Midraš

**Midraš** je tumačenje (egzegeza) religioznih tekstova u rabinskom židovstvu. Riječ je hebrejska i izvedena je iz osnove *drš* (heb. **דרש**), koja znači "tražiti" ili "istraživanje". Midraš (množina: *midrašim*) ima dva značenja: proces istraživanja i rezultat tog procesa.

## Značenje
U osnovnom značenju, *midraš* je metoda tumačenja pojedinih odlomaka Biblije usporedbom s drugim tekstovima, što su je razvili židovski rabini u 1. i 2. st. Začetnici te metode bili su farizeji, koji su nastojali tumačenjem shvatiti duh i smisao teksta i približiti ih neukim ljudima, ili pak prilagoditi promjenjenim okolnostima. Rabin je u sinagogi nakon čitanja propisanog tjednog odlomka iz Tore objašnjavao njegovo značenje, koristeći tekst, ali i vlastite ideje za koje traži potkrijepu u tekstu. »Zato je midraš dvosmjeran istraživački pothvat: nadahnuće, a istodobno i opravdanje« *(Goldstein, str. 9)*. Metodu su u potpunosti razvili razvili rabini u vjerskoj školi (*Bet Midraš*) u Jabni od 80. godine.

Dublje značenje teksta izlaže se najčešće kroz bajku ili pripovijetku. Usmena objašnjenja s vremenom se zapisuju. Zapisana tumačenja, pouke, legende i priče nazivaju se također *midraš*. Tako je početkom 3. st. nastao zbornik Mišna, a kasnijim proširivanjem Talmud. Nakon kompletiranja teksta oba Talmuda u 5.-6. st, nastaju i druge zbirke nazivane *midrašim*. Zbog potrebe stalno novih tumačenja i prilagodbi promijenjenim okolnostima, Biblija je »vremenom postala malenom osnovom neizmjerne količine različitih djela egzegeze, hermeneutike i homiletike« *(Werber, str. 84)*.

## Zbirke midraša
Glavni zbornik midraške književnosti je *Midraš Raba* ili Veliki Midraš. U njemu se tumači Nauk (*Tora*, tj. *[[Tora|Petoknjižje]]*) i pet svitaka (*megilot*), koji obuhvaćaju *[[Pesma nad pesmama|Pjesmu nad pjesmama]]*, *[[Ruta (knjiga)|Knjigu o Ruti]]*, *[[Knjiga Tužaljki|Tužaljke]]*, *[[Knjiga Propovjednika|Propovjednika]]* i *[[Knjiga o Esteri|Esteru]]*. Najstariji dio tog zbornika, tumačenje *[[Knjiga Postanka|Knjige Postanka]]*, nastao je u 5. st. Neprestano je dopunjavan, a svoj je sadašnji oblik to djelo poprimilo oko 1100. godine.

*Pirke de rabi Eliezer*, midraško djelo o *[[Knjiga Postanka|Knjizi Postanka]]* i o dijelovima *[[Knjiga Izlaska|Knjige Izlaska]]* i *[[Knjiga Brojeva|Knjige Brojeva]]*, pripisuje se rabi Eliezeru ben HIrkanosu iz 1. st. Ipak je, po svoj prilici, napisano u Palestini, u osmom stoljeću (Goldstein, str. 18).

»Talmud i Midrašim su višeglasni kor od stotinu rabina iz najrazličitijih vremena i prostora i zbog toga su *otvoreni proces diskusija* o svim pitanjima vjere i života« (Kuschel, str. 82). »Sve do današnjeg dana, rabini su veoma radosni ako u Tori uspiju pronaći *hiduš* (nešto novo), nešto što nitko prije nije zapazio« (Goldstein, str. 9-10).

## Literatura
* Goldstein, David: *Židovska mitologija*, Opatija: Otokar Keršovani, 1988. (*Jewish Mithology*, London: The Hamlyn Publishing Group, 1980.).
* Kuschel, Karl-Josef : *Spor oko Abrahama. Što Židove, kršćane i muslimane dijeli - a što ih ujedinjuje*, Sarajevo: Svjetlo riječi, 2000. (*Streit um Abraham. Was die Juden, Christen und Muslime trennt - und was sie eint*, München-Zürich: R. Piper, GmbH, 1994.).
* Kushner, Harold S.: *Živjeti! Kako žive i misle Židovi*, Zagreb: Nakladni zavod Globus, 1997. (*To life! A Celebration of Jewish Being and Thinking*, © Warner Books, 1994).
* Werber, Eugen: *Stara hebrejska književnost*, u: Petrović, Svetozar (ur.): *Povijest svjetske književnosti*, knjiga I, Zagreb: Mladost, 1982, str. 53-88.