open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Tumbalalá

**Tumbalalá**, pleme američkih Indijanaca nastanjenih na sjeveru istočno-brazilske države Bahia uz rijeku São Francisco. Njihova etno-lingvistička pripadnost nije poznata, a prema nekim riječima kojima se koriste u ritualima toré (viz.:"pujá", "kwaqui" i "cataioba"), predpostavlja se da su porijeklom od plemena koja su govorili jezicima Caririan. Tumbalalá se danas služe portugalskim jezikom. Prema podacima za 2001. godinu ima ih oko 180 obitelji. -Po vjeri su animisti.

## Literatura
* BATISTA, Mércia Rejane Rangel. Laudo antropológico do grupo autodenominado Tumbalalá – Bahia. Rio de Janeiro : s.ed., 2001.
* HOHENTHAL JÚNIOR, W. D. Little know groups of indians reported in 1696 on São Francisco, in northeastern Brazil. Journal de la Sociéte des Américanistes, Paris : Sociétè des Américanistes, v. 41, p.&nbsp;31-7, 1952.

## Vanjske veze
* Tumbalalá
Tupaiu

**Tupaiu**, pleme američkih Indijanaca sa rijeke Tapajós u brazilskoj državi Pará u blizini današnjeg Santaréma. Prvi kontakt sa njima bio je 1542. sa ekspedicojom koju je predvodio Francisco Orellana, opljačkavši im plantaže. Godine 1626. dolaze novi stanovnici u taj kraj, Portugalci, koji će u drugoj polovici istog stoljeća osnovati grad Santarém, prozvanim * '[[biser]]om Tapažosa' * ili &quot;Pérola do Tapajós&quot; . Danas žive na rezervatima Terra Indígena Amina (općina Itamarati), Terra Indígena Aningualzinho (općina Alto Alegre) i na rezervatu Tupaiu .

## Izvori
Unktoka

**Unktoka** /=*our enemies*,/ jedno od indijanskih plemena koje je poznato samo po predaji Iowa Indijanaca. Prema ovom plemenu živjeli u sjevernom Wisconsinu, južno od rijeke St. Croix, a uništili su ih na početku 19. stoljeća .

## Izvori

## Vanjske veze
* Hodge
Vidix

**Vidix**, pleme američkih Indijanaca, jezično i etnički neklasificirani, koji su prema jednom španjolskom misionarskom izvještaju iz 1691., živjeli u susjedstvu Hasinai Indijanaca u istočnom Teksasu. Ime plemena sugerira na identifikaciju sa Bidai Indijancima, jednim od plemena porodice Attacapan, no na istoj se listi nalaze oba ova imena, *Bidey* (Bidai) i Vidix. Moguća im je srodnost sa plemenima Attacapan, ali ovo se više ne može dokazati.

## Literatura
* John R. Swanton, *Source Material on the History and Ethnology of the Caddo Indians* (Smithsonian Institution, Bureau of American Ethnology Bulletin 132, Washington: GPO, 1942).

## Vanjske veze
* Vidix Indians
Wakoná

**Wakoná** (Aconã, Aconan, Iakoná, Jakonã, Uakona), pleme američkih Indijanaca iz brazilske države Alagoas, čija se izvorna lokacija nalazila u zoni Lagoa Comprida i Penedo, a kasnije u Pôrto Real do Colégio. Prema Alainu Fabreu, suvremeni Xukuru Kariri porijeklom su od plemna Aconans, Cropotó, Cariri, Ceococes (možda plural od Ciocó/ Xokó) i Prakió, koja 1760. nalazimo na aldeji Pôrto Real do Colegio.

U etničkoj grupi preostalo je između 500 i 1.000 Aconan Indijanaca (prema SIL-u). Jezično su neklasificirani, ali se dovode u vezu s plemenima Xocó, Kariri-Xocó, Xukuru-Kariri, i moguće Natú.

## Vanjske veze
* Xocó, Xucuru-Kariri y Cariri-Xocó
&lt;!-- interwiki --&gt;
Uru-Pa-In

**Uru-Pa-In**, pleme američkih Indijanaca iz brazilske države Rondônia, na području općine Ariquemes. Sa njima nema stalnog kontakta. Populacija im iznosi oko 200 (1995 SIL). Jezično nisu klasificirani . Kraj u kojem žive pripada rezervatu Terra indígena Uru-Eu-Wau-Wau, na kojem još lutaj uskupine Indijanaca Jupaú, Amondawa, Parakuara i Jurureí,

## Izvori
Viatan

**Viatan**.- Slabo poznato pleme američkih Indijanaca koje je u 16 stoljeću živjelo na području današnje brazilske države Pernambuco, u susjedstvu plemena Potiguar. O jezičnom porijeklu ništa se ne zna. Godine 1568. stradavaju od gladi, a portugalski vrač António de Gouveia ('Zlatni otac') prodaje ih u roblje . 

Métraux Viatane locira na područje Pernambuca kao jedno od plemena Tupinamba koje su isrijebili Potiguare i Brazilci
## Izvori
Wassu

**Wassu** (Wasu, Wassu-Cocal, Uassu-cocal), neklasificirano pleme američkih Indijanaca, nastanjeno na području brazilske države Alagoas na rezervatu Terra Indígena Wassu-Cocal, 70 kilometara sjeverno od grada Maceio, općine: Joaquim Gomes i Novo Lino. 

Njihovo porijeklo nije razjašnjeno . Jezik im je izumro i danas se koriste portugalskim. Populacija: 1,024 (1995 AMTB); 1.447 (Funai 2000).

## Izvori
Xanna

**Xanna**, pleme američkih Indijanaca, jezično i etnički neklasificirano, u 17. stoljeću naseljeni u krajevima jugoistočno od Hasinai Indijanaca, odnosno na području današnjeg istočnog Teksasa i vjerojatno zapadne Louisiane. Xanna se ne smiju pobrkati sa plemenom Sana iz grupe Tonkawa. 

## Literatura
* Charles W. Hackett, ed., Pichardo's Treatise on the Limits of Louisiana and Texas (4 vols., Austin: University of Texas Press, 1931-46). 
* John R. Swanton, Source Material on the History and Ethnology of the Caddo Indians (Smithsonian Institution, Bureau of American Ethnology Bulletin 132, Washington: GPO, 1942). 

## Izvori
Xukuru Kariri

**Xukuru Kariri** (Xucuru Kariri), indijanski narod naseljen u brazilskoj državi Alagoas na rezervatima Fazenda Canto u općini Palmeira dos Indios (1.240, 1989] i Mata da Cafurma u istok općini gdje im je broj iznosio 215 (1989).

Njihovo porijeklo je možda od dva plemena čija imena nose. Ne smiju se brkati sa Kariri-Xocó sa rezervata Kariri-Xocó u općini Porto Real do Colégio.

## Vanjske veze
* Xukuru-Kariri Do Brasil
Yanacona

**Yanacona**, indijanski narod naseljen u Kolumbiji u departmanu Cauca, danas na rezervatima Resguardo de Guachicono (u općini La Vega); Resguardo de Caquiona; Resguardo de Pancitará; Resguardo de San Sebastián; i Resguardo de Río Blanco. Različitog su porijekla, a u ovaj kraj Kolumbije preseljeni su još od starih Inka. Populacija im iznosi 19.623 (Arango &amp; Sánchez 1998) a naseljeni su po brojnim selima. Danas se služe španjolskim jezikom.

## Sela
:a) Resguardo de Guachicono: Buenavista, Alto de la Playa, El Arado, La Esperanza, Bellones, Cajibío, Barbillas, Río Negro, Nueva Providencia i Alto de las Palmas;
:b) Resguardo de Caquiona: Balcón Cruz, Cerro Alto, Estoraque, El Pueblo, Guambial, Dominguillo, Rosapamba, Gabrielas, Loma Larga, Hato Viejo, Hato Humus, Potrero i El Pindio;
:c) Resguardo de Pancitará: Julián, Rodrigos, Ledezma, La Zanja, El Potrero, Chaupiloma, Ciruelos, El Higuerón, La Bajada, Bellones, Barbillas i Pradero; 
:d) Resguardo de San Sebastián: Cruz Chiquita, Cerrillos, Marmato, Campoalegre, Florida Samango, Barbillas i Minas;
:e) Resguardo de Río Blanco: Pueblo Quemado, La Floresta, Salinas, Chapiloma, Mambiloma, Barrial i Las Cabras; 
:Ostala sela: La Meseta, Providencia, El Salero, Santa Marta, Campo Bello, Frontino Alto, Frontino Bajo, El Guindal, La Cuchilla Baja, Zabaletas. 

## Izvori
Yarí

**Yarí**, slabo poznato pleme američkih Indijanaca iz Kolumbije sa istoimene rijeke (Yarí) u blizini slapova El Capitán (departman Caquetá). 

Sa njima nema stalnoga kontakta, a ime su dobili od pridošlica prema rijeci na kojoj stanuju. Jezično nisu klasificirani. Populacija im iznosi oko 700 .

## Izvori
Zauanito

**Zauanito** (Souanetto ?).- Pleme američkih Indijanaca poznato iz jedinog španjolskog izvora iz 1691. koji ih navodi kao neprijatelje konfederacije Hasinai iz istočnog Teksasa. Njihovo ime napadno sliči imenu plemena *Souanetto*, koje spominje Henri Joutel (1687), također kao neprijatelje Kadohadacha sa Red Rivera. Ova dva imena zacijelo su dana istom plemenu. O jezičnoj pripadnost ništa se ne zna.

## Literatura
* *Frederick Webb Hodge*, ed., Handbook of American Indians North of Mexico (2 vols., Washington: GPO, 1907, 1910; rpt., New York: Pageant, 1959). 
* *Pierre Margry*, ed., Découvertes et établissements des Français dans l'ouest et dans le sud de l'Amérique septentrionale, 1614-1754 (6 vols., Paris: Jouast, 1876-86). 
* *John R. Swanton*, Source Material on the History and Ethnology of the Caddo Indians (Smithsonian Institution, Bureau of American Ethnology Bulletin 132, Washington: GPO, 1942).

## Vanjske veze
* Zauanito Indians
Macro-Siouan

**Macro-Siouan**, velika porodica sjevernoameričkih indijanskih jezika rasipana po velikom području sjevernoameričkih država, napose u SAD, te manjim enklavama u južnoj Kanadi. Porodice koje danas sačinjavaju Veliku porodicu Macro-Siouan prije su se vodile kao dio Velike porodice Hokan-Siouan, to su: Siouan (po kojoj dobiva ime) danas sa 12 jezika ; Caddoan sa 4 jezika (danas); Iroquoian danas od 8 jezika; i po jedan jezik porodice Uchean i Catawba.

## Reference

## Vanjske veze
* Turtle Nations
* Grupo Macro-Siouan
* Siouan Macro-Phylum: Zisa 1970
Eyeish

**Eyeish** (Ais, Ayis, Ays, Eyeish, Ayish), pleme Caddoan Indijanaca udruženi sa konfederacijom Hasinai. Drži se da su Eyeishi zbog svoga jezika, po kojemu se razlikuju od drugih Caddoan plemena, neka druga grupa koja pripada starijoj kulturi od caddoanske .Njihov raniji dom bio je na Ayish Bayou između Sabine i Nechesa u Teksasu. Eyeishi dolaze u kontakt sa Španjolcima (Moscoso) 1542. Kasnije ih (1686-87) spomninje La Salle. Godine 1717. (1716. po Swantonu) za njih je utemeljena misija Nuestra Señora de los Dolores de los Ais u blizini današnje San Augustine. Napuštena je 1719. da bi se 1721 ponovno utemeljila U Kasnijem 18. stoljeću smješteni su u Nacogdoches, pa na rezervat Wichita u Oklahomi.

Sibley je (1832) izvijestio o dvadeset pojedinaca ovog plemena (1805), ipak brojno stanje 1828. govori o čak 160 njihovih obitelji naseljenih između Brazosa i Colorada, što zorno dočarava Sibleyev besmisleni podatak, očita je manipulacija brojnim stanjem Indijanaca, kako bi se prigrabila njihova zemlja. Danas žive, broj nije poznat, s Caddo Indijancima u Oklahomi.

Eyeishi su bili lovci i obrađivači tla. Ne smiju se pobrkati sa Ais Indijancima iz Floride.

## Vanjske veze
* Eyeish Indian History
* Ais Indians
* Eyeish
Hacanac

**Hacanac**, Nekadašnje pleme Caddoan Indijanaca koje susreće Moscosova ekspedicija 1542 negdje na sjeveroistoku današnjeg Teksasa ili susjednim područjima Arkansasa i Louisiane. Hodge u svom priručniku o Indijancima navodi samo da se radi o provinciji o kojoj 1542. izvještava Moscoso. 

Prema Swantonu plemena Hacanac, Lacane, Nacachau, Nacao, Nacaniche, Nacono i Nakanawan možda su fragemnti istpg Caddoan plemena.

Provincija Hacanac nalazila se na sjeveroistočnoj granici današnjeg Teksasa. Na dan 20. srpnja 1542. Hacanaci sa ljudima iz Amaye (možda Nasoni) i Naguatexa napali su Moscosa.
## Literatura
*John R. Swanton, Source Material on the History and Ethnology of the Caddo Indians (Smithsonian Institution, Bureau of American Ethnology Bulletin 132, Washington: GPO, 1942).

## Izvori
Zacpo

**Zacpo**, pleme američkih Indijanaca nepoznatog jezika i porijekla koje se tek spominju u izvorima misije San Antonio de Valero u Teksasu. Kako se kasnije više ne spominju, vjerojatno im je daljnja sudbina ista kao i tamošnjih plemena Coahuiltecan i drugih malenih skupina, među kojima su mogli izgubiti identitet. Osim imena o njima više ništa nije poznato.

## Literatura
* Herbert Eugene Bolton, Texas in the Middle Eighteenth Century (Berkeley: University of California Press, 1915; rpt., Austin: University of Texas Press, 1970).

## Vanjske veze
* Zacpo Indians
Yuana

**Yuana** (Yuwana, Hotí, Waruwaru, Ongwa), jedno od plemena američkih Indijanaca u šumskim predjelima jugoistzočne Venezuele. Pleme je najpoznatije pod imenom Hotí, a lokalno su nazivani i Waruwaru i Ongwa.

Jezik Yuana je ostao neklasificiran jer je svim ostalima nesrodan. Žive po malenim selima od 15 do 20 ljudi ili dvije do tri obitelji. Žene se bave zemljoradnjom, a muškarci lovom i ribolovom. 

Osim upotrebe nekih metalnih predmeta kultura je najvećim dijelom ostala netaknuta od europskog utjecaja. 

Religija je plemenska, a ima oko 3% pokrštenih . Populacija: 300 (1970) .

## Izvori
Naansi

**Naansi**, izumrlo pleme, vjerojatno Caddoan Indijanaca, koje je po Douayu (1687) u vrijeme La Salleove ekspedicije u drugoj polovici 17. stoljeća bilo veoma brojno. Teritorij gdje su živjeli nalazio se između plemena Kadohadacho i Hainai, što sugerira da se nalazio na rijeci Sabine ili Sulphur. Hennepin njihovo ime biljaži kao Nansi.

U La Salleovo doba bili su u savezu sa Haqui i Nabiri Indijancima u ratu protiv Kadohadacha i Hainaia.

## Izvori

## Literatura
* Isaac Joslin Cox, ed., The Journeys of René Robert Cavelier, Sieur de La Salle (2 vols., New York: Barnes, 1905; 2d ed., New York: Allerton, 1922).

## Vanjske veze
* Naansi Indians
Soacatino

**Soacatino** (Xacatin), pleme američkih Indijanaca iz rane američke povijesti koje Luis de Moscoso Alvarado sa svojim trupama 1542. nalazi zapadno od Mississippija, između plemena Eyeish i Anadarko Indijanaca, vjerojatno na srednjem toku Red Rivera, koju naziva 'provincija Xacatin'. Evidentno je da su pripadali porodici Caddoan.

## Tekst naslova
* The Expedition of Luís de Moscoso in Texas in 1542
Nasoni

**Nasoni** (Assony, Nasoui, Nassonite, Nazone, Nisohone), pleme ili plemena Caddoan Indijanaca naseljenio u sjeveroistočnom Teksasu, i u 17. i 18. stoljeću podijeljeno na Lower i Upper Nasone. Upper Nasoni bili su članovi konfderacije Kadohadacho, i živjeli su duž Red Rivera na sjeveru okruga Bowie; Lower Nasoni iz područja okruga Rusk, bijahu članovi saveza Hasinai.

Obje grupe Nasona bile su i pod različitim bjelačkim utjecajem, Lower Nasoni pod utjecajem Španjolaca, a Upper pod utjecajem Francuza. Ratovi i bolesti dokrajčili su ih te su negdje 1880-tih apsorbirani od drugih Caddoanskih grupa, Lower Nasoni su po svoj prilici apsorbirani od Anadarko, a Upper Nasoni od Kadohadacho Indijanaca.

Nasoni bi mogli imati neidentificiranih potomaka među današnjim Caddo Indijancima u okrugu Caddo u Oklahomi.

## Povezano
Upper Nasoni; Lower Nasoni.
## Vanjske veze
* Nasoni Indians
Tawehash

**Tawehash** (Taovaya, Towash, Teguayos, Toayas, Taouaizes, Tahuayases, Aijados), pleme Caddoan Indijanaca s donjeg toka rijeke Canadian u današnjoj Oklahomi, gdje ih 1719. zajedno s grupama Tawakoni i Yscani nalazi Jean Baptiste Bénard de la Harpe. Prema profesoru Edward B. Jelksu oni su grupa Wichita Indijanaca (po nekima pripadnici konfederacija Wichita) čije je porijeklo u Kansasu i južnoj Nebraski, odakle su ih u južnu Oklahomu i sjeverni Teksas potisnuli ratoborni Osage i Komanči. Nakon susreta s la Harpeom Taovaye do ne kasnije 1759. žive u manje-više permanentnim selima na gornjem Red Riveru blizu sadašnjeg Spanish Forta, 'ghost town' (grad duhova) u okrugu Montague. 
Taovaye su jedan od * 'naroda sa sjevera' * "*Nations of the North*" što su Španjolcima zadali grdnih nevolja u 18. stoljeću, učestvujući 1758. u napadu na misiju San Sabá de la Santa Cruz. Mir sa Španjolcima zaključen je 1772. uz veliki napor Athanase de Mézièresa. Njihovih potomaka ima među današnjim Wichitama u Oklahomi. Njihov odlazak u Oklahomu rezultat je ugovora kojega 1835. potpisuju sa SAD-om. Isti ugovor potpisuju i njihovi rođaci Wichite.

## Ime
Naziov Tawehash je nepoznatog značenja.

## Sela
Mézières (1778.) navodi dva njihova sela koja naziva San Teodoro i San Bernardo. Ova sela imala su oko 160 koliba i 800 ratnika.

## Jezik
Jezik kojim su govorili srodan je jezicima plemena Wichita, Tawakoni, Waco i Yscani.

## Etnografija
Taovaya-ekonomija slična je drugim plemenima prerijskog područja, i počiva na agrikulturi i lovu na bizona. Naselja su permanentna, i u njima se zadržavaju cijelo vrijeme, osim u sezonsko vrijeme lova na bizone, kada se organizira lov na ovu životinju. Lijepe i detaljne opise njihovog života ostavio je De Mézières, koji kaže da sade velika polja kukuruza, graha, raznih tikava i duhana. Tawehashi su uzgajali dovoljne količine ovih kultura da su mogli trgovati s Komančima za konje.

## Vanjske veze
* Taovaya Indians
* Tawehash Indian Tribe History
Vinta

**Vinta** je indijansko pleme, koje se spominje u tek jednom španjolskom izvješću iz 1691., a koje ih navodi kao susjede Hasinai konfederacije iz istočnog Teksasa. Njihovo ime sugerira na Caddoansku jezičnu pripadnost, prema imenu *Bintah* ("ranjenik" "the wounded man"), jednoga od poglavica Kadohadacha iz 19. stoljeća.

## Literatura
* *John R. Swanton*, Source Material on the History and Ethnology of the Caddo Indians (Smithsonian Institution, Bureau of American Ethnology Bulletin 132, Washington: GPO, 1942).

## Vanjske veze
* Vinta Indijanci
Yscani

**Yscani** (Ascani, Hyscani, Ixcani).- /Značenje imena nepoznato/ Pleme iz konfederacije Wichita Indijanaca, porodica Caddoan, sa donjeg Canadian Rivera u budućoj Oklahomi, gdje ih 1719. Jean Baptiste Bénard de la Harpe. Fray José Francisco de Calahorra y Saenz susreće ih 1760. u sjevernom Teksasu i među njima utemeljuje misiju. Kasnije ih nalazimo na istočnoj obali Trinity Rivera, blizu današnje Palestine, gdje ih 1772. nalazi Athanase de Mézières. Devet godina kasnije (1781) Juan Agustín Morfí izvještava da imaju veliko naselje blizu današnjeg Wacoa, 8 milja uzvodno od naselja Tawakona, na rijeci Brazos. Ime Yscani se nakon 1794. godine više ne spominje, a ime Waco mogao bi biti novi naziv pod kojim se javljaju u povijesti.

## Literatura
* *Frederick Webb Hodge*, ed., Handbook of American Indians North of Mexico (2 vols., Washington: GPO, 1907, 1910; rpt., New York: Pageant, 1959).

## Vanjske veze
* Yscani Indians
Guasco

**Guasco**, ime za skupinu Indijanaca koja je živjela u provinciji Guasco, čija točna lokacija nije poznata, nalazila se u zemlji nastanjenoj Caddo plemenima. Ovaj kraj posječuje Moscoso 1542. Hodge smatra da se Guasco nalazio u jugozapadnom Arkansasu ili sjeverozapanoj Louisiani . Selo Guasco moglo bi biti današnji Austin na rijeci Colorado . Prema ranim izvještajima uzgajali su kukuruz uz obalu Colorada, što nije tipično susjednim Tonkawan plemenima. Swanton ih navodi kao pleme konfederacije Hasinai  .

## Izvori
Lower Nasoni

**Lower Nasoni**, Caddoan pleme konfederacije Hasinai koje je obitavalo na području okruga Rusk u Teksasu. Njihovi bliži srodnici bili su Upper Nasoni sa Red Rivera u Okrugu Bowie, članovi saveza Kadohadacho.

Lower Nasoni bili su pod utjecajem Španjolaca koji 1716. među njima utemeljuju misiju San José de los Nazones. U kasnijem 18. stoljeću obje Nasoni grupe gube na populaciji. Lower Nasoni svoj identitet gube negdje do 1880.-tih sa Anadarko Indijancima koji su svoj put završili u Oklahomi u okrugu Caddo.

## Povezano
Nasoni; Upper Nasoni.

## Vanjske veze
* Nasoni Indians
Tawakoni

**Tawakoni**.- Pleme američkih Indijanaca porodice Caddoan i ogranak Indijanaca Wichita, naseljeni kasnih desetih godina 18. stoljeća na na donjem toku rijeke Canadian u Oklahomi gdje ih 1719. nalazi Jean Baptiste Bénard de la Harpe. Sa područja Canadiana Tawakoni i srodna plemena su potisnuti prema jugu, sve do u Teksas, gdje ih u 18. stoljeću nalazimo u krajevima oko današnjih gradova Waco i Palestine. Godine 1753. Tawakoni su se urotili sa Hasinaima protiv Španjolaca u istočnom Teksasu, a ulaze i u savez sa plemenom Taowaya te 1758. napadaju na misiju *Santa Cruz de San Sabá*. Kasnije se o njima čuje 1772, 1778 i 1779. kada u posjetu njihovim selima dolazi Athanase de Mézières. Juan Agustín Morfi locira 1781 selo *Quiscat* na desnoj obali rijeke Brazos u Teksasu, ali ono po svoj prilici pripada plemenu Kichai. Tawakoni sa Teksasom potpisuju ugovor 1843 i sa Sjedinjenim Državama 1837 i 1856, da bi 1859 bili protjerani iz Teksasa na područje Oklahome gdje su se ujedinili sa Wichitama. 
Brojno stanje Tawakona iznosilo je 1700 oko 1,000 a 1859 izbrojano ih je svega 204. U kasnijim vremenima više se ne popisuju posebno. Potomci im i danas žive u Oklahomi zajedno sa Wichita i Waco Indijancima.

## Vanjske veze
* Tawakoni Indian Tribe
* The Tawakoni Indians
Nabedache

**Nabedache** (Nä’-bai-dä’-che; Navedacho, Naoudiche), pleme američkih Indijanaca porodice Caddoan, koje Henri Joutel nalazi na gornjem toku rijeke Neches, na području današnjeg okruga Houston u Teksasu. Nabedache su bili jedno od vodečih plemena konfederacije Hasinai. Stoljeće ili nešto više nakon europskog kontakta njihobvo selo San Pedro nalazilo se 45 milja jugozapadno od lokacije koju je naveo Joutel. U svibnju 1690. Damián Massanet i Domingo Ramón utemeljuju misiju San Francisco de los Texas (San Francisco de los Tejas) u selu Nabedache. Već iste i sljedeće godine pogodila ih je neka epidemija. Na mapi Stephen F. Austina iz 1829. ubilježeni su uzvodnije na rijeci Neches. Ova migracija po pismu iz Bexarove arhive (Bexar Archives vidi) desila se nakon 1779, a prije 1784. godine. U 19. stoljeću dijele sudbinu ostalih Caddo plemena i završavaju na rezervatu Wichita u Oklahomi , . 

## Izvori
Nacogdoche

**Nacogdoche** (Nacadocheeto, Nacodissy, Nacodochito, Nagodoche, Nasahossoz, Naugdoche, Nocodosh), pleme američkih Indijanaca jezične porodice caddoan, naseljeno u 16. i 17. stoljeću u istočnom Teksasu, u blizini današnjeg Nacogdochesa. Godine 1716. u njihovom glavnom selu (možda Nevantin) utemeljena je misija *Nuestra Señora de Guadalupe de los Nacogdoches* koja se održala do 1773. Bolesti i ratovi uveliko smanjili su njihovi populaciju. Dio se vjerojatno asimilirao u španjolsku populaciju u Nacogdochesu koje je osnovano 1779. Drugi dio etnički identitet izgubio je sa Hasinai plemenima Hainai i Anadarko, koji su nakon teksašje revolucije krenuli prema rijeci Brazos, a nakon toga na Indijanski teritorij, sadašnja Oklahoma. Njihovih potomaka moglo bi biti među preživjelim Hasinaima koji danas žive u okrugu Caddo u Oklahomi .

## Izvori

## Vanjske veze
* Nacogdoche Indian Tribe History
Nacono

**Nacono** (Macono, Nacomone, Nocono), jedno od plemena Caddoanske konfederacije Hasinai koje je kasnom 17. i ranom 18 stoljeću obitavalo duž rijeke Neches u istočnom Teksasu, napose na mjestu sadašnjih okruga Cherokee i Houston. Jedno kraće vrijeme provode na misiji *San Francisco de los Neches*, koja je utemeljena 1716. Kasnije, već negdje oko 1727. o njima će se malo čuti, pa se smatra da su apsorbirani od susjednih Hasinai plemena.

## Literatura
* Herbert E. Bolton, "The Native Tribes about the East Texas Missions," Quarterly of the Texas State Historical Association 11 (April 1908). 
* John R. Swanton, Source Material on the History and Ethnology of the Caddo Indians (Smithsonian Institution, Bureau of American Ethnology Bulletin 132, Washington: GPO, 1942).

## Izvori

## Vanjske veze
* Hodge
Nechaui

**Nechaui** (Nechavi), pleme američkih Indijanaca poznato iz kasnog 17. i ranog 18. stoljeća. Njihovo glavno selo nalazilo se na rijeci Neches na području sadašnjeg okruga Cherokee. Navode se kao jedno od plemena rane caddoanske konfederacije Hasinai. Negdje u 18 stojeću Nechaui su asimilirani od jedne ili više caddoanskih skupina . 

## Literatura
* Herbert E. Bolton, &quot;The Native Tribes about the East Texas Missions,&quot; Quarterly of the Texas State Historical Association 11 (April 1908).

## Izvori
Neche

**Neche** (Nacha, Naesha, Nascha, Nesta, Nouista), jedno od devet plemena caddoanske konfederacije Hasinai koji su u 17. i 18. stoljeću živjeli duž rijeke Neches u sadašnjim okruzima Cherokee i Houston u Teksasu. Godine 1716. u njihovboj blizini utemeljena je misija San Francisco de los Neches. Misija je našuštena 1719. i ponovno utemeljena 1721, da bi se 1730. konačno zatvorila.

Godine 1855. preseljeni su na rezervat Brazos, odakle su 1859. sa ostalim caddoanskim plemenima stigli u Oklahomu gdje su izgubili svoj plemenskim identitet sa ostalim Caddo plemenima
## Izvori
Kadohadacho

**Kadohadacho** / Kä'dohadä'cho, = Veliki poglavice "Great Chiefs"; Caddo vlastitti/ je pleme Indijanaca s Red Rivera u Louisiana, članovi su istoimene konfederacije, porodice Caddoan. 

Po jeziku srodni su plemenima Hainai (ne smiju se pobrkati s konfederacijom Hasinai) i Anadarko. Njihov jezik je jedan od dva narječja kojima danas govore Caddo Indijanci u Oklahomi. 

Tokom zadnje četvrtine 18. stoljeća (1790-ih) Kadohadachi napuštaju svoja sela u sjeverozapadnoj Louisiani i naseljavaju se nedaleko svojih srodnika Natchitoches. Ova seoba u stvari je bijeg pred Osage Indijancima i lovcima na robove. Nova sela podignuli su između rijeke Sabine i jezera Caddo, uglavnom na granici između  Louisiane i  Teksasa. 

Početkom 19. stoljeća kao samostalno pleme oni gube značaj. Miješaju se s ostalim plemenima konfederacije i s njima dijele zajedničku nesreću. 

Većina njih ostaje u području Caddo jezera do 1842., ostali odlaze u područje rijeke Brazos u središnjem Teksasu. 

1855. godine Caddoan plemena smještena su na rezervat Brazos River. Uz pomoć Robert S. Neighbors-a1859. njih 1,050 preseljeno je ponovno na rezervat Washita River, na  Indijanskom Teritoriju (danas Oklahoma).

Tokom Građanskog rata pleme napušta rezervat te se razilaze po južnom i istočnom Kansasu. 

Vraćaju se 1867. opet na Indijanski Teritorij, na rezervat Wichita. Granice Caddo rezervata označene su tek 1874. Od 1902. godine svaki Caddo Indijanac dobio je vlastito zemljište, a rezervat je otvoren za naseljavanje. Danas oni žive u okrugu Caddo kod  Bingera. 

Kadohadacho, kao i ostali članovi konfederacije bili su organizirani po klanovima. Mooney je zapisao 10 ovih klanova, to su:
*Suko (Sunce), 
*Kagahanin (Grom) 
*Iwi (Orao) , 
*Kishi (Pantera) , 
*Oat (Rakun), 
*Tao (Dabar), 
*Kagaih (Vrana), 
*Nawotsi (Medvjed), 
*Tasha (Vuk), 
*Tanaha (Bizon). Klan Bizon često je nazivan i Koho (Aligator). 

Članovi klana koji nose ime dotične životinje istu nisu smjeli ubijati. Ovo pravilo nije vrijedilo za klan Orla, čije se perje koristilo u svetim obredima . Prilikom priprema ubijanja  orla morale su se izvoditi posebni obredi i pjevati pjesme. 

Kadohadacho su među nekim plemenima bili poznati pod imenom 'Probušeni Nosovi'. Izvorni nazivi na indijanskim jezicima, su bili:
* kod Čejena (eng. Cheyenne), koji su ih zvali Otä's-itä'niuw' ili Utásĕta) odnosno 
* kod Kiowa Indijanaca ** Ma'-seip'-kia **
* kod Arapaha **Tani'bänĕn**.

## Vanjske veze
* Kadohadacho Indian Tribe
* Kadohadacho Confederacy
* Sha'chahdínnih (Timber Hill): Last Village of the Kadohadacho in the Caddo Homeland
Nanatsoho

**Nanatsoho** (Nadsoo, Natsoho, Natsvto), jedno od plemena konfederacije Kadohadacho s rijeke Red River na području današnjih okruga Red River i Bowie u Teksasu. Francuski avanturist Henri Joutel za njih kaže da su u savezu s plemenima Kadohadacho, Nasoni (upper) i Natchitoches (upper). Godine 1812. 12 obitelji imalo je tek jedno selo na starom plemenskom području. Svoj etnički identitet izgubit će u ranom 19 stoljeću s Kadohadacho Indijancima, a njihovi potomci danas žive s Caddo Indijancima u okrugu Caddo u Oklahomi . 

## Izvori
Petit Caddo

**Petit Caddo** (Peticado. Fr. Petit Caddo =little Caddo ili lower Caddo.), jedno od caddoanskih plemena konfederacije Kadohadacho, koje je 1770. živjelo u Teksasu oko jezera Caddo, sjeverno od plemena Yatasi.

Ime Peticado dao im je Athanase de Mézières. Peticado su u ranim izvještajima nazivani i Cado, i za njih stoji da su najbliži Yatasima, zatim Kadohadachima, i da je njihovo selona ili blizu red Rivera, te da njime dominiraju francuski trgovci.

Oni i plemena Upper Nasoni, Nanatsoho i Upper Natchitoches apsorbirani su od Kadohadacha, čiji potomci danas žive kao Caddo Indijanci u Oklahomi.

## Izvori

## Vanjske veze
* Margery H. Krieger, Peticado
Cahinnio

**Cahinnio**, pleme američkih Indijanaca porodice Caddoan koje je u domorodačko vrijeme živjelo uz rijeku Ouachita u Arkansasu. Bili su jedno od plemena koje je pripadalo plemenskom savezu Kadohadacho (Caddo vlastiti). Prema Hodgeu, oni bi mogli biti narod koji je živio u provinciji koju stari dokumenti nazivaju imenom Tula i koje su Španjolci respektirali zbog njihove borbenosti i hrabrosti . Prvi ih spominje De Soto koji u desetom mjesecu 1541. sa svojom armijom dolazi u Tulu. Godine 1687. i Sieur de la Salle posjećuje njih i plemena Nasoni i Kadohadacho. Kao pleme nestali su krajem 18. stoljeća.

## Izvori

## Vanjske veze
* Cahinnio Indian Tribe History
Upper Nasoni

**Upper Nasoni**, pleme američkih Indijanaca porodice Caddoan naseljeno u 18. stoljeću duž Red Rivera, u današnjem okrugu Bowie u Teksasu. Zajedno sa Lower Nasonima pripadaju široj skupini Nasoni ili Assony. Pod utjecajem Francuza su sve od 1719. do 1762. Bili su članovi konfederacije Kadohadacho od kojih su i asimilirani.

## Povezano
Nasoni; Lower Nasoni.

## Vanjske veze
* Upper Nasoni
Upper Natchitoches

**Upper Natchitoches**, jedno od plemena caddoanske konfederacije Kadohadacho koje je živjelo na južnoj strani Red Rivera između plemena Nanatsoho i Upper Nasoni, Teksas. Njihovi bližos srodnici Lower Natchitoches bijahu članovi konfederacije Natchitoches. Asimilirani su od Kadohadacha . 

## Izvori
Upper Yatasi

**Upper Yatasi**, ogranak Yatasi Indijanaca, jezične porodice caddoan, koji se zbog napada Chickasawa u Louisiani tijerkom prve polovice 18. stoljeća, odvojio od ostatka grupe i priključio plemenskom savezu Kadohadacho, sa kojima su izgubili identitet.

Prema Williamsu nisu bili izvorni članovi konfederacije, nego su joj se kao i Cahinnio priključili tek kasnije, negdje u ranom 18. stoljeću
## Izvori
Pitahauerat

**Pitahauerat** (Petahowerat, Pitavirate, Tappahs, Tappage Pawnee, Pani Tapage, Tapage Pawnee, Noisy Pawnees, Smoky Hill Pawnees), jedna od 4 relativno nezavisne konfederirane bande ili plemena Pawnee Indijanaca sa Smoky Hill Rivera. Dijelili su se na dva ogranka: Pitahauerat vlastiti i Kawarakish.
Naziv Pitahauerat znači &quot;down the stream,&quot; odnosno &quot;east,&quot; što označava položaj njihovog sela u odnosu na druge Pawnee-skupine. -Nazivani su i imenom Smoky Hill Pawnees jer su svojevremeno živjeli uz rijeku Smoky Hill, 900 kilometara dugi pritok Republicana, na području sadašnjeg Kansasa.

## Jezik
Pitahauerati su govorili istim dijalektom kao i Chaui i Kitkehahki, dok su se Skidi služili posebnim pawnee dijalektom. Jezik pawnee član je porodice Caddoan.
Kitkehahki

**Kitkehahki** (="on the hill"; isto Republican Pawnee) je jedna od četiri nezavisne konfederirane bande Pawnee Indijanaca u području rijeke Republican, pritoci Kansas u Kansasu, po kojoj su poznati i kao Republican Pawnee, porodica Caddoan. Prema arheološkim nalazima ova banda imala je 1820. oko 2,000 stanovnika i 40-50 polu-podzemnih nastambi, od kojih se 22 još sačuvalo.

Sami Kitkehahki bili su međusobno podijeljeni na dvije pod-bande, to su Kitkehahki vlastiti i Little Kitkehahki. Naselje Kitkehahkija je kasnije spaljeno, a Indijanci su se priključili ostalim Pawneejima.

## Vanjske veze
* "Fighting For Honor and Vengeance: War Between the Pawnees and the Kansas"
Skidi

**Skidi** (Wolf Pawnee, Loup Pawnee, Pawnee Loup, Skiri Pawnee, Pani-Maha), jedno od četiri plemena konfederacije Pawnee sa rijeke Loup u Nebraski. Tijekom migracija na sjever dolazi do odvajanja Arikara od Skidija, sa kojima su prema tradicijim nekada bili ujedinjeni. Skidi su se nastanili uz rijeku Loup gdje su svojevremeno imali desaetak sela. Bili su organizirani prema zvijezdama, a pet sela središnje grupe i 17 ostalih fiksna su prema položajima zvijezda. Svetišta i sela nosila su imena po zvijetzdama. Svako svetište imalo je čuvara a ovaj položaj bio je nasljedan. Skidi-Pawnee prakticirali su žrtvovanja djevojaka Jutarnjoj zvijezdi (Ho-Pir-i-Kuts).

## Vanjske veze
* Native American Profile: The Pawnee 
* Skidi Pawnee 
* Skidi Indian Tribe History
Doustioni

**Doustioni**, pleme caddoanske konfederacije Natchitoches, nekad naseljeno sjeveroistočno od Natchitochesa u Louisiani. Sawnton (1942) njihovo ime prevodi kao 'salt people', nastalom vjerojatno prema njihovom lokalitetu (Saline Bayou) na kojem su se Indijanci opskrbljivali sa soli, sa kojom se uveliko trgovalo. O njima je malo toga poznato. Doustione spominje Henri Joutel (1687), a kasnije Pénicaut (1712.), i La Harpe (1719.) koji navodi da žive na jednom otoku u Red Riveru, a ima ih oko 150. -U 19. stoljeću ili su izumrli, ili su se pomiješali sa drugim skupinama Natchitochesa pa možda imaju potomaka u Oklahomi.

## Vanjske veze
* Doustioni Indian History
Revived Ouachita Indians of Arkansas & America

**Revived Ouachita Indians of Arkansas &amp; America**, današnji potomci starog caddoanskog plemena Ouachita, konfederacija Natchitoches, koji danas žive pretežno na području američke države Arkansas ali i po drugim dijelovima SAD-a. 

Federalno nisu priznati a peticiju za priznanjem podnesli su 25. 4. 1990 . Svoje sjedište preselili su iz Arkansasa na Floridu 

## Izvori
Yatasi

**Yatasi**, pleme porodice caddoan s Red Rivera blizu Shreveporta u Louisiani. Jedan dio njih (Upper Yatasi) se kasnije priključio savezu Kadohadacho . Bili su članovi plemenskog saveza Natchitoches.

Po jeziku Yatasi su srodni pelemenu Natchitoches. Prvi put spominje ih Tonti koji navodi da 1690. žive u jednom selu na obali Red Rivera n.w. od Natchitochesa, zajedno s plemenima Natasi i Choye. Bienville i St Denys za vrijeme svog puta Red Riverom 1701. čine savez s njima, a blizu njihovog sela prolazio je tada prometni put iz španjolske provincije prema francuskim naseljima na Red Riveru i New Orleansu. Desetak godina kasnije, negdje 1712. pleme Chickasaw zaratilo je Red Riverom. Najviše su stradali Yatasi koji su potražili zaštitu među plemenima Kadohadacho, Nanatsoho i Nasoni. Ratovi i bolesti koje su donesli naseljenici smanjio im je broj, prema Sibleyu, na 8 muškaraca i 25 žena i djece. Tada su živjeli u jednom selu između Kadohadacho i Natchitoch Indijanaca, okruženi francuskim naseljima. Godine 1826. preostalo ih je 26. Njihovi potomci smješteni su s Caddo Indijancima na rezervat Wichita u Oklahomi.

## Literatura
Frederick Webb Hodge, ed., Handbook of American Indians North of Mexico (2 vols., Washington: GPO, 1907, 1910; rpt., New York: Pageant, 1959).

## Izvori
Iroquoian

**Iroquoian** je porodica sjevernoameričkih indijanskih jezika dio Velike porodice Macro-Siouan. Prije se vodila kao jednom od porodica Hokan-Siouan jezika, danas nepriznata. Jezici što su se njima služila plemena Indijanaca Irokeza, Hurona i drugih govorili su se na područjima velikih šuma na sjeveroistoku današnjih SAD i susjedne Kanade, osobito u Ontariju. Jezici i plemena porodice Iroquoian su: Cayuga, Cherokee, Coree, Meherrin, Mohawk, Neusiok, Nottaway, Oneida, Onondaga, Seneca, Susquehanna, Tuscarora.; Ataronchronon, Attiwandaronk, Erie, Honniasont, Huron (kanadski ostaci konfederacije Wendat), Tionontati, Wenrohronon, Wyandot (pleme u Oklahomi). 

## Vanjske veze
* Ethnologue (14th)
* Ethnologue (15th)
* Ethnologue (16th)
* Iroquoian Family
* Tree for Iroquoian
Asidahetsh

**Asidahetsh**, jedno od nekoliko bivših plemena Indijanaca koji su zajedno sa plemenima  Tawehash (Taovaya), Tawakoni (Tawakarchu), Waco, Yscani, Akwesh, Kishkat,  Korishkitsu (Kirishkitsu; možda Kichai) i  Wichita vlastitim i još nekima činili Wichita naciju . Swanton navodi kako au 'Mooneyeva' plemena Kirishkitsu, Asidahetsh i Kishkat ostali neidentificirani .

## Izvori
Aondironon

**Aondironon** (Ahondihronon, Ahondihronnon, Ondieronii) /people at the edge of the great water/, jedno od plemena iz saveza Attiwandaronk ili Neutral Nation, jezična porodica Iroquoian. Ovo pleme živjelo je na granici sa Wendatima u zapadnom Ontariju. Godine 1648. njihovo glavno naselje napalo je oko 300 irokeških ratnika, poglavito Seneca, koji su pobili velik broj stanovnika, a ostale odveli u zarobljeništvo (Jes. Rel. for 1640, 35, 1858.)

## Vanjske veze
* Aondironon Indian Tribe History
Conkhandeenhronon

**Conkhandeenhronon** (Konkhandeenhronon) /od 'Chonkande' – 'the people who are joined',/ jedno od plemena američkih Indijanaca porodice Iroquoian koje je 1635 živjelo na rijeci St. Lawrence u Kanadi. Prema Jesuit Relations (1610 —1791), uz još niz drugih plemena navode se kao sjedilački ratari i brojan narod.

## Izvori

## Vanjske veze
* Frederick Webb Hodge
Coree

**Coree** (Coranine, Connamox; danas kao Faircloth).- Iroquoian ili Algonquian pleme nastanjeno u 17. i 18. stoljeću na poluotoku južno od rijeke Neuse, u današnjim okrutima Carteret i Craven u Sjevernoj Karolini. Prilikom svojih prvih susreta sa bijelcima, točnijew sa Raleighovim kolonistima bili su poznati pod imenom Cwarennoc. Lawson ovo pleme naziva *Coranine* i *Connamox* i imenuje njihova sela Coranine na obali okruga Carteret i Raruta, također u Carteretu, južno od rijeke Neuse.

Coree Archdale opisuje kao barbarski narod. Njihov broj prema Mooneyu (1928) iznosio je 1.000 (1600.), ali  stradavaju u ratovima prije 1696. godine. Lawson 1701. za njihova sela *Coranine* i *Raruta* kaže da imaju tek 125 duša. Oni ipak ne nestaju, i priključuju se Tuscarorama u ratu protiv bijelih naseljenika, a 1715. njihovi ostaci priključuju se plemenu Machapunga na rezervatu Mattamuskeet Lake u okrugu Hyde, gdje imaju tek jedno selo, ali bilo ih je i priključenih Tuscarorama. Coree nisu nestali sve do danas, njihovi potomci još žive, službeno nepriznati, pod imenom *[[Faircloth Indijanci|Faircloth Indian Tribe]]* u Sjevernoj Karolini.
## Izvori

## Vanjske veze
*Coree Indian Tribe
*Who are the Coree
Honniasont

**Honniasont** (Black Minqua, Honniasontkeronon, Oniassontke), pleme iz grupe Huron Indijanaca, porodica Iroquoian, i jedno od tri poznata plemena konfederacije Erie kojoj su još pripadali Gentaguetehronnon i Riquehronnon ili Rigueronnon. Honniasonti su živjeli oko gornjih tokova Ohia u zapadnoj Pennsylvaniji i susjednim predjelima Zapadne Virginije i Ohia. Njihovo ime Black Minqua dolazi po crnoj oznaci na prsima, a naziv Honniasont znači "*Wearing something round the neck*." Brojno stanje nije poznato, ali ovo pleme svakako je moralo biti brojno jer su 1662. imali 800 ratnika koje su Susquehannock Indijanci očekivali da im se pridruže u ratu protiv Irokeza. Ovo pleme isprva je bilo u dobrim odnosima sa Susquehannockima i trgovali su sa Nizozemcima. Nešto kasnije (1679) Susquehannock i Seneca Indijanci su ih uništili. Senece su adoptirali mnoge Erie, i pod imenom Mingo otišli su u Ohio i kasnije u Oklahomu. Minqua 'town' bio je vjerojatno naseljen potomcima Honniasonta. Današnji Senece iz Oklahome, morali bi imati potomaka ovih Erie Indijanaca.

## Vanjske veze
* Erie History
* Indian Tribe History: Honniasontkeronon
Meherrin

**Meherrin** (Maherin) /=People of the Muddy Water/, pleme Iroquoian Indijanaca, srodno Nottawayima, i nastanjeno duž istoimene rijeke na granici Sjeverne Karoline i Virginije. U novije vrijeme (2000) njih oko 50 živi u i kod Wintona u Sjevernoj Karolini.

## Ime
Naziv Meherrin čije je značenje "*Muddy Water People*," među europskim doseljenicima spelovan je na razne načine: Macherine, Maherin, Maherine, Maherineck, Maherring, Maherrins, Meahearin, Meharins, Meheren, Meherin, Meherron, Menheyricks.

## Jezik
Jezik meherrin član je irokeške jezične porodice i bio je srodan sa tuscarora. Ovaj jezik je nestao a Indijanci se danas služe engleskim jezikom.

## Historija
Poznata Povijest Meherrina započinje dolaskom Europljana sredinom 17. stoljeća. 29. kolovoza 1650. godine engleski trgovac Edward Bland u društvu sa jednim Nottoway i jednim Appomattoc Indijancem dolazi u njihovo selo Cowonchahawkon na sjevernoj obali rijeke Meherrin, dvije milje zapadno od današnjeg grada Emporia u Virginiji. Tamo su se tada nalazila još dva njihova sela, Taurara kod Boykinsa i Unote na rijeci Meherrin između Emporie i Boykinsa. Šume, rijeke i potoci okruga Southampton i Greensville podmirivali su svu materijalnu potrebu Meherrina, a njihov broj u to je doba iznosio oko 600. Ubrzo nakon toga pod pritiskom naseljenika i tradicionalnih neprijatelja Irokeza oni se povlače niz Meherrin na područje današnjeg okruga Hertford u Sjevernoj Karolini, na ušće Meherrina u Chowan. U ovj kraj dolaze negdje 1706. godine. Njihov broj tada je već uveliko desetkovan: 180 (1699), 150 (1700). Napadi irokeza na sjevernija plemena, vjerojatno Conestoge (1675) potjerat će ih prema zemlji Meherrina koji će ih adoptirati. Godine 1761. Meherrini žive na rijeci Roanoke zajedno sa plemenima Tuscarora, Saponi i Machapunga, i eventualno sa Tuscarorama 1802 odlaze na sjever. Pedesetak ih je ostalo u starom kraju gdje ih je 1975. država Sjeverna Karolina priznala kao indijansko pleme.

## Kultura
O kulturi Meherrina malo je poznato ali se do danas kod njih očuvala herbalna medicina i poznavanje bilja. Svakog 4 vikenda u desetom mjesecu održavaju plesne svečanosti pow wow.

## Vanjske veze
* History of the Meherrin Indians 
* Meherrin Indian Tribe History
* Meherrin
Nottaway

**Nottaway** (Nottoway, Cheroenhaka, Mangoak, Mengwe), pleme američkih porodice Iroquoian srodni Meherrinima, Tuscarorama i Susquehannama, naseljeni duž istoimene rijeke u jugoistočnoj Virginiji.

## Ime
Sami sebe Nottawayi su nazivali Cheroenhaka ili “People at the Fork of the Steam,” dok su ih susjedna Algonquian plemena nazivali Nottaway, gujama ("adders") ili Mangoak ("stealthy," "treacherous.")

## Jezik
Jezik Nottaway Indijanaca bivši je član jezične porodice Iroquoian i srodan susjednim irokeškim jezicima tuscarora i meherrin. današnji Nottaway Indijanci (njih oko 50) služe se engleskim.

## Historija
U kolonijalnoj povijesti SAD-a Nottawayi nisu odigrali veću ulogu. Mooney je procijenio da ih je 1600. moglo biti oko 1,500, ali im se broj kasnije smanjuje što bi mogla biti posljedica epidemije boginja 1670. Prvi engleski kolonisti na područje Virginije dolaze 1607. godine ali sa Nottawayima se ne susreću sve do 1650. Te godine u grad sa nekih 400 stanovnika dolazi trgovac Edward Bland. Kontakti sa Indijancima su rijetki a 1677. potpisuju i prvi mirovni ugovor. Nakon ustanka Tuscarora 1713. neki od Nottawaya pridružuju se ovom plemenu u velikoj migraciji za New York. Lawson izvještava da 1709. imaju tek jedan 'grad' sa 3o ratnika ili oko stotinu duša sveukupno, no ovaj izvještaj ne podudara se sa podacima William Byrda koji ih je susreo 1728. Za one Nottawaye koji su ostali u Virginiji Byrd kaže da imaju 300 duša a žive u 'gradu' zaštićenom palisadama, a nalazilo se na mjestu kasnije Kellove farme (Kello's farm). Kuće ovih Indijanaca nazivaju se 'duge kuće' (=long houses), nalik onima kod ostalih irokeških plemena. U prvoj polovici 19. stoljeća broj Nottawaya spao je na svega 47. Danas njih oko 50 živi u Virginiji (okrug Southampton) sa sjedištem u Franklinu.

## Etnografija
Nottoway Indijanci pripadaju Sjeveroistočnom šumskom kulturnom području kao i njihovi susjedi Tuscarora, Powhatan i Pamlico. Tip kuća (long houses) i palisadama zaštićena sela glavne su karakteristike toga kraja.

## Vanjske veze
* Cheroenhaka Nottoway Indian Tribe Official Site
* Nottoway Indian Tribe History
Kichai

**Kichai** (Keechi, Kitsai) /od K'itsäsh, njihovo vlastito plemensko ime/, pleme američkih Indijanaca porodice Caddoan sa gornjih voda Red Rivera u Louisiani i na jug do izvora Trinity Rivera u Teksasu. Njih prvi susreću Francuzi 1701. u Teksasu. Nešto kasnije, 1719. Jean Baptiste Bénard de La Harpe nalazi ih na Canadianu dok su išli da zarate sa Apačima. Godine 1722. Kichai imaju glavno selo sa 30 kuća i 80 ratnika locirano na mjestu buduće Palestine. Zajedno sa još nekoliko manjih plemena 1855 smješteni su na Brazos Indian Reservation, odkle su 1858. otišli uOklahomu gdje se udružuju sda Wichitama, gdje im i danas žive potomci (Wichita and Affiliated Tribes). Od rane Kichai populacije, 500 (1690.), godine 1977. (prema SIL-u) ima ih 350, ali nitko od njih više ne zna govoriti jezikom kichai. Posljednja žena koja je govorila ovaj jezik bila je Kai Kai iz Oklahome uz čiju je pomoć Alexander Lesser proveo istraživanje jezika i napisao povijest plemena po njezinom diktatu.

## Literatura
* Frederick Webb Hodge, ed., Handbook of American Indians North of Mexico (2 vols., Washington: GPO, 1907, 1910; rpt., New York: Pageant, 1959).

## Vanjske veze
* Keechi 
* Kichai Indian History
* Last of the Kitsai
Tionontati

**Tionontati** ili *Petun* (Tobacco Nation, Tobacco Indians; Duhanski narod, Duhanski Indijanci), pleme američkih Indijanaca iz grupe Hurona, jezična porodica Iroquoian, naseljeno dolaskom Francuza 1616., južno od zaljeva Nottawasaga u Ontariju u današnjim okruzima Grey i Simcoe. Francuzi su ove Indijance nazvali * 'Gens du Petun' * ili * 'Duhanski narod' *, zbog velikih polja duhana kojeg su uzgajali, a Englezi ovaj naziv kasnije prevode u Tobacco Nation. Nakon što su Irokezi uništili Hurone (1648.-1649.), mnoge hjuronske izbjeglice, točnije Attignawantani, traže zaštitu među Tionontatima. Ovo je povod da 1649. Irokezi napadnu i Duhanski narod. Ostatci duhanskog i medvjeđeg naroda (Attignawantana), izbjegoše u područje jugozapadno od jezera Superior. Oko 1670. ( po Sultzmanu oko 1650.) oba plemena su u Mackinacu, gdje će se uskoro pretopiti u jedno pleme koje će postat poznato kao Wyandot. Godine 1990. u Sjedinjenim Državama bilo je 2,500 Wyandota.

## Sela
Ehouae (dvije misije: St. Pierre i St. Paul), Ekarenniondi (St. Matthieu), Etarita (St. Jean), St. Andre, St. Barthelemy, St. Jacques, St. Jacques et St. Philippe, St. Simon et St. Jude i St. Thomas.

## Populacija
Populacija prije kontakta (1616.) iznosila je oko 8,000. Nakon niza epidemija 1630.-tih godina preostalo ih je (1640.) svega 3,000 u devet sela.

## Kultura
Kultura Duhanskog naroda pripada Istočnim šumama, i gotovo je u svakom pogledu slična hjuronskoj. Ovo pleme etnički pripada hjuronskoj grani Irokeza ali je politički nezavisno jer nisu nikad postali članovi hjuronskog saveza Wendat. 
Tionontati su najpoznatiji po velikim poljima duhana, po čemu razlikuju od ostalih Hurona, i koji je uzgajan zbog trgovine sa ostalim plemenima. Od ostalih kultura uzgajali su kukuruz, grah i suncokret.

## Vanjske veze
* Tionontati Indian Tribe History
* Tionontati History
* Tobacco Nation 
* `Petun' And The Petuns
Chickamauga

**Chickamauga**, ime za jednu ratobornu skupinu Cherokee Indijanaca koja se nakon revolucije povukla na jug na rijeku Tennessee, i utemeljila nova naselja na Chickamauga Creeku, u blizini današnje Chattanooge. Pod ovim imenom ubrzo su postali poznati po svojoj beskompromisnosrti i neprijateljstvu prema Americi. 

Njihove gradove 1782. uništili su Sevier i Campbell, pa se povlače dalje niz rijeku i osnivaju gradove poznte kao 'five lower towns, to su Running Water, Nickajack, Long Island, Crow Town i Lookout Mountain Town. Ovdje također nastavljaju sa napadima na tenesijska naselja i pomažu Creekima i Shawneejima, sve do 1794. kada su njihovi gradovi opet uništeni.

Chickamauga ratovi trajali su sve od 1776 do 1794. Njihovi potomci i danas žive u nekoliko država pod ovim ili sličnim nazivima.

## Izvori
Attignawantan

**Attignawantan** (Medvjeđi narod; Bear People; Attignaouentan, Attignousntan), vodeće pleme konfederacije Huron ili Wendat (Ouendat), koju negdje 1400.-te godine osnivaju zajedno sa plemenom Attigneenongnahac. Attignawantani su imali 14 sela 1638. godine a nastanjivali zapadnu Huroniju (Wendake), kraj uz Georgian Bay, dok su prema istoku, odnosno jezeru Simcoe držala plemena Ataronchronon, Tahontaenrat, Arendahronon i Attigneenongnahac. Attignawantani uništenjem hjuronskog saveza od strane Irokeza, pobjegoše 1649. među drugo srodno pleme koje nije bilo sa njima u savezu, to su Duhanski Indijanci. Irokezi potom na zimu posljednjeg mjeseca 1649 napadnu i na Tionontate, pa svega 1,000 Attignawantana i Tionontata, potom izbjegoše na otok Mackinac kod Sault Ste. Marie gdje provedoše zimu. Napadi Irokeza nastavit će se i 1851. što ih je nagnalo da se povuku sve do otoka u Green Bayu u Wisconsinu. Na području SAD-a ujedinjeni Attignawantani i Duhanski Indijanci postat će poznati kao Wyandot, a njihovi potomci pod ovim imenom i danas žive u Okalhomi i Kansasu.

## Literatura
* Frederick Webb Hodge, Handbook of American Indians North of Mexico

## Vanjske veze
* Huronia
* A Brief History of the Wyandotte Nation
Attigneenongnahac

**Attigneenongnahac** (Attiguenongha, Cord People ili Cord Makers), pleme američkih Indijanaca porodice Iroquoian, uže grupe Huron, nastanjeni nekada u kraju između rijeka Sturgeon i Coldwater blizu Georgian Baya u Ontariju, Kanada. Godine 1624 imali su tri sela a među njima jezuiti su utemeljili i misiju St. Joseph. Attigneenongnahaci su bili jedno od plemena hjuronske konfederacije čiji su susjedi na istoku i sjeveru bili Arendahronon, i na zapadu Tahontaenrat i Ataronchronon. Prema jeziku najsrodniji su Attignawantanima sa kojima osnivaju hjuronski plemenski savez možda još 1400, tako da se ta dva plemena smatraju vodećima, dok su ostala dva hjuronska plemena Arendarhonon i Tahontaenrat govorila drugačijim jezicima, a konfederaciji su se priključili 1560. odnosno 1570. godine.

## Literatura
* Frederick Webb Hodge, Handbook of American Indians North of Mexico

## Vanjske veze
* The Wendat (Huron) at Contact