open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Izreke Sekstove

**Izreke Sekstove** su helenistički pitagorejski spis koji je bio popularan i među ranim hrišćanima. U pitanju je zbirka moralnih maksima i normi ponašanja koja je cirkulirala u kršćanskim krugovima pri kraju II i početkom III stoljeća.

Sentencije su paganskog podrijetla, dolaze pod imenom pitagorejskog filozofa Seksta. Većina je izreka nadahnuta platonističkim idejama: naglašavaju momente očišćenja, prosvjetljenja, oboženja. Preporučuju umjerenost u jelu, pilu, spavanju, bračnom životu (ženidba je u maloj cijeni: Izr. 13, 273). Pojam Boga je platonistički. Spis nam pokazuje »u kolikoj je mjeri popularno-filozofska etika poganskih i kršćanskih platonika bila zajednička« (H. Kraft).

Neki je kršćanin pri kraju II stoljeća načinio kršćansku reviziju tih sentencija, ali više u negativnom smislu negoli u pozitivnom, tj. tako da je više poganskih elemenata uklonio nego kršćanskih unio. Možda je taj kršćanski redaktor bio Klement Aleksandrijski. To se zaključuje iz srodnosti mnogih maksima sa životnom filozofijom Klementovom. Najraniji pomen ove zbirke je sredinom 3. veka od Origena, prvog kršćanskog autora koji s pohvalom pominje Sekstove sentencije. Iz ove zbirke je je Rufin (+410) preveo 451 sentenciju sa grčkog na latinski. Iako je većina izreka nekršćanskoga porijekla, one su uživale veliku popularnost u kršćanskim krugovima, pa i ne čudi njihova prisutnost među tekstovima iz Nag Hammadija.

U 20. veku je fragmentarni koptski rukopis Sekstovih izreka otkriven zajedno sa ostalim spisima knjižnice Nag Hamadi. Od otprilike trideset i devet izvornih stranica Sekstovih izreka, sačuvano je tek deset. Prije otkrića fragmentarne koptske verzije u Kodeksu XII knjižnice Nag Hammadi, Izreke Sekstove bile su poznate iz latinskog, sirijskog, armenskog i gruzijskog prijevoda, kao i iz dva rukopisa na izvornom grčkom jeziku.

## Izvori

## Povezano
* Knjižnica Nag Hamadi

## Vanjske veze
*  The Sentences of Sextus at Sacred Texts
*  The Sentences of Sextus at gnosis.org
I Have a Dream

"**Ja imam san**" (en. ***I Have a Dream***) je znameniti sedamnaestominutni javni govor američkog svećenika Martina Luthera Kinga u kojem je govorio o svom zalaganju za rasnu jednakost i okončanje diskriminacije u SAD. "San" o kome govori King se odnosio na budućnost u kome bi američki crnci i bijelci skladno koegzistirali kao potpuno ravnopravni građani. Govor je održan 28. kolovoza 1963. godine u Washingtonu na stepenicama Lincolnovog memorijalnog kompleksa tokom Marša na Washington za posao i slobodu. Taj se govor smatra jednim od ključnih trenutaka američkog pokreta za građanska prava. Govor je slušalo preko 200.000 sudionika marša, a istovremeno je prenošen na američkim radio i TV-stanicama. Zbog toga se smatra jednim od najvećih i najznamenitijih govora u povijesti. U anketi američkih stručnjaka za retoriku iz 1999. godine je proglašen najvećim američkim govorom 20. stoljeća.

Govor je imao izuzetan učinak kako na reputaciju samog Kinga, tako i na razvoj njegovog pokreta. Časopis *[[Time (magazin)|Time]]* ga je za samo nekoliko mjeseci proglasio "ličnošću godine" 1963. a sljedeće godine je dobio Nobelovu nagradu za mir, postavši njenim najmlađim dobitnikom u historiji. Dio historičara smatra kako je govor i pozitivna reakcija koju je izazvao ozbiljno uticao na administraciju tadašnjeg predsjednika Johna F. Kennedyja da počne ozbiljno raditi na ukidanju rasne segregacije u SAD, a što će kulminirati sa Zakonom o glasačkim pravima izglasanim za vrijeme njegovog nasljednika Lyndona B. Johnsona.

## Reference

## Vanjske veze
* Video zapis govora "I Have a Dream"
* Audio zapis govora "I Have a Dream"
* Tekstualni zapis govora "I Have a Dream"
Zombi

**Zombi** (haićanski: *zonbi*) u afričko-karipskom verovanju Vudua, predstavlja biće čiju je dušu zaposela neka druga osoba putem zle magije i čijim telom neograničeno raspolaže osoba koja je obavila obred.

Kolokvijalno značenje je da je zombi stvorenje koje se diže iz mrtvih da bi vršilo zlodela. Ovo značenje je reč poprimila nakon popularnog američkog horor filma Noć živih mrtvaca iz 1968 godine.

## Izvori

## Povezano
* Smrt
* Vudu
* Uskrsnuće
* Zombi apokalipsa
Novi Mikanovci

**Novi Mikanovci** su naselje u Republici Hrvatskoj, u sastavu Općine Stari Mikanovci, Vukovarsko-srijemska županija.

## Stanovništvo
Prema popisu stanovništva iz 2001. godine, naselje je imalo 677 stanovnika te 214 obiteljskih kućanstava.


:

## Značajne osobe
* Slavko Janković (1897-1971), etnomuzikolog, folklorist, zborovođa, pisac, diplomirani sudac, u mladosti nogometaš i enigmat.

## Reference

## Vanjske veze
* "Vreme", 28. mart 1937, str. 8. digitalna.nb.rs (ćirilica)
456.

__NOTOC__
Godina **456.** (**[[rimske brojke|CDLVI]]**) bila je prijestupna godina koja počinje u nedjelju u julijanskom kalendaru. U svoje vrijeme je bila poznata kao **Godina konzulstva Avita bez kolege** (ili, rjeđe, **godina 1209. ''[[Ab urbe condita]]***). Oznaka 456. za ovu godinu se koristi od ranog srednjeg vijeka, kada je [[kalendarska era]] [[Anno Domini]] u Evropi postala glavnom metodom označavanja godina.



== Događaji ==
<onlyinclude>
* [[Vandali]] pod [[Gajzerih]]om uništavaju grad [[Kapua]] u [[Italija|Italiji]].
* [[Zapadno Rimsko Carstvo|Zapadnorimski]] *magister militum'' Ricimer nanosi poraz Vandalima u pomorskoj bitci kraj obala Korzike.
* 5.10. &ndash; Teodorik II, kralj Vizigota, u ime zapadnorimskog cara Avita nanosi poraz Svevima na rijeci Urbik (Urbicus) kraj Astorge u Galeciji te tako, nauštrb Sveva, učvršćuje vizigotsku hegemoniju u Hispaniji.
* 17.10. &ndash; Ricimer i njegov kolega Majorijan nanose poraz Avitu te ga tjeraju da se odrekne carske titule i postane biskup Placentije.
* Istočnorimski car Marcijan guši pobunu na granici sa Armenijom.
* Sv. Patrik se vraća u Irsku kao misionarski biskup.


## Rođenja
* Liu Zixun, kineski princ

## Smrti
* 17.9. &ndash; Remist, zapadnorimski vojskovođa
* Eutih, grčki teolog

## Reference
Remist

**Remist** (*Remistus*, ? - Ravenna, 17. septembar 456) je bio zapadnorimski vojskovođa, odnosno *[[magister militum]]* u službi cara Avita. Avit ga je na to mjesto postavio nedugo nakon što je u Tolosi proglašen za cara nakon smrti careva Valentinijana III i Petronija Maksim. Remist, koji je rodom bio Vizigot, postao je prvi punokrvni "barbarin" na mjestu *magister milituma*. Na tom se mjestu nije dugo održao. Avit je napustio prijestolnicu Ravennu kako bi osigurao svoj položaj u Galiji, a Remist je trebao kontrolirati Italiju. Protiv Avita se digao rimski Senat, odnosno u njegovo ime general Ricimer. Remist je poražen i pogubljen nedaleko od Ravenne. Mjesec dana kasnije je poražen i Avit, te zarobljen i prisiljen da se zaredi.

## Literatura
* *[[Fasti vindobonenses]] priores*, 579; *Auctuarium Prosperi*, 1.
* Theophanes the Confessor, AM 5948
* Jones, Arnold Hugh Martin, John Robert Martindale, John Morris, "Remistus", *[[The Prosopography of the Later Roman Empire]]*, volume 2, Cambridge University Press, p.&nbsp;939.
* Mathisen, Ralph W., "Avitus (9/10 July 455 - 17/18 October 456)", *De Imperatoribus Romanis*
Kastilja i Leon

** Kastilja i León** (špa. *Castilla y León*) je španjolska autonomna zajednica, čiji teritorij obuhvaća sjeverni dio centralne visoravni Pirenejskog poluotoka, te se podudara uglavnom s dolinom rijeke Duero. Formiraju je provincije Ávila, Burgos, León, Palencia, Salamanca, Segovia, Soria, Valladolid i Zamora. Provincije Santander i Logroño, koji su nekad bile sastavni dio te regije prije stjecanja autonomije, opredjelile su se za vlastitu autonomiju i stvorile jednoprovincijalne autonomne zajednice Kantabriju i La Rioju.

Iako u autonomnom statutu nije određen glavni grad, to je učinjeno 1987. godine donošenjem zakona kojim se određuje Valladolid za sjedište glavnih institucija autonomne vlade. 

Područje ove autonomne zajednice obuhvaća historijsko Kraljevstvo León i Staru Kastilju (španj. *Castilla la Vieja*).

## Geografija
Kastilja i León graniči s Asturijom i Kantabrijom na sjeveru, La Riojom i Baskijom i Aragonijom na istoku, autonomnom zajednicom Madrid i Kastiljom-La Manchom na jugoistoku, Ekstremadurom na jugu, te Portugalom i Galcijom na zapadu.

Kastilja i León poklapa se sa španjolskim dijelom bazena rijeke Duero. Proteže se i na susjedne doline, kao što su El Bierzo (León) i na mnoge osamljene doline: Laciana (León), Valle de Mena (Burgos), Valle del Tiétar (Ávila), itd.

## Regionalna administracija i vlada
Kastilja i León je podjeljena na devet provincija: Ávila, Burgos, León, Palencia, Segovia, Soria, Salamanca, Valladolid i Zamora, s istoimenim glavnim gradovima.

Vlada Kastilje i Leóna naziva se *Junta de Castilla y León*. Čine je predsjednik, dva podpredsjednika i 10 vijećnika (španj. *consejerías*). Sjedište regionalne vlade je u Valladolidu.

Regionalni parlament zove se *Cortes de Castilla y León* i ima sjedište u dvorcu Fuensaldaña, blizu Valladolida. Trenutno se gradi nova zgrada.

Sjedište regonalnog vrhovnog suda je u Burgosu.

Konzultativno vijeće (španj. *Consejo Consultivo*) sastoji se od pet pravnih stručnjaka, koje imenuje regionalni parlament i Junta. Vijeće daje mišljenja, koje ne obvezuju Juntu. Ima sjedište u Zamori.
Liu Zixun

**Liu Zixun** (劉子勛) (456–466), kurtoazno ime **Xiaode** (孝德), bio je kineski princ iz dinastije Liu Song, poznat po tome što je u dobi 10 godina bio pretendent na carsko prijestolje. Bio je treći sin cara Xiaowua, nakon čije smrti je 464. prijestolje preuzeo njegov nasilni i nerauvnoteženi stariji brat Liu Ziyi (car Qianfei). Njegovo ubistvo krajem 465. je izazvalo građanski rat u zemlji, odnosno sukob između pristaša Xiaowuvog brata [Liu Yua) (car Ming), i njegovih protivnika koji su kao pretendenta istakli Liu Zixuna. Mladi je princ na svojoj strani imao većinu provincija i brojčanu nadmoć nad Liu Yuom, ali ga nije mogao poraziti. Zbog toga je njegova vlast brzo kolabirala, te je uhvaćen od Liu Yuovog generala [Shen Youzhija, koji ga je dao pogubiti.

## Reference
Santa Croce (sestiere)

**Santa Croce** je jedan od šest historijskih sestiera u Veneciji, u Sjevernoj Italiji od 5.500 stanovnika (2007.)

## Geografija
Santa Croce nalazi se nalazi na sjeverozapadu Venecije, to je jedini dio grada do kojeg je moguće doći automobilom do trga Piazzale Roma i okolnih parkirališta na Tronchettu. Od Santa Crocea počinje kanal Grande žila kucavica Venecije.

*Santa Croce* može se podijeliti na dva dijela, stariji srednjovjekovni na istoku, i noviji na zapadu koji je nastao nasipanjem zemlje u 19. i 20. vijeku. Na novom dijelu Santa Crocea nalazi se venecijanska putnička i trajektna luka. Nova luka za prihvat velikih cruisera, izgrađena je 2009 u Tronchettu. Ona omogućuje da se putnici sa tih velikih brodova prebace iz luke do Piazzale Roma za tri minute, pomoću žičare - *People Mover* duge 822&nbsp;km.

## Historija
Teren Santa Crocea bio je nekoć močvara Luprio, koja je vremenom isušena i naseljena. Velika promjena za život ovog kvarta bila je izgradnja ceste do Mestrea u aprilu 1933.

## Znamenitosti
Većina atrakcija Santa Crocea nalazi se u starijem istočnom dijelu grada, to su; crkve San Nicolo da Tolentino, San Giacomo dell'Orio, Fondaco dei Turchi i palača Ca'Corner della Regina.

## Reference

## Vanjske veze

* Il sestiere Santa Croce 
* Il sestiere Santa Croce
457.

__NOTOC__
Godina **457.** (**[[rimske brojke|CDLVII]]**) bila je redovna godina koja počinje u utorak u julijanskom kalendaru. U svoje vrijeme je bila poznata kao **Godina konzulstva Avita bez kolege** (ili, rjeđe, **godina 1210. ''[[Ab urbe condita]]**''). Oznaka 457. za ovu godinu se koristi od ranog srednjeg vijeka, kada je kalendarska era Anno Domini u Evropi postala glavnom metodom označavanja godina.

## Događaji

* 7.2. &ndash; Lav I postaje istočnorimski car.
* 1.4. &ndash; Majorijan od strane vojske proglašen zapadnorimskim carem.
* Hormizd III postaje sasanidski kralj Perzije.
* Peroz I diže ustanak protiv svog brata Hormizda III.
* Aleksandrijski patrijarh Proterije ubijen od strane pristaša suparničkog mijafizitskog patrijarha (pape) Timoteja II.
* Saksonski poglavica Hengist i njegov sin Esc kod Crayforda, prema Anglosaksonskoj kronici u bitci ubijaju 4.000 Brita.
* U Indiji Skandagupta, vladar Gupta Carstva tuče Hune (Heftaliti).
* Viktorije od Akvitanije sastavlje nove tablice za izračunavanje datuma Uskrsa.
* 28.12. &ndash; Majorijan okrunjen za zapadnorimskog cara.
* Hilderik I nasljeđuje Meroveha kao kralj Franaka (ili 458).


## Rođenja
* Leontija, istočnorimska princeza

## Smrti
* 27.1. &ndash; Marcijan, istočnorimski car
* 28.10. &ndash; Ibas, episkop Edese
* Teodoret Kirski, uticajni crkveni teolog i kršćanski episkop Kirosa u Siriji (423–457)
* Kralj Jezdegerd II od Perzije
* Valerijan, biskup Abbenze

## Reference
Placentia

**Placentia** ili **Placentija** može označavati:

* Placentia (Kalifornija), grad u američkoj državi Kaliforniji;
* Placentia (Newfoundland i Labrador), grad u kanadskoj provinciji Newfoundland i Labrador;
* Zaljev Placentia (Placentia Bay), na obali Newfoundlanda
* latinski naziv za grad Piacenza u današnjoj Italiji
** Bitka kod Placentije
* Palača Placentia (Palace of Placentia), britanska kraljevska palača
* HMS Placentia, naziv za dva broda britanske Kraljevske mornarice

## Povezano

* Placencia, Belize
* Plasencia, Španija
* Plentzia, Baskija
* Piacenza (razvrstavanje)
* Plaisance (razvrstavanje)
Oisc od Kenta

**Oisc** (alternativno **Oeric**, **Aesc** ili **Esc**) bio je rani kralj Kenta koji je vladao od oko 488. do oko 516. O njemu ima malo podataka, osim da je bio sin ili unuk Hengista, saksonskog najamnika koji je sredinom 5. vijeka na poziv kralja Vortigerna došao u tadašnju Britaniju. Oisc je došao zajedno s njim, a 457. je sudjelovao u bitci protiv Brita kod Crayforda. Naslijedio ga je njegov sin Octa.

## Reference
Valerijan od Abbenze

**Sveti Valerijan** ili **Valerijan od Abbenze** (377 - 457) je bio kršćanski biskup grada Abbenza u rimskoj provinciji Africi. Godine 457. je odbio nalog vandalskog kralja Gajzeriha da mu preda blago iz svoje crkve. Zbog toga je prognan u pustinju gdje je umro od žeđi i iscrpljenosti. Rimokatolička crkva ga slavi kao sveca.

## Reference
* 
*
Leoncija (kćer Lava I)

**Leoncija** ili **Leontija** (457 - iza 479) je bila istočnorimska princeza, odnosno kćer cara Lava I i carice Verine. Bila je mlađa sestra buduće carice Arijadne. Otac ju je 470. namjeravao udati za Julija Patricija, sina alanskog vojskovođe Aspara, koji je služio kao istočnorimski *[[magister Militum|magister militum]]*. S obzirom da su otac i sin bili arijanci, na vijest o braku su izbili neredi na Hipodromu, jer se pravoslavno svećenstvo i narod nisu mogli pomiriti s mogućnošću da preko tog braka na prijestolje dođe arijanac. Neredi su smireni tek kada je Julije svečano obećao da će se preobratiti na pravoslavlje. Godine 471. brak je prestao nakon atentata na Julija. Leoncija se udala za Marcijana, sina zapadnorimskog cara Antemija. Nakon 474. je na prijestolje došao Zenon, Arijadnin muž. Leoncija i Marcijan su ga pokušali svrgnuti, ali bez rezultata.

## Literatura
* Alemany, Agustí, *Sources on the Alans: A Critical Compilation*, Brill Academic Publishers, 2000, , p.&nbsp;114.
* Amory, Patrick, *People and Identity in Ostrogothic Italy, 489-554*, Cambridge University Press, 1997, , p.&nbsp;284, 288.
* Bury, John Bagnall, "X.1 Leo I (A.D. 457‑474)", *History of the Later Roman Empire*, 1958, Dover Books, pp.&nbsp;389–395
* Thiele, Andreas, *Erzählende genealogische Stammtafeln zur europäischen Geschichte Band III Europäische Kaiser-, Königs- und Fürstenhäuser Ergänzungsband*, R.G. Fischer Verlag 1994 Tafel 490
* Williams, Stephen, *The Rome That Did Not Fall: the survival of the East in the fifth century*, Routledge, 1999, , p.&nbsp;180.
Crayford

**Crayford** je grad i izborni kotar u londonskoj općini Bexley. Smješten je na mjestu gdje je u rimsko doba postojao strateški važan prijelaz preko rijeke Cray, pritoke rijeke Darent, koja se ulijeva u Temzu.

## Vanjske veze

* A description of Crayford in c. 1870 in the Imperial Gazetteer of England and Wales (from the 'Vision of Britain' website)
* Two maps of the area c.1800 
* Maps of Crayford Parish in the past
* A diary listing musicians booked to appear at the Bear and Ragged Staff public house, 2 London Road 
* North West Kent Family History Society - Crayford Parish Page 
* Crayford Manor House Astronomical Society 
* The brick-faced Town Hall, built as a canteen and offices for Vickers' staff and subsequently used for tea dances and other community events
* The Geoffrey Whitworth Theatre
* Crayford Tubes
Astorga

**Astorga** je grad u sjevernoj Španiji smješten u provinciji Leon. Nalazi se jugozapadno od grada Leon, a sam predstavlja sjedište comarce (općina) Maragatería, poznate po specifičnom lokalnom dijalektu i običajima. Osnovan je godine 14. pne. kao rimska kolonija pod nazivom *Asturica*, a s vremenom je postao najveći i najvažniji rimski grad na sjeverozapadu Hispanije, isto kao i jedno od prvih središta kršćanstva u Hispaniji. Značaj mu je bitno opao nakon arapske invazije u 8. vijeku, kada se Astrorga našla usred "ničije zemlje" zvane "Pustinja Duera" između arapskih osvajača i preostalih kršćanskih kneževina. Međutim, u 9. vijeku se oporavio za vrijeme *[[Repoblación]]a*, odnosno novog naseljavanja na početku *[[Reconquista|Reconquiste]]*. Danas je poznat i kao jedna od važnih stanica na hodočasničkom Putu Svetog Jakova.

## Vanjske veze

* Ayuntamiento de Astorga  Astorga municipal government website 
* Maragateria Page
* famous food of Astorga zone: cocido maragato (Spanish)
Civilization IV

**Civilization IV** je strateška kompjuterska igra iz 2005. godine. Četvrti je deo izuzetno popularne franšize i donosi pregršt poboljšanja u odnosu na svoje prethodnike. Do sada je objavljeno tri ekspanzija i to: *Warlords*, *Beyond the Sword* i *Colonization*. Prodato je preko 3 miliona primeraka igre koja je dobila sve moguće pohvale. Uglavnom je u većini časopisa dobijala ocene preko 9, a IGN ju je čak proglasio najboljom igrom 2005., kao i drugom najboljom kompjuterskom igrom ikada.

Igra vas na početku stavlja u ulogu vođe (Julije Cezar, Džordž Vašington, Petar Veliki...) jedne od 18 civilizacija (SAD, Maje, Japan, Stara Grčka...) koji treba do osnuje carstvo počevši od malih gradova koje će razviti do bilionskih metropola. Igra počinje 4000 godine pne. i odvija se na verodostojnim lokacijama (planeta Zemlja, Evropa...) ili na nasumično generisanim mestima. U gradovima možete graditi crkve, luke, elektrane ili pozorišta, ali i neke od poznatih svetskih znamenitosti kao što su Ajfelova kula, Kineski zid, Semiramidini viseći vrtovi ili mnogih drugih.

U toku igre, igrač koristeći resurse (gvožđe, banane, dijamanti...) i gradeći gradove otkriva nove tehnologije i građevine i stupa u odnos sa susednim nacijama. Igru je moguće igrati na više načina jer od igrača zavisi da li će ratovati, širiti svoju kulturu, špijunirati susede ili će diplomatijom izbeći sukobe. Igra zaista ide ne samo u širinu već i u dubinu, sa pregršt mogućnosti i situacija što daje utisak da svaki put igru igrate na drugačiji način. Iako su audio i vizuelna komponenta igre nešto slabije, gejmplej to nadoknađuje s obzirom da je doveden skoro do savršenstva.

## Gejmplej
### Diplomatija
Diplomatija u igri podrazumeva razmenu dobara. Moguće je razmenjivanje tehnologije, resursa, mapa ili zlata. Postoje i složeniji načini uspostavljanja odnosa, poput otvaranja granica prijateljima, sankcija, vojnih paktova ili usvajanja određenih zakona ili religija. Veliku ulogu u diplomatiji igra formiranje Ujedinjenih Nacija što omogućava usvajanje Rezolucija Ujedinjenih nacija (kao što su zabrana korišćenja nuklearnog oružja).

Za razliku od prethodnih igara lideri kompjuterski vođenih zemalja protivnika sada se ponašaju mnogo „pametnije“, jer obraćaju pažnju čak i na to sa kime trgujete ili ratujete i sve to ima uticaj na odnose koji imaju sa vama (bili oni prijateljski ili ne). U zavisnosti od toga možete od njih dobiti i određene povlastice.

### Borba
Vojne jedinice nakon svake borbe dobijaju iskustvene poene koje koje trošite na određena poboljšanja (ima ih ukupno 41). Što je jedinica iskustvenija to će lakše savladati čak i naprednije jedinice. Takođe, pre napada igrač dobija u procentima koliku šansu njegove trupe imaju da poraze protivničke.

## Reference
Peroz I

**Peroz I.** (perzijski: پیروز *Pīrūz* piːˈruːz) je bio Veliki kralj Perzije iz dinastije Sasanida (459. - 484.). 

Peroz je zavladao nakon što je pobijedio i pogubio svoga brata Hormizda III.. Njegova vladavina doba je teške krize, a izvori o njemu proturječni su. Prema njima Peroz je uspješnim mjerama ublažio posljedice katastrofalne suše i gladi u Perziji, ali je na svim drugim područjima bio neuspješan. 

S Bizantom , koji je tada i sam bio u problemima, održavao je mir, ali je više puta morao suzbijati provale hunskih Heptalita. U jednom ratu protiv njih (oko 464.) perzijska se vojska našla u tako bezizlaznoj situaciji tako da je Peroz morao plaćanjem visokoga danka kupiti mir. Peroz je godine 484. raskinuo ugovor i ponovo napao Heptalite: oni su međutim na bojnome polju napravili skriveni sustav grobova i kad je kralj sa svojim oklopljenim jahačima napao svi su se strovalili u grobove i poginuli. S Perozom je poginula većina njegove braće i sinova. Takva spektakularna smrt jednoga perzijskoga kralja našla je veliki odjek u izvorima (npr. Prokopije iz Cezareje i Tabari). Perozova pogibija strovalila je sasanidsku Perziju u najtežu krizu u njenoj dugoj povijesti.

## Literatura

* Touraj Daryaee: *Sasanian Persia*. London 2009.
* Klaus Schippmann: *Grundzüge der Geschichte des sasanidischen Reiches*. Darmstadt 1990.
Hormizd III

**Hormizd III.** († 459.) je bio Veliki kralj Perzije iz dinastije Sasanida (457. - 459.). 

Hormizd je bio najstariji sin i nasljednik Jezdegerda II. No protiv njega se nakon očeve smrti pobunio njegov mlađi brat Peroz I., a regentsku vlast je preuzela njihova majka. Većina orijentalnih izvora opisuje Peroza kao dostojnijega kandidata, ali moguće je samo da se priklanjaju stavu Peroza I. koji je u građanskom ratu pobijedio i pogubio brata te sam zavladao. Zbog nedostka izvora pojedinosti su nepoznate.
Strateška videoigra

**Strateška računalna igra** je ona kompjuterska ili video igra koja sadrži elemente strategija. Te igre su podijeljene na nekoliko glavnih podvrsta:

## Igre u realnom vremenu
To su igre u kojima su faze računalne obrade podataka vremenski vrlo kratke i teku konstantnom brzinom. 

Igra se odvija instantno u očima igrača jer je vremenski odziv između izdavanja zapovjedi i njezinog izvođenja, te odgovora umjetne inteligencije kraći od jedne sekunde, ili traje onoliko dugo koliko je potrebno protivničkom igraču da percipira akciju te potom reagira.

Primjeri uključuju: Dune II, Dune 2000, Warcraft, StarCraft, Command and Conquer, Age of Empires i druge.

## Igre na poteze
To su igre u kojima računalo obrađuje važne podatke na kraju proizvoljno dugih faza u kojima igrač donosi odluke.

Primjeri uključuju: Sid Meier's Civilization, Sid Meier's Alpha Centauri, Populous, i mnoge druge.

## Razvojne ili menadžerske igre
Cilj igre je postići moć ili nadmoć nad drugim igračima gradnjom, unaprijeđivanjem. U ovim igrama rijetko ima elemenata vojnih sukoba i aktivnosti, ali su moguće pobune, nesreće i slično.

Neke od razvojnih igara imaju postavljene ciljeve definirane u obliku novčanog ekvivalenta, ili postizanje nekog zadatka u danom vremenu (npr. gledanost, posjećenost, i sl.) te je pobjeda moguća, dok druge privlače igrače da što dulje ostanu uspješni (oržavanje grada).

Primjeri uključuju: Sim City, Roalercoaster tycoon, Zoo tycoon, Railroad tycoon, itd.

## Ratne igre
U ratnim igrama pobjeda se postiže vojnim porazom protivnika. Ekonomski aspekti ovih igara su u većini slučajeva minimalni i omogućuju ograničenje u mogućnostima i odabiru sredstava za postizanja cilja. 

Cilj ne mora biti samo pobjeda svih neprijatelja, već može biti i branjenje određenog objekta, špijuniranje, potajno probijanje neprijateljskih linija i krađa objekta.

Pimjeri tih igara su: Panzer General II, StarCraft, ,  i slićno
StarCraft

**StarCraft** je strateška računalna igra proizvođačke kompanije Blizzard. Pripada među najuspjelije izdanke RTS (**R**eal **T**ime **S**trategy) igara, te još i danas ima ogromnu zajednicu (pogotovo u Južnoj Koreji), koja se okuplja na najpoznatijem besplatnom mrežnom serveru za igranje - Battle.net-u. Svoju popularnost prije svega duguje iznimno brzom i fluidnom načinu igranja, kao i trima bitno različitim frakcijama: Terrans, Zerg i Protoss.

## Koncept igre
Osnovni cilj u StarCraftu je skupljanje dvaju resursa - minerala i plina, koji su potrebni za izgradnju jedinica i zgrada.Za igru treba mnogo razmišljati i igrati jako pametno s određenim jedinicama na druge protivničke jedinice. Minerali, koji su potrebni za izgradnju svih jedinica, su na mapi prikazani kao plave kristalne formacije. Njih sakupljaju, ovisno o strani, posebne radničke jedinice (SCV za Terrane, Drone za Zergove, Probe za Protosse). Vespene plin je potreban samo za neke naprednije jedinice. Na mapi se pojavljuje kao gejzir na kojemu je, prije nego počne sakupljanje plina, prvo potrebno napraviti posebnu strukturu (Refinery za Terrane, Extractor za Zergove, Assimilator za Protosse).

Igrači su ograničeni na konačni broj jedinica koji mogu kontrolirati(200), a i svaka jedinica zahtijeva održavanje (kod Terrana se ta potreba zadovoljava Supply Depot-ima, kod Zerga Overlord-ima, kod Protossa Pylon-ima). Igrač mora održavati dovoljno tih struktura/jedinica kako bi mogao podržavati svu svoju vojsku, inače privremeno ostane u nemogućnosti gradit i jedinice.

### Terrans
Terrani su fiktivna verzija ljudske rase u budućnosti, odnosno svijetu StarCrafta.

### Zerg
Zergovi su insektoidna vanzemaljska rasa te glavni antagonisti u cijeloj StarCraft sagi.

### Protoss
Protossi su moćna humanoidna rasa sastavljena od dvaju društava - konzervativni Khalai Protoss te dark templari.

## Blizzard
Igra je izašla na tržište 1997. godine. Od početka je stekla svoju popularnost i velik uspjeh. Igra za današnje standarde nije grafički dobra, ali se igrivost sve do danas uspjela očuvati. Treba napomenuti da se Blizzard dosta namučio kako bi napravili ovaj odličan RTS (radili su od 1994. do 1997. godine).

## [[StarCraft II]]
Blizzard Entertainment je 19. svibnja 2007. najavio da je StarCraft II u izradi, o kojemu se tada nije znalo mnogo. Javnosti je bilo dostupno samo nekoilko kratkih filmova i nekoliko crteža. Blizzard je kategorički odbijao dati službeni datum izlaska dugo očekivane strategije Starcraft II. Neki igrači nadali su joj se još u 2008. godini, no Blizzard je tada navodio kako je još rano govoriti o okvirnom datumu izlaska, jer žele igru dovesti u savršen red što se grafike, igrivosti i izbalansiranosti tiče. Blizzard je prije izlaska igre dao popriličan broj materijala o igri; čak su i ponudili izabranim igračima beta verziju na testiranje. Starcraft II je izišao 27. srpnja 2010.

## Reference
458.

__NOTOC__
Godina **458.** (**[[rimske brojke|CDLVIII]]**) bila je redovna godina koja počinje u srijedu u julijanskom kalendaru. U svoje vrijeme je bila poznata kao **Godina konzulstva Majorijana i Lava** (ili, rjeđe, **godina 1211. ''[[Ab urbe condita]]***). Oznaka 458. za ovu godinu se koristi od ranog srednjeg vijeka, kada je [[kalendarska era]] [[Anno Domini]] u Evropi postala glavnom metodom označavanja godina.

== Događaji ==
<onlyinclude>
* [[Hilderik I]] nasljeđuje [[Meroveh]]a kao kralj [[Franci|Franaka]] (ili [[457]]).
* [[Genadije I od Konstantinopola|Genadije I]] postaje [[patrijarh Konstantinopola]].
* [[25.8.]] - U Indiji napisan [[džainizam|džainistički]] kozmološki traktat *Lokavibhaga'' u kome se prvi put spominje broj nula..
* 14.9. - Zemljotres u Antiohiji..
* Vahtang I Gorgasali, kralj Kavkaske Iberije, postavlja temelje današnjeg Tbilisija.


## Rođenja
* Xiao Zhangmao, kineski princ

## Smrti
* Anatolije, patrijarh Konstantinopola
* Kralj Nulji od Sille

## Reference
Nulji od Sille

**Nulji** (? - 458, vl. 417-458) je bio devetnaesti po redu vladar (*[[maripgan]]*) države Silla, jednog od Tri kraljevstva Koreje. Bio je sin kralja Naemula i Gospe Boban, koja je pak bila kćer kralja Michua.

Nulji se oženio za kćer kralja Silseonga, koji je Nuljijevu mlađu braću prognao, odnosno poslao kao taoce u sjevernu državu Goguryeo te u državu Wa (u današnjem Japanu). Silseong je također skovao plan da se Nulji ubije, ali je uz pomoć države Goguryeo Nulji godine 417. ubio Silseonga i stupio na prijestolje.

Prema korejskoj predaji  je Nulji godine 418. poslao vjernog slugu po imenu Bak Je-Sang da mu spasi braću iz izgnanstva. Uspio je spasiti brata iz države Goguryeo, ali je prilikom pokušaja da spasi drugog brata u državi Wa uhvaćen. Tamo je odbio služiti kralja države Wa te je umro pod mučenjem.

Nulji je nakon dolaska na vlast nastojao osloboditi Sillu od hegemonije Goguryeoa. U tu je svrhu formalno uspostavio diplomatske veze sa Goguryeom godine 424. te godine 433. sklopio vojni savez sa državom Baekje.

Nulji je također nastavio sa procesom centralizacije vlasti u državi Silla, koji je njegov otac započeo koristeći titulu "maripgan" (마립간, 麻立干), koja označava višu vlast od prethodne titule "isageum" (이사금, 尼師今). Pod Nuljijevom vlašću je konačno uspostavljeno patrilinearno nasljeđivnje prijestolja (Yang, 1999, p.16). Nakon njegove smrti godine 458. ga je umjesto brata naslijedio sin Jabi.

## Izvori
* Yang, S.C. *The North and South Korean political systems: A comparative analysis.* Seoul: Hollym.
Ilseong od Sille

**Ilseong od Sille** (? - 154, vl. 134–154) bio je sedmi po redu vladar države Silla, jednog od Tri kraljevstva Koreje. Uobičajeno se naziva **Ilseong Isageum**, pri čemu *isageum* označava kraljevsku titulu rane države Silla. Bio je potomak osnivača Sille Hyeokgeosea, te mu je prezime bilo Bak.

Historičari se razilaze oko toga da li je bio sin kralja Yurija, ili možda njegov dalji rođak. Moderni historičari su skloniji mišljenju da je bio Yurijev unuk. http://kdaq.empas.com/koreandb/history/kpeople/person_view.html?n=2839 Oženio se za princezu iz klana Bak.

Za vrijeme vladavine je sagradio upravnu zgradu, odnosno postavio nove administrativne funkcije u državi, te poticao poljoprivredu. Ipak, najpoznatiji je po ukazu iz 144. kojim je zabranio da narod nosi nakit ili druge luksuzne predmete. Nekoliko puta je uspio odbiti napade plemena Malgal sa sjevera. Godine 146. je ugušio ustanak u tributarnoj državi u današnjem Gyeongsanu, Gyeongsangbuk-do. 

Naslijedio ga je sin Adalla.

Grob kralja Ilseonga je smješten u Tap-dongu, u današnjem centralnom dijelu grada Gyeongju.

## Izvori
* The Academy of Korean Studies
* Korea Britannica
Jobun od Sille

**Jobun od Sille** (? -247, vl. 230 -247), također poznat pod titulom **Jobun Isageum**, bio je jedanaesti vladar države Silla, jednog od Tri kraljevstva Koreje. Bio je unuk kralja Beolhyu Isageuma i član klana Seok. Otac mu se zvao Goljeong. Jobun se oženio za Gospu Ongmo, kćer Kim Gudoa; njen brat će kasnije postati kralj Michu Isageum.

Prema *[[Samguk Sagi]]ju* je godine 231. Jobunov general Uro osvojio malu državu Gammun-guk (kralj današnjeg Gimcheona). Za vrijeme Jobunove vladavine su se bilježili sukobi sa državama Goguryeo i Wa.

Naslijedio ga je brat Cheomhae.
Yurye od Sille

**Yurye od Silla** (? -298, vl. 284 - 298), također poznat i kao **Yuri** ili po službenoj tituli **Yurye Isageum**, bio je četrnaesti po redu vladar države Silla, jednog od Tri kraljevstva Koreje. Pripadao je klanu Seok i bio sin kralja Jobuna, a majka mu je bila iz klana Park i potomak Bak Hyeokgeosea. 

*Samguk Sagi* navodi legendu prema kojoj je Yuryea majka začela od zvjezdane svjetlosti. Također se navodi kako je za vrijeme njegove vladavinu državu Silla često napadala država Wa te da je imao relativno dobre odnose sa državom Baekje.

## Reference
* Kim Bu-sik. *[[Samguk Sagi]]*, II dio.
Girim od Sille

**Girim od Sille** (? -310, vl. 298 - 310), čije se ime ponekad navodi kao **Girip** ili **Gigu**, bio je petnaesti po redu vladar države Silla, jednog od Tri kraljevstva Koreje. Samguk Sagi navodi kako je bio unuk ili praunuk kralja kralja Jobuna. 

Godine 308. je upravo on državi dao službeni naziv "Silla." Prije toga se koristio naziv Saro-guk ili Seorabeol. 

## Izvori
* Kim Bu-sik. *[[Samguk Sagi]]*, II dio.
Pico Turquino

**Pico Turquino** je najviši planinski vrh u Kubi. Nalazi se na jugozapadnom dijelu otoka, u gorju Sierra Maestra u provinciji Santiago de Cuba.

Vjeruje se kako ime predstavlja iskvarenu verziju riječi "tirkizni () vrh". It was first mentioned (under the name "Tarquino") on a map drawn by Gerardo Kramer in the late 18th century.

Bista Jose Martija koju je izvajala Jilma Madera, je smještena na vrhu planine 1963. povodom stote obljetnice njegovog rođenja.

Nacionalni park Turquino je uspostavljen na području od 229,38 km2 oko vrha.

## Reference
Heulhae od Sille

**Heulhae of Silla** (? - 356, vl. 310-356), odnosno **Heulhae Isageum**, bio je šesnaesti po redu vladar države Silla, jednog od Tri kraljevstva Koreje. Pripadao je aristokratskom klanu Seok koji je dominirao državom u njenim prvim vijekovima, a prema Samguk Sagiju je bio sin generala Uroa, odnosno unuk kralja Naehae Isageuma. Iako se ne zna njegov datum rođenja, navodi se kako je bio mlad prilikom dolaska na prijestolje. 

Na samom početku vladavine je 313. je sklopio bračni savez sa državom Wa, ali je on prestao 346. Sljedeće godine - 347. godine - su snage države Wa napale državu Silla i stavile Gyeongju pod opsadu.

## Izvori
* Kim Bu-sik. *[[Samguk Sagi]]*, II dio
Naemul od Sille

**Naemul od Sille** (? -402, vl. 356–402) bio je sedamnaesti po redu vladar države Silla, jednog od Tri kraljevstva Koreje. Navodi se kao nećak kralja Michua, odnosno da je oženio Michuovu kćer, Gospu Boban. Prema *[[Samguk Sagi]]ju* je nosio titulu *Isageum*, dok *[[Samguk Yusa]]* navodi da je bio prvi koji je koristio titulu *Maripgan*.

Poznat je i kao prvi vladar Sille koji se imenom spominje u kineskim zapisima. Historičari bilježe da su se upravo za vrijeme njegove vladavine počela koristiti kineska slova. Naemul je godine 381. poslao tributarnu misiju na dvor južne kineske dinastije Jin.

Njegovu vladavinu su obilježili učestali napadi države Wa (iz Japana) i sjevernih plemena Malgal. Napadi iz države Wa su počeli godine 364. kada su zabilježene velike ljudske žrtve.

## Reference
Silseong od Sille

**Silseong od Sille** (? - 417, vl. 402–417), čije se ime također navodi i kao **Silju** ili **Silgeum**, bio je osamnaesti po redu vladar države Silla, jednog od Tri kraljevstva Koreje. Bio je sin generala (*[[gakgan]]*) Kim Daeseojija, odnosno mlađeg brata kralja Michua. Prama *[[Samguk Yusa|Samguk Yusi]]* je nosio titulu *Maripgan*, a prema *[[Samguk Sagij]]ju* titulu *Isageum*. 

Kada je bio dijete, godine 392. poslan na dvor države Goguryeo kao talac. U državu Silla se vratio 401. Sljedeće godine je umro kralj Naemul. S obzirom da su njegovi sinovi bili još mladi, plemstvo je Silseonga stavilo na prijestolje. 

Silseong se nakon dolaska na vlast nastojao riješiti Naemulovih sinova. Tako je sklopio savez sa državom Wa i tamo poslao princa Kim Misaheuna kao taoca. Godine 412. je poslao princa Kim Bokhoa u državu Goguryeo. Treći sin Kim Nulji, je međutim, sklopio savez sa državom Goguryeo i uz njenu pomoć digao ustanak u kome je Silseong ubijen, a Nulji došao na vlast.
Genadije I od Konstantinopola

**Genadije I od Konstantinopola** (Γεννάδιος, ? - 25. august 471) je bio patrijarh Konstantinpola od 458. do 471. Bio je prezviter i iguman manastira u Konstantinopolu. 430-ih je bio poznat kao jedan od najžešćih protivnika Kirila Aleksandrijskog, ali se kasnije sa njime pomirio. Na mjestu patrijarha je izabran 458. naslijedivši Anatolija te je, kao i on, nastavio borbu protiv mijafizitstva, odnosno raskola koji je zahvatio crkvu na Istoku nakon Halkedonskog sabora. U tu je svrhu 460. uz podršku pape Lava I isposlovao da se Timotej, svrgnuti mijafizitski patrijarh Aleksandrije, progna u Herson. Također se borio protiv simonije. Napisao je i nekoliko teoloških komentara od kojih su do danas sačuvani fragmenti. Pravoslavna crkva ga slavi kao sveca.

## Vanjske veze
*  Opera Omnia by Migne Patrologia Graeca with analytical indexes
*  Геннадий I // Pravoslavna enciklopedija
Xiao Zhangmao

**Xiao Zhangmao** (蕭長懋) (458–493), kurtoazno ime **Yunqiao** (雲喬), nadimak **Baize** (白澤), formalno **Krunski princ Wenhui** (文惠太子, doslovno "uljudni i dobroćudni krunski princ"), kasnije posthumno **Car Wen** (文皇帝) sa hramskim imenom **Shizong** (世宗), bio je kineski krunski princ iz dinastije Južni Qi. Bio je najstariji sin cara Wua (Xiao Ze). Godine 482. je nakon smrti svog djeda cara Gao proglašen krunskim princom. Bio je oženjen za princezu Wang Baoming s kojom je imao četvoro sinova. Navodi se kako je bio odan budizmu, ali i da je 490. dao pogubiti svog impulzivnog i nasilnog brata Xiao Zixianga. Godine 493. je umro, nadživjevši oca. Kada je car Wu umro, novim carem je proglašen njegov sin Xiao Zhaoye, ali je ubrzo, isto kao i njegov brat Xiao Zhaowen, likvidiran od strane regenta Xiao Luana koji je poslije preuzeo prijestolje. Do 498. su pogubljeni svi njegovi sinovi.

## Napomene i reference

* *[[Knjiga Qija|Knjiga Južnog Qija]]*, vol. 21.
* *[[Historija Južnih dinastija]]*, vol. 44.http://ef.cdpa.nsysu.edu.tw/ccw/02/ssh5.htm 
* *[[Zizhi Tongjian]]*, vols. 135, 136, 137, 138.
Lokavibhaga

***Lokavibhaga*** je džainistički kozmološki traktat koga je napisao digambarski redovnik po imenu Sarvanandi. Originalni tekst je napisan na prakritu, ali se očuvao u sanskritskom prijevodu koji je 1909-1910 pronađen u obliku drevnog rukopisa, temeljenog na usmenoj predaji. Tekst je značajan po tome što predstavlja prvo spominjanje broja nula u historiji, odnosno što je točno naveden datum kada je napisan - 25. august 458.
459.

__NOTOC__
Godina **459.** (**[[rimske brojke|CDLIX]]**) bila je redovna godina koja počinje u četvrtak u julijanskom kalendaru. U svoje vrijeme je bila poznata kao **Godina konzulstva Ricimera i Patricija** (ili, rjeđe, **godina 1212. ''[[Ab urbe condita]]**''). Oznaka 459. za ovu godinu se koristi od ranog srednjeg vijeka, kada je kalendarska era Anno Domini u Evropi postala glavnom metodom označavanja godina.

## Događaji

* Dathusena postaje kralj Šri Lanke.
* Peroz I, nakon što je porazio svog brata Hormizda III postaje novi kralj Perzije.
* 22-godišnji Remigije postaje biskup Reimsa.
* Ostrogotski princ Teodorik dolazi kao talac u Konstantinopol na dvor istočnorimskog cara Lava I.


## Rođenja

## Smrti
* Kralj Hormizd III od Perzije 
* Simeon Stilit, kršćanski svetac

## Reference
Reims

**Reims** [ʀɛ̃s] je grad na sjeveroistoku Francuske, oko 140&nbsp;km od Pariza. Pripada departementu Marne, i regiji Champagne-Ardenne. Imao je značajno mjesto u francuskoj povijesti kao mjesto krunidbe francuskih kraljeva.

## Historija

Prije dolaska Rimljana je na prostoru Reimsa bio glavni grad belgijskoj plemena Remi koji se zvao Durocortōrum. Prema imenu plemena je i grad dobio ime. Za vrijeme Cezara su Remi postali rimski saveznici i svojevoljno došli pod rimsku vlast. Durocortorum je postao rimski grad. 406. su grad poharali Vandali. Nakon pada Rimskog carstva su taj prostor zauzeli Franci. Biskup Reimsa Remigius je 486. godine krstio franačkog kralja Klodviga I. Reims je bio najvažnija biskupija na franačkom prostoru i od 748. je bio nadbiskupija. U gradu je došlo do nekoliko susreta pape i franačkih kraljeva. 816. je papa Stjepan IV. u Reimsu okrunio franačkog cara Ludovika I. Pobožnog i od tada potječe tradicija krunidbe francuskih kraljeva u Reimsu.

U 10. st. je Reims postao značajan intelektualni centar u kojem su djelovale biskupske škole. Francuski kraljevi su često gradu davali razne povlastice. Za vrijeme Stogodišnjeg rata su grad napadali Englezi koji su u njemu vladali od 1420. do 1429. kad je oslobođen pod vodstvom Ivane Orleanske i u njemu je okrunjen francuski kralj Karlo VII.

Reims je pretrpio značajne štete u 1. svj. ratu kad su Nijemci bombardirali katedralu koja je kao krunidbena crkva francuskih kraljeva imala veliko značenje za Francuze. U 2. svj. ratu je bio pošteđen većih razaranja. 7. svibnja 1945. je kod Reimsa njemački vođa oružanih snaga Alfred Jodl savezničkom generalu Eisenhoweru potpisao predaju kompletnih njemačkih oružanih snaga.

## Geografija

Reims je smješten na sjeveru Francuske uz rijeku Vesle koja se ulijeva u rijeku Aisne. Kroz grad prolazi kanal koji rijeku Aisne povezuje s rijekom Marnom. Reljef je nizinski, ali se oko grada pružaju brda Montagne de Reims s brojnim vinogadima. Klima je umjerena oceanska.

Reims je 140&nbsp;km udaljen od Pariza, te spada u pariške satelitske gradove. Dio je prstena srednje velikih gradova na 100–200&nbsp;km udaljenosti od Pariza koji razvijaju svoje funkcije, ali su povezani s Parizom (Amiens, Le Havre, Le Mans, Auxerre, Troyes).

## Znamenitosti

Daleko najvažnija znamenitost je katedrala Notre-Dame (Naše Gospe). Katedrala je u povijesti bila krunidbena crkva francuskih kraljeva i kao takva ima vrlo veliko značenje za francuski narod. Uvrštena je na listu Svjetske baštine UNESCO-a. Značajna je bazilika sv. Remigiusa. U gradu postoji sačuvan rimski slavoluk nazvan Porte de Mars (Marsova vrata). Postoji Muzej predaje na mjestu gdje se njemačka vojska u 2. svj. ratu predala Saveznicima.

## Sport
* Reims Natation 89, plivački i vaterpolo klub, utemeljen 1989.

## Značajne osobe
* Robert Pirès (*1973), nogometaš

## Demografija
Simeon Stolpnik

Sveti **Simeon Vethi** je bio stilit, rođen oko 389. godine u selu Sis u maloazijskoj oblasti Kilikija, a umro 24. jula 459. godine u mestu Kalat Siman.

## Žitije
Žitije na grčkom jeziku je napisao Simeonov učenik Antonije. Simeon je rođen u porodici hrišćana Susotina i Marte. Do osamnaeste godine je bio čobanin, a onda se zamonašio u manastiru Teleda, gde je vrlo brzo po pobožnosti nadmašio sve kaluđere i čak zbog preterane revnosti jedno vreme bio izbačen iz monaškog bratstva. Naime, toliko je bio nehajan prema svom telu da ga je obmotavao užetom od vlakana palme koje mu je seklo kožu i stvaralo rane koje su gnojile. Kratko vreme je živeo u planini u nekom bunaru koji je presušio, potom u jednoj maloj keliji, a onda i na planini Kalat Siman tako što je bio prikovan za stenu. Tako je i privukao pažnju Meletija, uticajnog čoveka u to doba, koji ga je ubedio da dozvoli kovaču da ga oslobodi okova. Meletije nije jedini koga je Simeon zainteresovao. U posetu su mu dolazili ljudi iz raznih naroda, kao što su Arabljani, Persijanci i Jermeni. Kako bi izbegao da ga dodiruju, Simeon je tražio da mu se napravi stub na kome je stalno boravio. Tih stubova je pravljeno još, da bi tek peti bio dovoljne visine koja je iznosila šesnaest metara, a i oko njega su bile postavljene dve kamene ograde. Sa stuba je propovedao, a tu se nalazilo i malo sklonište koje je Simeon koristio za molitvu. Simeon je stalno postio, a obed mu se sastojao od vode i raskvašenog sočiva. Vernici mu pripisuju vlast nad životinjama, čak i opasnim poput tigra, ali i proročanske moći. Takođe, verovalo se da je mogao da preobrati okorele razbojnike.

Prema sirijskoj verziji Simeonovog životopisa, kaluđer je imao veliki uticaj na politiku cara Teodosija II (408-450) i kasnije cara Markijana (450-457). Prvog je primorao da ukine edikt kojim je Jevrejima vratio njihovu nekadašnju sinagogu, a u koju su se u međuvremenu uselili hrišćani. Takođe, prema nekim izvorima, spasao je od jeresi monofizitizma carevu suprugu Atenaidu-Evdokiju.

Kada je Simeon umro, njegov kovčeg su pokušali da odnesu pokršteni Arabljani, ali ih je u tome sprečio tada uticajni Ardabur, koji je telo prebacio u prestonicu vizantijske provincije Sirije, Antiohiju.

## U umetnosti
Bogoslov Teodorit Kirski navodi da su Simeonove ikone bile čest detalj u radionicama širom Vizantijskog carstva. U vizantijskim crkvama postoje mnogobrojne predstave Simeona starijeg i mlađeg sa kukuljačama, ali je vrlo teško odrediti, posebno u kasnijim periodima, koji je tačno od njih dvojice prikazan.

Godine 1965. je španski režiser Luis Bunjuel o Simeonu snimio igrani film pod naslovom *[[Simon Pustinjak]]*.

## Praznik
Srpska pravoslavna crkva slavi ga 1. septembra po crkvenom, a 14. septembra po gregorijanskom kalendaru.

## Povezano
* Simeon Stolpnik Mlađi

## Reference
460-e

**460-e** su decenija koja je počela 1. januara 460. i završila 31. decembra 469. 

## Događaji i trendovi
* 468 - Vandali uništavaju istočnorimsku flotu cara Lava I čime je za više decenija očuvana nezavisnost njihove države u Sjevernoj Africi.

## Reference
Laurent Gbagbo

**Laurent Koudou Gbagbo** (31. maj 1945 - ) je ivorijanski političar koji je od 2000. do 11. aprila 2011. služio kao četvrti po redu predsjednik Obale Bjelokosti. Po struci je bio nastavnik historije, a bio je poznat kao vođa opozicije protiv dugogodišnjeg prozapadnog predsjednika Felixa Houphoueta-Boignyja. Godine 1982. je osnovao ljevičarsku stranku Ivorijanski narodni front (IPF). U oktobru 2000. je pobijedio nekadašnjeg vojnog diktatora Roberta Gueija na predsjedničkim izborima 2000. godine, ali je na vlast došao tek nakon masovnih uličnih nereda izazvanih Gueijevim odbijanjem priznanja izbornog poraza. Mandat mu je bio obilježen stalnim etničkim i političkim sukobima; njegovo odbijanje da prizna rezultate predsjedničkih izbora na kojima je pobijedio kandidat opozicije Alassane Outtara je u proljeće 2011. dovelo do građanskog rata u kome je Outtari vojnu podršku pružila Francuska i čije su ga trupe konačno zarobile 11. aprila 2011.

## Vanjske veze

*  Službeni website
Alassane Outtara

**Alasan Draman Utara** (*Alassane Dramane Ouattara*) je političar iz Obale Slonovače. Na izborima održanim novembra 2010, po podacima izborne komisije objavljnim 2. decembra 2010, u drugom krugu predsedničkih izbora osvojio je 54,1% glasova. Predsedničku zakletvu je položio 4. decembra u Abidžanu. Po podacima Ustavnog saveta pobedu je odneo trenutni predsednik Loran Bagbo koji je takođe položio zakletvu. Spor je izazvao građanski rat u kome je na stranu Utare i njegovih pristaša stala Francuska. 

Rođen je 1942. u mestu Dimbokro, na severu Obale Slonovače. 

Bio je premijer Obale Slonovače od novembra 1992. do decembra 1993. Predsednik je partije Okupljanje republikanaca (RDR). Po zanimanju je ekonomista. Radio je za Međunarodni monetarni fond i Centralnu banku zemalja Zapadne Afrike (BCEAO).