Bogdan Radica

**Bogdan Radica** (Split, 26. kolovoza 1904. - New York, 5. prosinca 1993.), hrvatski povjesničar (sveučilišni profesor), publicist, diplomat, književnik i prevoditelj.

## Biografija
Bogdan Radica rodio se 1904. godine u Splitu od oca Lovre i majke Pavice rođ. Čulić. Osnovnu školu završava u rodnom gradu gdje zatim polazi klasičnu gimnaziju. U Ljubljani studira samo jednu godinu, između 1923. do 1924. godine. Tijekom studija u Ljubljani slao je dopise u *Hrvatsku prosvjetu* i *Vijenac*. Godine 1924. odlazi u Firencu i na tamošnjem sveučilištu sluša predavanja. Tijekom studija u Firenci uz slanje dopisa i izvješća u *Hrvatsku prosvjetu* postaje dopisnikom *[[Hrvatska riječ (Zagreb)|Hrvatske riječi]]* te kasnije i *[[Obzor (novine)|Obzora]]*. 1928. godine odlazi za dopisnika u Pariz a u Ateni živi od 1929. do 1933. godine i dopisnik je *Avale* te ujedno izaslanik za tisak pri jugoslavenskom poslanstvu. Jedno vrijeme provodi u Turskoj a od 1933. pa sve do 1939. godine radio je kao diplomat, član jugoslavenske delegacije u Ligi naroda u Ženevi. Godine 1935. oženio je Ninu Ferrero, kćer Guglielma Ferrera. Nakon sporazuma Cvetković-Maček 1939. godine radi u uredu za vanjski tisak u Beogradu. Godine 1940. biva premješten u Washington a padom Jugoslavije 1941. godine radi u tiskovnom uredu u New Yorku. Od 1943. zajedno s Louisom Adamičem radi u kampanji protiv jugoslavenske vlade u Londonu a za priznanje Tita i njegovog pokreta. Louis Adamič, američki književnik slovenskog podrijetla, bio je najviše pridonio da se Amerika okrenula Titu svojim brojnim brošurama, knjigama, novinskim člancima i govorima. U listopadu 1944. godine Radica odlazi u London gdje je Ivan Šubašić radio na stvaranju nove jugoslavenske vlade. Godine 1945. kratko je radio u Ministarstvu informacija u Beogradu.
 
Iz knjige *Hrvatska 1945.*:

Nakon povratka u Beograd radi na dobijanju vize za odlazak u inozemstvo i oko Božića 1945. godine odlazi za Bari, odakle šalje brzojav ženi Nini: "Zauvijek izišao iz Titova raja". Nakon povratka u Ameriku, u New York, 1946. godine, napisao je svoj poznati članak za *[[Reader's Digest]]*, *Yugoslavia's Tragic Lesson to the World* (Tragična lekcija Jugoslavije svijetu). U njemu je nabrojio sve razloge svojih razočaranja u Titovu Jugoslaviju i zaklinje Amerikance da ne nasjedaju lažnim parolama. Od svog povratka u Ameriku piše o Hrvatskoj i u američkim novinama te osobno svjedoči u njenu korist u Kongresu u Washingtonu. 
Od 1950. do 1974. godine predaje povijest na *Sveučilištu Fairleigh Dickinson*.

Umro je u New Yorku, 1993. godine, u bolnici *St. Luke's-Roosevelt Hospital Center*. Radičini posmrtni ostaci preneseni su iz New Yorka u mjesto Strada in Chianti pored Firence, a njegova biblioteka i arhiv pohranjeni su u Hrvatskom državnom arhivu u Zagrebu.

## Članci u Hrvatskoj reviji
Dio članaka objavljenih u Hrvatskoj reviji između 1955. i 1990. godine:
* *Hrvatska problematika u američkoj javnosti*, sv. 1., str. 32.-50., 1955.
* *Vječni Split - Portret jednoga grada*, sv. 2., str. 117.-130., 1957.
* *Proročanski lik Guglielma Ferrera* - Prigodom 15. godišnjice njegove smrti, sv. 1., str. 27.-38., 1958.
* *[[Frano Supilo|Supilova]] pisma Ferrerovima* - Prilozi našoj suvremenoj političkoj povijesti (Druga serija), sv. 1-2., str. 17.-53., 1962.
* *Zadnji [[Ivan Meštrović|Meštrovićev]] pohod Hrvatskoj*, Prema neposrednim bilješkama pišu: Ante Smith Pavelić i Bogdan Radica, sv. 4., str. 319.-332., 1962.
* *[[John F. Kennedy]]*, sv. 1., str. 6.-11., 1964.
* *"Hrvatski narod ne treba Tisserantovih savjeta niti blagoslova"*, sv. 3., str. 381.-382., 1968.
* *Zlokobni prosinac 1971.*, sv. 1., str. 3.-16., 1972.
* *O ideji i tradiciji samostalne države* - Replika na članak Ivana Babića, sv. 1., str. 125.-127., 1977.
**Vjera u pobjedu nezavisnosti - vjera u budućnosti Hrvatske*, sv. 1., str. 180. (Odjeci), 1978.
* *Jugoslavija: Postepeno ali sigurno prilazi svome kraju*, sv. 3., str. 411.-422., 1981.
* *Pjesništvo [[Gradišćanski Hrvati|Gradišćanskih Hrvata]]*, sv. 3., str. 494.-497., 1984.
* *Od [[Vladimir Lenjin|Lenjina]] preko [[Josif Staljin|Staljina]] do [[Mihail Gorbačov|Gorbačove]] "[[Perestrojka|Perestrojke]]"*, sv. 3., str. 399.-405., 1988.
* *Živjeti i doživjeti! - Poslije 50 godina poljubio Hrvatsku u Slobodi*, sv. 3., str. 595.-600., 1990.

## Djela
* *Leo Ferrero ili sudbina jedne generacije: prilikom treće godišnjice njegove smrti*, Obzor, Zagreb, 1936.
* *Colloqui con Guglielmo Ferrero: sequiti dalle Grandi pagine*, Nuove Edizioni Capolago, Lugano, 1939.
* *Agonija Evrope: razgovori i susreti*, Geca Kon, Beograd, 1940., (hrv. izd., *Agonija Europe: razgovori i susreti*, Disput, Zagreb, 2006.)  
* *What price Tito?*, New York: [The American mercury], 195?., (poseban otisak iz revije "The American mercury")
* *Notes on the Croatian and Serbian literature*, [New York, 1963], (poseban otisak iz "Journal of Croatian studies" v. 3-4., 1962.-1963.) 
* *Risorgimento and the Croatian question: Tommaseo and Kvaternik*, New York, 1965. (poseban otisak iz "Journal of Croatian studies", vol. 5-6, 1964-65.)
* *Venizelos and the struggle around the Balkan Pact*, [Institute for Balkan Studies, Solun, 1965. (poseban otisak, Balkan studies, v. 6, 1965.)   
**Some aspects of Italian literary exchanges and influences on Croatian literature*, [Institute for Balkan Studies, Solun, 1969. (poseban otisak, Balkan studies, v. 10, br. 2, 1969.)  
* *Sredozemni povratak*, Knjižnica Hrvatske revije, München-Barcelona, 1971.
* *Hrvatska 1945.*, Knjižnica Hrvatske revije, München-Barcelona, 1974., (2. izd., Grafički zavod Hrvatske, Zagreb, 1992.)
* *Živjeti - nedoživjeti*, Knjižnica Hrvatske revije, München-Barcelona, knj. I, 1982., knj. II., 1984.
* *Emigrazione jugoslava e italiana: le memorie di Bogdan Raditza*, Firenca, Le Monnier, 1985.  
* *Vječni Split*, Ex libris, Zagreb-Split, 2002. (ur. Boris Maruna)

## Spomen
* 2012. godine postavljena mu je spomen ploča na rodnoj kući u Uvodića širini br. 9.

## Izvori

## Vanjske veze
* Stevo Đurašković, ''Zaboravljeni hrvatski kozmopolit Bogdan Radica''