open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Rad HAZU

***Rad Hrvatske akademije znanosti i umjetnosti*** (prethodno ***Rad Jugoslavenske akademije znanosti i umjetnosti***), prva serijska publikacija koju je 1867. pokrenula Jugoslavenska akademija znanosti i umjetnosti (JAZU). Iako pokrenut s nakanom da bude časopis, postao je zbornikom znanstvenih rasprava. Do 1940. i od 1948. do 1991. izlazio pod naslovom *Rad JAZU*. Objavljuje se u više podserija od kojih svaka izlazi unutar pojedinog razreda Akademije.

## Povezano

* *[[Ljetopis HAZU|Ljetopis HAZU (JAZU)]]*

## Vanjske veze

* ''Rad HAZU (JAZU)'', Digitalna zbirka Hrvatske akademije znanosti i umjetnosti (DiZbi.HAZU)
Armensko groblje u Džulfi

**Jermensko groblje u Džulfi** bilo je drevno groblje u blizini grada Džulfe u autonomnoj republici Nahčivan u Azerbejdžanu na kojemu se nalazilo približno 10,000 kamenih grobnih spomenika od kojih je oko 5,000 ostalo neoštećeno do sredine XX vijeka. Nadgrobni spomenici bili su *hačkari*, jedinstveni jermenski hrišćanski spomenici srednjeg vijeka izrađeni od crvenkastog ili narandžastog kamena slični stećcima. U kasnim 1990-ima, nakon završetka Rata za Nagorno-Karabah, groblje je i dalje bilo na svome mjestu, ali su tada azerbejdžanske vlasti započele sistematsku kampanju uništavanja spomenika.

1648. godine Alexandre de Rhodes opisao je svoju posjetu Jermenskom groblju u Džulfi pobrojavši na njemu oko 10,000 spomenika. Manji broj spomenika spašen je prije uništavanja i danas se nalaze u Jermeniji.

## Reakcije

Jermenske vlasti i međunarodne organizacije uložile su više protesta osuđujući azerbejdžansku vladu i pozivajući ju da obustavi uništavanje spomenika. 2006. godine Azerbejdžan je onemogućio poslanicima Evropskog parlamenta posjetu lokaciji sa namjerom da se utvrdi stanje u kojem se kulturno naslijeđe nalazi. Vlasti su prozvale poslanike zbog „pristranog i histeričnog pristupa“ slučaju i izjavile da će dozvoliti misiji posjetu jedino ukoliko posjeti i lokacije na teritorijima pod jermenskom okupacijom.  2007. delegacija Parlamentarne skupštine Savjeta Evrope ponovo je pokušala posjetiti lokaciju sa namjerom da posjeti i Baku, Jerevan, Tbilisi i Nagorno-Karabah (de facto Azerbajdžan, pod kontrolom jermenskih snaga). Vlada Azerbejdžana ovoga je puta uložila prigovor na namjeru misije da uđe na teritoriju Nagorno-Karabaha sa teritorija Jermenije i zatražila da u regiju uđu iz Azerbejdžana. Zbog zatvorene linije razdvajanja i azerbejdžanske potpune zabrane posjera rigiji do eventualne reintegracije, u Nagorno-Karabah se ne može ući iz Azerbejdžana. Jermenska je vlada ovom prilikom dala izjavu kojom osuđuje azerbejdžansku opstrukciju misije izazvanu „jedino namjerom misije da razotkrije uništavanje jermenskih spomenika u Nahčivanu.“ Uz predstavnike evropskih institucija, zabrinutost zbog uništavanja spomenika izrazila je i Vlada Islamske Republike Iran. Lokalitet se nalazi na samoj granici sa Iranom, i vidljiv je sa druge obale rijeke sa koje je snimljena akcija uništavanja spomenika od strane azerbejdžanskih vojnika. U aprilu 2011. američki ambasador u Azerbejdžanu Matthew Bryza je posjetio Nahčivan, ali su ga azerbejdžanske vlasti spriječile da posjeti i Džulfu.

## Očuvani spomenici

Image:2014 Prowincja Armawir, Wagharszapat, Chaczkar z 1576 roku ze zniszczonego cmentarza w Dżulfie.JPG|c. 1576
Image:2014 Prowincja Armawir, Wagharszapat, Chaczkar z 1602 roku ze zniszczonego cmentarza w Dżulfie.JPG|c. 1602
Image:Khatchkar from Jugha-2.jpg|XVI vijek
Image:Khatchkar from Jugha.jpg|XVI vijek
Image:Khachkar from Old Djugha 1602 img 6933.jpg|c. 1602


## Povezano
* Bude iz Bamijana
* Lista ugroženih mjesta svjetske baštine
* Timbuktu
* Palmira
* Stari most
* Opsada Dubrovnika
* Crkva Bogorodice Ljeviške
Carrie (roman)

***Carrie*** je horor roman američkog književnika Stephena Kinga objavljen 1974. godine. Naslovna protagonistica je Carrie White, 16-godišnja djevojka iz grada Chamberlain u državi Maine, koju kod kuće zlostavlja njena kršćanska fundamentalistička majka, a u lokalnoj gimnaziji zbog naivnosti i neuglednog izgleda brutalno ismijavaju i šikaniraju druge djevojke. Radnja prikazuje kako ona otkriva telekinetičke sposobnosti, a koje će iskoristiti da, potaknuta brutalnom šalom kojoj je bila izložena na školskom plesu, izvede apokaliptičnu osvetu.

Kingu je *Carrie* bio četvrti napisani roman, ali prvi koji je objavljen. Inspiraciju mu je pružila djevojka koju je poznavao u srednjoj školi, a stil romana je epistolarne prirode, te se sastoji od pisama, službenih svjedočanstava i novinskih članaka koji opisuju događaje. Roman, koji je sam King često opisivao kao "feministički", je nakon objavljivanja postao besteseler, te preko noći učinio Kinga jednim od najuglednijih i najpopularnijih autora horor-žanra.

Godine 1976. je po njemu snimljen istoimeni film u režiji Briana de Palme u kome je naslovnu ulogu tumačila Sissy Spacek. Nakon toga je napravljeno još nekoliko slabije poznatih ekranizacija.

## Vanjske veze
*Official website for ''Carrie'' the Musical 
*Identification characteristics  for first edition copies of *Carrie*
Carrie (film, 1976)

**Keri** () je američki horor-film iz 1976. u režiji Brajana De Palme, snimljen po romanu Stivena Kinga. Film se smatra jednom od najboljih adaptacija nekog od romana Stivena Kinga. Producentska kuća United Artists zaradila je od filma preko 33 miliona dolara u SAD, dok je budžet za film iznosio samo 1.800.000 $, što je naišlo na odobravanje i kritike. Snimljeni su i nastavci: „The Rage: Carrie 2“ i TV-film Keri iz 2002. ali bez angažmana Brajana de Palme.

## Radnja

Povučena devojka koja živi sa verski zaluđenom majkom i koju maltretiraju drugarice iz škole otkriva da ima moć telekineze. Su, jedna od devojaka koje su je maltretirale, oseća krivicu zbog toga i moli svog dečka da umesto nje povede Keri na matursko veče. Mladić upornošću uspeva da nagovori nepoverljivu Keri da bude njegova pratilja i ona zaista počinje da želi da se uklopi među svoje vršnjake i da počne da se ponaša kao svaka druga devojka. Međutim, ljubomorna Kris želi da ponizi Keri zbog kazne koju je zaradila zato što ju je maltretirala i sa svojim dečkom Bilijem sprema osvetu na samoj maturskoj večeri. Međutim, neslana šala se pretvara u masakr...

## Uloge

* Sissy Spacek ... Carrie White
* Piper Laurie ... Margaret White
* Amy Irving ... Sue Snell
* William Katt ... Tommy Ross
* Betty Buckley ... Miss Collins
* Nancy Allen ... Chris Hargensen
* John Travolta ... Billy Nolan
* P. J. Soles ... Norma Watson
* Sydney Lassick ... Mr. Fromm
* Stefan Gierasch ... Direktor Morton
* Priscilla Pointer ... Mrs. Snell
* Edie McClurg ... Helen Shyres
* Michael Talbott ... Freddy

## Kritike
Film je dobio mnoge pozitivne kritike. Filmski kritičar Rodžer Ibert u „Čikago san tajmsu“ (*Chicago Sun-Times*) izjavio je da je to „apsolutno opčinjavajući film strave i užasa“, kao i to da je „pronicljivo urađen ljudski portret“. Polin Kejl iz „Njujorkera“ (*The New Yorker*) izjavila je da je „Keri najzabavniji film još od Ralja (*Jaws*) - provokativan, zastrašujući, lirski šokantan.“ Kritičarka Suzan Šenker (*Susan Schenker*) rekla je da je bila besna na sebe zbog načina na koji je film „manupilisao njome do trenutka kada je srce počelo da joj ubrzano kuca“, ali je bila i postiđena jer je film zaista realan. Vodič kroz bioskop (*The Movie Guide*) iz 1998. proglasio je Keri horor-filmom koji je obeležio taj period, dok je Stiven Farber u „Nju vest magazinu“ još 1978. prorekao da će „Keri“ postati „horor-klasik, da će se o filmu tek pisati i raspravljati u godinama koje dolaze i da će plašiti i naredne generacije“. Kventin Tarantino je izjavio da je ovo osmi film na njegovoj listi najomiljenijih filmova za sva vremena.

Bilo je i negativnih kritika, pa je tako komentar Andrew Sarris u „The Village Voice“ bio da je zapravo zanimljivih scena toliko malo, da se dve sekvence toliko produžene i usporene da je izgledalo kao da je potrebno utošiti vreme.

## Reference

## Vanjske veze
* 
* 
*
Tvrdica (TV drama)

***Tvrdica*** je jugoslovenska TV komedija u produkciji RTV Zagreb emitirana 1967. godine. Režirala ju je Ljiljana Biluš, a scenario je napisan po istoimenom kazališnom komadu Molijera.

## Uloge

## Vanjske veze
*
Guacara

**Guacara** (službeno *San Agustín de Guacara*) je grad od 175,766 stanovnika. na sjeverozapadu Venecuele.

Guacara je i administrativni centar Općine Guacara u kojoj živi 192.189 stanovnika.

## Geografija

Guacara leži na istoku savezne države Carabobo, u kotlini Jezera Valencia, na nadmorskoj visini od 438 metara, udaljen svega 12 km sjeveroistočno od metropolske Valencie, tako da je praktički spojen sa njom kao njeno industrijsko - stambeno predgrađe.

## Historija

Guacara je osnovana 1620. kao misionarsko naselje, - već 1624. dobila je svoje današnje službeno ime *San Agustín de Guacara*.

Posljednji guverner Generalne kapetanije Venezuele osnovao je krajem 18. vijeka haciendu Mocundo (danas dio grada) na kojoj se proizvodilo velike količine šećerne trske.

Na toj haciendi boravio je njemački naučnik Alexander von Humboldt, koji je tamo stigao 27. februara 1800., on je  nacrtao najstarije poznate vedute i dao koordinate Guacare. Na istoj hacijendi boravio je i poznati pionir Borbe za nezavisnost Latinske Amerike - Francisco de Miranda, koji je ostavio svjedočanstvo o svom boravku u pismu koje je napisao 5. maja 1812.

Grad od 1976. ima tehnološki univerzitet - *UNITEC*.

## Privreda i transport

Današnja Guacara je grad automobilske, tekstilne i mašinske industrije, tu ima pogone i poznati proizvođač automobilskih guma Pirelli. a veliki poslodavac je i Kemijska industrija Venoco.

Grad je autoputom povezan sa svim većim gradovima u zemlji.

## Reference

## Vanjske veze

* ''Alcaldía de Guacara''
Mladen Hren

**Mladen Hren** (Zagreb, 5. kolovoza 1998.) je hrvatski filmski i kazališni glumac.

### Filmske uloge
* "Kako je Lik dosegnuo nevjerojatne sposobnosti", rež. Neven Dužanec, uloga: student (2018.)
* "Ustav Republike Hrvatske", rež. Rajko Grlić, uloga: Ivan Stazić (2016.)
* "Srami se!", rež. Darija Blažević, uloga: Mladen (2013.)

### Televizijske uloge
* "Club der singenden Metzgen", TV mini-serija, (Njemačka), uloga: Johannes (2019.)
* "McDonald's", TV / Internet reklama (2019.)
* "Sigurno u prometu", HRT, uloga: businessman (2018.)
* "Prava žena", RTL Televizija, uloga: hokejaš (2016.)

### Kazališne uloge
* "Žena s jezera", Max Emanuel Cenčić , uloga: Cyrano, Opera, Hrvatsko narodno kazalište u Zagrebu (2019.)
* "Trešnjalot", Aleksandra Demše i Lovro Buva, uloga: Kralj Artur, Kazalište Točka na i (2018.)
* "Anđeli imaju krila, zar ne?", Ladislav Vindakijević, uloga: anđeo, mafijaš, siroče, Gradsko kazalište Trešnja (2014.)
* "Cvrčak i mrav", Nina Kleflin po Ezopovoj basni, uloga: Mrav Noa, Gradsko kazalište Trešnja (2013.)

## Vanjske veze
* 
* Mladen Hren
Posvećeno Antonu

***Posvećeno Antonu*** je jugoslavenska crno-bijela TV drama u produkciji RTV Zagreb emitirana 1970. godine. Režirao ju je Mario Fanelli, a scenario je napisao Mirko Kovač.

## Uloge

## Vanjske veze
*
Nacionalni spomenici u Novom Gradu (Bosanska Krajina)

Na listi nacionalnih spomenika Bosne i Hercegovine za općinu Bosanski Novi se nalaze sljedeći spomenici:
* "Crkva Pokrova Presvete bogorodice i škola/parohijski dom u Rudicama" (graditeljska cjelina),
* "Gradska galerija u Bosanskom Novom" (historijska građevina),
* "Harem Jablanica" (grobljanska cjelina),
* "Stojan Ćelić" (pokretno dobro),
* "Mekota, Gornji Rakani" (arheološki lokalitet),
* "Vijećnica u Bosanskom Novom" (historijska građevina). 

## Reference
Antigona (razvrstavanje)

Antigona je ličnost iz grčke mitologije. Također može označavati:

*''Antigona'' (tragedija), tragedija starogrčkog pisca Sofokla;
**[[Antigone]]*, drama francuskog pisca Jeana Anouilha
Čamac za kron-princa

***Čamac za kron princa*** je jugoslavenska TV drama u produkciji RTV Zagreb emitirana 1969. godine. Režirao ju je Berislav Makarović, a scenario je napisao Ivan Slamnig.

## Uloge

## Vanjske veze
*
Politička večera

***Politička večera*** je jugoslavenska TV drama u produkciji RTV Zagreb emitirana 1968. godine. Predstavlja adaptaciju istoimenog kazališnog komada Slavka Kolara. Režirao ju je Dragoljub Švarc.

## Uloge

## Vanjske veze
*
Ante Dulčić

**Ante Dulčić** (Zagreb, 17. studenog 1932. - Zagreb, 28. siječnja 2008.) je bio hrvatski kazališni, televizijski i filmski glumac.

## Biografija
Studirao je na zagrebačkoj Akademiji dramske umjetnosti na kojoj je diplomirao 1955. godine. Bio je dugogodišnji član ansambla zagrebačkog Gavelle.

## Filmografija
### Televizijske uloge
* "Ptice nebeske" (1989.)
* "Nepokoreni grad" (1982.)
* "Velo misto" (1980.-1981.)
* "U registraturi" (1974.)
* "Kuda idu divlje svinje" kao Ustaša (1971.)

### Filmske uloge
* "Kuća duhova" (1998.)
* "Kraljevo" (1981.)
* "Istarska rapsodija" (1978.)
* "Tomo Bakran" (1978.)
* "Izdaja" (1976.)
* "Orgulje i vatrogasci" (1973.)
* "Tvrdica" kao La Fleche (1967.)
* "Cirkus Rex" (1965.)
* "Građanin Dahlke" (1962.)

## Napomene


## Vanjske veze
*
*Vijest o smrti glumca
Luda kuća (film)

***Luda kuća*** je jugoslavenski igrani film snimljen u režiji Ljubiše Ristića i premijerno prikazan prikazan 9. jula 1980. godine. Po žanru je kombinacija drame i trilera, a scenario su napisali Nermina Ferizbegović, Nada Kokotović, Ljubiša Ristić i Lazar Stojanović. Radnja se događa za vrijeme Drugog svjetskog rata, odnosno u Zagrebu 1942. godine, i prikazuje kako policija pokušava uhvatiti nekoliko antifašističkih ilegalaca, uključujući mladu ženu čija se beba koristi kao mamac.

## Uloge

Ostale uloge &nbsp;▼




## Vanjske veze
*
Prokljansko jezero

**Prokljansko jezero** (ili Prukljansko jezero) je jezero u Hrvatskoj, dio nacionalnog parka Krka.

## Opis

Nalazi se u donjem toku rijeke Krke, 5,5&nbsp;km sjeverno od Šibenika, s čijom je lukom povezano Prukljanskim kanalom. Zbog dopiranja mora, voda u površinskom sloju je bočata, a pri dnu slana (oko 35 promila). U jezeru se nalazi i otočić Stipanac. Sjeverni dio je vrlo plitak (1–2 m), a južni je dublji (do 25 m).

## Izvori

## Vanjske veze
Stipanac

**Stipanac** je otok u Prokljanskom jezeru, u Hrvatskoj.

Na otoku se nalaze ostaci antičke crkve sv. Stipana. Crkvica je, radi lijepo obrađenog kamena, gotovo porušena. Dio onoga što je ostalo, je gotovo uništeno tijekom rata u Hrvatskoj kad je protupožarni zrakoplov Canadair ispustio masu vode koju je nosio u sebi.

## Vanjske veze
* Wikimapia.org: Stipanac
Mariara

**Mariara** je grad od 104,451 stanovnika na sjeverozapadu Venecuele.

Mariara je i administrativni centar Općine Diego Ibarra u kojoj živi 104,536 stanovnika.

## Geografija

Mariara leži na istoku savezne države Carabobo, u kotlini Jezera Valencia, na nadmorskoj visini od 454 metara, udaljena 32 km sjeveroistočno od metropolske Valencie, i svega dvadesetak km sjeverozapadno od Maracaya, tako da je praktički industrijsko - stambeno predgrađe ta dva grada.

## Historija

Prvi Španjolci došli u taj kraj sredinom 16. vijeka i naišli na vrlo žilav otpor lokalnih indijanaca Kariba, sa kojima se konkvistador Vicente Díaz sukobio 1555.

Za španjolskih kolonijalnih vremena porodica Tovar imala je velike haciende na terenu grada, koji je službeno osnovao biskup Mariano Marti 3. decembra 1781. Mariara je od 1810. bila administrativno pod Valencijom.

Od decembra 1957. Mariara je samostalna parohija, a od juna 1984. i samostalna općina Diego Ibarra.

## Privreda

Mariara je grad kemijske i mašinske industrije.
## Reference

## Vanjske veze

* ''Alcaldia de Diego Ibarra''
El Tigre

**El Tigre** je grad od 179,333 stanovnika. na sjeveroistoku Venecuele.

El Tigre je i administrativni centar Općine Simón Rodríguez u kojoj živi 182,474 stanovnika.

## Geografija

El Tigre leži u sredini savezne države Anzoátegui, u kotlini rijeke Tigre, na nadmorskoj visini od 295 metara. El Tigre je praktički spojen sa gradom San José de Guanipa koji leži svega par km istočnije.

## Historija

Prve misije na prostoru današnjeg grada; San Maximo de El Tigre i San Gertudis de El Tigre osnovali su franjevci krajem 18. vijeka, točnije 1776. 1794.

Kad je njemački naučnik Alexander von Humboldt, posjetio to naselje 1800. u njemu je živjelo oko 500 indijanaca Kariba desetak Španjolaca.

Između 1844. i 1846. osnovana je parohija Santa Me de El Tigre ili San Juan de Santa Tigre de El Tigre.

Prva geološka istraživanja za naftom počela su 1932., tako da je u februaru iste godine počela gradnja prvog naftog polja.
Prva nafta potekla je iz bušotine sa Polja Oficina 23. februara 1933., na taj način je El Tigre postao prvi centar za eksploataciju naftne u Državi Anzoátegui.

Zbog tog se taj datum računa kao dan kad je osnovan El Tigre.

## Privreda
El Tigre je prije svega grad nafte, tu se nalazi Polje Oficina, sa kog se nafta  transportira naftovodom dugim 160 km prema sjeveroistoku do luke i rafinerija u Puerto La Cruzu. 
El Tigre je također transportni centar, jer se tu ukrštaju autoputevi 15 i 16 koji povezuju konurbaciju Gran Barcelona sa Ciudad Bolívarom i gradovima na zapadu zemlje.

Grad je i trgovački centar poljoprivredne okolice u kojoj se uzgaja kikiriki, paradajz, kukuruz, krumpir, sirak i lješnjak.

## Reference
 
## Vanjske veze

* ''Alcaldia del Municipio Simón Rodríguez''
Tigre (Venezuela)

**Tigre** (španjolski: *Río Tigre*) je rijeka na sjeveroistoku Venecuele duga 304 km, pritoka Orinoca.

## Karakteristike

Tigre izvire nešto zapadnije od grada El Tigre. Od tamo teče prema istoku preko grada El Tigre i Države Anzoátegui do ušća u rukavac Orinoca - Caño Manamo.

## Reference

## Vanjske veze

* ''Hidrografía (Síntesis explicativa)''
Tojota Korola 1000

***Tojota Korola 1000*** je jugoslavenska TV drama u produkciji RTV Zagreb emitirana 1974. godine. Režirao ju je Nenad Puhovski, a scenario je napisao Slobodan Sembera.

## Uloge

## Vanjske veze
*
Toyota Corolla

**Tojota korola** () je najprodavaniji putnički automobil svih vremena. Prodat je u preko 40.000.000 primeraka širom sveta, počevši od 1966. godine, kada je počela sa proizvodnjom prva generacija Tojote korole i modela KE10.

Od proleća 2007. godine u prodaji je deseta generacija ovog modela.

## Reference

## Vanjske veze
Ispit zrelosti (razvrstavanje)

**Ispit zrelosti** može označavati:

*matura
*''Ispit zrelosti'' (TV film), jugoalavenski TV-film iz 1978. godine, rež. Eduard Galić
Trinity koledž, Cambridge

**Trinity College** je jedan od 31 konstitutivnih koledža Univerziteta u Cambridgeu - Engleska.

## Historija i karakteristike

Koledž Trinity (Trojstvo) osnovao je 1546. kralj Henry VIII, kombinirajući Michaelhouse i King's Hall. Michaelhouse postoji od 1324., a King’s Hal je osnovao Edward II 1317., nakon tog ga je 1337. dogradio i rekonstruirao Edward III pa koledž kao svoju zastavu koristi zastavu Edwarda III.

Većina najznačajnijih građevina koledža potječe iz 16. i 17. vijeka.

## Poznati studenti

Među prvim studentima bili su Francis Bacon, filozof, državnik i miljenik kraljice Elizabete I i pjesnici George Herbert, Andrew Marvell i John Dryden.

Jedan od najvećih fizičara svih vremena Isaac Newton, studirao je na Trinityju od 1661. do 1696.

Početkom 19. vijeka poznati studenti bili su Byron, Thackeray i Tennyson.

Među poznatim ličnostima koji su studirali krajem 19. vijek i početkom 20. vijeka bili su James Clerk Maxwell, autor teorije elektromagnetizma, dva pionira atomske fizike; J. J. Thomson i Ernest Rutherford, historičar G.M. Trevelyan, filozofi Bertrand Russell i Ludwig Wittgenstein, Jawaharlal Nehru, prvi premijer Indije i romanopisac Vladimir Nabokov.

Koledž pohađa prosječno oko 700 studenata i oko 350 postdiplomanata.
## Reference

## Vanjske veze

* Službene stranice Trinity koledža
Ispit zrelosti (TV film)

***Ispit zrelosti*** je jugoslavenski TV film snimljen u režiji Eduarda Galića i premijerno prikazan 1978. godine. Predstavlja adaptaciju istoimene novele Ivana Gorana Kovačića,  a scenario je napisao Pavao Pavličić.

## Uloge

## Vanjske veze
*
Dragan Nikolić (razvrstavanje)

**Dragan Nikolić** može se odnositi na sljedeće osobe:
*Dragan Nikolić (1943–2016), srpski glumac
*Dragan Nikolić (rođen 1959.), srpski glumac i scenarist
*Dragan Nikolić (novinar)
*Dragan Nikolić (fudbaler)
*Dragan Nikolić (košarkaški trener)
The Journalist (film, 1979)

***The Journalist*** () je australijska filmska komedija snimljena 1979. godine u režiji Michaela Thornhilla. Naslovni protagonist, čiji lik tumači Jack Thompson, je reporter sydneyskih novina sklon ženskarenju, a radnja prikazuje nevolje u koje ga dovodi preljubnička veza. Film je nakon premijere doživio fijasko u kino-dvoranama, i neprijateljstvo kritičara zbog kojih dan-danas uživa reputaciju jednog od najgorih australijskih filmova svih vremena.

## Reference

## Vanjske veze
*''The Journalist''  at Oz Movies
*
*''The Journalist'' at National Film and Sound Archive
Novinar (film, 1979)

***Novinar*** je jugoslavenski igrani film snimljen 1979. godine u režiji Fadila Hadžića, često navođen kao jedno od najboljih ostvarenja njegove filmografije i politički najprovokativnijih filmskih ostvarenja u tadašnjoj Jugoslaviji.

Protagonist filma, koga tumači Rade Šerbedžija, je Vlado Kovač, idealistički novinar u jednom zagrebačkom dnevnom listu čije se nastojanje da objavi članak o štrajku u jednoj tvornici sudara sa cenzurom, odnosno konformističkim stavom njegovih urednika koji se ne usude suprotstaviti službenoj politici Partije. Radnja prikazuje kako zbog toga trpi njegova karijera, ali i privatni život, te se nakon raspada braka, poput svog mentora (koga tumači Fabijan Šovagović) koji je svojevremeno bio stradao na isti način, okreće piću.

Film je snimljen u "olovnim godinama", kada je razina represije i gušenja slobode govora u tadašnjem jugoslavenskom društvu, a posebno u SR Hrvatskoj bila primjetno viša u odnosu na ranija razdoblja. Hadžić, koji jedno vrijeme bio glavni urednik *[[Vjesnik u srijedu|Vjesnika u srijedu]]*, popularnog i nakon gušenja Hrvatskog proljeća ugašenog tjednika, se u svojim djelima već i ranije bavio novinarskim temama, ali mu je upravo *Novinar* najpoznatiji film. Film je, usprkos eksplicitne kritike tadašnjeg sistema, prikazan u kino-dvoranama gdje je uživao priličan uspjeh, a na pulskom festivalu je osvojio Zlatnu arenu za najbolju režiju.

Dio kasnijih kritičara je, doduše, pohvale *Novinaru* smatrao neopravdanima, odnosno da je prikaz tadašnjeg društva bio daleko blaži u odnosu na ostvarenja Crnog vala krajem 1960-ih i početkom 1970-ih.  Među hrvatskim novinarima je, međutim, *Novinar* uživao izuzetan ugled ne samo zbog kao jedno od rijetkih ostvarenja koje se bavi njihovom profesijom, nego i zbog autentičnosti prikaza njihovog rada. Sam Hadžić je kasnije izjavljivao da mu je upravo *Novinar* najdraži film, ali i tvrdio da je njegova tema aktualna čak i postkomunističkom društvu.

## Uloge
* Rade Šerbedžija ... Vlado Kovač
* Fabijan Šovagović ... Kos
* Milena Zupančič ... Irena, Kovačeva supruga
* Vera Zima ... Nada
* Tonko Lonza ... Mirko
* Stevo Žigon ... Tomac
* Kruno Šarić ... Šarić
* Mladen Budiščak ... Franc
* Božidar Smiljanić ... Milan
* Izet Hajdarhodžić ... Ivo
* Slobodan Dimitrijević

## Izvori

## Literatura
* 

## Vanjske veze
*
Novinar (razvrstavanje)

**[[Novinar]]** označava osobu koja se profesionalno bavi novinarstvom. Također može označavati:

*''Novinar'' (film, 1967), sovjetski igrani film
*''Novinar'' (film, 1979), jugoslavenski igrani film
*''Novinar'' (film, 1979, Australija), australijski igrani film
Tomo Bakran

***Tomo Bakran*** je jugoslavenska televizijska miniserija u produkciji RTV Zagreb, odnosno televizijski film u dva dijela, premijerno emitiran 1978. godine. Predstavlja adaptaciju dviju novela Miroslava Krleže - *Smrt Tome Bakrana* i *In extremis* - a scenarij je napisao Ivo Štivičić. Radnja se događa 1923. godine u Zagrebu, kada režim Kraljevine SHS provodi brutalnu represiju nad svojim protivnicima, pri čemu su posebna meta pripadnici ilegalne Komunističke partije Jugoslavije. Naslovni lik, koga tumači Duško Valentić, je mladi simpatizer komunista koga je policija uhapsila i podvrgla brutalnom mučenju, uslijed koje je završio u bolnici.

## Uloge

Ostale uloge &nbsp;▼




## Vanjske veze
* 
* 
*
Kraljevo (TV drama)

***Kraljevo*** je jugoslavenska TV drama u produkciji RTV Zagreb emitirana 1981. godine. Predstavlja adaptaciju istoimene drame Miroslava Krleže.

## Uloge

Ostale uloge &nbsp;▼




## Vanjske veze
*
De Excidio et Conquestu Britanniae

**De Excidio et Conquestu Britanniae** (prevedeno s latinskog: *Na ruševinama osvojene Britanije*) je manuskript britskog monaha iz 6. vijeka Gildasa (umro oko 570.) jedan od rijetkih izvora za historiju Post-rimske Britanije.Gildasov manuskript odštampao i izdao Polidoro Virgili 1525. iz Urbina.

## Karakteristike

Gildas je to djelo napisao negdje između 516. i 547., to je kritička propovjed u 3 dijela. U prvom dijelu piše o britskoj historiji od Rimskog osvajanja Britanije do svojih vremena. U tom dijelu spominje britskog lidera Ambrosiusa Aurelianusa i veliku pobjedu Brita nad Saksoncima u Bitci kod Mons Badonicusa.
U drugom dijelu osuđuje pet britskih vladara zbog njihovih različitih grijeha. U trećem dijelu kritički govori o svećenicima.

To je jedina postojeća historija Kelta iz tog vremena i jedina onovremena britska verzija događaja od Rimskog osvajanja Britanije do njegovog doba. Gildas zapravo čezne za vremenima mira i reda - zlatnim vremenima kada je Rim vladao Britanijom, on kritizira tadašnje britske vladare; Cuneglasa, Constantina iz Devona, Aureliusa Caninusa, Maelgwn Gwynedda i Vortiporiusa iz Dyfeda zbog tiranije i ludosti.

Gildas u svom dijelu zapravo proklinje anarhiju koja je snašla Post-rimsku Britaniju.

## Reference

## Vanjske veze

* On The Ruin of Britain (De Excidio Britanniae) na portalu Project Gutenberg
Anaco

**Anaco** je grad od 114,555 stanovnika. na sjeveroistoku Venecuele.

Anaco je i administrativni centar istoimene Općine Anaco u kojoj živi 122,634 stanovnika.

## Geografija

Anaco leži u Saveznoj državi Anzoátegui, u istočnom Llanosu, na pola puta između konurbacije Gran Barcelona i njenih luka i El Tigra.

## Historija

Anaco je novi grad podignut zbog nafte.Prvi istražni radovi obavljeni su između 1930-ih 1940-ih, prvu bušotinu koja je dala naftu otkrila je američka kompanija Mene Grande Oil Company (Gulf Oil) 1936. na polju - Santa Ana No. 1. Nakon tog je kompanija odlučila izgraditi stambeno naselje Campo Duarte za svoje radnike. Iz tog je niknuo današnji grad Anaco.

Campo Duarte dovršen je oko 1940. tad je i kompanija  Mobil odlučila podići svoje naselje.

Cesta od luke Puerto La Cruz na Karipskom moru do El Tigra, dovršena je 1939., ona je jako pridonijela razvoju Anaca.

## Privreda

U Anacu imaju urede i pogone brojne moćne nafte kompanije, čiji zaposlenici imaju solidne prihode, pa je grad jak trgovački centar, a razvijen je i uslužni centar.

Anaco ima i aerodrom (IATA: AAO, ICAO: SVAN)

## Reference
 
## Vanjske veze

* ''Municipio Anaco''
Silent Movie

***Silent Movie*** (), na prostoru bivše Jugoslavije prikazan pod naslovom ***Tišina, smijemo se***, je američka nijema filmska komedija snimljena 1976. godine u režiji Mela Brooksa. Predstavlja parodiju klasičnih hollywoodskih nijemih filmova. Broooks nastupa u glavnoj ulozi kao nekoć uspješni režiser koji, u nastojanju da ponovno pokrene karijeru, dolazi na ideju da prvi put nakon četiri decenije snimi visokobudžetni nijemi hollywoodski film. Radnja prikazuje kako mu studio obeća odobriti projekt jedino ako u glumačku postavu angažirati najveće zvijezde kao što su Anne Bancroft, Liza Minnelli, Burt Reynolds, James Caan, Marcel Marceau i Paul Newman (koji u filmu tumače sami sebe). Film je osim parodiranja starog, na satirički način obrađivao i moderni Hollywood, te je fiktivni konglomerat Engulf and Devour koji se u pojavljuje u filmu,  inspiriran sa stvarnim konglomeratom Guf and Western koji je nekoliko godina ranije bio preuzeo ugledni studio Paramount Pictures. U *Silent Movie*, sa izuzetkom ironične replike, nema nijedne izgovorene riječi, iako je, sa druge strane, korištena muzika koju je komponirao John Morris. Film je nakon premijere postigao uspjeh i kod publike i kod kritike, iako nešto manje od Brooksovih klasičnih parodija kao što su *[[Blazing Saddles]]* i *[[Frankenstein Junior]]*.

## Uloge

* Mel Brooks ... Mel Funn
* Dom DeLuise ... Dom Bell
* Marty Feldman ... Marty Eggs
* Bernadette Peters ... Vilma Kaplan
* Sid Caesar ... the Chief
* Harold Gould ... Engulf
* Ron Carey ... Devour
* Burt Reynolds ... sam sebe
* James Caan ... sam sebe
* Liza Minnelli ... sama sebe
* Anne Bancroft ... sama sebe
* Paul Newman ... sam sebe
* Marcel Marceau ... sam sebe
* Harry Ritz ... Man in Tailor Shop
* Liam Dunn ... the Newspaper Vendor
* Carol Arthur ... the Incredibly Pregnant Woman
* Yvonne Wilder ... the Studio Chief's Secretary
* Charlie Callas ... the Blind Man
* Fritz Feld ... the Rio Bomba Maitre d'
* Valerie Curtin ... the Intensive care Nurse
* Henny Youngman ... the Man With The Fly In His Soup
* Phil Leeds ... the Rio Bomba Waiter (Uncredited)

## Izvori

## Vanjske veze
* 
*
Kraljevo (drama)

**Kraljevo** je drama hrvatskog književnika Miroslave Krleže, objavljena 1918. godine. Radnja se događa na sajmu u Zagrebu i prikazuje niz likova različitih društvenih klasa u disfunkcionalnim odnosima. Komad koji karakteriziraju herojski protagonist, masovne scene i korištenje elemenata fantastike bio je prvi u Krležinoj karijeri i karakterističan za njegovu ranu fazu, te se često naziva prvom ekspersionističkom dramom hrvatske književnosti.

Godine 1981. ju je RTV Zagreb ekranizirala u obliku istoimene TV-drame.

## Vanjske veze

* Profil na lektire.hr
San José de Guanipa

**San José de Guanipa** je grad od 75,692 stanovnika. na sjeveroistoku Venecuele.

San José de Guanipa je i administrativni centar istoimene Općine San José de Guanipa u kojoj živi 76,398 stanovnika.

## Geografija

San José de Guanipa leži u sredini savezne države Anzoátegui, u kotlini rijeke Tigre, na nadmorskoj visini od 263 metara, praktički spojen sa gradom El Tigre koji leži svega par kilometara zapadnije.

## Historija

San Jose je izrastao iz malog naselja podignutog 1910. za radnike telegrafske kompanije Cantaura, koja je postavljala novu liniju. Prvi stanovnik koji si je podigao kuću bio je Cruz Vicente Guevara. Nakon tog su i drugi počeli graditi kuće i obrađivati zemlju. U samom početku to naselje zvalo se *El Tigrito*. Nakon naftog buma u susjednom El Tigru od 1940-ih počelo je i ono bujati, tako da je 1952. osnovana parohija.

## Reference

## Vanjske veze

* ''Municipio San José de Guanipa''
Aretej iz Kapadokije

**Aretaeus** () je bio antički grčki ljekar iz rimskog doba, ali koji je autor jednog od najznačajnijih danas sačuvanih medicinskih tekstova iz starog vijeka. O njegovom se životu vrlo malo zna, osim da je živio u 1. ili 2. vijeku n.e. odnosno bio žitelj ili rodom iz Kapadokije.

## Dijagnostički metod
Aretej je na jonskom grčkom napisao opći traktat o bolestima, a koji je do danas sačuvan. Ova vrijedna knjiga pruža priličnu preciznost u opisu simptoma, odnosno dijagnostičkog karaktera bolesti. Aretej je u svojoj praksi uglavnom pratio Hipokratovu metodu, ali je obraćao manje pažnje na "prirodne sekcije" sistema, te se ponekad otvoreno proturječio "Ocu medicine".

Aretej je pružio klasične dijagnoze bolesti među kojima su astma, epilepsija, pneumonija, tetanus, rak materice i razni oblici duševnih poremećaja. Razlikovao je nervne od duševnih bolesti te opisao histeriju, glavobolju, maniju i melankliju. Pružio je prvi poznati opis celijaklije, imenovavši je bolešću trbuha, *koliakos*.

Terapije koje predlaže se opisuju kao jednostavan sistem, koji se temelji na purgativima, kao i korištenju narkotika; Aretej je također bbio manje sklon puštanju krvi od većine antičkih ljekara. Ponekad se klasificira kao pripadnik pneumetakse škole, dok ga dio autora smatra pripadnikom ekletičke škole antičke medicine.

## Izvori

## Vanjske veze

* Aretaeus' complete works in Greek and English (edition of Francis Adams, 1856) at the Digital Hippocrates project
* The extant works of Aretaeus, the Cappadocian, edited and translated by Francis Adams, London, printed for the Sydenham Society, 1856
* Works at Open Library
Aretej (razvrstavanje)

Aretej može označavati:

*Aretej iz Kapadokije, antički grčki ljekar;
*''Aretej'' (drama), djelo Miroslava Krleže iz 1959. godine;
*''Aretej'' (TV drama), njegova ekranizacija iz 1981. godine u produkciji RTV Zagreb;
*''Aretej'' (TV drama, TV Sarajevo), njegova ekranizacija iz 1981. godine u produkciji TV Sarajevo.
Aretej (drama)

***Aretej ili legenda o svetoj Ancili rajskoj ptici***, skraćeno ***Aretej***, je drama Miroslava Krleže objavljena i premijerno izvedena 1959. godine. Predstavlja historijsku alegoriju sa elementima fantastike u kojoj se prepliće život drevnog grčkog ljekara Areteja pod rimskom vlašću za vrijeme krize 3. vijeka sa njegovim kolegama apatridima, koji su, bježeći pred fašističkim sistemima, 1938. godine kao turisti završili pred njegovim ruševinama. *Aretej* je prvi dramski tekst kojeg je Krleža bio napisao nakon više od četvrt vijeka pauze, i u njemu se djelomično vraća stilu i motivima svojih *Legendi* iz početaka karijere, ali također obrađuje motive na koje su utjecala i njegova iskustva iz vremena pred i za vrijeme Drugog svjetskog rata. 

*Aretej* je godine 1981. RTV Zagreb obradio u obliku istoimene TV drame.

## Vanjske veze
*Prikaz na portalu Krležijana
Aretej (TV drama)

***Aretej*** je jugoslavenska TV drama u produkciji RTV Zagreb emitirana 1981. godine. Predstavlja snimku predstave istoimene drame Miroslava Krleža, koje je u adpataciji Lade Kralja postavio Georgij Paro na Dubrovačkim ljetnim igrama.

Iste je godine TV Sarajevo emitirala istoimenu ekranizaciju u režiji Milana Bilbije.

## Uloge

Ostale uloge &nbsp;▼




## Vanjske veze
* 
*
Devil's Trifecta

***Đavolja opklada*** je 219. epizoda američke kriminalističke TV-serije *[[NCIS (TV serija)|NCIS]]*, premijerno prikazana na programu mreže CBS 11. decembra 2012. godine.

Radnja epizode prikazuje kad se Dajen, bivša Gibsova i Fornelova žena, vraća usred istrage MZIS-a.

## Vanjske veze
*
Žarko Broz

**Žarko Broz** (Veliko Trojstvo, 2. februar 1924 – Beograd, 26. jun 1995) bio je sovjetski oficir, najpoznatiji kao sin jugoslavenskog lidera Josipa Broza Tita.

Rodio se kao sin Josipa Broza i sovjetske državljanke Pelagije Bjelousove. Djetinjstvo je proveo u Moskvi. Nakon izbijanja sovjetskog rata s Njemačkog se u dobi od 17 godina prijavio u Crvenu armiju. Tamo je napredovao do oficirskog čina, te se istakao u borbi, dobivši dva odlikovanja, a jednom prilikom je izgubio ruku.

Godine 1944. je došao u Jugoslaviju. Godine 1947. se oženio za sovjetsku državljanku Tamaru Veger, sa kojom je dobio dvoje djece – sina Josipa Jošku (rođen 1947) i kćer Zlaticu (rođena 1948).

U drugom braku, sa Terezom Kujundžić iz Subotice je dobio sina Edvarda (rođen 1951). U trećem braku, sa Zlatom Jelinek, dobio je kćer  (rođena 1955).

Umro je 1995. godine u Beogradu.

## Vanjske veze
*Profil na geni.com
Nekropola Grebnice-Bunčići

**Nekropola Grebnice-Bunčići** , u selu Radmilovića Dubrava, Baljci, opština Bileća, nalazi se na listi 28 srednjovjekovnih nekropola stećaka koje su 2016. godine proglašene Svjetskom baštinom UNESCO-a. Na listi je 20 nekropole u Bosni i Hercegovini, po 3 u Srbiji i Crnoj Gori, a 2 u Hrvatskoj.  U obrazloženju se, između ostalog, navodi:

:*Stećci su srednjovjekovni nadgrobni spomenici, nastali od XII-XVI vijeka na teritoriji jugoistočne Evrope na kojoj su danas Bosna i Hercegovina, zapadna Srbija, zapadna Crna Gora i srednja i južna Hrvatska. Značajni su po svojoj interkonfesionalnosti, i korišteni su kod ukopa pripadnika sve tri srednjovjekovne hrišćanske zajednice ([[Pravoslavna crkva]], [[Katolička crkva]] i [[Crkva bosanska]]).*  

Zajedno sa prahistorijskim tumulusom iz doba Ilira nekropola je i nacionalni spomenik BiH. 

## Lokacija
Nekropola je udaljena od Bileće 3 km zračne linije u pravcu sjeveroistoka.

## Historija
Prvi spomen Bileće kao naseljenog mjesta je u dubrovačkom arhivu iz 1286. godine, pod nazivom Bilechia. Bileća se pominje i u XIV vijeku kao važna raskrsnica puteva na srednjovjekovnom karavanskom putu. U neposrednoj blizini Bileće nalaze se ostaci srednjovjekovnog utvrđenog grada Toriča, za koji se navodi da je u XV vijeku pripadao porodici Pavlovića. 

## Opis
Prahistorijska gomila (tumulus) zauzima prostor sa promjerom od 10,05 metara, visoka je oko 1,5 metara, obim gomile je 31,52 metra i površina 85,56 metara. 

Zapadno od nje u šumi situirana je nekropola sa 291 stećkom; 218 ploča, 64 sanduka, 1 sljemenjak, 1, stub, 1 križača, 1 nišan i 5 utonulih stećaka.  Spomenici su dobro klesani. Ukrasi su evidentirani na 33 stećka (5 ploča, 26 sanduka, 1 križača, 1 sljemenjak): arkade, povijena lozica sa trolistovima, križevi, nizovi rozeta u kružnim vijencima, mreže rombova, tordirani vijenci, kružni vijenac sa rukom. 

Na ovoj nekropoli nalazi se 7 natpisa, urezanih na 2 ploče, 4 sanduka i 1 sljemenjaku. Natpisi spominju Vukšu Dubčevića, Bunca Rušovića, Rašoja, Crijepa i Raška Vlahovića, Vitoja Dakovića, kaluđera Gligorija i Radu Raičevu. Dva visoka sanduka sa scenom kola, pticama i životinjama u trku, sa portretom konjanika i natpisom koji se odnosi na Vukšu Dubčevića preneseni su u Zemaljski muzej u Sarajevu. Jedan stećak prenesen je u Zagrebu. Na udaljenosti cca 2 km zračne linije od nekropole nalazi se majdan Drežnica, gdje su stećci klesani i obrađivani.
## Literatura
* Šefik Bešlagić (1982): *Stećci: kultura i umjetnost*, Sarajevo: Veselin Masleša
* Esad Kurtović i Emir O. Filipović: [u literaturi još neobjavljena transkripcija i transliteracija natpisa sa stećka], Sarajevo: Filozofski fakultet u Sarajevu, Odsjek za historiju
## Reference

## Vanjske veze
* [Stećci Medieval Tombstone Graveyards – [UNESCO], WORLD HERITAGE LIST]
* STEĆCI – SREDNJOVJEKOVNI NADGROBNI SPOMENICI - Bosna i Hercegovina Državna komisija za saradnju sa UNESCO-m 
* ZORAN LUKARIĆ: STEĆCI – Časopis Nova Akropola
*  STEĆCI - Hrvatska enciklopedija leksikografski zavod Miroslav Krleža
* Stećci su naši – Nezavisni portal Jajca
Nekropola Borak

**Nekropola Borak**, naselje  Burati, opština Rogatica, Bosna i Hercegovina, nalazi se na listi 28 srednjovjekovnih nekropola stećaka koje su 2016. godine proglašene Svjetskom baštinom UNESCO-a. Na listi su 20 nekropole u Bosni i Hercegovini, po 3 u Srbiji i Crnoj Gori, a 2 u Hrvatskoj. Nekropola je i nacionalni spomenik BiH.
## Lokacija
Nalazi se uz put Sokolac-Rogatica (Han-stjenički plato) u naselju Burati.
## Historija
Rogatica je u XIV i XV vijeku bila usko vezana za utvrđenje Borač, i za njegove gospodare Radinoviće, odnosno Pavloviće, koji su u XV vijeku držali u svojoj vlasti cijeli kraj od izvora rijeke Bosne do Drine, uključujući trg u Rogatici. Po tom gradu jedno vrijeme, tokom prvih godina turske vlasti i sam trg Rogatica nazivao se Borač (Bazar Borač). Razrušeni grad u kojem su bili dvorovi Pavlovića leži iznad lijeve obale rijeke Prače, uz današnje selo Varošište. Turci su Borač zauzeli prije 1466. godine i uskoro ga napustili.

Postoji vjerovatnost da je Borač najprije bio na suprotnoj strani Mesića, između današnjih sela Borača i Brčigova, gdje se vide ostaci tvrđave. Na ovaj zaključak upućuju ne samo ostaci tvrđave nego i ime samog današnjeg sela Borač, koje se nalazi neposredno uz tvrđavu.
## Opis
Na nekropoli je evidentirano vidljivih, dobro obrađenih, 212 stećaka, od toga 34 sanduka.

Prema konfiguraciji terena da se zaključiti da bi njihov broj mogao biti i veći. Na većini stećaka prisutni su lišajevi i mahovina, a zasuti su i lišćem (stećci su smješteni u mladoj hrastovoj šumi). Jedan dio je djelimično ili u potpunosti utonuo. Ukrašena su 3 primjerka, i to jedan sanduk i 2 sljemenjaka. Motivi su: polumjesec, rozeta, ruka s mačem i predstave psa, srne, čovjeka i medvjeda 
## Povezano
Nekropola Lađevine
## Literatura
* Šefik Bešlagić, Sarajevo: “Veselin Masleša“, 1982. STEĆCI – KULTURA I UMJETNOST
* Esad Kurtović i Emir O. Filipović. Sarajevo: Filozofski fakultet u Sarajevu – Odsjek za historiju, U literaturi još neobjavljena transkripcija i transliteracija natpisa sa stećka.

## Reference
Ugljenica

**Ugljenica** (kajkavski: vuglenica) ili **ćumurana** (u Bosni i Srbiji)
je naziv za peć u kojoj se na tradicionalan način termičkom obradom drvo pretvara u drveni ugljen.

Ugljenice su do 20. st. bile vrlo česte svugdje u brdsko-planinskim, šumom bogatim područjima Europe, no danas se uglavnom mogu vidjeli još samo kao eksponati etno-parkova u Austriji, Italiji, Sloveniji, Hrvatskoj, Bosni, Srbiji i dr.

## Suvremene ugljenice
Ugljenice su zidane uglavnom do visine 4, 5 m u širine 3, 5. m. Za takvu peć potrebno je oko 3000 klasičnih opeka, 15 vreća vapna i 10 vreća cementa, te čelična žica koja opeke drži na okupu. Iznutra su oblagane ciglom i blatom, dok je pod bio zemljan, u novije vrijeme betonski.

Izvana su premazane smjesom cementa, vapna i pijeska, kako u njih ne bi ulazio zrak.

U razini okolnoga tla ugljenica ima ulaz za punjenje drvima. Na ulazu se nalaze limena vrata, visoka oko 1.50 m. Ugljenica se otprilike do iste visine puni drvima, što znači da se u njoj tijekom jednog loženja prosječno preradi oko 12 m3 drva, uglavnom bukve, akacije, hrasta i graba.

Provjetravanje ugljenice se vrši kroz perforacije u razini poda, "zračnice", i nešto uže "dimnice" pri vrhu objekta.

Kada se ugljenica napuni drvom, počinje proces paljenja.

Ukoliko se vatra upalila, nakon 4 dana zatvaraju se otvori za zrak. Proces izgaranja traje 8-14 dana, nakon čega počinje proces hlađenja koji traje otprilike koliko i proces izgaranja.

Kada se ugljenica ohladila, vadi se ugljen i stavlja u vreće. Jedna "tura" loženja da približno 120 vreća ugljena.

Ugljenice se mogu ložiti cijele godine, no obično je to u proljeće.

Na poticaj kolekcionara Stjepana Pohižeka, slikovit motiv dobivanja ugljena u ugljenicama zadnjih je godina u svojim djelima obradilo nekoliko desetaka suvremenih hrvatskih slikara i kipara (vidjeti galeriju).

## Reference

## Literatura
* Verica Kos: O vodenicama, vuglenicama i vapnenicama, u: Po zelinskoj gori, ur. Mladen Houška, Sveti Ivan Zelina, 1992., str. 11-14
* Martina Vargek: Vuglenice Zelinskoga prigorja, u katalogu izložbe:  Vuglenice Zelinskoga prigorja, Sveti Ivan Zelina, 2012., str. 3-4
* Ugljenice našičkoga kraja iz zbirke Stjepana Pohižeka, Našice, 2014.

## Vanjske veze
* Ivanečke vuglenice 
* Zrinščina kraj Sv. Ivana Zeline - Vuglenice, 2016.
* Podsjetnik na život kakav je nekada bio - Ugljenice
Trojanski konj (TV film)

***Trojanski konj***  je jugoslavenski partizanski televizijski film snimljen 1982. godine u produkciji RTV Zagreb i režiji Stipe Delića. Radnja prikazuje aktivnosti Narodnooslobodilačkog pokreta čiji su se pripadnici inflitirirali u Hrvatsko domobranstvo, odakle pomažu partizanima.

## Uloge

Ostale uloge &nbsp;▼




## Vanjske veze
*
Tamburaši

***Tamburaši*** je jugoslavenska televizijska miniserija u produkciji RTV Zagreb i premijerno emitirana 1982. godine. Scenario je napisao Ivo Štivičić. Sastoji se od dvije epizode, a radnja se događa pred kraj Drugog svjetskog rata, odnosno u Slavoniji u travnju 1945. godine, neposredno prije nego što će partizanske snage probiti Srijemsku frontu. Protagonisti su grupa putujućih glazbenika na čelu sa Stipom Baburom (čiji lik tumači Rade Šerbedžija) koji susreću niz različitih likova - ustaša, folksdojčera, domobrana, dezertera, švercera - koji se nastoje ukrcati u vlak koji će odvesti na zapad.

## Uloge

Ostale uloge &nbsp;▼




## Vanjske veze
* 
* 
*
Cabudare

**Cabudare** je grad od 173.147 stanovnika na sjeverozapadu Venecuele. Cabudare je i administrativni centar Općine Palavecino u kojoj živi 174.099 stanovnika.

## Geografija

Cabudare leži na istoku savezne države Lara, u kotlini rijeke Turbio, na nadmorskoj visini od 400 metara, praktički je spojen sa gradom Barquisimeto čiji centar leži svega par kilometara sjeverozapadnije.

Autoputevima je povezan sa svim većim gradovima u zemlji, i gradovima u ravnici Llanos.

## Historija

Cabudare je novi grad izrastao na nekadašnjim oranicama šećerne trske, kao rezidencijalna zona brzo rastuće metropole Barquisimeto.

Ime je dobio po lokalnom indijanskom plemenu Kabudari.

Najveće atrakcije su nogometni stadion podignut od 2006. do 2009. za održavanje Copa América i katedrala Ivana Krstitelja koja je 1960. proglašena nacionalnim spomenikom.

## Reference

## Vanjske veze

* ''Alcaldia de Palavecino''
Željko Mavrović (glumac)

**Željko Mavrović** (Beograd, 17. veljače 1947.) je hrvatski i srpski kazališni, televizijski i filmski glumac.

## Filmografija
### Televizijske uloge
* "Počivali u miru" kao čuvar zatvora (2013.)
* "Bitange i princeze" kao svećenik Albert (2007.-2008.)
* "Urota" kao predsjednik kluba zastupnika (2008.)
* "Obični ljudi" kao inspektor Bane (2007.)
* "Cimmer fraj" kao psihijatar (2007.)
* "Ljubav u zaleđu" kao Vidović (2006.)
* "Ptice nebeske" (1989.)
* "Putovanje u Vučjak" (1986.)
* "Nepokoreni grad" kao ustaša Tomo (1982.)
* "Prizori iz obiteljskog života" (1979.)
* "Mačak pod šljemom" kao Imbra Falačec (1978.)
* "Punom parom" kao Andrija (1978.)

### Filmske uloge
* "Sonja i bik" kao Sonjin otac (2012.)
* "Noćni brodovi" kao Branko (2012.)
* "Max Schmeling" kao boks menadžer (2010.)
* "Duga mračna noć" (2004.)
* "Cappucino zu Dritt" (2003.)
* "Srce nije u modi" kao velečasni (2000.)
* "Novogodišnja pljačka" kao Ivo Fabunarić Tarzan (1997.)
* "Pont Neuf" kao konobar (1997.)
* "Tamburaši" kao Mijo (1982.)
* "Snađi se, druže" (1981.)
* "Izbavitelj" (1976.)
* "Kuća" kao konobar (1975.)

### Sinkronizacija
* "Legende o skrivenom hramu" kao Olmec (2017.)
* "Bansen je zvijer" kao General Lance Justice (2017.)
* "Knjiga o džungli" kao Hathi (2016.)
* "Medo sa sjevera" kao Djed (2016.)
* "Najotkačeniji roditelji" kao leptir dječak
* "Ukleta kuća Hathawayovih" kao Duke Preston (2014.)
* "Zack i Quack" kao Belly-Up (2014.)
* "Niko 2: Mali brat, velika frka" kao Stari Mato (2012.)
* "Medvjedić Winnie" kao Sova (2011.)
* "Snjeguljica i sedam patuljaka" kao Kihavko (2009.)
* "Maza i Lunja" kao Boris (2006.)
* "Pepeljuga" kao Kralj (2005.)
* "Pocoyo" kao pripovjedač
* "Roboti" (2005.)
* "Nove pustolovine Winnieja Pooha" kao Sova

## Vanjske veze
*
*Stranica na ZKL.hr
Dvije karte za grad

***Dvije karte za grad*** je jugoslavenska TV drama u produkciji RTV Zagreb emitirana 1984. godine. Režirao ju je Zrinko Ogresta, a scenario je napisao Novica Savić.

## Uloge

## Vanjske veze
*
U pozadini

***U pozadini*** je jugoslavenska TV drama u produkciji RTV Zagreb emitirana 1984. godine. Predstavlja adaptaciju istoimenog komada Miroslava Feldmana. Režirao ju je Nenad Puhovski.

## Uloge

Ostale uloge &nbsp;▼




## Vanjske veze
*
Jiří Marek

**Jiří Marek**, rođen kao **Josef Jiří Puchwein** (30. maj 1914 - 10. decembar 1994) bio je češki književnik i scenarist, najpoznatiji po djelima kriminalističkog žanra.

## Vanjske veze
*
Posjet (TV film)

***Posjet*** je jugoslavenski televizijski film snimljen u režiji Zrinka Ogreste i premijerno prikazan 1986. godine. Predstavlja adaptaciju novele češkog pisca Jirija Mareka. Ogresta je također napisao scenario.

## Uloge

## Vanjske veze
*
Zoja Odak

**Zoja Odak** (Split, 17. listopada 1947.), hrvatska je kazališna, televizijska i filmska glumica.

## Filmografija
### Televizijske uloge
* "Tuđinac" (1990.)
* "Ptice nebeske" (1989.)
* "Dosije" (1986.)
* "Inspektor Vinko" kao Blanka Marinić (1984.-1985.)
* "Velo misto" (1981.)
* "Kapetan Mikula Mali" (1976.)

### Filmske uloge
* "Da mi je biti morski pas" kao Domenikova žena *(glas)* (1999.)
* "Garcia" (1999.)
* "Agonija" (1998.)
* "Priča iz Hrvatske" kao Lukina žena (1991.)
* "Adagio" (1989.)
* "Trideset konja" (1988.)
* "Samoubica" (1985.)
* "Ada" (1985.)

## Vanjske veze
* 
* Stranica na HNK Split.hr
Na kraju puta (TV drama, 1987)

***Na kraju puta*** je jugoslavenska TV drama u produkciji RTV Zagreb emitirana 1987. godine. Predstavlja drugu po redu adaptaciju istoimenog kazališnog komada Marijana Matkovića. Radnja se događa na samom kraju Drugog svjetskog rata u velebnom imanju gdje su se iz Zagreba, bježeći pred pobjedničkim partizanima sklonili članovi bogataške buržujske obitelji povezane sa režimom NDH. Dramu je režirao Georgij Paro, koji je također napisao i scenarij.

*Na kraju puta* je prije toga bila ekranizirana 1957. godine u obliku uživo emitirane i danas izgubljene istoimene TV-drame u režiji Radivoja Lole Đukića.

## Uloge

## Vanjske veze
*