Zejdizam

**Zejdizam**, **zeidizam** ili **zaidizam** (arapski: الزيدية *az-zaydiyya*, pridjev od **zeidi**, **zaidi** ili **zejditi**) je naziv za šijitski islamski pravac koji je osnovan u 8. vijeku u Arapskom kalifatu.

Zejditi su se odvojili od imamita i ismailita zbog neslaganja oko toga tko je peti imam. Imamiti i ismailiti vjeruju da je to bio Muhamed al-Bakir, dok Zejditi vjeruju da je to bio njegov polubrat Zeid ibn Ali (drugim imenom Zeid al-Šehid).

## Prvih pet imama po zejdizmu
Sljedbenici zejdizma priznaju poput svih ostalih šijita prva četiri od 12 imama, ali za razliku od šijita imamita (doktrina o 12 imama), oni priznaju Zeida ibn Alija (drugo ime Zeid al-Šehid) za imama, ali ne i njegova polubrata Muhameda al-Bakira, koji je za šijite Imamite peti imam. Zbog toga oni po geneološkom principu, nakon Zeid ibn Alia priznaju i sve druge potomke Hasan ibn Alia i Husein ibn Alia kao imame. Pored njih, ostali historijski poznati zejidski imami bili su; Jahja ibn Zeida, Muhamed al Nafs az-Zakijah i Ibrahim ibn Abdulah.

## Historija sekte
Osnivač sekte bio je imam Zeid ibn Ali (unuk 3 šijitskog imama Huseina) i njegovi slijedbenici su; Abul Jarud Zijad, Sulejman ibn Jarir, Katir-Nava Al-Abtar i Hasan ibn Salih.

Prvi slijedbenici zejdizma bili su podijeljeni u šest skupina: *Jarudija* (vođa Abul Jarud Zijad), *Sulejmanija* (vođa Sulejman ibn Jarir), *Tabirija* (vođe Katir-Nava Al-Abtar i Hasan ibn Salih), *Dukajnija šija* i *Kalafija šija*.

### Teologija
U pitanjima teologije, Zejditi su vrlo bliski učenju islamske vjerske sekte Mutazila, ipak među njima postoje razlike, najznačajnija je ona o problemu imamata, o kojem Mutaziliti imaju drukčiji stav od zejdita.

Zejditi ne vjeruju u nepogrešivost imama, niti u to da imame vodi božja volja. Zejditi također ne vjeruju da imamat mora obavezno prijeći s oca na sina, ali vjeruju da imam može biti bilo koji duhovni aristokrat (seid) koji je u krvnom srodstvu s prorocima Hasanom ibn Alijom ili pak s Huseinom ibn Alijom, ali to mora biti dokazano.

Zejditi vjeruju da je *Zeid ibn Ali* bio zakoniti nasljednik Imāmata jer je vodio pobune protiv Omejidskog kalifata, za kog su oni držali da je tiranski i korumpiran. Kako se Muhamed al-Bakir držao po strani u tom sukobu, on za zejditske sljedbenike nije bio pravi imam, jer pravi imam mora ustrajati u borbi protiv korumpiranih vladara. Zejditi, za razliku od ostalih šijita ne priznaju okultističku doktrinu o skrivenom imamu. Poput Ismailita i oni vjeruju u živućeg imama.

### Zejditske zajednice i bivše države
Sljedbenika zejdizma, bilo je u Iranu, Iraku i Hidžazu (Saudijska Arabija), oni su već za ranog srednjeg vijeka uspjeli osnovati svoje teokratske države: Idrisidski Kalifat u Sjevernoj Africi (780–974), u Tabaristanu *Alavidski Kalifat* (864–928) te u Sjevernom Jemenu od 901. godine.

#### Jemen
Jemenski zejditski imami uzeli su sebi i titulu kalifa, i prezeli svjetovnu i duhovnu vlast. Osobito se istakao prvi jemenski kalif, Jahja al-Hadi punim imenom al-Hadi al-Jahja bin Husein bin al-Kasim ar-Rasi (po njemu su prvi zejditski imami Jemena zvani Rasidi). On je u Jemen došao iz Iraka, i upleo se u tadašnje vjerske sukobe, za sebe je tvrdio da je direktni potomak 3 imama Hasan ibn Alia, na kraju je uspio u Sadi, tadašnjem vjerskom centru Sjevernog Jemena oko 893. - 897., osnovati Zejdski imamat, sistem teokratske vladavine koji je uspio preživjeti sve do sredine 20. stoljeća i republikanske revolucije iz 1962. kad je svrgnut Muhamed al-Badr, zejditski imam i kralj Mutaveklijskog kraljevstva Jemen.

U današnjem Jemenu (osobito sjevernom) slijedbenici zejdizma čine oko 40-45% stanovništva, Jafari i Ismailiti čine svega 2-5%. Procjenjuje se da u Saudijskoj Arabiji, ima preko 1,000.000 slijedbenika zejditizma (u zapadnim provincijama).

Trenutno najpoznatiji zejditski pokret u svijetu je onaj *Huseina Baredina al-Hutia*, koji je bio duhovni vođa pobune protiv jemenske vlade. U oružanim sukobima sa zeidskim pobunjenicima, vladine snage izgubile su 743 ljudi, a hiljade nedužnih civila je ubijeno ili raseljeno zbog borbenih djelovanja između zejditskih i vladinih snaga, sve je to uzrokovalo tešku humanitarnu krizu u sjevernom Jemenu.

Broj pripadnika Zejdi sekte pri kraju kraju 20. vijeka bio je oko 7,000.000 ljudi.

## Veze
* Šijitizam
* Islam

## Reference

## Bibliografija
* Cornelis van Arendonk: *Les débuts de l'imamat zaidite au Yemen* , Leyden , Brill 1960 

## Vanjske veze
* Zayiddiyah  
* Zaydism