open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
San Pedro (vulkan)

**San Pedro**  (španjolski: *Volcán San Pedro*) je stratovulkan visok 3,020 metara, koji se nalazi na jugozapadu Gvatemale u planinskom masivu Sierra Madre de Chiapas, u Departmanu Sololá.

Vulkan San Pedro sa svojim šumovitim stošcem koji se uzdiže iznad jugozapadnoj strani Jezera Atitlán je najstariji od tri stratovulkana formirana prije nekih 85 000 godina u staroj kalderi Atitlán III. 
Uski 8 km dugi Zaljev Santiago na jezeru, razdvaja istočni bok San Pedra od obronaka Vulkana Tolimán. Plitki krater na sjeverozapadu, djelomično je ispunjen lavom. 

Erozija bujna vegetacija i odsutnost fumarola jasno pokazuju da je stariji od susjednih vulkana Tolimán i Atitlán.

Pretpostavlja se da je posljednju erupciju imao za Pleistocena.

## Izvori

## Vanjske veze

* ''San Pedro''
Estanzuela

**Estanzuela** je općina od 10,896 na jugoistoku Gvatemale u Departmanu Zacapa.

## Geografija

Estanzuela se nalazi na ušću rijeke Grande de Zacapa u Montagvu, svega 5 km sjeverno od svog administrativnog centra Zacape i 141 km od glavnog grada Ciudad Guatemale.

## Historija

Teren današnje općine bio je nenaseljen početkom 18. vijeka, ali uhodano odmorište na karavanskom putu od Atlantika do Pacifika. Negdje oko 1740. se jedna porodica španjolskih kolonista odlučila naseliti. Iz njihove hacijende izraslo je naselje - *Estanzuelita*, koje je službeno osnovano 1769.

Vremenom je ime promjenjeno u Estanzuela, i kao takva je dobila status općine 1825.

## Privreda
Privreda Estanzuele bazira se na poljoprivredi.

## Izvori

## Vanjske veze

* ''Municipalidad de Estanzuela'' (službene stranice)
Santiago Atitlán

**Santiago Atitlán** službeno *San Francisco Panajachel* je općina od 45,709 i grad od 38,100 stanovnika na jugoistoku Gvatemale u Departmanu Sololá.

## Geografija
Santiago Atitlán leži na jugu Jezera Atitlán, u zaljevu Santiago, na nadmorskoj visini od 1,592 m, udaljen 59 km južno od svog administrativnog centra Solole.

Santiago je turistička destinacija zbog jezera i nedalekih vulkana Tolimán i Atitlán

## Historija

Santiago je osnovan nakon što je španjolski konkvistador Pedro de Alvarado zauzeo utvrdu majanskog plemena Zutuhili na otočiću u jezeru. Nakon tog je novo naselje osnovao je franjevački redovnik Gonzalo Méndez 1524.
Zna se da 1585. bio poznat pod imenom *Atitán de la Real Corona*.
Od 1836. ima funkciju sjedišta okružnog suda.

Ekonomija današnjeg grada i općine bazira se na poljoprivredi i turizmu.
## Izvori

## Vanjske veze

* ''Municipalidad de Santiago Atitlán''
Changuinola (rijeka)

**Changuinola** je rijeka na sjeverozapadu Paname duga 110 km.

## Hidrologija
Rijeka izvire na obroncima Masiva Talamanca u Provinciji Bocas del Toro . Od tamo teče prema sjeverozapadu uz velike meandre kroz gustu tropsku prašumu domorodačkog kotora Ngäbe-Buglé i 
Internacionalnog parka La Amistad do Changuinole gdje 5&nbsp;km nizvodno ima ušće u Karipsko more.

Španjolski istraživači su krajem 16. vijeka u rijeci pronašli puno domorodačkih posuda za ispiranje zlata. Odtad o njoj vlada mit da je zlatonosna, zbog tog su je nazvali *Río de la Estrella* (Zvjezdana rijeka) to ime zadržala je do početka 19. vijeka.

Američka kompanija AES - 2011. pregradila je rijeku u gornjem toku branom za hidroelektranu *Chan 1*. Zbog akumulacionog jezera raseljeno je više od 1,000 domorodaca Guajmi. 
To je izazvalo proteste ne samo domorodaca već i ekoloških organizacija, koje smatraju da bi izgradnja planiranih četiri brane ugrozila i Internacionalni park La Amistad.

Pored Changuinole je američka United Fruit Company početkom 20. vijeka u dolini rijeke, podigla puno plantaže banana.

Porječje rijeke prostire se na površini od 3,202 km² po provinciji Bocas del Toro.

## Reference

## Vanjske veze

* ''Ríos de Bocas del Toro''
San Lucas Tolimán

**San Lucas Tolimán** je općina od 32,038 i grad od 17,101 stanovnika na jugoistoku Gvatemale u Departmanu Sololá.

## Geografija
San Lucas Tolimán leži na jugoistoku Jezera Atitlán, udaljen 157 km od glavnog grada Ciudad Guatemale.

## Historija

Pretpostavlja se da je osnovan oko 1540., i da su njegovi prvi stanovnici bili Cakchiquieli, koje je španjolski konkvistador Pedro de Alvarado poveo sa sobom iz Meksika kao saveznike u kampanji na Gvatemalu. Glavni argument za to je ime mjesta -*Toliman*, često u Meksiku, dok su prefiks *San Lukas* (Sveti Luka) dodali Španjolci.

Najstariji dokument o mjestu je iz 1579. od strane tadašnjeg gradonačelnika, u dokumentu iz 1586. koji je napisao franjevački redovnik Alonso Ponce navodi se kao villa. 
Zna se da je krajem 18. vijeka pripadao župi Santiago Atitlán.

Od septembra 1877. godine San Lukas ima status općine.

San Lucas Tolimán je danas administrativno-trgovački centar poljoprivrednog kraja.

## Izvori

## Vanjske veze

* ''Municipalidad de San Lucas Tolimán''
Santo Tomás (vulkan)

**Santo Tomás**  (španjolski: *Volcán Santo Tomás* znan i kao *Pecul* ili *Cerro Zunil*) je stratovulkan visok 3,542 metara, koji se nalazi na jugozapadu Gvatemale u planinskom masivu Sierra Madre de Chiapas, na granici departmana Quetzaltenango - Sololá.

Santo Tomás je danas veliki erodirani stožac sa vrhom pokrivenim kasnokvartarnom andezitskom tefrom.
Fumarole i termalni izvori na njegovim zapadnim padinama, jasno pokazuju da je još uvijek aktivan.

Preko puta kotline prema sjeveroistoku leži Vulkan Santa María. 

Vijugavim grebenom povezan je sa stratovulkanom *Zunil*, koji se nalazi 4,5 km sjeveroistočno, sa kojim formira vulkanski kompleks *Santo Tomás-Zunil*. On ima duž jugozapadnog ruba 4 km široku i 600 metara duboku kalderu -*Tzanjuyub*. 

Na sjevernom boku kaldere i sjeverozapadnim padinama ima nekoliko kupola od dacitsko-riolitske lave. Najmlađa kupola *Cerro Zunil*, posljednji put je eruptirala prije 84,000 godina.

## Izvori

## Vanjske veze
* ''Santo Tomás-Zunil''
Barberena

**Barberena** je općina od 61,764 i grad od 47,093 stanovnika na jugoistoku Gvatemale u Departmanu Santa Rosa.

## Geografija

Barberena se nalazi na trasi Panameričkog autoputa, udaljena 9,5 km sjeveroistočno od svog administrativnog centra Cuilape i 54 km od glavnog grada Ciudad Guatemale.

## Historija

Barberena je izrasla kao selo pod imenom *Corral de Piedra*.
Općina Barberena osnovana je vladinim dekretom 1879.

Dekretima iz 1892. i 1912., dodana su joj sela Pueblo Nuevo i La Vega. 
Nakon potresa koji je razorio Cuilapu, vlada je 1913. odredila da Barberena bude admistrativni centar Departmana Santa Rosa. Tu funkciju obavljala je do 1920., kad se Cuilapa obnovila, nakon tog je administracija vraćena u Cuilapu.

## Izvori

## Vanjske veze

* ''Municipalidad de Barberena'' (službene stranice)
Agua (vulkan)

**Agua** (španjolski: *Volcán de Agua*, što prevedeno znači  *Vodeni vulkan*) je stratovulkan visok 3,760 metara, u Masivu Sierra Madre de Chiapas, u Gvatemalskom departmanu Sacatepéquez .
## Karakteristike i historija
Vulkan se nalazi južno od grada Antigua Guatemala, pored Acatenanga i Fuega koji leže zapadno od njega.

Taj simetrični šumom obrasli vulkan građen od bazalta i andezita je orijentir vidljiv sa svih strana. 
Na njegovom sjeveroistoku nalazi se kružni krater dijametra 280 metara, na sjeverozapadnom boku šest manjih kratera a dva mala stošca na južnom boku.

Nema datiranih holocenskih naslaga tefre niti zabilježenih erupcija. Svoje ime -  Agua, dobio je zbog bujica mulja koje su se 11. septembra 1541. sručile sa njega i razorile Ciudad Vieju, prvu gvatemalsku prijestolnicu koji su osnovali španjolski konkvistadori što je potaknulo osnivanje nove prijestolnice u obližnjoj Antigui.

## Izvori

## Vanjske veze

* ''Agua''
Iximché

**Iximché** je arheološko nalazište iz majanskog postklasičnog peroda, koje se nalazi kod grada Tecpán Guatemala u Departmanu Chimaltenango, 76 km sjeverozapadno od glavnog grada Ciudad Guatemale.

Na nalazištu se nalaze ostatci piramidalnih hramova i nekoliko igrališta za ritualnu igru sa loptom.
## Historija

Iximché je od 1470. do napuštanja 1524. bio prijestolnica majanskog kraljevstva -Cakchiquiel.

Za pretkolumbovskih vremena majanska plemena Cakchiquel i Quiché živjela su zajedno po planinama *Qumarkaja* (današnji Departman Quiché). Nakon niza međusobnih sukoba - Cakchiquieli su podigli svoju prijestolnicu u Iximchéu, na terenu današnjeg Departmana Chimaltenango.

Cakchiquieli su živjeli u tom kraju sve do dolaska španjolskih konkvistadora 1524. godine. Španjolci su nešto sjevernije osnovali svoj grad pod imenom Guatemala, što znači mjesto puno drveća.
Kasnije su dodali Tecpán (palača), tako je ime novog grada značilo *Palača među drvećem*.
Kad se to dogodilo, Kaqchiqueli su se raspršili na druge teritorije, zbog tog se kaže da je Iximché bio posljednja prijestolnica Maja i prva prijestolnica španjolske kolonije.
Španjolci su svoju prijestolnicu koristili samo do 1527., nakon čega su se preselili u dolinu Almolonga gdje su osnovali novi grad koji je danas poznat pod imenom Ciudad Vieja.

Iximché je vremenom postao važno arheološko nalazište, tako da je 1960. proglašen nacionalnim spomenikom. Lokalitet je danas uređen, pored muzeja, parkirališta, tu su i ugostiteljski objekti i igrališta.

## Reference

## Vanjske veze

*''Iximché'' (na portalu Mundo Maya)
Fuego (vulkan)

**Fuego** (španjolski: *Volcán de Fuego*, što prevedeno znači  *Vatreni vulkan*) je stratovulkan u masivu Sierra Madre de Chiapas, na granici Gvatemlskih departmana; Chimaltenango - Escuintla - Sacatepéquez, visok 3,763 metara.
## Karakteristike
Vulkan se nalazi 18 km jugozapadno od grada Antigua Guatemala i jedan je tri stratovulkana koji ga okružuju.

Posljednju erupciju imao je u februaru 2023., zbog nje je evakuirano 10,000 ljudi.
Tokovi lave protezali su se 13 km od kratera, a eksplozije su svaki dan izbacivale užareni materijal 100-400 metara iznad vrha.
### Historija
Fuego snažno eruptira od januara 2002., a aktivan je od 1531. Eksplozije sa emisijama pepela i lave traju od 2018. 

Česte eksplozije koje su trajale od aprila do maja 2022. proizvodile su udarne valove i vibracije koje su potresale krovove i prozore u naseljima pored vulkana. 
Stupovi pepela dizali su uvis 4-5 km, a lava se slijevala gotovo do podnožja.

Između jula 2018. i marta 2019. Fuego je povremeno eksplodirao i izbacivao lavu.

Eruptirao je u januaru 2013. i izbacivao lavu.

Zbog erupcije u septembru 2012. evakuirano je 33,000 ljudi. Erupcije su proizvele emisije pepela koje su bile vidljive u glavnom gradu Ciudad Guatemali, udaljenom 75 km. 
Na dan erupcije dogodio se i potres magnitude 4,2 sa epicentrom 47 km južno od vulkana. 
Eksplozivnoj fazi erupcije prethodilo je izbacivanje 100 m dugog toka lave niz bok.

Erupcija 1974. bila je najveća nakon 1932. oblaci pepela uzdizali su se do 11 km iznad vrha.

## Izvori

## Vanjske veze

* ''Fuego''
Ciudad Vieja

**Ciudad Vieja** (Stari grad) je općina od 41,920 i grad od 32,802 stanovnika na jugu Gvatemale u Departmanu Sacatepéquez.

## Geografija
Ciudad Vieja leži na obroncima Vulkana Agua, udaljen 5 km od Antigue Guatemale ,svog administrativnog centra, i 48 od glavnog grada Ciudad Guatemale.

## Historija

Nedugo nakon što je Pedro de Alvarado u julu 1524. osnovao grad Santiago de Guatemala kod Iximcha., ostavio je svog brata poručnika Jorga Alvarada, da upravlja gradom i kolonijom. Za njegova puta u Španjolsku, Jorge je nešto prije opće pobune Cakchiquiela odlučio premjestiti grad na drugo sigurnije mjesto, koje je lakše braniti. Odabrao je dolinu Almolonga, u podnožju Vulkana Agua, pa je preseljenje obavljeno u novembru 1527.

Tako je nastala Ciudad Vieja, kao druga prijestolnica kolonije i nastavak prvog grada - *Santiaga de Guatemala*.

Velika katastrofa pogodila je grad 11. septembra 1541., kod se bujica mulja sjurila sa Agva i zatrpala ga. U toj nesreći poginulo je nekoliko stanovnika, među njima i supruga guvernera. Zbog tog su se preplašeni stanovnici odlučili preseliti. Izabrali su nedaleku dolinu Panchoy, i preselili se u oktobru 1541. Tako je nastala Antigua Guatemala. Već u martu 1543. održana je sjednica gradskog vijeća.

Napuštena Ciudad Vieja se vremenom obnovila novim stanovnicima, pa je sredinom 19. vijeka dobila status općine i administrativnu funkciju.

## Izvori

## Vanjske veze

* ''Municipalidad de Ciudad Vieja'' (službene stranice)
Rudnici u Tarnovskoj gori

**Rudnik u Tarnovskoj gori** nalazi se u Gornjoj Šleziji, u jednom od glavnih rudarskih područja centralne Evrope, južna Poljska. Sastoji se od podzemnog rudnika sa tunelima, oknima, galerijama i drugim karakteristikama vodoprivrednog sistema i danas predstavljaju ostatke rudarske industrije srebra, olova i cinka. 

Područje Tarnovske gore poznato je po bogatstvu olovne rude pod nazivom galena, iz koje se takođe dobiva srebro i cink. Od 16. vijeka postaje jedan od vodećih industrijskih centara u istočnoj Evropi. Period procvata trajao je do kraja 16. vijeka. U 17. vijeku ruda se počela vaditi na većim dubinama što je stvaralo probleme sa vodom koja je plavila rudnik. Uskoro je počeo Tridesetogodišnji rat i proizvodnja je stala. U 18. vijeku Šlezija je postala dio Pruskog carstva. 

Godine 1776. vlasnici rudnika su posjetili najveće engleske industrijske centre, koji su u drugoj polovini 18. vijeka bili predvodnik evropske industrije. Tamo su naučili principe rada rudnika uglja, koksare, upotrebu parnih mašina, izgradnju vodenih kanala i otvora za drenažu rudarskih iskopa. Rudnik je uspješno radio do 1913. god. kada je zatvoren zbog iscrpljivanja rude galenata. Četiri vijeka rudari su iskopali preko 20.000 okna i preko 150 kilometara podzemnih koridora.

## Svjetska baština
Predsjednik Poljske je 2004. godine proglasio rudnik istorijskim spomenikom. Od 2006. godine dio je rute šleskih industrijskih spomenika. Rudnik je 2014. godine postao dio Evropske rute industrijskog naslijeđa.

Rudnik u Tarnovskoj gori je 2017. godine upisan na UNESCO-ov popis mjesta svjetske baštine tokom zasjedanja u Krakovu.

Najveći dio rudnika se nalazi pod zemljom, dok se na površini nalaze ostaci šahtova i gomila otpada, kao i ostaci parne pumpne stanice iz 19. stoljeća. Elementi vodoprivrednog sistema, koji se nalaze pod zemljom i na površini, svjedoče o stalnim naporima tokom tri vijeka da se isuši podzemna eksploatacija i da se suvišna voda iz rudnika koristi za snabdijevanje gradova i industrije. 


File:Tarnowskie Góry, Kopalnia srebra - fotopolska.eu (339198).jpg|Tarnovska gora, rudnik srebra
File:Kociol parowy lokomobilowy typ Ln2 skansen kopalniatg 20070627.jpg|Parna lokomotiva za kopanje rude
File:Tarnowskie Góry, Skansen Maszyn Parowych - fotopolska.eu (220538).jpg|Parna mašina za kopanje
File:Podziemia-ciekawostki ! 39.JPG


## Izvori
Tecpán Guatemala

**Tecpán Guatemala**  ili samo **Tecpán** je općina od 112,864  i grad od 34,519 stanovnika na jugu Gvatemale u Departmanu Chimaltenango.

## Geografija

Tecpan se nalazi na trasi Panameričkog autoputa, udaljen 76 km sjeverozapadno od glavnog grada Ciudad Guatemale.

## Historija

Tecpán je bio važan za historiju Guatemale jer je bio poprište španjolske kolonizacije. Nakon što je porazio Quiché, konkvistador Pedro de Alvarado je sa vojskom krenuo prema Iximchu prijestolnici Cakchiquiela, gdje su ga 25. jula 1524. primili sa strahom i poštovanjem. 
Alvarado je pored nje osnovao svoju prijestolnicu - *Villa de Santiago de los Caballeros* (današnji Tecpán).

Po Cakchiquelovskim analima izgleda da je Alvarado, bio uzrok njihove kasnije pobune, jer je od njihovog kralja tražio svako malo još više zlata i plemenitih metala.

Oni su isprva otišli iz svog grada, a nakon deset dana od njihova bijega, Alvarado ih je počeo tretirati kao neprijatelje i od septembra 1524. otvoreno zaratio sa njima.

Kad je Alvarado otputovao u Španjolskuza ostavio je svog brata poručnika Jorga Alvarada, da upravlja gradom i kolonijom. 
Jorge je nešto prije opće pobune Cakchiquiela odlučio premjestiti grad na drugo sigurnije mjesto, koje je lakše braniti. 
Odabrao je dolinu Almolonga, u podnožju Vulkana Agua, pa je u novembru 1527. preselio novu prijestolnicu, koja je danas poznata pod imenom -Ciudad Vieja.

Stara prijestolnica Iximché je 1931 proglašena nacionalnim spomenikom.

Današni Tecpan je grad tekstilne industrije, sa predionicama pamuka i vune.

## Izvori

## Vanjske veze

* ''Municipalidad de Tecpán'' (službene stranice)
Rosa od Lime

**Rosa od Lime** ili prevedeno **Ruža od Lime** (Lima, 20. april 1586. - Lima, 30. august 1617.) bila je dominikanska redovnica koja se pročula svojom pokorom i proslavila kao prva svetica iz Latinske Amerike.

## Biografija
Rođena je kao *Isabel Flores de Oliva* u mnogobrojnoj porodici španjolskog nižeg plemića.

Još kao djevojčica bila je jako pobožna i radišna, dane je provodila u molitvi i vezu, kojim je pomagala svojoj porodici da se prehrani.
Nakon što je pročitala hagiografiju Katarine Sijenske odlučila se da će kao i ona svoj život posvetiti vjeri i Bogu.
I pored svih nagovaranja roditelja odbijala je da se uda, zbog tog je čak i odrezala kosu da bi bila što neprivlačnija i tako odbila prosce.

Sa dvadeset godina ušla je u red dominikanaca trećoredaca u kom se istakla asketskim životom i pokorom. 
Stalno je postila, na glavi je nosila metalnu krunu sa šiljcima (prikrivenim ružama) i teški željezni lanac oko struka. 
Kako bi patila kao Isus sama je napravila postelju, od krhotina stakla, kamenčića i trnja.

Nakon njezine smrti navodno su se dogodila brojna čudesa. Blaženom ju je proglasio papa Klement IX, 1667., a sveticom prvi papa iz Latinske Amerike Klement X. 1671.

Blagdan joj se slavi 30. augusta, a insignija joj je kruna od ruža.

## Reference

## Vanjske veze

* ''St. Rose of Lima'' (na portalu Encyclopaedia Britannica)
Majanski jezici

**Majanski jezici** (ISO 639-3) je . je ime za jezičnu porodicu domorodačkih indijanaca koji se danas govore u 
južnom Meksiku, Gvatemali i Belizeu, a nekad su se govorili i po zapadnom Hondurasu i zapadnom Salvadoru.

## Historija

Prvi koji su se odvojili od Proto majanskog bili su Huastecanski jezici, sastavljeni od izumrlih jezika Huastec i Chicomuceltec. Sljedeći koji su se odvojili su Jukatanski jezici (Lacandon, Itzá, Mopan) kojim su govorili Maje sa Jukatana.
Zatim se odvojila velika grupa Cholan-Tzeltalan; Kanjobalan, Kičenski jezici, Mamejski jezici.

Tako da su Majanski jezici imali ukupno 31 jezika.

Najmanje od 300 do 200. pne. pa sve do kraja 17. vijeka Maje su koristili hijeroglifski sistem pisma koji nije dešifriran sve do sredine 20. vijeka. 
Dešifriranje je radikalno promijenilo znanje o Civilizaciji Maya i shvaćanja da su glavni nositelji klasičnog majanskog perioda bili govornici jezične podgrupe Cholan-Tzeltalan, koji su imali značajan utjecaj na druge majanske jezike ali i na susjedna plemena koji nisu bili Maje.

## Reference

## Vanjske veze
*''Mayan languages'' 
*''Majanski jezici''
Zutuhilski jezik

**Zutuhilski jezik** ili **Tz'utujil** (ISO 639-3) je jezik iz porodice Majanskih jezika kojim govore domorodački Zutuhili na jugozapadu Gvatemale.

Prema popisu iz 2002. njime se služi 60,000 govornika koji žive u Departmanu Sololá južno od Jezera Atitlán. 
Zutuhilski ima dva dijalekta; istočni i zapadni.

## Karakteristike

Zutuhilski jezik je sličan jezicima kojima govore susjedni majanski Kaqchikeli i Quiché.

I Zutuhili se kao i susjedni majanski narodi, bave se poljoprivredom i uzgajaju osnovne usjeve; kukuruz, grah i tikve, od domaćih životinja drže ovce, svinje i perad.

Postoji standardna ortografija za Zutuhilski koju je razvila Gvatemalska akademija majanskih jezika (Academia de Lenguas Mayas de Guatemala) i odobrila Gvatemalska vlada.

## Reference

## Vanjske veze

*''Tz'utujil''
Acajutla

**Acajutla** je općina od 58,846 i lučki grad od 25,237 stanovnika na jugozapadu Salvadora u Departmanu Sonsonate.

## Geografija
Acajutla leži duž obale Tihog oceana, udaljena 19 km jugozapadno, od svog administrativnog centra Sonsonate i 84 km  od glavnog grada San Salvadora.

## Historija

Španjolski konkvistador Pedro de Alvarado - 1525. krenuo je u kampanju za zauzimanje Pipilskih krajeva sa 100 konjanika, 150 vojnika i oko 5,000 indijanskih savezničkih ratnika.
Nakan zauzimanja osnovana je Acajutla koja je isprva bila garnizon koji je trebao osigurati kontrolu indijanaca, Tokom 16. vijeka izrasla je kao luka za kakaovac.
Početkom 19. vijeka izgrađena je nova luka - Puerto Nuevo.

U novembru 1831. luka Acajutla je dekretom Savezne Republike Centralne Amerike proglašena je glavnom državnom lukom, ali je taj položaj izgubila na račun luke La Libertad -1835.

Željeznička pruga do Sonsonate dovršena je 1882.

Snažan uragan 1934., teško je oštetio grad i pobio nekoliko stanovnika.
Grad se do 1962. oporavio i nakupio 3,343 stanovnika, a u sljedeće dvije godine, zahvaljujući rastu industrije i prometa u luci narastao na 6,000 stanovnika.

Acajutla je 1953. dobila status naselja, u julu 1966. dobila je status ville i konačno u februaru 1967. status grada.

## Privreda
Danas je Acajutla najveća luka Salvadora iz koje se izvozi kava, šećer i balzam (smola za kozmetiku). 
Acajutla je i industrijski grad sa rafinerijom nafte, tvornicom umjetnih gnojiva i tvornicama ribljih konzervi.

Pored grada nalaze se ljetovališta pa je i turistička destinacija.

## Izvori

## Vanjske veze

* ''Alcaldia Municipal de Acajutla'' (službene stranice)
Departmani Salvadora

**Departmani Salvadora** (španjolski: *Departamentos de El Salvador*) kojih ima 14, su administrativne jedinice prvog nivoa 
lokalne samouprave na koje je Salvador od 20. vijeka administrativno podjeljen.

Departmani se dalje dijele na općine (Municipios) kojih danas ima 262.
 
## Lista departmana

## Izvori

## Vanjske veze

* ''Departments of El Salvador''
Acatenango

**Acatenango** (španjolski: *Volcán de Acatenango*) je stratovulkan visok 3,976 metara, u Masivu Sierra Madre de Chiapas, u Gvatemalskom departmanu Sacatepéquez.
## Karakteristike
Vulkan se nalazi zapadno od grada Antigua Guatemala, sjeverno od svog blizanca Vulkana Fuego.

### Historija
Po tefri *Chocoyos* iz kaldere *Atitlán*, pretpostavlja se da je Acatenango nastao prije 85,000 godina.
Predak današnjeg  Acatenanga urušio se na jugu negdje prije 43,000 godina, formirajući *La Democraciu* sloj lave, koji pokriva široko područje pacifičke obalne ravnice. 
Uzdizanje  *Yepocape* sjevernog vrha Acatenanga, zbilo se negdje prije 20,000 godina, nakon tog je počeo rast južnog i najvišeg stošca - *Pico Central* (znanog i kao Pico Mayor). 

Prve dobro dokumentirane erupcije dogodile su se od 1924. do 1927., ali se pretpostavlja da su se vjerojatno i ranije dogođale. Osnova za to je zapis izvjesnog Francisca Vasqueza iz 1690., u kom piše da se iz njega dimilo 1661. ali bez buke.

## Izvori

## Vanjske veze

* ''Acatenango''
Sonsonate (departman)

**Sonsonate** (španjolski: *Departamento de Sonsonate*) je jedan od 14 departmana na koji je Salvador administrativno podjeljena.

## Karakteristike

Sonsonate se nalazi na jugozapadu zemlje, udaljen 65 km od glavnog grada San Salvadora.
Sa sjevera graniči sa Departmanom Ahuachapán, sa istoka sa Departmanom La Unión, na jugu sa Departmanom Santa Ana i na zapadu sa Tihim oceanom.

Departman ima površinu od 1,226 km², na kojoj je 2022. živilo 520,778 stanovnika.

## Administrativna podjela
Sonsonate je podjeljen na 16 općina (španjolski: *municipalities*), a to su; Acajutla, Armenia, Caluco, Cuisnahuat, Izalco, Juayua, Nahuizalco, Nahulingo, Salcoatitán, San Antonio del Monte, San Julián, Santa Catarina Masahuat, Santa Isabel Ishuatán, Santo Domingo de Guzmán, Sonsonate i Sonzacate.

Administrativni centar departmana je grad Sonsonate koji ima 49,129 stanovnika

## Historija
Departman Sonsonate je osnovan u junu 1824.

## Izvori

## Vanjske veze

* ''Gobernación Departamental de Sonsonate''
Sonsonate

**Sonsonate** je općina od 58,846 i grad od 49,129 stanovnika na jugozapadu Salvadora u Departmanu Sonsonate u kom je administrativni centar.

## Geografija
Sonsonate leži na rijeci Sensunapan, udaljen 64 km zapadno od glavnog grada San Salvadora i 19 km od luke Acajutla na Pacifiku.

## Historija

Sonsonate je nastao 1552. pod imenom *Villa del Espíritu Santo*, kao selo od nekoliko kuća i skromnom crkvom.
Službeno je osnovan u maju te godine, kad je posvećena crkva sv. Trojstva.

Za kolonijalnog perida postao je centar velikih hacijendi kakaovca.

Od 1770. je sjedište župe, a od septembra 1821. više nije bio dio Španjolskog kolonijalnog carstva već dio Gvatemale. 
Tek od 1823. je dio Salvadora, u kom je u aprilu 1824. kao *Santísima Trinidad* dobio status grada. 
Nešto kasnije u junu 1824. kad je osnovan Departman Sonsonate postao je njegov administrativni centar.

Jedno kraće vrijeme od oktobra 1833. do juna 1834. bio je prijestolnica Savezne Republike Centralne Amerike, to je prestao biti kad je aministracija preseljena u San Salvador.

Željeznička pruga do luke Acajutla dovršena je 1882..

## Privreda
Sonsonate je danas trgovačko-industrijski centar stočarsko-ratarskog kraja koji proizvodi; tropsko, voće, kavu i velike
količine koža.

## Izvori

## Vanjske veze

* ''Alcaldia Municipal de Sonsonate'' (službene stranice)
Sensunapan

**Sensunapan** (španjolski: *Río Sensunapan*, je rijeka na jugozapadu Salvadora duga 16 km.

## Hidrologija

Sensunapan izvire na obroncima Masiva Sierra Madre de Chiapas na terenu Općine Juayua. Od tamo teče prema jugu preko grada 
Sonsonate do ušća u Pacifik kod luke Acajutla (plaža Limon).

Sensunapan je najveća rijeka u Departmanu Sonsonate, 64% njenih voda koristi se za navodnjavanje.
Na rijeci je firma Sensunapan S.A. - 1998. podigla malu hidroelektranu kod Nahuizalca, 2015. najavila je da će podići joj jednu hidroelektranu. To je izazvalo velike proteste kod lokalnog stanovništa, jer se na tom terenu nalaze njihova svetišta, a posjekli bi i dosta šuma. Zbog tog je ministarstvo projekt zasad odgodilo.

## Reference

## Vanjske veze
* ''Sensunapan River'' (na portalu Mapcarta)
Ahuachapán (departman)

**Ahuachapán** (španjolski: *Departamento de Ahuachapán*) je jedan od 14 departmana na koji je Salvador administrativno podjeljena.

## Karakteristike

Ahuachapán se nalazi na krajnjem jugozapadu zemlje..
Sa sjevera graniči sa Departmanom Santa Ana, sa istoka sa Departmanom Sonsonate, na jugu sa Tihim oceanom i na zapadu sa Gvatemalom.

Većina stanovnika su mestici, ali postoji i značajan broj domorodačkih Indijanaca. Ahuachapán je jedan od 
najsiromašnijih departmana u Salvadoru. Brojni stanovnici nemaju pitku vodu i struju.

Departman ima površinu od 1,240 km², na kojoj je 2022. živilo 375,796 stanovnika.

## Administrativna podjela
Ahuachapán je podjeljen na 12 općina (španjolski: *municipalities*), a to su; Ahuachapán, Apaneca, Atiquizaya, Concepción de Ataco, El Refugio, Guaymango, Jujutla, San Francisco Menéndez, San Lorenzo, San Pedro Puxtla, Tacuba i Turín.

Administrativni centar departmana je grad Ahuachapán koji ima 63,981 stanovnika

## Historija
Departman Ahuachapán je osnovan u februaru 1869.

## Izvori

## Vanjske veze

* ''Gobernación Departamental de Ahuachapán''
Ahuachapán

**Ahuachapán** je općina od 135,325  i grad od 63,981 stanovnika na jugozapadu Salvadora u Departmanu Ahuachapán u kom je administrativni centar.

## Geografija

Ahuachapán je udaljen 100 km zapadno od glavnog grada San Salvadora.

## Historija

Za španjolske kolonijalne vlasti bio je znan po svom indijanskom imenu - *Güeciapam*.
Prije nego što je dobio status ville 1823., prezvan je u - Agüecha.

Kad je 1862. dobio status grada ime mu je promjenjeno u *Ahuachapán*. Od februara 1869 je i administrativni centar Departmana.

Današni Ahuachapán je trgovačko-industrijski centar u kom se proizvodi tekstil, građevinski materijal, prži i pakira kavaa.

U Salvadoru je poznat po geotermalnoj elektrani podignutoj 1975. godine i po brojnim termalnim izvorima i termama.

## Izvori

## Vanjske veze

* ''Alcaldia de Ahuachapán'' (službene stranice)
Santa Ana, El Salvador

**Santa Ana** je općina od 277,264  i grad od 204,340 stanovnika na sjeverozapadu Salvadora u Departmanu Santa Ana u kom je administrativni centar.

## Geografija
Santa Ana se nalazi u kotlini Masiva Sierra Madre de Chiapas, na nadmorskoj visini od 665 metara, na trasi 
Panameričkog autoputa, udaljena 62 km sjeverozapadno od glavnog grada San Salvadora.

### Atrakcije i znamenitosti
Vulkan Santa Ana nalazi se 16 km jugozapadno od grada, a Jezero Coatepeque 18&nbsp;km jugoistočno. 
Ruševine majanske Chalchuape nalaze se 14 km zapadno od grada.

U samom gradu najveća znamenitost je gotička katedrala El Calvario. 

## Historija

Santa Ana je nastala za pretkolumbovskih vremena kao naselje majanskih Pipila - **Sihuatehuacán**, što je značilo *Grad svećenica*.
Nakon što su ga španjolski konkvistadori zauzeli, tadašnji gvatemalski biskup Bernardino de Villalpando, podigao je 1569. svetište Santa Ana, pa se odtad mjesto počelo zvati *Santa Ana la Grande*.

Sve do 1821. bio je dio španjolskog kolonijalnog carstva, tad je postao dio države Salvador unutar 
Savezne Republike Centralne Amerike.

Dekretom iz maja 1835. postao je administrativni centar Departmana Sonsonate.

Nakon raspada Savezne Republike Centralne Amerike, započeo je period političkih i ekonomskih previranja u kom su
dominirali veleposjednici.

Grad je postao vijest dana kad su ga početkom 1981. napale gerilske jedinice ljevičarske 
Nacionalne oslobodilačke fronte Farabundo Martí.
Njihova ofenziva nastavila se i tokom 1980-ih i prouzročile veliku štetu Santa Ani..

Santa Ana je kao drugi po veličini u zemlji od 1982. i univerzitetski grad.
## Privreda
Santa Ana je grad prehrambene, kožne, drvne i tekstilne industrije.
Poznat je po destilerijima i kavi, u njemu se nalazi jedan od najvećih mlinova za kavu na svijetu El Molino.

## Izvori

## Vanjske veze

* ''Alcaldía Municipal de Santa Ana'' (službene stranice)
Santa Ana (vulkan)

**Santa Ana** (španjolski: *Volcán de Santa Ana*, znan i kao *Ilamatepec*) je stratovulkan visok 2,381 metara, u Masivu Sierra Madre de Chiapas, u departmanu Santa Ana.
## Karakteristike
Vulkan se nalazi 16 km jugoistočno od grada od Santa Ana.

Posljednja erupcija zabilježena je u martu oktobru 2005., tad se kratersko jezero na vrhu pomaknulo prema zapadu i potopilo glavno polje fumarola. 

Oblaci pare povremeno su se dizali 200 metara iznad vulkana, a dnevni tok sumpornog dioksida bio je između 500 i 1000 tona.
Seizmička aktivnost bila je relativno mala, ali je izdat crveni alarm za pojas unutar 5 km od kratera.
### Historija
Dokumentirane su erupcije; 1954., 1904., 1884., 1879. i 1576.

## Izvori

## Vanjske veze

* ''Santa Ana''
Coatepeque

**Coatepeque** (španjolski: *Lago de Coatepeque*) je kratersko jezero u Salvadoru, koje se nalazi sjeverozapadu zemlje u Departmanu Santa Ana.

Jezero se nalazi 18 km južno od grada Santa Ana, na nadmorskoj visini od 745 metara, 
Ime -*Coatepeque* znači Brdo zmija na nahuatlanskom.

Oko jezera živi više od 20.000 ljudi, a mjesečno ga posjeti u prosjeku 5,000 turista.

## Karakteristike i historija

Jezero ima površinu od 25,3 km², maksimalno je duboko 115 metara. 
Dugo je oko 10 (sjever-jug) i široko do 7 km (istok-zapad).  
Vodom ga pune kiše i podzemni izvori, a odljeva se ponornicama.

Na  južnom kraju jezera postoji otok Isla del Cerro ili Teopán ostatak kupole od lave.
Jezero je nastalo nakon niza erupcija između 72 000 - 51 000 godina, kad se urušila grupa stratovulkana istočno od Vulkana Santa Ana.
Tako je nastala kaldera radiusa 20 km i duboka oko 2&nbsp;km, i započeo dugi proces formiranja jezera.

Duž rubova jezera postoje brojni termalni izvori, ali nema nikakvih podataka o nekim novim erupcijama.

## Reference
 
## Vanjske veze

* Coatepeque ''Lake Petén Itzá''
Filmski projektor

**Filmski projektor** ili **kinoprojektor** opto-mehanički je uređaj za prikazivanje filma (pokretnih slika) na platno. Većina optičkih i mehaničkih elemenata, osim rasvetnih i zvučnih uređaja, prisutna je u filmskim kamerama. Moderni filmski projektori su posebno izrađeni video projektori.

## 3D Projektor
3D filmovi su filmovi napravljeni da daju iluziju trodimenzionalne čvrstoće, obično uz pomoć posebnih naočara koje gledaoci nose. U nekom su obliku postojali od 1915. godine, ali su u velikoj meri potisnuti u filmskoj industriji zbog skupog hardvera i procesa potrebnih za proizvodnju i prikazivanje 3D filma te nedostatka standardiziranog formata za sve segmente zabavna industrija.

## Napomene
Chalatenango (departman)

**Chalatenango** (španjolski: *Departamento de Chalatenango*) je jedan od 14 departmana na koji je Salvador administrativno podjeljena.

## Karakteristike

Chalatenango se nalazi na sjeveru zemlje. Sa sjevera graniči sa Hondurasom, sa zapada sa Departmanom Santa Ana, sa istoka i jugoistoka sa Departmanom Cabañas i sa juga sa departmanima La Libertad, San Salvador 
i Cuscatlán.

Departman ima površinu od 2,017 km², na kojoj je 2022. živilo 210,845 stanovnika.

## Administrativna podjela
Chalatenango je podjeljen na 33 općina (španjolski: *municipalities*), a to su; Agua Caliente, Arcatao, Azacualpa, Chalatenango, Citalá, Comalapa, Concepción Quezaltepeque, Dulce Nombre de María, El Carrizal, El Paraíso, La Laguna, La Palma, La Reina, Las Vueltas, Nombre de Jesús, Nueva Concepción, Nueva Trinidad, Ojos de Agua, Potonico, San Antonio de la Cruz, San Antonio Los Ranchos, San Fernando, San Francisco Lempa, San Francisco Morazán, San Ignacio, San Isidro Labrador, San José Cancasque, San José Las Flores, San Luis del Carmen, San Miguel de Mercedes, San Rafael, Santa Rita i Tejutla.

Administrativni centar departmana je grad Chalatenango koji ima 16,976 stanovnika

## Historija
Departman Chalatenango je osnovan u februaru 1855.

## Izvori

## Vanjske veze

* ''Departamento de Chalatenango''
Chalatenango

**Chalatenango** je općina od 32,272 i grad od 16,976 stanovnika na sjeveru Salvadora u Departmanu Chalatenango u kom je administrativni centar.

## Geografija
Chalatenango se prostire duž rječice Tamulasco, udaljen 76 km sjeveroistočno od glavnog grada San Salvadora.
## Historija

Za pretkolumbovskih vremena u tom kraju živjelo je pleme Lenca, koji su svoj kraj zvali Chalatenango, što znači *dolina vode i pijeska*. 
Kad su sredinom 16. vijeka Španjolci zavladali tim krajem imali su svega 100 ljudi. Kao vjerni katolici mjesto su prezvali u *San Juan Chalatenango*, stavivši na prvo mjesto Ivana Krstitelja. Mjesto je 1740. imalo oko 125 stanovnika, do 1770. broj se popeo na 325 [Indijanaca i 250 Španjolaca.

Od [1786. San Juan Chalatenango je  lokalni administrativni centar, a od 1801. ima sajam koji je trebao unaprijediti prodaju indiga, robe od koje se u to vrijeme živilo.

Chalatenango je 1831. dobio status ville, zbog sudjelovanja njegovih stanovnika u borbama za nezavisnost. 
Kad je u februaru 1855. osnovan Departman Chalatenango, općina Chalatenango je odabrana za njegov administrativni centar.

Nakon tog je u januaru 1871. dobio status grada.

Chalatenango je 1980-ih bio jedno od glavnih uporišta gerilaca ljevičarske Nacionalne oslobodilačke fronte Farabundo Martí, pa je i poprilično stradao u borbama gerilaca i vojske.
## Privreda
Chalatenango je administrativno-trgovački centar ratarskog kraja koji proizvodi pšenicu, šećernu trsku, kasavu, sisal, indigo, kavu i voće.

Grad ima i nešto lake industrije, grnčarija, užad, prerada indiga.
U Salvadoru je poznat po *Sajmu poljoprivrede* koji ima tradiciju od 19. vijeka.

## Izvori

## Vanjske veze

* ''Alcaldía Municipal de Chalatenango''
The Super Mario Bros. Movie

***Super Mario braća: Film*** () je predstojeći računarsko-animirana fantastična i avanturistička filmska komedija. Temelji se na franšizi video-igara *[[Mario (franšiza)|Mario]]* koju je objavio Nintendo. Treća je filmska adaptacija ove franšize, posle anime filma *Super Mario braća: Veliko spašavanje princeze Pič* (1986) i igranog filma *Super Mario braća* (1993). Početak prikazivanja u bioskopima zakazan je za 5. april 2023. godine u Sjedinjenim Američkim Državama i 28. aprila u Japanu, odnosno 6. aprila u Srbiji.

U Srbiji je prikazan pod naslovom ***Super Mario braća: Film***, a u Hrvatskoj pod naslovom ***Super Mario Bros. Film***.

## Glasovne uloge

## Izvori

## Vanjske veze
* 
* 
* 
*
Santa Ana (departman)

**Santa Ana** (španjolski: *Departamento de Santa Ana*) je jedan od 14 departmana na koji je Salvador administrativno podjeljena.

## Karakteristike

Santa Ana se nalazi na krajnjem sjeverozapadu zemlje.
Sa sjevera graniči sa Hondurasom i Gvatemalom, sa istoka sa departmanima Chalatenango i La Libertad, na jugu sa Sonsonateom i Ahuachapánom i na zapadu sa Gvatemalom.

Departman ima površinu od 2,023 km², na kojoj je 2022. živilo 602,636 stanovnika.

## Administrativna podjela
Santa Ana je podjeljena na 13 općina (španjolski: *municipalities*), a to su; Candelaria de la Frontera, Chalchuapa, Coatepeque, El Congo, El Porvenir, Masahuat, Metapán, 
San Antonio Pajonal, San Sebastián Salitrillo, Santa Ana, Santa Rosa Guachipilín, Santiago de la Frontera i Texistepeque.

Administrativni centar departmana je grad Santa Ana koji ima 204,340 stanovnika

## Historija
Departman Santa Ana je osnovan u januaru 1855. nakon razdvajanja dotadašnjeg Departmana Sonsonate.

## Izvori

## Vanjske veze

* ''Departamento de Santa Ana''
La Libertad (departman)

**La Libertad** (španjolski: *Departamento de La Libertad*) je jedan od 14 departmana na koji je Salvador administrativno podjeljena.

## Karakteristike

La Libertad se nalazi u sredini zemlje. Sa sjevera graniči sa sa Departmanom Chalatenango, 
Hondurasom, sa zapada sa departmanima Santa Ana i Sonsonate,  sa istoka sa San Salvadorom i La Pazom i sa juga sa Tihim oceanom.

Departman ima površinu od 1,653 km², na kojoj je 2022. živilo 830,976 stanovnika.

## Administrativna podjela
La Libertad je podjeljen na 22 općina (španjolski: *municipalities*), a to su; Antiguo Cuscatlán, Chiltiupán, Ciudad Arce, Colón, Comasagua, Huizúcar, Jayaque, Jicalapa, La Libertad, Santa Tecla, Nuevo Cuscatlán, San Juan Opico, Quezaltepeque, Sacacoyo, San José Villanueva, San Matías, San Pablo Tacachico, Talnique, Tamanique, Teotepeque, Tepecoy i Zaragoza.

Administrativni centar departmana je grad Santa Tecla koji ima 23,103 stanovnika
 
## Historija
Departman La Libertad je osnovan 28. januara 1865.

## Izvori

## Vanjske veze

* ''Alcaldía Municipal La Libertad''
Santa Tecla

**Santa Tecla** je općina od 41,321 i grad od 23,103 stanovnika u sredini Salvadora u Departmanu La Libertad u kom je administrativni centar.

## Geografija
Santa Tecla se prostire na južnim obroncima vulkana San Salvador, na trasi Panameričkog autoputa, udaljena od centra glavnog grada San Salvadora svega 11 km zapadno. Tako da je zapravo spojena u jednu urbanu cjelinu.

## Historija
Grad je osnovan 8. augusta 1854. dekretom predsjednika José María de San Martína pod imenom **Nueva San Salvador**, sa namjerom da zamijeni prijestolnicu San Salvador, koji je bila ozbiljno oštećena u potresu. Iste godine dobio je i status grada.

Međutim je 1858. vlada odustala od projekta preseljenja, što nije spriječilo razvoj novog grada koji je postao prosperitetni centar za proizvodnju kave, i danas je jedan od najuzornijih  gradova u zemlji. Ime mu je promjenjeno u *Santa Tecla* - 2003., promjena je postala službena u januaru 2004.

## Izvori

## Vanjske veze

* ''Alcaldía Municipal de Santa Tecla''
San Salvador (vulkan)

**San Salvador** (španjolski: *Volcán de San Salvador* je stratovulkan visok 1,893 metara, u Masivu Sierra Madre de Chiapas, u departmanu La Libertad.
## Karakteristike
Vulkan se nalazi 4 km sjeveroistočno od glavnog grada San Salvadora.

U augustu 1999. je nekoliko seizmografskih stanica, zabilježilo nekoliko vulkansko-tektonskih događaja 5 km od kratera. 
Lokalni naučnici istražili su fumarole, ali ništa nenormalno nije pronađeno.
## Historija
Dokumentirane su erupcije; 1917. (od juna do novembra), 1658. i 1575.
## Izvori

## Vanjske veze

* ''San Salvador''
Nacionalna oslobodilačka fronta Farabundo Marti

**Nacionalna oslobodilačka fronta Farabundo Marti** (španjolski: *Frente Farabundo Martí para la Liberación Nacional*, akronim: **FMLN**) je gerilska organizacija koja je postala legalna politička partija u Salvadoru na kraju građanskog rata - 1992. Krajem te iste dekade FMLN je postao jedna od istaknutijih političkih snaga u zemlji.
## Historija
FMLN je osnovan 10. oktobra 1980. kao paravojno krilo Demokratske revolucionarne fronte (Frente Democrático Revolucionario; FDR), koalicije opozicionih političkih grupa koje je podržavala Kuba. Tokom 1980-ih njeni su članovi inicirali i sudjelovali u teškim borbama sa jedinicama salvadorske vojske i policije koje su s druge strane primale veliku pomoć od Sjedinjenih Američkih Država. U novembru 1989. FMLN je pokrenuo veliku ofenzivu na niz 
gradova u zemlji, uključujući i glavni grad San Salvador. Silina napada iznenadila je vojsku, ali nakon desetak dana intenzivnih borbi i neselektivnog bombardiranja San Salvadora od strane salvadorske avijacije, gerilci su bili prisiljeni na povlačenje.

Kako je tadašnji salvadorski predsjednik Alfredo Cristiani izgubio vjeru u sposobnost vojske da porazi FMLN, pa se primio posla da postigne dogovor. 
Na kraju tog procesa uz posredovanje Ujedinjenih naroda,- 16. januara 1992. potpisan je Mirovni sporazum u Ciudad de Méxicu, FMLN je razoružan i priznat kao legalna politička partija.

FMLN je održao svoju prvu skupštinu u septembru 1993., podržavši Rubéna Zamoru iz koalicije *Demokratske konvergencije* (Convergencia Democrática; CD) za predsjedničke izbore 1994. Zamora je u drugom krugu izbora izgubio od kandidata vladajućeg desnog *Nacionalističkog republikanskog saveza* (Alianza Republicana Nacionalista-Arena). 
Međutim je na istovremenim parlamentarnim izborima osvojio poprilično mandata.

FMLN je dobro prošao na parlamentarnim izborima 1997., osvojivši samo jedno mjesto manje od *Arene*. Ipak kada je došlo vrijeme da se izabere kandidat za predsjedničke izbore 1999., partija se podjelila na dvije frakcije, jedni su bili uz tvrdog marksistu a drugi za reformatora, pa su loše prošli. Na izborima 2000. FMLN je prvi put osvojio veći broj mjesta u Nacionalnoj skupštini, ali njegovih 31 deputata nije bilo dovoljno za većinu u parlamentu od 84 člana. I na izborima 2003. FMLN je osvojio isti broj mandata. Karakteristika tih dva izbora bila je velika apstinencija (glasalo je manje 40 % birača) uz brojne nepravilnosti. 
Na izborima za predsjednika 2004., na koje je izašlo oko 2/3 birača s pravom glasa, Arenin kandidat, Antonio Saca, pobijedio je FMLN-ovog kandidata Schafika Jorge Hándala, bivšeg gerilskog komandanta. Arena je također osvojila najviše mjesta na parlamentarnim izborima 2006. godine.

FMLN je osvojio najviše mjesta na parlamentarnim izborima 2009., a na predsjedničkim izborima u martu 2009. i pobijedio, njihov kandidat Mauricio Funes je sa 51 % glasova i preuzeo dužnost u junu 2009. godine.

## Izvori

## Vanjske veze

* ''Las dos historias del Frente Farabundo Martí para la Liberación Nacional (FMLN)'' 
* ''Frent''
Sisal

**Sisal** (latinski: *Agave sisalana*) je biljka iz porodice Agavaceae, najvažniji izvor biljnih vlakana.

## Historija primjene
Sisal je porijeklom iz Centralne Amerike, tamo se njegova vlakna koriste od pretkolumbovskih vremena. 
Primjena prvih žetvenih mašina 1880-ih, dovela je do potražnje za jeftinim vezicama za snoplje, pa je izbor pao na sisal.
Uskoro su nikle brojne plantaže sisala na Bahamima i Tanjganjiki (današnja Tanzanija). Do kraja 1930-ih sisal se uzgajao po Keniji, Mozambiku, Angoli, Madagaskaru i drugdje po Africi, kao i na Filipinima, Tajvanu, Brazilu, Venecueli, Indoneziji i Haitiju.

Užad od sisala naširoko se koristila u pomorstvu, ratarstvu i industriji, a od njegovih vlakana pravili su se (i prave) tepisi, prostirke, 
torbe, četke i mnoštvo drugih predmeta.

## Karakteristike
Stabljika naraste visoko do nekih 90 cm, a biljka do dijametra 38&nbsp;cm. Kopljasti listovi koji se gusto račvaju iz stabljike, mesnati su i kruti, sive do tamnozelene boje. Dugi su 60–180&nbsp;cm i široki 10–18&nbsp;cm, i završavaju oštrom bodljom.
U roku od četiri do osam godina nakon sadnje, iz zrele biljke izraste centralna cvjetna stapka koja može narasti do 6 metara. Žuti cvjetovi, neugodna mirisa, dugi oko 6&nbsp;cm, formiraju guste grozdove na krajevima grana koje rastu iz cvjetne stapke. 
Kad cvijetovi počnu venuti, pupoljci koji rastu u gornjem kutu između stabljike i cvjetne stapke razvijaju se u male biljke ili lukovice koje padaju na tlo i puštaju korijenje. 
Kao i druge vrste agava, stara biljka umire kada cvatnja završi.

Sisali najbolje rastu na dobro dreniranom, umjereno plodnom tlu, po krajevima sa toplom i vlažnim klimom. Mlade biljke, razmnožene iz lukovica ili rizoma (podzemnih stabljika) zrelih biljaka, najčešće se drže u rasadnicima prvih 12 do 18 mjeseci. Na početku kišne sezone biljke se prenose u polje. Sisal sazrijeva oko tri do pet godina nakon sadnje, zavisno od klime, dajući zadovoljavajuću količinu vlakana sedam ili osam godina nakon toga, iz 300 listova tokom produktivnog perioda. Vanjski listovi se režu pored stabljike kad ona dostigne svoju punu visinu. 
U prvoj berbi ubere se oko 70 listova, a kasnije prosječno godišnje oko 25.

Sisalova vlakna prave se od listova, najčešće mašinskim putem, tako da se listovi tlače između valjaka. Dobivena pulpa struže se s vlakana, a vlakno se pere i suši mehaničkim ili prirodnim putem. Sjajne vlaknaste niti, obično kremasto bijele, prosječne su duge od 100 do 125&nbsp;cm  i prilično grube i neelastične. 
Vlakna sisala naročito su dobra za proizvodnju užadi zbog svoje čvrstoće, izdržljivosti, rastezljivosti i otpornosti na morsku vodu.

## Reference

## Vanjske veze

* ''Sisal''
Sensuntepeque

**Sensuntepeque** je općina od 44,546 i grad od 15,395 stanovnika na sjeveru Salvadora u Departmanu Cabañas u kom je administrativni centar.

## Geografija
Ime mjesta Sequechtepeque, na domorodačkom Jeziku Lenca znači *Mjesto brojnih brda*.
To mu i odgovara jer se nalazi u brdima, južno od doline Rijeke Lempa, udaljen 66 km od  glavnog grada San Salvadora. 
 
## Historija

Za Pretkolumbovskih vremana tu se nalazilo naselje Pipila osnovano 1550.

Nakon kolonizacije za Španjolskih kolonijalnih vremena Sensuntepeque je bio vodeći proizvođač indiga, tako da je
1799. postao regionalni administrativni centar.
 
Njegovi su stanovnici januaru 1811. ustali protiv španjolske kolonijalne vlasti. Nakon proglašenja nezavisnosti - 1821., dobio je status  ville, a 1865. i status grada.

## Privreda
Danas se privreda bazira na proizvodnji žitarica, šećerne trske, sisala i kave.
U samom gradu ima nešto industrijskih pogona koji proizvode keramiku i žestoka pića.

## Izvori

## Vanjske veze

* ''Alcaldía Municipal de Sensuntepeque''
San Salvador (departman)

**San Salvador** (španjolski: *Departamento de San Salvador*) je jedan od 14 departmana na koji je Salvador administrativno podjeljena.

## Karakteristike

San Salvador se nalazi u sredini zemlje. Sa sjevera graniči sa Departmanom Chalatenango, sa zapada i juga sa Deparmanom La Libertad, sa istoka sa Departmanom Cuscatlán i sa jugoistoka sa Departmanom La Paz.

Departman ima površinu od 886,1 km², na kojoj je 2022. živilo 1,817,579 stanovnika.

## Administrativna podjela
San Salvador je podjeljen na 19 općina (španjolski: *municipalities*), a to su; Aguilares, Apopa, Ayutuxtepeque, Cuscatancingo, Ciudad Delgado, El Paisnal, Guazapa, Ilopango, Mejicanos, Nejapa, Panchimalco, Rosario de Mora, San Marcos, San Martín, San Salvador, Santiago Texacuangos, Santo Tomás, Soyapango i Tonacatepeque.

Administrativni centar departmana je grad San Salvador (ujedno i glavni grad države) koji ima 316,090 stanovnika

## Historija
San Salvador je najstariji departman osnovan 12. juna 1824.

## Izvori

## Vanjske veze

* ''Alcaldía Municipal San Salvador''