Smithsonian Institution

**Smithsonian Institution** kolokvijalno zvan samo **Smithsonian** je danas američki trust od 19 muzeja koji čuvaju fundus od 137 miliona predmeta i 9 istraživačkih instituta po čitavom svijetu.

## Karakteristike
Većina tih institucija nalazi se u Washingtonu, a neki u drugim saveznim državama; Maryland, New York i Virginia. Više od 200 instituta i muzeja iz 45 država povezano je sa Smithsonianom.

Među zapaženim predmetima koji se čuvaju u muzejima Smithsoniana je veliki Hopov dijamant, komandni modul Columbia iz misije spuštanja na Mjesec - Apollo 11 i zastava koja je inspirirala Francisa Scotta Keya da napiše stihove za himnu - The Star-Spangled Banner 1814. 
U Smithsonianu se također čuvaju i vrijedne etnografske i prirodnjačke kolekcije, među ostalim i dokumentacija Johna Wesleyja Powella o Indijancima iz Colorada, više više od 4 miliona fosila i Nacionalni herbarij sa 4,5 miliona biljaka.

Pored tog Smithsonian čuva i ezoterije iz pop kulture, kao što su papuče koje je nosila Judy Garland u filmu Čarobnjak iz Oza (1939).

U njegovim muzejima je izloženo tek nešto više od 1 % predmeta, ostatak se čuva u depoima i nekim objektima u Marylandu.

Smithsonian Institution od 1970. izdaje časopis *Smithsonian*, kao i *Air & Space*, prvi put izdan 1986. Od 2007. ima i vlastitu televizijsku mrežu koja emitira dokumentarni program.

## Historija

Smithsonian je osnovan na bazi testamenta engleskog naučnika Jamesa Smithsona. 
Smithson (umro 1829.) je u svom testamentu odredio da njegovu imovinu treba nasljediti njegov nećak, ali u koliko on umre bez nasljednika, onda pripada Sjedinjenim Američkim Državama da tim sredsvima osnuju institut.

Kad je 1835. nećak umro bez nasljednika, obavještena je Američka vlada o darovnici.
Iako su John C. Calhoun kao i neki drugi članovi Kongresa smatrali da Federalna vlada nema prava prihvatiti takav dar, on je konačno preuzet 1838., zahvaljujući angažmanu Johna Quincyja Adamsa. To je bila suma od 508.318,46 $ što je bio ogroman novac za ono vrijeme.

Kako je namjera Smithsonovog testamenta bila nejasna - jer on samo naveo da bi se sredstva trebala koristiti za *Povećanje i širenje znanja među ljudima* - bilo je velikih polemika oko načina kako bi se novac trebao koristiti. Ispočetka se razmišljalo o univerzitetu, ali je kasnije osnovan na bazi zakona donešenog u Kongresu 1846. - kao privatna institucija kojom će upravljati Federalna vlada. Taj hibrid bio je nukleus kasnijih ideja da se osnuju; Istraživački institut, Opservatorij, Biblioteka i Muzej.

Kamen temeljac za izgradnju Smithsonianove palače položen je sljedeće godine u Nacionalnoj aleji u Washingtonu.

Palača, koju danas zovu zamak (*castle*), zbog očigledne povezanosti sa normanskom arhitekturom, dovršena je 1855. po projektu Jamesa Renwicka.

U nju je 1857. smješten Nacionalni muzej Sjedinjenih Američkih Država.
Od samog početka se razmišljalo da bi u njoj trebala biti i Smithsonova grobnica, koji je pokopan u Genovi. Institut je 1901. upozoren da će zbog nekih radova njegov grob biti uništen. Tadašnji regent Alexander Graham Bell angažirao se da se njegovi posmrtni ostatci prenesu u Sjedinjene Američke Države. Zbog tog je 1903. otputovao u Italiju i nadzirao njegovu ekshumaciju. Dvije godine kasnije Smithsonovi ostatci pokopani su kripti palače.

## Administracija
Smithsonianom upravlja regentski odbor koji se sastoji od Potpredsjednika Sjedinjenih Država, predsjednika Vrhovnog suda, tri senatora koje je imenuje predsjednik Senata, tri predstavnika koje je imenuje predsjednik Predstavničkog doma i devet američkih građana koje izabire odbor a potvrđuje Kongres.

Odbor upravlja budžetom Smithsoniana. Sredstvima trusta pokriva se otprilike trećina operativnih troškova Institucije, ostatak uglavnom dolazi iz sredstava koje godišnje odobrava Kongres.

## Reference

## Vanjske veze

* ''Smithsonian (službene stranice)''