.

Pleme prvi put dolazi u kontakt s bijelcima 1792., posjećuju ih Robert Gray i John Boit, i kasnije George Vancouver. Lewis i Clark dolaze među njih tek 1805. dok su zimovali kod Astorije, grada kojeg je 1811. utemeljio David Thompson, istraživač rijeke Columbia.

Premda u prijateljskim trgovačkim odnosima s ranim bijelim posjetiocima, ovi susreti za njih ipak znače propast, prvo su ih pogodile epidemije boginja 1824. i 1829. a zatim 1830. i epidemija malarije. 1841. počinju sukobi s naseljenicima koji su došli rutom 'Oregon Trail'-a (vidi rutu. http://www.travelhero.com/destinations/graphics/map41.gif ). Nesreće za njih ne prestaju i 1847. opet ih pogađa epidemija ospica.

Pleme izgleda 1859. ulazi u konfederaciju sa Yakima Indijancima. Prema Mooneyu ostaci se nastanjuju na ušću rijeke White Salmon do 1880. kada su prebačeni na gorje Cascade gdje ih je još nešto preostalo 1895. Ove se grupa kasnije pomiješala s Waiam Indijancima (iz grupe Tenino) u Celilo Fallsu i Warm Springsu. Chilluckittequaw bi mogli imati potomaka na današnjem rezervatu Yakima u Washingtonu.

## Podjela –sela i plemena

Chilluckittequaw su bili naseljeni u nekoliko sela, to su bila
* 1) Itkilak ili Ithlkilak, u području rijeke Salmon River, naseljavali su ga zajedno s Klickitat Indijancima.
* 2) Selo Nanshuit, također miješano (sa članovima plemena Klickitat), nalazilo se kod današnjeg Underwooda.
* 3) Tgasgutcu, ovo se selo nalazilo blizu Mosiera u Oregonu. Također je bilo miješano s Klickitatima. 
* 4) Thlmieksok ili Thlmuyaksok, bilo je udaljeno pola milje (800 metara) od Tgasgutcu-a.
-Lewis i Clarkovo 'pleme' Smackshop, inače banda Chilluckittequawa naseljavala je kraj između Hood Rivera i gorja Cascade.

## Kultura

Chilluckittequawi su bili sjedilačko pleme, ribari i trgovci, uključujući i trgovinu robljem, inače tipičnu za kulturu Indijanaca Sjeverozapadnog obalnog područja. Osim ribolovom, bavili su se i sakupljanjem divljih plodova, i kopanjem jestivog korijenja od kojega su proizvodili neke pogačice koje članovi Lewis-Clarkove ekspedicije krste ih imenom 'cakes'.

Prema Lewisu i Clarku, kuće ovih Indijanaca tipične su za one kod njihovih susjeda. Pleme je ovisilo o svojim kanuima, izrađivali su ih od bijelog cedra ('white cedar' Thuja occidentalis, http://www.rook.org/earl/bwca/nature/trees/thujaocc.jpg .http://www.rook.org/earl/bwca/nature/trees/thujaocc.html  ) ili bora, i bili su sposobni podnositi velike valove.

## Jezik
Pleme je govorilo jezikom upper chinook ili gornjo-činučki.

## Izvori

## Vanjske veze
* Chilluckittequaw Indian Tribes
Clowwewalla

**Clowwewalla**. (Fall Indijanci, Tumwater Indijanci, Willamette Indijanci, Clowwewallah, GiLa'wewalamt), pleme Chinookan Indijanaca, prema Swantonu, ogranak su Clackamasa, nastanjeno kod slapova rijeke Willamette. Sastojali su se od bandi Cushook, Chahcowah (Charcowa), i Nemalquinner.

Prema Lewisu i Clarku (1805.-6.) bilo je 650 Cushooksa. Mooney je 1928. procijenio da ih je svih skupa bilo 900 (1780.). Broj im ipak opada zbog epidemija koje ih pogađaju 1829., a 1851. preostalo ih je 13 na zapadnoj obali nasuiprot Oregon Cityja. Godine 1855. obuhvaćeni su Daytonskim ugovorom po kojem odlaze na rezervat grande Ronde.

Ostali nazivi za njih su: Claugh-e-wall-hah, Clough-e-wal-hah, Clough-e-wall-hah, Katlawewalla, Keowewallahs, Thlowiwalla, Tummewatas.
## Izvori

## Vanjske veze
* vidi pod Chinook Tribes
Kitwinshilk

**Kitwinshilk** (=*people of the place of lizards*), jedna od četiri skupine ili plemena Niska Indijanaca (Swanton), porodica chimmesyan, po Hodgeu grad, na srednjem toku rijeke Nass, na sjeverozapaddu Britanske Kolumbije. Prema Bosasu grad se dijeli na četiri dijela (divisions), to su Laktiaktl, u kojem žive pripadnici klana Wolf, drugi je Lakloukst koji pripada klanu Eagle, treći Gyitsaek (Gyits’ä′eK), također klan Eagle, i četvrti Gyisgahast (Gyîsg·’ahst, 'grass people'), klan Bear.

Swanton za selo kitwinshilka navodi Lahulyans. Populacija: 77 (1898); 62 (1904)

## Izvori
Hullooetell

**Hullooetell** (Hulllooellell), jedno od slabo poznatih plemena američkih Indijanaca koje je prema Lewisu i Clarku bilo veoma brojno, a živjeli su u to vrijeme (prve godine 19. stoljeća) uz rijeke Cowlitz (*Coweliskee*) i Lewis (Chahwahnahiooks), sjeverno od Columbie u Washingtonu. Swanton misli da su bili dio Skilloot Indijanaca (porodica Chinookan), a dopušta i mogućnost da pripadaju Salishanima. Lewis i Clark nazivaju ih  Hulllooellell.

Ostali oblici njihovog imena kojim su nazivani: Hull-loo-el-lell, Hul-loo-et-tell, Hul-lu-et-tell.

## Izvori

## Vanjske veze
*H Unknown Location Indian Villages, Towns and Settlements
Ktlaeshatlkik

**Ktlaeshatlkik** /=People of Lgā'ēcalx'/, nekadašnje pleme Cathlamet Indijanaca, porodica chinookan, koje je prozvano po selu što se nalazilo na mjestu današnjeg grada Cathlamet u okrugu Wahkiakum u Washingtonu.

Raniji autori nazivaju ih i Guithlia-ixal&lt;sub&gt;x&lt;/sub&gt;i (Gatschet); K&lt;small&gt;L&lt;/small&gt;ā'eca&lt;small&gt;L&lt;/small&gt;xîx (Boas u Kathlamet Texts, 6, 1901); Liā'ica&lt;small&gt;L&lt;/small&gt;xē.

## Izvori
Lower Chinook

**Lower Chinook**, Chinookan plemena sa donjeg toka rijeke Columbia u Washingtonu i Oregonu, striktno Chinook vlastiti ili Lower Chinook i Clatsop, koji govore jednim jezikom (donjočinučki), dok se ostali (Upper Chinook) od njih jezično razlikuju.

## Literatura
Frederick Webb Hodge, Handbook of American Indians North of Mexico

## Vanjske veze
* Lower Chinook and Clatsop
Multnomah

**Multnomah** (Wappato; vidi tekst) /Nē'malnōmax, 'down river'/ je pleme Chinookan Indijanaca sa i naokolo otoka Sauvies sa ušća Willamette u Columbiji. Oregon. Poznati su i pod imenom Wappato, koji označava gomoljasti korijen biljke Sagittaria variabilis. Mooney (1928.) procjenjuje da ih je 1780. bilo 3,600. 

Multnomahi kao i druga  susjedna plemena žive od ribarenja i kopanja wappato korijenja na otoku Sauvie. Godine 1805. bilo ih je oko 800 a imali su 5 sela. Dolazak bijelaca za njih ne predstavlja ništa dobro. Godine 1834. Multnomahe su decimirale boginje i malarija, i prema Parkeru, oni 1835. više ne postoje kao pleme. Godine 1910. tek nekoliko članova plemena Multnomah koji su preživjeli, prebačeni su na rezervat Grand Ronde u Oregonu.

Multnomahi su nazivani pod još nekoliko sličnih imena; Maltnabah, Mathlanobes, Mathlanobs, Moltnomas, Mulknomans, Multinoma, Mult-no-mah, Multnomia.
## Bande

*Cathlacomatup, na južnoj strani Sauvie Islanda;  
*Cathlacumup na zapadnoj obali donjeg dijela ušća Willamette i odatle prema Deer Islandu; 
*Cathlanaquiah, na jugozapadu  Sauvie Islanda; 
*Clahnaquah, Sauvie Island; 
*Claninnata, na jugozapadu Sauvie Island; 
*Kathlaminimin, na sjeverozapadu Sauvie Islanda, kasnije se udružuju sa Indijancima Nemoit i Cathlacumup;  
*Multnomah, Sauvie Island; 
*Nechacokee, na južnoj obali Columbije; 
*Nemalquinner, na slapovima Willamette; 
*Shoto, na sjevernoj obali Columbije, nasuprot ušća Willamette. 

## Izvori
Nemalquinner

**Nemalquinner**, neveliko pleme porodice Chinookan iz grupe Clowwewalla, to čnije njihovoj skupini Cushook, nastanjeno u ranom 19. stoljeću (1806.) na slapovima Willamette u Oregonu, te na sjevernom kraju otoka Sauvies, na ušću Willamette u Columbiju, gdje su odlazili kopati wappatoo korijenje i imali privremene kuće.

Prve vijesti o njima donosi ekspedicija Lewisa & Clarka koji kažu da ih (1806) ima oko 200 u četiri kuće. 
## Izvori

## Vanjske veze
* Indian Tribe History: Nemalquinner
Clatsop

**Clatsop**.- Pleme Chinookan Indijanaca iz Oregona nastanjeno nekada oko rta Cape Adams na južnoj strani ušća rijeke Columbia, pa sve do Tongue Pointa, i na jug do Tillamook Heada na obali Pacifika. -Grad i okrug Clatsop u Oregonu po njima danas nose ime.

Clatsop Indijanci, smatraju Lewis & Clark, bili su dio nekad mnogo veće populacije koja je oko četiri godine prije dolaska ekspedicije stradala od epidemije boginja od čega je pomrlo nekoliko stotina osoba.

Danas njihovi potomci žive ujedinjeni sa Nehalem Indijancima kao Clatsop-Nehalem u konfederiranim plemenima * 'Confederated Tribes of Siletz' * i * 'Confederated Tribes of Grand Ronde' *.

## Ime
Ime *Clatsop* modificirani je oblik nastao iz upper chinook naziva *tlaak'eelak* ili *Lā'k!ēlak* (=dried salmon').

## Jezik
Jezik Clatsop pripada porodici Chinookan, i dijalekt je donjo-činučkog (lower chinook).

## Sela
Clatsopi su imali koliko je poznato 6 sela, to su:
* *[[Konope]]*, blizu ušća rijeke Columbia.
* *[[Neacoxy]]*, glavno zimsko naselje na mjestu današnjeg gardića Seaside na ušću Neacoxie Creeka.
* *[[Neahkeluk]]*, na Point Adamsu.
* *[[Niakewankih]]*, južno od Point Adamsa na ušću Ohanna Creeka.
* *[[Neahkstowt]]*, blizu današnjeg Hammonda.
* *[[Necotat]]*, na mjestu današnjeg Seaside.

## Etnografija
Clatsopi pripadaju kulturnom području Sjeverozapadne obale. Njihove kuće, tipične za Sjeverozapadnu obalu, građene su od cijepanog borovog drveta, oko četiri stope ukopane duboko u tlo, pod im je prekriven hasurama, a mogle su primiti nekoliko obitelji. Temelj u ishrani bila je riba, i o ovim Indijancima, kao i o još nekim susjednim skupinama može se govoriti kao o pravim ihtiofazima.

## Populacija
Mooney (1928) procjenjuje da ih je 1780 bilo 300. Godine 1875. njih 300 preseljeno je na rezervat Grande Ronde, gdje ih je 1910. preostalo 26.

## Vanjske veze
* Clatsop Indians 
* "Celiast" and "Ilchee"
Shoalwater Bay

**Shoalwater Bay** (Atsmitl) /Atsmitl je chehalis-ime za Shoalwater Bay. Sami sebe nazivaju *Cht'afimihlch* , u značenju *People of the Enclosed Bay*,/ naziv za bande Salishan Indijanaca iz grupe Lower Chehalis, nastanjene na sjevernom kraju istoimenog zaljeva, Washington. Po svome jeziku, ne razlikuje se mnogo od lower chehalisa , dok prema Hodgeu oni govore chinookan jezikom . Naselja su im smještena na obali zaljeva od sadašnjeg grada Northcove do ušća Palux Rivera, kao i na Willapa Riveru do Raymonda. Prema jednom Shoalwater Bay informantu ovih sela bilo je deset (oko 1840. godine) sa 50 kuća i 1,000 duša. –Mnogi od plemena, iz dva njihova sela, ženili su se za Činuke nastanjene na južnoj obali Shoalwater Baya, dok su iz druga 3 ili 4 sela sa Willapa Rivera pomiješali sa Willapa Atapaskima, sa gornjeg toka rijeke. Nešto Shoalwater Baya sada je nastanjeno u Georgetownu, a ostali na rezervatu Chehalis. –Bavili su se ribolovom (losos i druga riba) i sakupljanjem bobica.

## Izvori

## Vanjske veze
*Shoalwater Bay Tribe 
*Shoalwater Bay Indian Tribe
Skilloot

**Skilloot**, pleme američkih Indijanaca sa obje obale rijeke Columbia u Washingtonu i nasuprot ušću Cowlitza u Oregonu. Značenje njihovog imena nije objašnjeno ,a jezično su pripadali porodici Chinookan.  Skillooti su se sastojali od nekoliko bandi i imali više sela, od kojih je glavno bilo *[[Cooniac]]* na Oak Pointu na južnoj obali Columbije u okrugu Columbia, Oregon. Ovo selo posljednji je njihov ostatak nakon što su ih 1823. uništile razne epidemije. 

Bande koje im se pripisuju su Hullooetell, za koje Lewis i Clark kaže da su bili brojni i živjeli sjeverno od Columbije, i koje treba uzeti s rezervom, jer su možda i članovi porodice Salishan. Seamysty ili Noowootsoo koji su do 1835. živjeli na ušću Cowlitza, i nedvojebno su to Thlakalama (Tlakalama) sa ušća rijeke Kalama i Tlakatlala. Prema jeziku Skillooti pripadaju skupini Clackamas. 

Njihovo brojno stanje iznosilo je ptrema Mooneyu 3.250 (1780.), uključujući  250 Thlakalama. Kada je ekspedicija Lewis i Clark 1806. stigla u taj kraj, procijenili su im broj na 2.500. Njihov broj će se uskoro otopiti, pa ih je 1850. preostalo tek 200, a danas se vode kao nestali. 

## Izvori

## Vanjske veze
* Skilloot Indians
Smackshop

**Smackshop**, jedno od plemena Upper Chinook Indijanaca naseljeno u rano 19. stoljeće od Labiche (Hood River) prema gorju Cascade (Swanton) u Oregonu, odnosno do The Dallesa (Hodge). Godine 1805. 

U vrijeme dolaska Meriwether Lewisa i William Clarka, koji ih identificiraju kao podgrupu Chilluckittequawa, oni imaju 24 kuće i oko 800 duša.

Ostali nazivi koje su im ali rani autori su: Sinacsops (Wilkes, 1845), Smackshops, Smacshop (Lewis $ Clark mapa, 1893), Smacsops (Robertson, 1846)), Smakshop (Ind. Aff. Rep., 1854), Smascops (Robertson, 1848), Smockshop (Morse, 1822), Smockshops, Weocksockwillacum (Lewis $ Clark, 1814), 
## Izvori
Wishram

**Wishram** (Wushkum, Wishham, Tlakluit, Tlaqluit, Eloot, Echeloot, Tilhulhwit), pleme Chinookan Indijanaca sa sjeverne obale Columbije u okrugu Klickitat u Washingtonu. Prema Lewisu i Clarku (1806) sami sebe nazivaju [E-che-loot, što je vjerojatno njihov krnji oblik koji su krivo razumjeli, a izvorno glasi *Ila'xluit*, od čega kasnije nastaje Tlakluit. Naziv Wushkum dolazi od Wu'cxam, imena što su im ga dali Yakima i Klickitat. Populacija Wishrama bila je 1,500 (1780; Mooneyevo mišljenje), a prema Spieru i Sapiru 1800. je iznosilo oko 1,000. Popisom iz 1910. ima ih još sevga 274. a vode se pod kolektivnim nazivom Upper Chinook.

Sela Wishrama nalazila su se najviše u blizini današnjeg The Dallesa: Atatathlia itcagitkok (na malenom otoku blizu Celilo Fallsa), Chalaitgelit, Gawilapchk, Gawishila (ribarska postaja), Hladakhat, Hliluseltshlikh, Kwalasints, Nayakkhachikh (zimsko naselje), Niukhtash (u Big Eddy), Shabanahksh, Shgwaliksh (možda od Klickitata), Shikeldaptikh, Shkagech (blizu Crate's Pointa), Shkonana (blizu Crate's Pointa), Shkukskhat, Tsapkhadidlit (zimsko naselje), Waginkhak, Wakemap, Wasnaniks, Wayagwa (najistočniji 'grad') i Wishram (Nixlúidix; oko 5 milja od The Dallesa).
Jezično Wishrami su najsrodniji Wasco Indijancima.

## Vanjske veze
* Wishram Indians 

&lt;gallery&gt;
Datoteka:Edward S. Curtis Collection People 012.jpg|Kashhila, Wishham u odjeći tipičnoj prereijskim plemenima.
Datoteka:Edward S. Curtis Collection People 032.jpg|Wishham mladenka
Datoteka:Wishham child.jpg|Dijete sa košara-kapom
&lt;/gallery&gt;
Cushook

**Cushook**, skupina Chinookan Indijanaca naseljena (1806.) u Oregonu na lijevoj obali rijeke Willamette nedaleko slapova. Populacija im je tada procjenjena (Lewisu i Clark) na 600. Prema Swantonu bili su ogranak Clowwewalla. Ribari i kopači korijenja. Nestali.

## Vanjske veze
* Lewis & Clark (1806)
Cathlacomatup

**Cathlacomatup**, pleme Multnomah Indijanaca, jezićne porodice chinookan, koje je u vrijeme dolaska ekspedicije Lewisa i Clarka u ranom 17 stoljeću (1806.) živjelo na jugu otoka Sauvie, u današnjem okrugu Multnomah u Oregonu , kraju poznatom kao Columbia Slough. Njihova populacija u tadašnje vrijeme procjenjena je na 170. 

## Izvori
Cathlacumup

**Cathlacumup**, jedno od plemena porodice chinookan sa zapadne obale ušća rijeke Willamette, pritoke Columbije u Oregonu, a teritorij im se protezao sve do Deer Islanda. Prvi ih spominju Lewis i Clark, koji im procjenjuju broj na 450 (1806). Lane, superintendant za indijanske poslove u Oregonu izvještava da su 1850. pomiješani sa plemenima Namoit i Katlaminimim , te su igubili identitet. Pripadali su široj skupini Multnomah . 

Ostali nazivi: Cathlakamaps (Drake), Wacamuc (po glavnom selu), Wa-come-app (Ross); Wakamass, Cathlahcumups, Wakamucks (Lane), Willamette Indijanci.

## Izvori
Cathlanaquiah

**Cathlanaquiah** /= * 'people of the river Naqoaix' *, / pleme američkih Indijanaca porodice chinookan, koje je u vrijeme dolaska ekspedicije Lewisa i Clarka (1806) živjelo na jugozapadu otoka Wappatoo (današnji Sauvie) u okrugu Multnomah u Oregonu. Populacija im je tada procjenjena na oko 400 . Swanton ih nabraja među plemenima Multnomah koja su nastanjivala spomenuti otok. Razni autori nazivaju ih i Nekuai&lt;sub&gt;x&lt;/sub&gt; (Gatschet), *Gatlánakoa-iq*, *Cathlanahquiah* i *Cath-lah-nah-quiah* (Lewis &amp; Clark), Cathlanaquiah (Drake).

## Izvori
Claninnata

**Claninnata**, jedno od plemena Multnomah Indijanaca, porodica chinookan, koje je u ranom 19. stoljeći živjelo na jugozapadu otoka Sauvie, na ušći Willamette u Columbiju, Oregon. Prvi ih spominju Lewis i Clark, koji za njih kažu da su imali pet kuća i oko 200 duša . 

## Izvori
Wahkiakum

**Wahkiakum** (Wahkiacum; "tall timber" u jeziku Chinook), pleme američkih Indijanaca porodice Chinookan naseljeno u ranom 19. stoljeću blizu ušća rijeke Columbia u Washingtonu. Izvorno Wahkiakumi su bili dio Chinooka, od kojih su se odcijepili u kasnom 18. stoljeću pod vodstvom poglavice Wahkiakuma. Prvi ih spominju Lewis i Clark pod imenom Wahkiacum.

Kultura Wahkiakuma bila je slična onoj kod Činuka, uključujući gradnju kuća, ribolov i deformaciju lubanje.

Glavno selo nalaziolo se kod Pillar rocka, nedaleko Grays baya (Hodge). prema Boasu, bila su dva, jedno kod Pillar rocka (slika ), Tlalegak, i drugo dalje na Columbiji koje se zvalo Chakwayalham.

Ostali nazivi za njih bili su Ouakicoms, Wahkaykum, Wakicums, i slične varijante. pleme se vodi kao izumelo, ači postoje još pojedninci koji sebe smatraju da su njihovog podrijetla.
## Izvori

## Vanjske veze
* Wahkiakum Indians (Wahkiaku)
* Hodge
Watlala

**Watlala** (Cascade, Watlalla, Katlagakya, Shahala, Kigaltwalla, Wahclellah, Dog River, Kwikwulit), pleme Chinookan Indijanaca uz rijeku Columbiju od Dog Rivera (Hood River) na zapad do Sandy Rivera (nekada Quicksand) i sve do blizu ušća Willamette u Oregonu. 
## Ime
Naziv Shahala, dali su im Chinook, od saxala, u značenju "above," od njih Chinooka. Gila'xicatck je drugi naziv za njih isto od Chinooka. Katlagakya je njihov vlastiti naziv, a Cascade popularni engleski naziv po kaskadama (lokalitetu gdje su živjeli), plitkim brzacima po kojima su lovili ribu. Ostali nazivi za njih koje su zabilježili razni autori: Al-e-is, Wah-lal-la, Ki-gal-twalla, Ki-gal-twal-la.
## Kultura
Bili su organizirani po malenim nezavisnim obiteljskim grupama koje su se bavile ribolovom (losos), kopanju korijenja (camas) i sakupljanju bobica i oraha. Uplaninama su lovili jelene, losove i planinske koze. Najvažnija riba koju su lovili bio je losos, hvatali su ga po plitkim brzacima, kaskadama na Columbiji, ali i drugim rijekama, kao što su Sandy u Oregonu i Washougal u Washingtonu.
## Historija
Godine 1805-1806. posjećuje ih ekspedicija Lewisa & Clarka koji ih nazivaju  imenom *Wahclellah* i procjenjuju im broj na 2.800. broj im uskoro opada na 1.400 (1812); 80 (1854), što je miožda bila posljedica epidemije koja ih je pogodila 1829. Watlale će uskoro po * 'Wasco' *-ugovoru manjim dijelom biti smješteni na rezervat Warm Springs, gdje bi još trebali imati potomaka, ostali će ostati i dalje na području gorja Cascade. Većina ih se ipak pretopila u Wasce i Wishrame.

## Podjela
Watlala Indijanci bili su podijeljeni na nekoliko lokalnih skupina (Swanton), to su Cathlakaheckit, Cathlathlala, Clahclellah, Neerchokioon, Washougal i Yehuh. Hodge navodi nazive: Cathlakaheckit, Cathlathlala, Cathlayackty (isto što i Cathlakaheckit), Clahclellah, Katlagakya i Yehuh.
## Jezik
Njihov jezik dijalekt je upper chinooka. 
## Izvori
Shoto

**Shoto**, slabo poznata skupina Multnomah Indijanaca, porodica Chinookan, sa sjeverne strane donjeg toka rijeke Columbia nasuprot ušća Willamette, Washington. Prvi Europljani koji ih spominju su članovi ekspedicije Lewisa i Clarka. Po njima je prozvana shoto clay-keramika na sa donjeg toka Columbije blizu jezera Vancouver ,gdje su oni živjeli .

## Literatura
* *Robert Slocum &amp; Kenneth Matsen*, Shoto Clay: Clay Artifacts From the Lower Columbia River

## Izvori
Cathlakaheckit

**Cathlakaheckit** (Cathlayackty, Cathlakahikits, Cath-lâk-a-heckits), jedna od lokalnih skupina Watlala Indijanaca, porodica chinookan, koji su 1812. živjeli na kaskadama rijeke Columbia, kada je njihov broj procijenjen na 900. Kultura im je bila slična ostalim činučkim grupama. Na rijeci Columbia su kao i Cathlathala gradili platforme iznad brzaca sa kojih su ribarili (losos) uz pomoć mreža na dugim štapovima .  

Njihovo istoimeno selo Cathlakaheckit, koje je otkopano u gorju Cascade uništeno je 1979. prilikom radova na brani Bonneville Dam, a iskopine su izložene u *Washington Shore Visitor Complex* .

## Izvori
Cathlathlala

**Cathlathlala** (Cathlathlalla, Cathlathlalas), pleme ili jedna od šest skupina Watlala ili Dog River Indijanaca, porodica chinookan, koji su živjeli podno planina Cascades u Oregonu. Ovo pleme Lewis i Clark ne spominju. 

Prema istraživaču Robertu Stuartu, sinu Charlesa Napiera Sturta, imali su 150 ratnika . 

## Literatura
* Robert Stuart, The Discovery of the Oregon Trail (izdavač Philip Ashton Rollins)

## Izvori
Neerchokioon

**Neerchokioon** (Neerchokioo), jedno od plemena ili lokalnih skupina Dog River ili Cascade Indijanaca (kod Lewisa Clarka Shahala), jezične porodice Chinookan, koje je u ranom 19. stoljeću živjelo na južnoj obali Columbije. Selo (Neerchokioo) nalazilo se (1805) na ili blizu današnjeg međunarodnog aerodroma Portland (* 'Portland International Airport' *; vidi ) u Oregonu. Kulturno su bili srodni ostalim skupinama Chinooka u području Columbije; ribari i kopači wappatoo-korijenja.

## Vanjske veze
* Lewis & Clark at the Vancouver National Historic Reserve
Yehuh

**Yehuh** (Yehhuh), jedno od činučkih plemena koje je u ranom 19. stoljeću živjelo u blizini kaskada na rijeci Columbia u Oregonu. Swanton piše da su jedna od skupina Cascade ili Watlala Indijanaca. Lewis &amp; Clark spominju ih 1814. pod imenom Yehhuh; Yehah (Bancroft (1874 u Nat. Races); Wey-eh-hoo.

Njihovo selo posjetio je kapetan Lewis 1805., i za njega kaže da se sastojalo od oko deset kuća pokrivenih korom drveta, a kod njih su bili ugošćeni ribom i svime najboljim što su imali.
## Izvori
Patwin

**Patwin**.- /="*person*"/ ime najjužnijoj grupi Wintun Indijanaca iz porodice Copehan, nastanjena na zapadnoj strani doline Sacramento u Kaliforniji, i prostiru se dalje od San Francisco Baya pa do nešto južnije od Willowsa, i obje obale Sactamenta od nekoliko milja od njenog sastava sa Feather Riverom pa do svojih sjevernih granica. Patwin Indijanci služe se sa nekoliko dijalekata ,a podijeljeni su na dvije glavne grupe, to su Hill Patwin i River Patwin. River Patwin govore dijalektima Colusa, Grimes i Knight's Landing.

Glavna plemena bila su: Chenposel, Gruilito, Korusi, Liwaito ili Labaytos (Putah Creek), Lolsel, Makhelchel, Malacas (Malaka; na Lagoon Valley), Napa, Ululato (Olelato; Područje Vacavillea), Olposel, Edi' (Edi'la), Poo-e-win, Potbasel, Suisun (Suisun Plain), Sukuisel, Tebtisel, Todetabi, Tolenas (Suisun Valley), Topaidisel, Waikosel (Wa'ikau-sel), Wailaksel, Yakut.

Na području današnjeg okruga Solano, u vrijeme dolaska Španjolaca, moglo ih je biti između 2,500 do 5,000. Patwini su živjeli organizirani po malenim grupama sastavljenim od nekoliko obitelji. Svaka grupa imala je vlastito selo sa kućama, parnom kupelji i menstrualnom kućom za žene tokom menstruacije ili rođenja. Veća naselja imala su i ceremonijalne plesne kuće koje s činile središte sela i seoskog života. Svaku kuću Patwina nastanjivalo je dvije ili više obitelji koje su dijelile središnju vatru. 
Žir, sjemenje, vodene ptice i riba činili su im osnovu prehrane.

## Vanjske veze
* Swanton
* P is for the Patwin Tribe