HMS Hood (51)

** Hood** (broj plamenca 51) bio je britanski bojni krstaš izgrađen 1918. u brodogradlištu *John Brown & Company* u Clydebanku u Škotskoj. Između dva svjetska rata najveći ratni brod na svijetu. Potopljen je 1941. u bitki u Danskom prolazu nedaleko od Grenlanda, za vrijeme pokušaja proboja na Atlantik njemačkog bojnog broda *[[Bismarck (bojni brod)|Bismarck]]*, što je jedna od ključnih epizoda drugog svjetskog rata na sjevernom Atlantskom oceanu.

Bio je jedini izgrađeni od četiri 1916. godine naručena bojna krstaša klase ''Admiral'' u sklopu interventnog ratnog programa. Iako je nakon bitke kod Jyllanda dizajn znatno prepravljen, ustanovljeno je da i modificirani projekt sadrži znatne limite. Radi toga, i radi informacije da Njemačka nije bila sposobna dovršiti gradnju svojih bojnih krstaša klase ''Mackensen'' kojima je klasa *Admiral* bila namjenjena parirati, radovi na drugom brodu iz serije zaustavljeni su 1917., te je zato *Hood* zadnji izgrađeni britanski bojni krstaš. *HMS Hood* bio je simbol britanske pomorske sile između dva rata i jedan od najslavnijih ratnih brodova u povijesti.

## Historija
### Izgradnja
Povodom gubitka tri britanska bojna krstaša u Jyllandskoj bitci, 5000 tona oklopa nadodano je u projekt s namjerom da ga se zaštiti od 381 mm topova. Ipak, promjene dizajna bile su žurne i manjkave, kombinacija palubnog i bočnog oklopa nije garantirala sigurnost u odnosu na projektile pod određenim kutevima, posebno u odnosu na projektile iz drugog svjetskog rata. Modifikacije su znatno povećale masu što je izazvalo vrlo nisko nadvođe i konstrukciju pod jakim stresom. Unatoč konkretnim apelima da se brod izreže još u navozu, poratna ekonomska situacija nije omogućavala da se izgradi zamjena. Izgradnja preostala 3 broda klase *Admiral* stornirana je 1917. te je započeo razvoj bojnih brodova *N3* i bojnih krstaša *G3*. Porinut je 22. kolovoza 1918. Kuma je bila udovica Admirala Horacea Hooda, koji je zapovijedao 3. eskadrom bojnih krstaša s *[[HMS Invincible (1907)|HMS Invincible]]* - potopljenom u bitki kod Jyillanda, pra-pra-unuka Lorda Hooda po kome je brod nazvan. Nakon opremanja i probnih vožnji uveden je u službu 15. svibnja 1920. pod zapovijedništvom kapetana Wilfreda Tomkinsona, te je postao glavni brod eskadre bojnih krstaša Britanske atlantske flote. Cijena izgranje bila je 6&nbsp;025&nbsp;000 funti .

### Bojni krstaš ili bojni brod

Iako je britanska mornarica *Hood* uvijek označavala kao bojni krstaš, noviji povjesničari, kao Anthony Preston, smatraju da se radilo o brzom bojnom brodu. 1918. godine osoblje američke ratne mornarice u Velikoj Britaniji bilo je vrlo impresionirano Hoodom kojeg su opisali kao brzi bojni brod, te su zagovarali izgradnju sličnih jedinica u SAD-u. *US navy* je nastavio s gradnjom svojih bojnih brodova klase ''South Dakota'' i bojnih krstaša klase ''Lexington'', ali smanjeni glavni pojas oklopa i torpedni lanseri na klasi *Lexington* bili su jasni utjecaj britanskog bojnog krstaša.
 
Pojavom novih klasa bojnih brodova, američke ''Colorado'' i japanske Nagato, naoružanih topovima 406&nbsp;mm, Hoodov oklop postao je neadekvatan. Royal Navy bila je svjesna svih mana u konstrukciji te je radi toga cijeli radni vijek proveo u eskadrama bojnih krstaša.

Unatoč takvoj klasifikaciji *Hood* je između dva rata, od uvođenja u službu do izgrađnje bojnog broda *Bismarck*, bio najveći ratni brod na svijetu, najveći brod britanske ratne mornarice do izgradnje bojnog broda *[[HMS vanguard (1946)|HMS Vanguard]]* 1946., najduži ratni brod do uvođenja u službu japanskog bojnog broda *[[Yamato (bojni brod)|Yamato]]* 1941., te je još uvijek najduži brod ikada u britanskoj ratnoj mornarici. Biti će prestignut najranije 2014., uvođenjem u službu novih nosača aviona klase *Queen Elizabeth*.

## Karakteristike
Pri punom opterećenju *Hood* je težio 47&nbsp;600 t, maksimalna brzina bila je 31 čvor 1920., i 29 čvorova 1941. Motori su razvijali snagu od 113 MW, odnosno 151&nbsp;200 ks.

### Oklop
33% ukupne tonaže odnosilo se na oklop, što je bio veliki postotak među britanskim brodovima, ali mali u odnosu na 40% u njemačkoj i američkoj mornarici. Glavni pojas bio je 305&nbsp;mm debljine, srednji 178&nbsp;mm, i gornji 127&nbsp;mm. Palubni oklop bio je izrađen od čelika povišene čvrstoće: pramčani kaštel 44–51&nbsp;mm, gornja paluba 51&nbsp;mm iznad komora sa municijom - 19&nbsp;mm drugdje, glavna paluba 76&nbsp;mm iznad komora s municijom - 25 drugdje; + 51&nbsp;mm nagib pri dnu glavnog pojasa, donja paluba (pramac i krma) 76&nbsp;mm iznad osovina, 51&nbsp;mm iznad komora s municijom, 25&nbsp;mm drugdje.

76&nbsp;mm oklop na glavnoj palubi ugrađen je pri završnim fazama izgradnje nakon što su testiranja pokazala da topovske granate mogu probiti 51&nbsp;mm oklop. Bilo je predloženo da se novi 76&nbsp;mm oklop proširi na cijelu glavnu palubu te da se radi kompenzacije u opterećenju ukloni zapovjedni toranj i torpedni lanseri, ali ojačane su samo zone iznad komora s municijom.

### Naoružanje
Glavno naoružanje se temeljilo na 8x381 mm topova, po dva u ukupno četiri kule - dometa 27&nbsp;km, 14x(7x2) 102&nbsp;mm protuavionskih topova, 3 osmerocijevna Pom pom 40&nbsp;mm topa i 4x533 mm torpedna lansera. Protuavionska artiljerija sastojala se od 5x4 12,7&nbsp;mm i 5x20 raketnih lansera *Unrotated Projectile*.

## Između dva rata

U međuratnom periodu *Hood* bio je najveći ratni brod na svijetu, vrlo omiljen u britanskom narodu koji ga je nazivao *Mighty Hood* (moćni Hood). Radi svoje slave admiralitet često ga je slao na promotivna putovanja. 1923. - 1924. bio je na svjetskoj turneji zajedno sa *[[HMS Repulse (1916)|HMS Repulse]]* i još nekoliko manjih brodova te je oko 750&nbsp;000 ljudi posjetilo je brod tijekom putovanja. 1929. - 1930. izvedena je veća modernizacija, s još jednom u planu za 1941. Konstantno korištenje bazirano na statusu glavnog broda u floti rezultiralo je znatnom potrošnjom materijala te je krajem 1930-ih bio u relativno lošem stanju koje je između ostaloga sprečavalo plovidbu na maksimalnoj brzini.
 Izbijanje 2. svjetskog rata spriječilo je i renoviranje i moguće povlačenje iz službe.

## Drugi svjetski rat
Od 1936. služio je u Sredozemnoj floti. U lipnju 1939. pridružio se eskadri bojnih krstaša domovinske flote u Scapa Flowu. Po izbijanju rata patrolirao je mora oko Islanda i Farskih Otoka radi osiguranja konvoja i sprečavanja njemačkih rejdera u proboju na Atlantik. U rujnu 1939. pogodila ga je 250&nbsp;kg teška avionska bomba, ali bez većih oštećenja. Kao glavni brod operativne grupacije *"Force H"*, sudjelovao je u razaranju francuske flote kod Mers-el-Kebira srpnja 1940. U kolovozu vraća se u britanske vode radi bitke za Britaniju, tada na vrhuncu intenziteta. Ponovo u eskadri bojnih krstaša, dvaput je poslan u borbu protiv neprijateljskih brodova: 28. listopada protiv džepnog bojnog broda *[[Džepni bojni brod Admiral Scheer|Admiral Scheer]]*, a 24. prosinca na krstaricu *[[Admiral Hipper]]* ali u oba slučaja nije ih uspio pronaći. Siječnja - ožujka 1941. obavljena je modernizacija u Rosythu ali velika prijetnja njemačkih brodova nije omogućavala veće zahvate.

### Bitka u Danskom prolazu
Kada su svibnja 1941. njemački bojni brod *[[Bismarck (bojni brod)|Bismarck]]* i teška krstarica *[[Prinz Eugen]]* isplovili za Atlantik, *Hood* je pod zapovjedništvom kapetana Ralpha Kerra i komandatom grupacije Admiralom Lancelotom Hollandom, zajedno s *[[HMS Prince of Wales (53)|HMS Prince of wales]]*, 2 teške krstarice i 6 razarača poslan da spriječi njihov proboj prije susreta sa savezničkim konvojima. Susreli su se i sukobili 24. svibnja, u Danskom prolazu, između Islanda i Grenlanda.

Admiral Holland nastojao je presjeći put njemačkim brodovima koristeći se podacima sa radara krstarica *[[HMS Suffolk (55)|HMS Suffollk]]* i *[[HMS Norfolk (78)|HMS Norfolk]]*, te je računao da će do sukoba doći po noći za što je britanska mornarica bila posebno uvježbana. Ipak, *Suffolk* i *Norfolk* izgubile su kontakt sa neprijateljem, te su pod ispravnom pretpostavkom da su *Bismarck* i *Prinz Eugen* već prošli prema Atlantiku, i britanski brodovi uputili se u tome smjeru, ali bez razarača koje je Admiral Holland poslao na sjever. U 02:47 24. svibnja 1941. krstarica *Suffolk* javlja da je otkrila neprijateljske brodove, te *Hood* i *Prince of Wales* brzinom od 28 čvorova kreću u presretanje. Ujutro oko 05.30 uspostavljen je vizualni kontakt na udaljenosti od 17,6&nbsp;km. *Hood* prvi otvara vatru, a potom i *Prince of Wales*. 

Zapovjednik njemačke eskadre naredio je da se sva vatra usmjeri na *Hood*. U međusobnoj razmeni vatre pogođeni su i *Hood* i *Bismarck*. Pri pokušaju da povećaju udaljenost između sebe i njemačke grupe, britanski brodovi skreću i izlažu bok neprijateljskoj vatri, te je tada *Hood* pogođen cijelim plotunom. Ogromna eksplozija razara britanski admiralski brod koji tone za samo nekoliko minuta. Od cijelokupne posade spašeno je svega troje ljudi.

Nakon potapanja *Hooda*, britanski je admiralitet svoju cijelokupnu flotu, sve čime je raspolagao na Atlantiku poslao u lov na njemačke brodove. Oštećeni *Bismarck* nastojao se probiti do Bresta ali je potopljen od britanske flote - ili ga je potopila vlastita posada - prije nego se dokopao francuske obale 27. svibnja 1941.

## Istraga
Admiralitet je proveo istragu o potapanju *Hooda* i između nekoliko mogućih scenarija, najvjerovatnijim se smatra da je razaranje bojnog krstaša izazvala *Bismarckova* granata koja je pogodila krmeno skladište sa municijom, a koje je zbog konstrukcijske greške bilo nedovoljno zaštićeno.

## Izvori

## Literatura
* Boris Prikril, *Nevidljivi neprijatelj na Atlantiku*, "Nakladni zavod Znanje" Zagreb, "Otokar Keršovani" Opatija 1985.

## Vanjske veze

* H.M.S. Hood Association 
* HMS Hood na www.maritimequest.com 
* Službena stranica na www.royalnavy.mod.uk