open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Čovjek sa kamerom

**Čovjek sa kamerom** (ruski: *Человек с киноаппаратом*) je dokumentarni sovjetski nijemi film iz 1929. scenarista i redatelja Dzige Vertova.

Kritičari britanskog magazina *Sight&Sound* u anketi provedenoj 2012. proglasili su film Čovjek sa kamerom osmim najboljim filmom svih vremena.

## Karakteristike filma
*Čovjek sa kamerom* bio je kulminacija vertovljeve teorije *Kino - oko*, koja je polazila od teze da je kamera instrument nalik ljudskom oku, pa da ju je stoga najbolje koristiti za dokumentiranje događaja iz stvarnog života. Dakle da dokumentarni film više odgovara sovjetskom društvu u izgradnji novog komunističkog društva, od fikcionalnog filma sa dramaturgijom, opterećenog starim teatarskim utjecajima i lažnim inscenacijama.

Vertov je u tom filmu spojio sve svoje iskustvo, stečeno ranijih godina na radu dokumentarnih propagandnih filmova, i svoje futurističke korijene, sa svojom teorijom po kojoj je film trebao biti instrument u službi naroda i komunizma.

*Čovjek sa kamerom* bio je tehnički vrlo avangardni film, koji još danas zrači originalnošću i vitalnošću.

Film je sniman tri godine, na lokacijama u Moskvi, Kijevu i Odesi, on je trebao prikazati 24 sata jednog običnog dana u Sovjetskom savezu.
## Radnja
Na samom početku filma pojavljuje se upozorenje da film uopće nema teksta, iako je nijemi.
Film počinje paralelnim prizorima zore i buđenja, od pripreme kinooperatera za projekciju filma, probe muzičara, do buđenja skitnica po parkovima Odese, jutarnje toalete i oblačanje mlade žene, do odlaska vertovljeve snimateljske ekipe na teren. Scene običnog svakodnevnog sovjetskog života se smjenjuju sve do zalaska sunca, kad nas redatelj vraća u istu kino dvoranu, kad počinje projekcija filma za gledatelje (što zaključujemo po radu projektora), a na platnu se pojavi fasada Boljšoj teatra.

## Uloge i muzika

Film orginalno nije imao nikakvu muzičku pozadinu, a ni Vertov nije nikada naglasio kakva bi muzička pozadina odgovarala njegovom filmu. Od tridesetih godina prošlog stoljeća do danas postoji čitav niz soundtracka, koje su komponirali; Pierre Henry do Michaela Nymana 2001.

## Reference

## Vanjske veze
* ''Chelovek s kino-apparatom'' na portalu IMDb 
* ''Chelovek s kinoapparatom'' na portalu Internet Archive film (projekcija cijelog filma)
Biološki testament

**Biološki testament** je dokument kojim potpuno svjesna osoba unaprijed izražava vlastitu volju o postupcima kojima želi ili ne želi biti podvrgnuta u slučaju teške bolesti ili iznenadne traume, ako u to vrijeme ne bude sposobna izraziti vlastitu volju.
A Fool There Was

**A Fool There Was** se može odnositi na:
* ''A Fool There Was'' (drama), kazališni komad Portera Emersona Brownea iz 1909. godine, adaptiran dva puta:
** ''A Fool There Was'' (film, 1915), nijema filmska melodrama, rež. Frank Powell, ul. Theda Bara
** ''A Fool There Was'' (film, 1922), remake verzije iz 1915. godine, rež. Emmett J. Flynn 
** ''A Fool There Was'' (film, 1914) ili *She Wanted a Car*, nijama filmska komedija, rež. Frank Griffin, ul. Oliver Hardy
A Fool There Was (film, 1915)

***A Fool There Was*** je američki nijemi igrani film snimljen 1915. u režiji Franka Powella. Scenario su napisali Powell i Roy L. McCardell, temeljivši ga na istoimenom kazališnom komadu Portera Emersona Brownea, inspiriranog pjesmo *The Vampire* Rudyarda Kiplinga. Protagonist, čiji lik tumači Edward José, je bogati i uspješni diplomat koji gubi posao, karijeru, novac i ugleda nakon što ga zavede i iskoristi lijepa, ali beskrupulozna žena poznata kao "Vamp". Potonji je lik tumačila Theda Bara, i to tako uspješno da je riječ vamp ušla u mnoge jezike kao arhetip femme fatale. *A Fool There Was* je također poznat i po izuzetnom trudu koji je producent William Fox koristio kako bi reklamirao ne samo njega, nego i svoju novu zvijezdu Thedu Baru. U tu svrhu je stvoren cijeli lažni identitet i biografija Thede Bare, a profesionalni glumci su angažirani da prilikom projekcija recitiraju originalnu Kiplingovu pjesmu. *A Fool There Was* je jedan od rijetkih Barinih očuvanih filmova iz njene inače impresivne filmografije.

## Vanjske veze
* 
* 
* 
* 
* lantern slide plate for the film *note stage actor Robert Hilliard's(star of the play) name used in the publicity
* Digitized copies of ''A Fool There Was'' novel by Porter Emerson Browne at Internet Archive
Crveni div

**Crveni div** je zvijezda s malom ili umjerenom masom koja se nalazi na kraju svoje evolucije. Zvijezde u fazi crvenog diva ne fuzioniraju elemente u jezgri nego u ljuskama oko jezgre. Materija u jezgri je lišena elektrona i veoma kompresionirana dok su vanjski slojevi atmosfere rašireni i rijetki. Zbog toga radijus crvenih divova raste, a površinska temperatura pada ispod 5,000 K. Boja crvenih divova može biti od žuto-narančaste do crvene i uključuje zvijezde spektralnog tipa K, M i S, kao i većinu karbonskih zvijezda.

## Svojstva

Crveni divovi nastaju od zvijezda glavnog niza čija je masa između 0.4 i 6 sunčevih masa. 

Promjer crvenih divova više stotina puta veća od promjera Sunca. Uzrok tome je potrošen vodik u jezgri zvijezde koji sada izgara u ljuskama oko jezgre. Kako se inertna jezgra sada sastoji od helija i nema vlastiti izvor energije ona se počne urušavati. Kako se urušava tako joj temperatura raste, a pojačana gravitacija kompresira ljuske vodika što uzrokuje brže fuzioniranje. Rast brzine fuzioniranja dovodi i do rasta sjajnosti zvijezde i širenja zvijezde. Kako se zvijezda širi površina kojom ona zrači postaje veća što dovodi do dodatnog rasta sjajnosti ali pada temperature vanjskih slojeva zvijezde. Ako je zvijezda dovoljno masivna bit će moguće fuzioniranje helija. Zvijezde koje doživljavaju ove procese nalaze se na asimptotskoj liniji divova u H-R dijagramu.

Zvijezde mase manje od 0.4 sunčevih mogu u potpunosti prenositi energiju i materiju konvekcijom. Posljedica toga je da se u jezgri neće naći dovoljno helija da zvijezda postane div. Takve zvijezde poznate su pod imenom crveni patuljak.

Zvijezde s velikom masom preskaču fazu drvenih divova i postaju crveni superdivovi. 

Zvijezde s masom između 0.4 i 2.5 sunčevih masa imaju znatno turbulentniju evoluciju. U jednom trenutku helij u jezgri će se naglo početi fuzionirati. Taj efekt se zove helijski bljesak. 
Zvijezde s masom 2.5 ali manjom od 6 sunčevih masa proces evolucije u crvenog diva proživjeti će relativno mirno i jednoliko.

Crveni divovi nisu zvjezdane sfere s jasno određenim granicama kako se vidi na fotografijama. Kao posljedica njihove male gustoće one postepeno se razrijeđuju u koronu.

### Sunce kao crveni div

Sunce će postati crveni div za 4.57 milijardi godina. Proračuni govore da će se ono dovoljno napuhati da proguta orbite Merkura, Venere i Zemlje. Kako će Sunce gubiti masu tako će planeti polagano pobjeći u udaljenije orbite pa je prema sadašnjim teorijama sigurno da će stradati samo Merkur. 

Zbog postepenog zagrijavanja Sunca i njegovog širenja Zemlja će već za 1.5 milijardi godina postati nepogodna za život. Prvo će ispariti oceani što će uzrokovati efekt staklenika kakav danas proživljava Venera. Atmosfera će polako ispariti u Svemir a nakon toga će se površinske stijene rastopiti. Zemlja, a i Venera, tada će svoj kraj doživjeti kao spaljeni planeti u orbiti oko bijelog patuljka.

## Poveznice

* Spektralna klasa
* Zvijezde
* Crveni patuljak
* Bijeli patuljak
* Planetarna maglica
Ne sudite

**Ne sudite da ne budete osuđeni** je Isusova izreka iz čuvene besede na gori. Nakon što kaže da ne treba osuđivati druge, Isus dodaje da im treba praštati pogreške.

U Evanđeljima po Mateju i po Luki, Isus nakon ove izreke izlaže priču o trunu i brvnu, koja govori da ne treba tražiti tuđe mane kad imamo svoje.

## Izreka

### Isus

Evanđelje po Mateju prenosi sledeće Isusove reči:

Evanđelje po Luki prenosi sličnu Isusovu zabranu osuđivanja, sa nastavkom o praštanju i jednakoj meri:

Evanđelje po Marku ima sličan pasus o meri kojom merimo:

Evanđelje po Mateju ima pasus o osuđivanju rečima:

Pored toga što ne treba osuđivati, Isus kaže da drugima treba opraštati njihove grehe:

### Učenici

Jakov Pravedni prenosi Isusovu izreku o suđenju na sljedeći način: 

Pavle iz Tarsa također navodi sličnu izreku o suđenju:

On na drugom mjestu o suđenju kaže:

## Tekstualna kritika

Matejeve i Lukine izreke o suđenju uzete su iz izvora Q, izreka o mjerenju ima trostruku predaju (Mt 7, 2b; Mk 4, 24b; Lk 6, 38c), a izreke o trunu i brvnu opet potječu iz zajedničkog izvora Q (Mt 7, 3-5; Lk 6, 41-42).

## Tumačenja

Nikola Hohnjec smatra da Isus traži radikalno nesuđenje drugih. Prestanak međusobnog osuđivanja ne vodi u pasivnost, već je preduvjet za pravedno djelovanje i ponašanje. Isusovo izlaganje vodi neizbježno vlastitom ispravku a tek onda dopušta moguće omanje ispravljanje drugih. Suđenje i mjerenje vraćaju se čovjeku poput bumeranga.

William MacDonald smatra da zapovest da se ne sudi drugima uključuje sledeća područja: ne smemo suditi nečije motive, jer samo ih Bog može videti i razumeti; ne smemo suditi po spoljašnosti (Jn. 7,24; Jak. 2,1-4); ne smemo suditi one koji svesno oklevaju u stvarima koje same po sebi nisu dobre ili loše (Rim. 14,1-5); ne smemo suditi službu drugog hrišćanina (1. Kor. 4,1-5); i ne smemo suditi svoga brata u veri govoreći loše o njemu (Jak. 4,11-12). Isus nije poručio da treba potpuno odbaciti sposobnost kritike ili rasuđivanja.

Odmah nakon upute da ne sudimo, Isa nastavlja: «*[[Slepci vode slepce|Može li slijepac slijepca voditi?]] Neće li obojica u jamu upasti?*» (Luka 6,39). Krist na drugom mjestu još izričitije kaže Farisejima: “*Ne gledajte ko je ko kada sudite, nego pravedan sud sudite*.” (Jovan 7:24). Stoga neki tumače da se ne radi o suđenju uošte, već je reč “osuđivanje” prikladnija.

Kristova zapovjed ne znači povlačenje u sebe. Jer ostavljanje drugih na miru može biti način osude. Monah Barsanufije iz Gaze je u šestom stoljeću tumačio: «*Ne sudi niti osuđuj nikoga, već ih opominji kao istinsku braću*.»

Jeruzalemska Biblija u svom tekstualnom aparatu ovo mjesto tumači izričitije pa kaže: »Ne sudite druge, da vas ne osudi Bog«.

## Upotreba

Hrišćani su ovu Isusovu izreku različito tumačili, a neretko i zloupotrebljavali osuđujući druge hrišćane zbog svega i svačega.

## Izvori

## Povezano
* Isusove izreke
* Isusovo učenje

## Vanjske veze
* William MacDonald, Ne sudite
* Milenko Isakov, Ne sudite! 
* Nikola Hohnjec, Zabrana suđenja i vlastito ispravljanje
* Zašto je Isus govorio svojim učenicima da ne sude?
Argo (film)

**Argo** (eng. *Argo*) je američki triler iz 2012. godine kojeg je režirao Ben Affleck. Temeljen je na novinarskim člancima objavljenim 2007. godine u kojima je Tony Mendes, operativac agencije CIA, vodio spašavanje šestero američkih diplomata iz Teherana u Iranu tijekom iranske talačke krize 1979. godine.

U filmu su glavne uloge ostvarili Ben Affleck kao Mendez, Bryan Cranston, Alan Arkin i John Goodman, a film je u kino distribuciju krenuo 12. listopada 2012. godine u SAD-u uz kritičke hvalospjeve i odličnu box-office zaradu. Producirali su ga Gran Heslov, Affleck i George Clooney. Ova priča o spašavanju talaca također je ekranizirana 1981. godine kao televizijski film naziva *Escape from Iran: The Canadian Caper* kojeg je režirao Lamont Johnson.

Argo je dobio sedam nominacija za prestižnu filmsku nagradu Oscar uključujući one za najbolji film, najbolji adaptirani scenarij (Chris Terrio) i najboljeg sporednog glumca (Alan Arkin). Argo je također dobio i pet nominacija za Zlatni globus od kojih je osvojio dva - za najbolji film (drama) i najboljeg redatelja. Udruženje holivudskih glumaca proglasilo ga je filmom s najboljim glumačkim ansamblom 2012. godine, a Alan Arkin je također imao nominacije u kategoriji sporednog glumca i za Zlatni globus i za nagradu Udruženja holivudskih glumaca.

## Izvori

## Vanjske veze

* 
*
Seth MacFarlane

**Seth Woodbury MacFarlane** (26. oktobar 1973 - ) je američki glumac, komičar, animator, filmski i televizijski scenarist, režiser i producent, najpoznatiji kao autor popularnih animiranih serija kao što su *[[Family Guy]]*, *[[American Dad!]]* i *[[The Cleveland Show]]*. Godine 2012. je doživio veliki uspjeh s igranim filmom ''Ted'', a početkom 2013. je vodio ceremoniju dodjele Oscara.

MacFarlane je, prema vlastitom svjedočenju, 11. septembra 2001. zbog mamurluka u Bostonu zakasnio na Let American Airlines 11 koji se tokom napada 11. septembra zabio u Sjeverni toranj WTC-a u New Yorku. Poznat je kao gorljivi pristaša Demokratske stranke, predsjednika Baracka Obame, kao i legalizacije kanabisa, kao i prava istospolni brak, mada su ga pojedini LGBT aktivisti napadali zbog navodne homofobije u TV-seriji *Family Guy*.

Od 2012. je u vezi s britanskom glumicom Emilijom Clarke.

## Reference

## Vanjske veze
* 
* 
* 
* 
* Interview  on IGN.com
*
Nikos Anastasidis

**Nicos Anastasiades** (; 27. septembar 1946) je grčki ciparski političar koji se od 1997. nalazi na mjestu vođe desničarske stranke DISY (Demokratski zbor) te koji je početkom 2013. izabran za predsjednika Republike Cipar.

## Izvori

## Vanjske veze

* Službena stranica 

|-
85. dodjela Oscara

**85. dodela [[Oscar|Nagrada američke Akademije za film]] (popularno ''dodela Oskara'')** () održana je 24. februara 2013. u teatru *Dolbi*, u Los Anđelesu. Domaćin ceremonije je bio Set Makfarlejn. Oskara za najbolji film dobio je film *[[Argo (film)|Argo]] * reditelja Bena Afleka. Najnagrađivaniji film na ceremoniji bio je *[[Life of Pi (film)|Pijev život]]* Anga Lija.

## Nominovani
Chris Terrio

**Chris Terrio** (31. decembar 1976 - ) je američki filmski scenarist i režiser, najpoznatiji kao autor scenarija za film ''Argo'', koji mu je donio Oscar za najbolji adaptirani scenarij 2013. godine.

## Vanjske veze
* 
* IFC picks up short film.  Accessed 3 July 2006.
* Interview with Terrio  in the *[[Seattle Weekly]]*. Accessed 3 July 2006.
* Interview with Terrio at About.com.  Accessed 3 July 2006.
* http://www.deadline.com/2011/10/chris-terrio-to-write-a-murder-foretold-for-paramount-and-indian-paintbrush Terrio to Write Screenplay for 'A Murder Foretold'
* http://www.deadline.com/2011/06/ben-affleck-to-turn-french-flavored-harlan-coben-novel-tell-no-one-into-feature/ Terrio to Write 'Tell No One' for Affleck
Jennifer Lawrence

**Jennifer Shrader Lawrence** (15. august 1990 -) je američka filmska glumica, najpoznatija po ulozi Katnis Everdeen u filmskoj trilogiji ''Igre gladi'', kao i po ulozi u filmu *[[Silver Linings Playbook]]* za koji je nagrađena Oscarom za najbolju glumicu. Prije toga je imala zapažen nastup u nezavisnom filmu *[[Winter's Bone]]* iz 2010. godine.

## Vanjske veze

*
Life of Pi (film)

**Life of Pi** () je američki avanturistički igrani film snimljen 2012. u režiji Anga Leeja. Radnja se temelji na istoimenom romanu kanadskog književnika Yanna Martela. Protagonist 16-godišnji dječak po imenu Piscline Molitor "Pi" Patel (čiji lik tumači Suraj Sharma) koji je nakon brodoloma na Pacifiku prisiljen dijeliti čamac za spašavanje sa bengalskim tigrom. Film je snimljen u 3D tehnologiji, te je doživio veliki komercijalni uspjeh, ali i vrlo dobre kritike. Na 85. dodjeli Oscara je osvojio četiri nagrade, uključujući nagradu Angu Leeju za najbolju režiju.

## Uloge

## Izvori

## Vanjske veze
* 
* 
* 
* 
*
Anna Karenina (film, 2012)

***Anna Karenina*** (ili ***Ana Karenjina***) je britanski igrani film snimljen 2012. godine u režiji Joea Wrighta. Predstavlja adaptaciju istoimenog romana Lava Tolstoja, te je radnjom smješten u carsku Rusiju 1870-ih gdje se naslovna protagonistica, udana plemkinja (čiji lik tumači Keira Knightley) suočava s društvenim posljedicama preljubničke afere s mladim konjičkim oficirom grofom Vronskim (čiji lik tumači Aaron Taylor-Johnson). Film je podijelio kritiku, s obzirom na Wrightovu odluku da veliki dio filma snimi u obliku kazališne predstave s očigledno lažnim kulisama i drugim rekvizitima.

## Uloge

## Izvori

## Vanjske veze
* 
* 
* 
* 
*
Skyfall

***Skyfall*** je britansko-američki film snimljen 2012. u režiji Sama Mendesa, koji predstavlja 23. po redu službeni nastavak filmske serije o britanskom tajnom agentu Jamesu Bondu, i 3. po redu u kome naslovni lik tumači Daniel Craig. Radnja prati napore Jamesa Bonda da razotkrije pozadinu terorističkog napada na londonsko sjedište MI6, pri čemu će se on morati suočiti sa neugodnim detaljima vlastite prošlosti.

Snimanje filma je bilo odgođeno zbog financijskih problema u kojima se našao studio MGM, da bi se nastavilo tako da premijera bude koincidirala s 50. obljetnicom početka filmske serije. *Skyfall*, u kome se poslije duže pauze ponovno pojavljuju likovi Q-ja i Miss Moneypenny, je doživio brojne pohvale od strane kritike, koja je istakla prilagođavanje lika novim vremenima i transformaciju u modernog, realističnog i nešto mračnijeg Bonda. Također je doživio ogroman uspjeh kod publike, postavši prvi film serije koji je prešao prag od milijardu dolara zarade na kino-blagajnama, odnosno 7. po redu film kome je to ikada uspjelo. Uspjesi su potvrđeni i nizom prestižnih nagrada, kao što su nagrada BAFTA za najbolji film te Oscar za najbolju originalnu pjesmu - ''Skyfall'' koji je izvodila Adele.

## Uloge

## Izvori

## Vanjske veze

* 
* 
* 
* 
*
Zero Dark Thirty

**Zero Dark Thirty** (eng. *Zero Dark Thirty*) je američka povijesna drama iz 2012. godine koju je režirala Kathryn Bigelow, a čiji scenarij potpisuje Mark Boal. Nazvan "pričom o najvećoj ljudskoj potrazi za najopasnijim čovjekom u povijesti čovječanstva" film je dramatizacija američke operacije zahvaljujući kojoj je pronađen i ubijen Osama bin Laden. Film su producirali Boal, Bigelow i Megan Ellison, a glavne uloge u njemu su ostvarili Jessica Chastain, Jason Clarke, Joel Edgerton, Chris Pratt, Jennifer Ehle, Mark Strong, Kyle Chandler i Edgar Ramirez. Svoju premijeru film je imao 18. prosinca 2012. godine u Los Angelesu, a u službenu kino distribuciju krenuo je 11. siječnja 2013. godine.

Film *Zero Dark Thirty* pobrao je hvalospjeve filmskih kritičara i nominiran je u pet kategorija za prestižnu filmsku nagradu Oscar uključujući one za najbolji film, glavnu glumicu i originalni scenarij. Film je također nominiran u četiri kategorije za nagradu Zlatni globus uključujući one za najbolji film (drama), najbolju glumicu i najbolju režiju od kojih je Jessica Chastain osvojila onu u kategoriji glavne ženske uloge. Uz pozitivne kritike, film je također proglašen kontroverznim i prvenstveno je negativno kritiziran za svoje navodno podupiranje torture kojom se dolazilo do povjerljivih informacija.

## Uloge
* Jessica Chastain - Maya
* Jason Clarke - Dan
* Joel Edgerton - Patrick
* Mark Strong - George
* Jennifer Ehle - Jessica
* Kyle Chandler - Joseph Bradley

## Kritike

## Izvori

## Vanjske veze
* 
* 
* 
* 
* 
* Interview with Kathryn Bigelow and Mark Boal on Charlie Rose, December 6, 2012 http://www.charlierose.com/view/interview/12686
Wreck-It Ralph

***Wreck-It Ralph*** je američki cjelovečernji animirani film snimljen 2012. u režiji Richarda Moorea. Naslovni protagonist je negativac iz arkadne video-igre koji odlučuje postati heroj. Film je snimljen u 3 D tehnici te je doživio komercijalni uspjeh, ali i niz pohvalnih kritika.

U Srbiji je prikazan pod naslovom ***Razbijač Ralf***, Hrvatskoj je prikazan pod naslovom ***Krš i lom***.

## Glasovi

## Soundtrack

Glazbu je skladao Henry Jackman. Završnu pjesmu „Sugar Rush” pjevala je japanska ženska pop grupa AKB48.

### Popis pjesama

## Izvori

## Vanjske veze
* Službena web stranica
*
Jacki Weaver

**Džeki Viver** (; 25. maj 1947) je australijska pozorišna, filmska i televizijska glumica. Internacionalno je poznata po ulogama u filmovima Životinjsko carstvo i U dobru i u zlu (Silver Linings Playbook) koji su joj doneli nomnacije za Oskara za najbolju glumicu u sporednoj ulozi.

## Literatura

* Jane Cadzow, "All or nothing", *The Sydney Morning Herald*, *Good Weekend*, 5 December 1998
* Deborah Blashki-Marks, "What I've Learnt: Jacki Weaver", *The Age*, 8 May 2004

## Vanjske veze

* Jacki Weaver at the National Film and Sound Archive
* See some of Jacki Weaver's performances on australianscreen online
*
Krugovi (film)

***Krugovi*** su srpski igrani film snimljen 2013. u režiji Srđana Golubovića. Film je inspiriran stvarnim događajima vezanim uz slučaj Srđana Aleksića, bosansko-srpskog vojnika koji je za vrijeme rata u BiH poginuo braneći svog prijatelja Bošnjaka od suboraca koji su ga htjeli ubiti. U filmu se radnja odvija dvanaest godina kasnije kada se roditelji, prijatelji i rodbina poginulog vojnika moraju suočiti sa posljedicama i eventualnom vlastitom odgovornošću za tadašnje događaje.

## Radnja

Tri paralelene priče odvijaju se u Beogradu, Nemačkoj i Trebinju danas, prateći likove koji su kao svedoci događaja iz prošlosti, motivisani da donose odluke koje će im promeniti živote. Nebojša, svedok događaja u kom je stradao njegov najbolji prijatelj, prevazilazi grižu savesti suočavajući se sa ubicom svoga prijatelja, Haris, koji život duguje junaku koji se žrtvovao za njega, dug vraća rizikujući sve i pomažući ugroženoj ženi, dok sin jednog od ubica u susretu sa ocem stradalog heroja otvara put za prevazilaženje tragične prošlosti.

## Uloge

## Nagrade
Film je na 37. Festivalu filmskog scenarija u Vrnjačkoj Banji nagrađen prvom nagradom za scenario.

## Izvori

## Vanjske veze
*
Quvenzhané Wallis

**Kv'venžane Volis** (; 28. avgust 2003) je američka glumica, poznata po ulozi Hushpuppy, u kritikama hvaljenom filmu Zveri južnih divljina, u kome je postala najmlađa glumica ikad nominovana za Oskara.

## Lični život

Wallis se rodila u Houmi, Luiziana, kao kćerka Qulyndreia-e, učiteljice, i Venjie Wallis-a st., vozača kamiona. "Quven", prvi deo njenog imena, je kombinacija imena njenih roditelja, dok je njena majka izjavila da "zhané" znači "vila" na svahiliju.

## Karijera

Wallis, pri dobi od 5 godina, je morala da laže o svojim godinama na audiciji za njen prvi posao glume - glavnu ulogu u Zverima južnih divljina, jer je minimum godina za to bio šest. Konačno je pobedila nekih 4000 pretendenata za ulogu Hushpuppy (priganica, uštipak, prženica) - nesavladivo čudo od deteta и borca za opstanak koja živi sa svojim teško bolesnim ocem u bedi šumovitog rečnog rukavca u Luizijani. Režiser Benh Zeitlin je rekao za "The Daily Beast" da, kad je učestvovao u probi Wallis-eve, odmah shvatio da je našao ono što je i tražio i promenio scenario "Zveri" da bi se prilagodio njenoj tvrdoglavoj ličnosti. Njena sposobnost čitanja, glasan vrisak i veština podrigivanja na zapoved impresionirali su režisera i dodelili joj ulogu. Film je premijerno prikazan na Sundance Film Festivalu januara 2012 sa odličnim kritikama, osvojivši Glavnu nagradu žirija. U maju 2012. Wallis je odletela za Francusku na premijeru filma na Kanskom filmskom festivalu. Film je primio mnogo pohvale i na račun Wallis-eve i njenog izuzetnog nastupa i osvojio prestižnu Zlatnu kameru za najbolji prvi igrani film.

10. januara 2013., pri dobi od 9 godina, Wallis je postala najmlađa nominovana za Oskara za najbolju glumicu i treća najmlađa nominovana u svim kategorijama. Međutim, imala je samo 6 godina tokom snimanja. Wallis je i prvo afro-američko dete-glumac koje je dobilo nominaciju za Oskara. Prva je osoba rođena u XXI veku koja je primila tu nominaciju.

Potpisala je da glumi u dolazećem filmu Steve McQueen-a, 12 godina rob uz Michael Fassbender-a, Benedict Cumberbatch-a i Brad Pitt-a. Film je baziran na sjećanjima Solomon-a Northup-a, slobodnog čoveka iz Njujorka koji je kidnapovan i prodat u roblje u Luizijani. 2013. ponovo će se pojaviti na Sundance-u u kratkom igranom filmu Boneshaker.

U februaru 2013. Wallis je dodijeljen naslovni lik u novoj filmskoj verziji mjuzikla Annie.

## Filmografija

## Reference

## Vanjske veze
*
Boris Buden

**Boris Buden** (Garešnica, 1958), hrvatski filozof, publicist, kulturni kritičar i prevodilac. Piše eseje i članke s područja filozofije, politike, kritike kulture i umjetnosti. 

## Biografija
Na Zagrebačkom sveučilištu diplomirao je filozofiju, uz dopunske studije marksizma. Doktorirao je iz teorije kulture na Humboldtovu univerzitetu u Berlinu. Eseje je tokom devedesetih objavljivao uglavnom u *[[Arkzin]]u*, čiji je bio i urednik. Buden se preselio u Beč i dobio austrijsko državljanstvo. Devedesetih godina prošlog stoljeća Buden je radio kao kolumnista i urednik u nezavisnom časopisu Arkzin u Zagrebu. Trenutno objavljuje i predaje na njemačkom i engleskom jeziku iz oblasti filozofije, kulturologije, društvene kritike i savremene umjetnosti. Sudjelovao je na Documenti 11 (Kassel) i u New Delhiju na Platforma 2 (“Istina i Pomirenje"). Jedna od najbitnijih objavljenih radova zove se Zona tranzicije: Od kraja postkomunizma, izašla kod Suhrkamp Verlag. Buden je zaposlenik EIPCP (Evropski institut za progresivnu kulturnu politiku) u Beču i član pokreta Demokratija u Evropi 2025, osnovanog 2016. godine.  Od 2003. godine živi u Berlinu. 

## Djela

* *Barikade I, II*, Zagreb: Arkzin 1996/1997.
* *Kaptolski Kolodvor*, Beograd: Vesela nauka, 2001.
* *Der Schacht von Babel: ist Kultur übersetzbar?*, 2004.
* *Vavilonska jama. O (ne)prevodivosti kulture*, Beograd: Fabrika knjiga, 2007.
* *Zone des Übergangs: vom Ende des Postkommunismus*, 2009.
* *Zona prelaska – o kraju postkomunizma*, Beograd: Fabrika knjiga, 2012.

; Prijevodi drugih autora
* *Pronađena psihoanaliza*
* *Budućnost jedne iluzije i drugi spisi*
* *Intimnost i socijalna patnja*

## Kritike

*
*
*

## Izvori

## Vanjske veze

* Boris Buden, tekstovi na Peščaniku
* Intervju Boris Buden: U Jugoslaviji su sve nacije postigle optimum 
* Intervju Boris Buden: Iz rata se ništa korisno ne može naučiti 
* Intervju Boris Buden: Kako smo implementirali Europu i pritom postali siromašni 
* Intervju Boris Buden: Fašizam sutrašnjice neće imati lik fašizma iz prošlosti
Krš i lom

**Krš i lom** može označavati:

* ''Krš i lom'' (album), album srpske rock-grupe Partibrejkers izdan 2010. godine;
* *[[Wreck-It Ralph]]*, američki animirani film iz 2012. godine, u Hrvatskoj distribuiran pod naslovom *Krš i lom*
The Gravy Train (miniserija)

***The Gravy Train*** je britanska humoristička miniserija originalno emitirana 1990. na kanalu Channel 4. Njen glavni protagonist, čiji je lik tumačio Christoph Waltz, bio je Hans Joachim Dorfmann, mladi zapadnonjemački službenik koji pun ideala dolazi u Bruxelles kako bi radio za Evropsku ekonomsku zajednicu, ali se umjesto toga suočava s kroničnom nesposobnošću i širokom korupcijom. Godine 1991. je snimljen nastavak pod naslovom *[[The Gravy Train Goes East]]*.

## Vanjske veze
*
The Gravy Train Goes East

***The Gravy Train Goes East*** je britanska humoristička miniserija originalno emitirana 1991. na programu Channel 4. Predstavlja nastavak prethodne godine emitirane miniserije ''The Gravy Train''. Protagonist, koji tumači Christoph Waltz je Hans-Joachim Dorfmann, njemački diplomat koji se iz Indije vraća u Bruxelles kako bi radio u Evropskoj ekonomskoj zajednici i postane svjedokom mutnih poslova vezanih uz fiktivnu istočnoevropsku državu Slaku u kojoj je nedavno pao komunizam te koja želi postati članicom EEZ.

## Vanjske veze
*
Predznaci uz ključ

U muzičkoj notaciji, ***stalni predznaci*** ili ***predznaci uz ključ*** ili ***armatura*** (, , , ) su niz povisilica ili snizilica koje se postavljaju na linijski sistem i koje određuju koje note treba da se sviraju za jedan polustepen više ili niže.

Stalni predznaci se koriste da bi se izbeglo pisanje mnogo povisilica ili snizilica ispred nota. Svaki dur i mol ima svoj/e stalni/e predznak/e koji povišava/ju ili snižava/ju notu/e u njemu. Stalni predznaci se odnose na istoimene tonove u svim oktavama.

Pišu se odmah posle ključa, na početku linijskog sistema, iako mogu da se pojave i u drugim delovima kompozicije, posebno nakon dvostruke taktice ili završnice. Dejstvo napisanih stalnih predznaka traje kroz komad ili stav sve dok se izričito ne "otkaže" drugom armaturom. Rečeno pokazuje sledeći primer:

Ako se na početku komada nalazi jedna snizilica, svaka nota *ha* u komadu, u bilo kojoj oktavi, će se svirati kao sniženo *ha* (*hes* ili *be*), sve dok se ispred nje ne stavi neki akcidental. Pogledaj sledeći primer u kome se u prvom taktu snižena nota *ha* razrešava, da bi u drugom taktu armatura ponovo važila, na šta podseća snizilica u zagradi (tzv. *sigurnosni* predznak):

## Redosled pisanja predznaka iza ključa

Niz povisilica ili snizilica koje se pišu posle ključa vrši se po određenom pravilu. Na primer, ako na početku linijskog sistema ima jedna povisilica, onda to mora da bude povisilica za ton F (Fis). Ili, ako na početku linijskog sistema ima jedna snizilica, onda to mora da bude snizilica za ton *h* (*hes* ili *be*).

**Kvintni krug naviše**

Pisanje predznaka posle ključa *sa povisilicama* vrši se po kvintnom krugu, počev od C-dura (ili paralelnog a-mola) koji nema ni jednu povisilicu ili snizilicu. Postepeno povećanje predznaka (idući u smeru kazaljke na satu prema desnoj slici) vrši se dodavanjem jednog predznaka više od pređašnjeg, i to uvek na V stupnju (kvinta) pređašnje lestvice.

**Kvartni krug naniiže**

Pisanje predznaka posle ključa 'sa snizilicama* vrši se po [[kvartni krug|kvarntnom krugu]], počev od C-dura (ili paralelnog a-mola) koji nema ni jednu povisilicu ili snizilicu. Postepeno povećanje predznaka (idući u suprotnom smeru od kazaljke na satu prema desnoj slici) vrši se dodavanjem jednog predznaka više od pređašnjeg, i to uvek na IV stupnju ([[kvarta]]) pređašnje lestvice.*

## Povezano
* Tonalitet
* Predznak

## Reference
The Sword in the Stone (film)

***The Sword in the Stone*** (ili ***Mač u kamenu***) je američki animirani film snimljen 1963. u produkciji Walt Disney i primjerno prikazan 25. decembar 1963. u distribuciji Buena Vista Distribution. To je 18. film u seriji Walt Disneyevih animiranih klasika. To je bio zadnji Disneyev animirani film prije nego što je Walt Disney umro.

Temelji se na istoimenoj roman pisca T. H. White.

## Reference

## Vanjske veze
* 
* 
* 
* 
*
Bijelci

**Bijelci** (ijek.) ili **belci** (ek.), jedna od tri glavne ljudske rase, uz mongoloide i negroide, prema danas odbačenoj rasnoj podjeli ljudske vrste. Nazivaju se još i evropoidi i kavkazoidi.

Genetska istraživanja krajem 20. vijeka opovrgnula su postojanje različitih rasa, tako da se danas u naučnom svijetu govori o rasama samo kao nametnutom kulturnom obrascu koji su Evropljani pripisali različitim populacijama za vrijeme svoje teritorijalne ekspanzije od početka 15. vijeka. 

Ako se dakle govori u kategorijama stare klasifikacije Homo sapiensa obzirom na boju kože, i neke druge karakteristike koje su posljedica življenja u određenim klimatskim uvjetima a ne genetike, tada možemo reći da su bijelci danas najraširenija rasa na Zemlji zbog procesa kolonizacije, koji je zapaočeo još za antičke Grčke, tako da su se raširili od Evrope preko Sjeverne Amerike, Australije, Južne Amerike sve do Afrike i Azije u kojima su ipak samo manjina.

Bijelci (pripadnici bijele rase) imaju neke naslijednje tjelesne karakteristike:
* boja kože im je blijeda (iako i među njima ima velikih razlika)
* boja očiju im varira od svijetlo plave do tamno smeđe
* muškarci su dlakavi po prsima, nogama, rukama i bradi
* imaju relativno dugi i uski nos
* imaju relativno uske usnice

Između dva svjetska rata, kad su rasne teorije bile jako en vogue, bila je jako popularna i podjela samih evropeida na osnovu njihovih karakteristika na tri osnovne podskupine;
* *sjeverna svijetla skupina*: nordidi i paleoevropidi 
* *srednja skupina (kraćih glava)*: alpidi, dinaridi i armenidi
* *južna temnija skupina (duljih glava)*: mediteranidi, orijentalidi i indidi
Meyers Blitzov Leksikon koji je u to vrijeme izlazio u Njemačkoj dijelio je evropeide (bijelce) na: nordide, dinaride, mediteranide, alpide, istočnebaltide - ukrajinide, turkide, beduinide i afganide.

## Historija
Teorija o različitim rasama bila je nešto poput naučne činjenice, od 17. vijeka kad se počela formulirati sve do polovice 20. vijeka kad su nova otkrića počela rušiti temelje te teorije. 

Švedski botaničar Carolus Linnaeus otac suvremene taksonomije, prvi je napravio između 1735. - 1759. klasifikaciju rasa Homo sapiensa, po njemu ih je bilo 5 a to su bili; Homo americanus, Homo africanus, Homo europaeus i Homo asiaticus. Na njega se nadovezao njemački fiziolog Johann Friedrich Blumenbach koji je isto tako nabrojao 5 rasa, koje se po njemu ipak nisu jako razlikovale (zbog mješanja među njima) to su bile: Američka (indijanci), Malajska, Etiopska, Mongolska i Kavkaska (bijelci).

Od kad je 1900 Gregor Mendel došao do svojih zakonitosti nasljeđivanja i drugi naučnici počeli su se baviti genetikom i kromosomima, nadajući se da će tako doći do naučnih činjenica o genetskoj različitosti rasa.
I dok su neka istraživanja krvnih grupa polovicom 20. vijeka ukazivala na neke pravilnosti, konačno raspetljavanje genetskog koda dovelo je do otkrića da ne postoje nikakve genetske razlike među rasama.

## Povezano
* Crnci

## Reference

## Vanjske veze

* ''Europiden'' na portalu Meyers Lexikonverlag 
* ''Race'' na portalu Encyclopædia Britannica
Beemster

**Beemster** je općina u nizozemskoj provinciji Sjeverna Holandija i ujedno prvi polder koji su Nizozemci stvorili isušivanjem jezera vjetrenjačama-pumpama. Polder Beemster je isušen u razdoblju od 1609. do 1612. godine, i do danas je sačuvao organizirane poljoprivredne površine, farme, putove, kanale, brane i sela koje su planirani u skladu s klasičnim renesansnim pravilima. Tako je mreža kanala u Beemsteru paralelna mreži putova. Zbog svoje povijesne važnosti i originalnosti tvorevine, koja je gotovo netaknuta od dana stvaranja, Beemster je 1999. godine upisan na UNESCO-v popis mjesta svjetske baštine u Europi. U općini Beemster nalaze se naselja Middenbeemster, Noordbeemster, Westbeemster i Zuidoostbeemster. Sporazum o prijateljstvu s Beemsterom ima općina Studená (Češka).

## Historija

Oko 800. godine ovo područje je bilo prekriveno tresetom malene rijeke *Bamestra* po kojoj je kraj dobio ime. Od 1150. do 125o. godine, ljudi su konstantnim iskapanjem treseta od ovog područja načinili jezero koje je bilo povezano kanalom s morem Zuiderzee.

Oko 1605. godine privatni investitori su započeli sa isušivanjem jezera Beemster, i gotovo ga potpuno isušili 1610. godine kada je pukla brana i ponovno ga poplavila. Nakon toga su podigli branu u obliku prstena, visoku 1 metar, oko cijelog područja i 1612. godine nastao je polder Beemster. Zemlja na polderu Beemster se pokazala izuzetno plodnom za poljoprivredu i njegove urode je koristila nizozemska istočnoindijska kompanija na svojim prekookeanskim putovanjima.

Na ovom polderu su procvale farme krava i mljekare koje su imale neobične zgrade s piramidalnim krovovima (*Stolp*). God. 1910. osnovana je tvrtka CONO Kaasmakers koja od tada proizvodi sir Beemster, samo od krava koje pasu na ovom polderu. Danas se ovaj sir prodaje širom svijeta.

50 vjetrenjača-pumpi je održavalo razinu vode na ovom polderu više od tristo godina, a onda su zamijenjene parnim strojevima 1920-ih. Sustav ispumpavanja vode je obnovljen 1960-ih i od tada djeluje gotovo savršeno.

## Znamenitosti
U Beemsteru se nalazi pet utvrda koje su dio "Obrambene linije Amsterdama" (npr.* Fort Spijkerboor*), izgrađene od 1880. do 1920. godine, a koje su također UNESCO-va svjetska baština.


Datoteka:Beemster stolpboerderij.JPG|Farma s piramidalnim krovom
Datoteka:Midden-Beemster - Korenmolen De Nachtegaal maart 2016 - CC-BY-SA.jpg|Vjetrenjača u Middenbeemsteru
Datoteka:Fort aan de Nekkerweg 003.JPG|*Fort Nekkerweg* 
Datoteka:Fort benoorden Purmerend 002.JPG|*Fort Purmerend*


## Napomene

## Vanjske veze

* Turističke informacije
Kuća Rietveld Schröder

**Kuća Rietveld Schröder** (nizozemski: *Rietveld Schröderhuis*), poznata i kao *Schröder kuća* u Utrechtu je kuća koju je 1924. godine izgradio nizozemski arhitekt Gerrit Rietveld za Gđu. Truus Schröder-Schräder, majku troje djece, koja je tražila da kuća bude sa što manje zidova. Nalazi se između običnih terasastih kuća, pored ceste koja je izgrađena u 1960tima. Kuća je najbolji, a po nekima jedini, primjerar ahitekture *[[De Stijl]]a*. Gđa. Schröder je živjela u njoj sve do svoje smrti 1985. god. kada ju je restaurirao Bertus Mulder u muzej otvoren posjetiteljima. Zbog toga što predstavlja nezaobilazan primjer napretka moderne arhitekture 20. stoljeća, 2000. godine dospjela je na UNESCOv popis mjesta svjetske baštine u Europi.

## Arhitektura

Kuća Rietveld Schröder je izvana i iznutra radikalno prekinula s tradicionalnom arhitekturom. Ova kuća na dva kata je izgrađena na kraju terase drugih kuća u nizu, ali je potpuno drugačija od njih.

Unutra nedostaje statična akumulacija soba, već su prostori dinamični, otvoreni i povezani. Prizemlje je zadržalo malo tradicije u organizaciji kuhinje i tri spavaće sobe oko središnjeg stubišta. Dnevni boravak na katu je zapravo veliki otvoreni prostor u kojemu se nalaze odvojeni samo toalet i kupatilo. Rietveld je namjeravao ostaviti ovaj prostor takvim kakav je. No gđa. Schröder, je željela da on bude više-funkcionalan, što je dobiveno nizom klizećih i preklopnih panela. Kada je potpuno podijeljen, dnevni boravak se pretvara u tri spavaće sobe, kupatilo i dnevni boravak. No, između ove krajnje podjele i potpuno otvorenog prostora postoje brojne kombinacije različitih oblika i namjena prostorija.

Fasada je veliki kolaž ploča i linija čiji su dijelovi namjerno odvojenih oblika i čine nam se kako klize jedan pored drugoga. Na ovaj način je omogućeno da se napravi nekoliko balkona. Poput Rietveldove stolice, svaki dio ima svoj zaseban oblik, mjesto i boju. Primarne boje fasade, pored bijele i sive pozadine, te crnih prozora i njihovih okvira, su odabrane da ojačaju plastičnost i čvrstoću kuće.

## Napomene

## Vanjske veze

* Rietveld Schröder kuća
* Rietveld Schröder kuća na službenim stranicama UNESCOve svjetske baštine
* Rietveld Schröderhuis  - Centraal Museum Utrecht
* Video obilazak kuće Schroder
Urneška drvena crkva

**Urneška drvena crkva** (norveški: *Urnes stavkirke*) je drvena crkva na farmi Ornes koja se nalazi uz fjord Lustrafjord (najdublji rukavac fjorda Sognefjord), u općini Luster (župa Sogn og Fjordane, Norveška), oko 5&nbsp;km istočno od sela Hafslo. Izgrađena oko 1130. godine i vjeruje se kako je najstarija sačuvana stave crkva koja se nalazi na izvornoj lokaciji. Izgrađena je u Urnes stilu koji povezuje tradicionalno vikinško ukrašavanje životinjskim pleterskim motivima s kršćanskom arhitekturom.
 
Ispod nje otkriveni su temelji još dvije starije građevine, a u 17. stoljeću je njen glavni brod (arhitektura) produžen prema jugu, a dodani su krstionica (1640.), drveni kanopus iznad oltara (1665.) i propovjedaonica (1640.). Oltar s prikazom Gospe i Ivana Krstitelja je iz 1699. godine.

Ipak najzanimljiviji je njen sjeverni portal na kojemu su vikinški reljefi koji prikazuju raskošan pleter u kojemu se lav bori protiv zmije. Simboličan prizor borbe Krista protiv Sotone ili Nidhogg koji grize korijenje Igdrasila iz legende o Ragnaroku iz nordijske mitologije.

Urneška župa je ukinuta 1881. godine i od tada nije korištena za vjerske potrebe, a građevinom od tada upravlja Društvo za očuvanje norveških spomenika (*Fortidsminneforeningen*) kao muzejom.


file:Stave church Urnes - Panorama HDR cropped.jpg|Urneška drvena crkva 2010.
file:Urnes Stave Church 2.jpg|Pročelje 1990ih
file:Urnes stavkyrkje interiør.jpeg|Unutrašnjost 1890ih
file:Urnes stavkyrkje nordportalen.jpg|Ukrasi sjevernog portala
file:Urnes pilgrim.jpg|Bareljef hodočasnika na jednom kapitelu


## Izvori

## Vanjske veze

* Urnes stave church in Službena stranica  
* Opis i fotografije 
### Ostali projekti
Røros

**Røros** (saamijski: *Plassje*) je grad i istoimena općina u županiji Gualdalen, u administrativnoj regiji Sør-Trøndelag u Norveškoj.

Røros je dobio ime po rijeci Røa koja se ovdje ulijeva u veću rijeku Glåma (*os* je na norveškom "usta rijeke").

Grad je najpozantiji po svojim rudnicima bakra iz 17. stoljeća, od kojih je stariji samo rudnik srebra u Kongsbergu. Zbog svojih izvornih rudarskih drvenih građevina iz 17. i 18. stoljeća, grad Røros je upisan na UNESCO-v popis mjesta svjetske baštine u Europi 1980. godine.

## Historija

Područje općine Røros je stoljećima služilo južnim pripadnicima naroda Saami za skupljanje krda sobova. God. 1644., upravitelj rudnika u Kongsbergu dozvolio je rudarenje bakra u planinama blizu Rauhaammaaren. Rudari su se naselili između velikih rudnika bakra kao što su: Storvola, GamleStorwartz i Nordgruve, te je tako nastao Røros.

Švedska vojska je zapalila grad 1678. i 1679. godine tijekom Skandinavskog rata. Tijekom Velikog sjevernog rata Šveđani su ponovno okupirali grad i sve rudnike bakra 1718. godine. No, nakon što je poginuo kralj Karlo XII., njihov zapovjednik De la Barre je poveo švedsku vojsku prema sjeveru gdje je više od 3,000 vojnika stradalo od hladnoće u planinama.

Nakon 1740. godine uslijedilo je zlatno doba roroških rudnika bakra, te se zbog pojačane potražnje počeo koristiti dinamit, a 1870-ih i velike bušilice. Željeznička pruga je došla 1877. godine, a 1897. godine ustanovljen je visokonaponski električni generator kako bi opsluživao rudarske strojeve, a u talionici je uveden besemerov postupak dobijanja čelika.

Nakon 333. godine rudarenja, zbog dugogodišnjeg pada cijene bakra i cinka, rudnici u Rørosu su zatvoreni 1977. godine.

## Znamenitosti

Rudarski grad Røros s industrijsko-ruralnom okolicom čini talionica Femundshytta i zimska transportna cesta, te oko 2000 drvenih rudarskih jednokatnica i dvokatnica. Većina ih je izgrađena od pocrnjenih drvenih dasaka čime se dobio srednjovjekovni izgled. Grad okružuju farme na području koje je Dansko-Norveška kruna dodijelila rudarskim poduzećima 1646. godine, kako bi dugotrajno opskrbljivali rudare.

## Izvori

## Vanjske veze

* Službena stranica 
* Ljudi i farme  

### Ostali projekti
Pasta

**Tjestenina** ili **pašta** je skupni naziv za proizvode od rezanog svježeg ili sušenog tijesta koja se pripremaju kuhanjem. 

Vrlo je vjerovatno da su metode za izradu tjestenine razvijene na više mjesta svijeta neovisno. Najraniji izvori za proizvodnju dolaze iz Istočne Azije prije oko 4000 godina. Djelomično se smatra, da je Marko Polo donio tjesteninu iz Kine u Europu. 

Tijesto je rasprostranjeno u cijelome svijetu. 

Vrste tjestenine su npr.: špageti, makaroni, rezanci ili sitna u obliku riže, pužići, listovi za lasagne i brojni drugi.

## Vanjske veze
* Pasta na coolinarka.com
Alta

**Alta** (tradicionalno: **Álaheadju**; kvenski finski: *Alattio*) je grad i istoimena općina; sedma po veličini u Norveškoj. Grad je smješten na krajnjoj sjevernoj obali Norveške, u administrativnoj regiji Finnmark, čije je upravno središte.

Alta je dobila ime po fjordu Altafjordenu, u čijem se zaljevu nalazi, na utoku rijeke Altaelva čiji je kanjon najveći u Skandinaviji.

Prapovijesni petroglifi Alte su upisani na UNESCO-v popis mjesta svjetske baštine u Europi 1985. godine.

## Historija
Još u kameno dobu se na području današnje općine Alta vadio kvarcit od kojega je rađeno oruđe i oružje koje se može pronaći širom sjeverne Norveške. Po uzoru na jedan vrh koplja koji je pronađen tu, 1976. godine je izrađen grb grada Alte

U okolici grada nalaze se brojni petroglifi koji su rađeni od 4200. do 500. pne. Oni pripadaju kulturi Komsa koja je dobila ime po planini u općini Alta gdje su pronađeni prvi arheološki ostaci ove kulture.

God. 1838. osnovana je općina Alta. God. 1854., u Alti su pogubljeni vođe pobune Saamija (Kautokeino buna), Mons Somby i Aslak Hætta, koji su sahranjeni uz crkveno groblje u selu Kåfjordu nadomak Alte. Njihove glave su sahranjene uz njihova tijela, tek nakon protesta Saami aktivista 1997. godine, nakon što su 140 godina bile u Sveučilišnoj bolnici Kralj Fridrik u Oslu.

Tijekom Drugog svjetskog rata njemački bojni brod Tirpitz se poslužio fjordom Kåfjordom kao lukom, gdje su ga oštetili saveznički avioni.

God. 1979., Saami aktivisti i borci za zaštitu prirode su tjednima demostrirali i borili se građanskim neposluhom protiv izgradnje brane za hidroelektranu na Altafjordenu (*Altasaken*). Brana je ipak naposlijetku izgrađena i rijeka još uvijek pruža bogat ulov lososa.

Zbog konstantnog povećanja broja stanovnika 1999. godine Alta je postala gradom.

## Znamenitosti

Svjetska baština Petroglifi Alte (*Helleristningene i Alta*) su otkriveni 1972. godine, i od tada je pronađeno oko 5000 kamenja s urezanim crtežima. Najveći lokalitet je 
Jiepmaluokta, oko 4&nbsp;km od središta grada Alta, gdje je pronađeno oko 3000 pojedinačnih petroglifa, te je taj lokalitet pretvoren u muzej na otvorenom (Alta muzej). Najstariji crteži potječu iz oko 4200. pne. dok su najmlađi iz oko 500. pne. Oni prikazuju prapovijesnu kulturu lovaca-sakupljača koji su lovili i kontrolirali krda sobova, pravili brodove, ribarili i prakticirali šamanske rituale kojima su obožavali medvjede i druge životinje. Ovi petroglifi su jedini spomenici iz kojih se može spoznati nešto o Komsa kulturi, za koju se vjeruje da je daleki predak naroda Saami.


File:AltaRockCarvingsMuseum.jpg|Alta muzej na otvorenom
File:AltaRockCarvingsFences.jpg|Ograđeno krdo jelena; dokaz pripitomljavanja sobova
File:Alta petroglyphs.jpg|Interakcija čovjeka i soba
file:Alta rock carvings 02.jpg|Brodovi i apstraktni simboli
File:Langfjorden in Alta.jpg|Obala Langfjordena


## Gradovi prijatelji
Alta ima ugovore o partnerstvu s
*  Oulu, Finska

## Reference

## Vanjske veze
* Službena stranica  
* Alta - turistički vodič
* Fotografije Alte 
### Ostali projekti
Arhipelag Vega

**Arhipelag Vega** (norveški: *Vegaøyan*) čini oko 6500 malenih otoka u Nordlandu, tik ispod sjevernog polarnog kruga, čije područje površine 1.037 km² pripada općini Vega, nazvanoj po najvećem otoku arhipelaga. Otok Vega ima promjer od 15 x 15 km s naseljima Gladstad (općinsko središte), Ylvingen i Omnøy, kojima dominira 800 m visoka planina Trolltind na jugu, dok je na sjeveru krajolik tresetišta. Otočje je dobilo ime prema staronordijskoj riječi *veig* što znači "tečni"; vjerojatno zbog mnogih jezera i močvara.

Od većih otoka ističu se Lanan i Skogsholmen, te Hysvær i Sola koji čine rezervat prirode, te utočišta morskih ptica na otocima Lanan, Flovær, Skjærvær i Muddværet.

Pronađeni su dokazi kako su ovi otoci bili naseljeni još u kamenom dobu, prije 10,000 godina, što ih čini najstarijim naseljima u sjevernoj Norveškoj. Prapovijesna naselja su svjedočanstvo ljudske sposobnosti preživljavanja u najoštrijim okolišima kao što je nordijski. Ovi ribari i farmeri su posljednjih 1500 godina uspjeli preživjeti u hladnoj klimi zahvaljujući, danas jedinstvenoj, praksi iskorištavanja paperja sjevernih patki. Zbog toga je ovaj arhipelag upisan na popis mjesta svjetske baštine u Europi 2004. godine.


File:NO 1815 Vega.svg|Položaj arhipelaga Vega u Nordlandu
File:Søla.jpg|Otok Søla
File:Vega-Eidem-Beach-Norway.jpg|Sjeverne patke na plaži otoka Vega
file:Pond at Vikerheia.jpg|Jezero kod Vikerheia, Vega
File:Vegaoyen.jpg|Naselje Vega Oyen na otoku Hysvær


## Vanjske veze

* Službena stranica