open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Neven Valent

**Neven Valent** (Zagreb, 9. srpnja 1964. – Zagreb, 9. travnja 2012.), hrvatski operni i koncertni pjevač, bariton.

## Biografija
Nakon završenoga srednjoškolskog općeg i umjetničkog obrazovanja, Neven Valent je studirao na Muzičkoj akademiji u Zagrebu, gdje je 1992. diplomirao na Odsjeku za pjevanje. U razdoblju od 1993. do 1998. usavršavao se kod Rudolfa Knolla, Marjane Lipovšek i Alfreda Burgstallera na Ljetnoj akademiji Mozarteum u Salzburgu te kod Glenys Linos na Kraljevskoj glazbenoj akademiji (*Royal Academy of Music*) u Londonu. Godine 1997. bio je sudionik završnice *1. Međunarodnog pjevačkog natjecanja Carl Orff* u Münchenu: uz diplomu i Srebrni lovorov list, bio je i dobitnik stipendije Instituta »Carl Orff« za sudjelovanje u majstorskoj klasi i koncertu pod umjetničkim vodstvom Rolanda Hermanna u okviru glazbenih festivala u  njemačkoj pokrajini Schleswig-Holstein i regiji Rheingau (*Schleswig-Holstein Musik Festival* i *Rheingau Musik Festival*). Kao solist je debitirao 1993. u scenskoj izvedbi oratorija *Prikazanje duše i tijela* (*Rappresentatione di anima e di corpo*) Emilia de’ Cavalieria: bio je članom kazališne skupine Dunje Vejzović »VeRo«, koja je tu izvedbu i priredila.

Od 1985. do 1987. bio je članom Zagrebačkih madrigalista. Godine 1988. obnovio je djelovanje Oratorijskog zbora Crkve sv. Marka, davši mu i ime *Cantores Sancti Marci*. Sve do svoje iznenadne i prerane smrti bio je prefekt toga zbora, uz kojega je često nastupao i kao koncertni solist. Bio je članom Opere HNK u Zagrebu, pjevao na Varaždinskim baroknim večerima i zadarskim Glazbenim večerima u sv. Donatu) te gostovao na brojnim inozemnim glazbenim festivalima u Austriji, Irskoj, Luksemburgu, Mađarskoj, Njemačkoj, Švedskoj i Velikoj Britaniji.

Neven Valent bio je predani promicatelj glazbene umjetnosti. Prigodom prvoga dolaska pape Ivana Pavla II. u Hrvatsku, u rujnu 1994. organizirao je i producirao izvedbu misterija *Majka Božja Kamenitih vrata* Božidara Širole. Kao glavni i umjetnički producent zaslužan je i za cjelovitu scensku izvedbu *Božićne priče* Rudolfa Matza o Božiću 1996. godine. Utemeljio je i sve do svoje smrti bio ravnateljem zagrebačkoga *Festivala sv. Marka*, u okviru kojega su do danas na brojnim i zapaženim koncertima nastupili mnogi hrvatski i inozemni glazbeni umjetnici. Bio je i producent gostovanja Minhenske filharmonije s dirigentom Lorinom Maazelom 2006. u Zagrebu, a njegovom je zaslugom *Hrvatska misa u d-molu op.86* Borisa Papandopula prvi put izvedena u inozemstvu, u Krakovu, s inozemnim ansamblom i solistima: 16. siječnja 2011. izveo ju je Zbor Krakovske filharmonije pod ravnanjem Vladimira Kranjčevića.

## Izvori i vanjske poveznice
*Festival Sv. Marka – Neven Valent (životopis)  
*culturenet.hr – Preminuo Neven Valent 
*Matica.hr/VIJENAC – Miljenko Jelača: Prvi put bez utemeljitelja
Zvonimir Skerl

**Zvonimir Skerl** (Zagreb, 21. svibnja 1934. - Beograd, 22. siječnja 2009.) je bio vrhunski jazzer, skladatelj, dirigent, pijanist, trombonist i glazbeni aranžer, vođa „Big benda“ „Radio televizije Beograd“. Rođenjem je Zagrepčanin. U Beograd je došao 1960. i zasnovao obitelj sa Julkom Bajloni, sa kojom ima troje djece i tri unuka. 
Jedno je od ključnih imena jazz scene u Srbiji. Zabavni orkestar Radio Beograda osnovan 1948. godine prerasti će 1954., kada ga budu napustili gudači, u Džez orkestar Radio Beograda. Godinama poslije Zvonimir Skerl je, zajedno s Vojislavom Simićem, imao značajnu ulogu u vođenju tog orkestra. Bio je šef-dirigent tog orkestra u razdoblju 1984.-1999. kada se povlači s javne scene. Skerl je bio jedan od autora koji su se istakli pisanjem glazbe za male sastave ili velike orkestre.

Najveći osobni doprinos maestro Zvonimir Skerl jugoslavenskoj i srpskoj zabavnoj i pop glazbi dao je kao aranžer i producent ogromnog broja pjesama različitih autora, od kojih su mnogi postali hitovi i evergrini. Aranžerski rukopis karakteriziraju mu bogatstvo zvuka i boja, istodobno 'prozračnost' i pjevnost. Jedan je od najboljih aranžera u zabavnoj i pop glazbi u tadašnjoj Jugoslaviji i, vjerojatno, najbolji u Srbiji, posebice '70.-ih i u prvoj polovini '80.-ih godina. Kao aranžer dao je vizuru najvećem broju pjesama srpskog hitmejkera Aleksandra Ace Koraća. Pjesme s aranžerskim potpisom Zvonimira Skerla, raznih autora melodije i stihova, lansirali su mnogi od najistaknutijih imena tadašnje jugoslavenske muzičke scene, primjerice Nada Knežević, Beti Đorđević, Lola Novaković, Boba Stefanović, Dalibor Brun, Bisera Veletanlić, Ivica Šerfezi, Dragan Antić, Maja Odžaklievska, Doris Dragović i mnogi drugi.

Zaslužan je i za narodnu glazbu. Napisao je nekoliko nezaboravnih i nenadiđenih aranžmana za pjesme Tome Zdravkovića, od kojih su najpoznatije  „Dotako sam dno života“ i „Za Ljiljanu“.

U tri navrata (1974, 1982. i 1992.) dirigirao je orkestrima na Natjecanjima za pjesmu Eurovizije.

Zvonimir Skerl nosilac je posebnog priznanja Ministarstva kulture Republike Srbije, za vrhunski doprinos kulturi zemlje.

Hrvatskoj i srpskoj javnosti ostao je malo poznat.

Pojavio se na TV-filmu Sastanak muzičara - Jam session (1968.) i dokumentarnom filmu Uvek truba - od buđenja do povečerja (1974).

## Diskografija

*Jazz Orkestar radio-televizije Beograd Sa Gostima (PGP RTB 1978, kompozicije A1 i C1 napisao je Zvonimir Skerl)
*Džez Orkestar RTB* / Revijski Orkestar RTB ‎– Po šumama i gorama (PGP RTB 1980, kompozicije A1, A3, A5, B1, B3, B5, B6 aranžirao i dirigovao Zvonimir Skerl)
*Zvonimir Skerl: Blues (LP, PGP RTB 1983)

## Izvor
*Znaju li Hrvati ko je Jozo Penava?
*Discogs
*Diskografija
*IMDb
*RTS
*Vreme
*http://www.dobrevibracije.org/Section/portret/2009/20090509_zvonimir%20skerl.html
Milan Šenoa

**Milan Šenoa** (Zagreb, 2. srpnja 1869. – Zagreb, 16. studenoga 1961.), hrvatski geograf, književnik i putopisac.

## Biografija
Milan Šenoa rodio se u Zagrebu 1869. godine. Sin je hrvatskog književnika Augusta i Slave rođene Ištvanić. Osnovno školovanje i staru klasičnu gimnaziju završava u Zagrebu. Diplomirao je na Filozofskom fakultetu u Zagrebu 1892. a doktorirao 1895. godine. Bio je profesor geografije od 1892. godine a od 1917. godine redoviti sveučilišni profesor. Bio je predstojnik *Geografskog zavoda* od 1922. do 1940. godine. Objavio je 50-ak djela iz fizičke geografije i antropogeografije, putopisa i popularne geografske članke, a pisao je pripovijetke, crtice, eseje, drame i životopise. U pripovijetke unosi regionalna obilježja. Napisao je povijesni roman *Iz kobnih dana* i životopis Augusta Šenoe *Moj otac*. Bio je suradnikom u izdanju knjige Emilija Laszowskoga, *Povijest plem. općine Turopolja nekoć Zagrebačko polje zvane* (također uz suradništvo Velimira Deželića starijega i Janka Barlea).

Preveo je s engleskoga na hrvatski jezik djelo Josepha Normana Lockyera, *Astronomija ili nauka o zvijezdama* (izd. Društvo sv. Jeronima, 1905.)

## Djela
Nepotpun popis djela:
* *Kako vam drago!: komedija u 3 čina*, Zagreb, 1893.
* *Rijeka Kupa i njezino porječje*, Rad JAZU, knj. 122, Zagreb, 1895. 
* *Ban Pavao*, Zagreb, 1903.
* *Exodus: pripovijest*, Zagreb, 1904.
* *Kvarnerske pripovijesti*, Zagreb, 1912.
* *Iz kobnih dana*, Zagreb, 1914. (2. izd. Matica hrvatska, Zagreb, 1971.)
* *Dijalozi i dramoleti*, Zagreb, 1914.
* *Pričanja seržana Jerka*, Zagreb, 1921.
* *Geografija Jugoslavije*, Zagreb, 1921.
* *Plitvička jezera*, Zagreb, 1924. (serija *Moja domovina*, knjiga I)
* *Moj otac*, Zagreb, 1933.
### Posmrtno
* *O Zagrebu koješta*, Zagreb, 2001. (izabrao i za tisak priredio Branimir Donat)
* *Rijeka Kupa i njezino porječje* (prijetisak iz 1895.), Zagreb, 2006.

## Izvori

## Vanjske veze
* Bogner-Šaban, Antonija, *Milan Šenoa – dramatičar* // Dani Hvarskoga kazališta. Građa i rasprave o hrvatskoj književnosti i kazalištu, br. 1. (2001.), str. 250.-281.
Martina Zubčić

**Martina Zubčić** (Zagreb, 3. lipnja 1989.) je hrvatska tekvandoašica.

## Sportska karijera
Počela je trenirati sa 7 godina, a već je u juniorskom uzrastu osvojila zlato u seniorskoj konkurenciji na EP u Rigi 2005. godine. Trenira i bori se za klub  **TK Dubrava** iz Zagreba.

Najveći uspjeh u karijeri ostvarila je na Olimpijskim igrama u Pekingu 2008. osvajanjem bronce.

Dobitnica je godišnje Državne nagrade za šport "Franjo Bučar" za 2008. godinu. Za istu godinu dobitnica je i Nagrade Dražen Petrović Hrvatskog olimpijskog odbora koja je namijenjena isključivo mladim sportašicama i sportašima za izvanredne sportske rezultate i sportski razvoj.

Krajem listopada 2008. godine sudjeluje kao natjecateljica u glazbeno-zabavnom spektaklu Ples sa zvijezdama, gdje joj je partner Robert Schubert.

### Olimpijske igre 2008.
Martina je u Pekingu osvojila prvo hrvatsko taekwondo olimpijsko odličje, a treće ukupno na tim igrama. Na putu do odličja svladala je Izraelku Gatterer, Brazilku Nunes, poražena je od Turkinje Tanrikulu, da bi u borbi za broncu bila uspješnija od Tajvanke Li-Wen Su.

Osmina završnice:  Gatterer 4:3

Četvrtzavršnica:  Nunes 3:2 (zlatnim bodom u produžetku)

Poluzavršnica:  Tanrikulu 3:5

Za brončano odličje:   Su Li-Wen 5:4 (zlatnim bodom u produžetku)

## Vanjske veze
* Životopis na službenim stranicama OI 2008.
Raveno Čuvalo

**Raveno Čuvalo** (6. kolovoza 1958. - Zagreb, 2. srpnja 1991.) je bio prva civilna žrtva JNA u Hrvatskoj prije Domovinskoga rata. Imao 32 godine kada je ubijen. Nećak je hrvatskog publicista Ante Čuvala.

Ubijen je 2. srpnja 1991. godine  tijekom demonstracija ispred kasarne "Maršal Tito" (danas vojarna "Croatia") kada su građani Zagreba i Narodna zaštita (prva sveopća nadstranačka poluvojna hrvatska organizacija) Utrina i Travnog pokušali spriječiti izlazak kolone vojnih vozila i sedam tenkova koji su krenuli kao pojačanje postrojbama JNA angažiranih u napad na  Sloveniju. Vatru su na nenaoružane demonstrante otvorili pripadnici JNA iz svojih oklopnih transportera. Neki su građani bacali molotovljeve koktele nadajući se da će ih uništiti. Pored građana otpor je pružala postrojba 2. "A" brigade ZNG koja je onda još bila dijelom MUP-a. Poginuo je civil Raveno Čuvalo, dvojica vojnika, a ranjeno je devet civila i dva pripadnika 2. "A" brigade ZNG.

## Sjećanje

Čuvalovo ime uz imena ostalih Travnjana žrtava rata nalazi se spomen-ploči na sjeverozapadnom uglu ove četvrti, dok na samom mjestu Čuvalove pogibije nema nikakva spomena na ovaj događaj.

Ime mu se nalazi na hrvatskom kenotafu Hrvatskog slova gdje su popisana imena svih poginulih i nestalih hrvatskih branitelja u Domovinskom ratu.

## Izvori
*Braniteljski portal  UBIUDR ogorčen što nitko nije odgovarao za smrt Ravena Čuvala 1991. godine, 26. kolovoza 2008.
*Portal dragovoljaca Domovinskog rata  UBIUDR: Ogorčeni što još nitko nije odgovarao za smrt Ravena Čuvala 1991., 27. kolovoza 2008.
*Nitko nije odgovarao za prvu žrtvu rata 1991., dalje.com, 26. kolovoza 2008.
*Raveno Cuvalo, 102. brigada i Zagrepčanci u ratu
*Marin Knezović: Umrijeti za Slovence
*Sukob JNA i građana u Novom Zagrebu - 2. srpnja 1991. (TV SLO), snimka dostupna na YouTubeu.
*Bitka za vojarne 

## Vanjske veze
*Vjesnik online
Damir Škaro

**Damir Škaro** (Zagreb, 2. studenog 1959.), hrvatski boksač, jugoslavenski olimpijac, političar, poduzetnik i osuđeni silovatelj. Doktor je ekonomskih znanosti i bivši čelnik Autokluba Siget, najvećeg autokluba u Hrvatskoj. Kao političar bio je zastupnik u Trećem sazivu Hrvatskog sabora od 1995. do 2000. godine na listi HDZ-a. Prije svega Damir Škaro poznat je po svojoj uspješnoj boksačkoj karijeri u kojoj je od 350 mečeva imao 20 poraza, a osvojio je i olimpijsku brončanu medalju. Godine 2024. pravomoćno je osuđen na 2.5 godine zavora za spolno uznemirvanje i silovanje djelatnice AK Siget.

## Reference

## Vanjske veze
* www.damirskaro.com
Anica Zubović

**Anica Zubović** (Zagreb, 28. ožujka 1932. - ), je hrvatska pjevačica zabavne glazbe starije generacije. Bila je poznata po brojnim nastupima na Opatijskom, Splitskom i Zagrebačkom festivalu.

## Biografija

Još kao mala pohađala je zagrebačku glazbenu školu *Pavao Markovac*. Kao pjevačica klasične glazbe - mezzosopran počela je pjevati u operetama, tako da je dobila je stipendiju za glazbeno usavršavanje u Beogradu. Potom dobila  stipendiju za daljnje pjevačko usavršavanje u Beču. Međutim *Anica* nije otišla u Beč, ostala je u Zagrebu sa svojom tadašnjom ljubavi, studentom medicine *Ðorđem Dimitrijevićem*, za kojeg se i udala 1954. godine. (rastala se 1959.). Tim događajima je karijera pjevačice ozbiljne glazbe za *Anicu* postala nemoguća, pa se ona okrenula - laganoj glazbi.

Počela je sa obradama međimurskih narodnih pjesmama ( *Rožica sam bila* ). Pjevala je i dalmatinske narodne pjesme, ponekad u duetu sa tada poznatom *Vilmom Isler*.

U svijet zabavne glazbe lansirao ju je Nikica Kalogjera, koji ju je nagovorio da za Radio Zagreb snimi njegovu obradu pjesme - *Negdje u dalekom svijetu* ( temu iz western filma *Crvene podvezice*), ta pjesma postala je veliki radio hit pedesetih godina. Zatim je snimila za istu kuću, prepjev talijanskog hita *Poput bršljana* ( sa festivala u Sanremu, 1958. ). To je *Anicu* izbacilo u prvu ligu pjevačica ondašnje Jugoslavije, - tako da je pozvana da sudjeluje na prvom Opatijskom festivalu 1958.
Dvije pjesme koja je *Anica Zubović*  otpjevala na tom festivalu;  *Okrecem listove kalendara* i *Plavi lan* bile su vrlo lijepo primljene od strane publike i još više glazbenih kritičara, koji su cijenili njen školovan glas i profinjenost interpretacije.

Od tada je *Anica Zubović* redoviti gost većine ondašnjih jugoslavenskih festivala; Opatijskog, Splitskog, Zagrebačkog, Beogradskog, Krapinskog i brojnih putujućih. 1959. godine, Anica se preselila (sa drugim mužem i sinom) iz Zagreba u Beograd. Od tada je njena karijera počela posustajati, tako da je već krajem šesdesetih bila praktično izvan očiju šire publike. Nakon smrti svog trećeg supruga 1981. vratila se u Zagreb, i pjevala u *Zboru Radio Zagreba*, sve do svog umirovljenja.

Danas *Anica Zubović* živi kao skromni penzioner u Domu umirovljenika na Trešnjevci (Grebengradska ulica) u Zagrebu.

## Diskografija

*Samostalne ploče:* 
*Bršljan (10", Album)  PGP RTB  1962. 
*Nikad neće proći leto (7", EP)  PGP RTB  1966. 
*Srećan put (7", EP)  Jugoton  1967. 
*Budi moja zadnja ljubav (7", EP)  PGP RTB  1968. 
*Igra / Sedamnaest mu je godina (7", Single)  Beograd Disk  1971. 
*Kompilacije:* 
*Opatija 59 (I. Ploča) (10") Stih U Pijesku Jugoton  1959. 
*Festival zabavne muzike Opatija 60 (LP) Predosećanje Jugoton  1960 
*Opatija 61 (LP) Tišina Bez Suza PGP RTB  1961. 
*Pesma Leta 67 (10") Budi moja zadnja ljubav PGP RTB  1967. 
*Šlageri 60-tih 3 (CD) Deo tebe, Pada sneg PGP RTS  2000. 
*Šlageri 60-tih 4 (CD) Ljubavna pesma PGP RTS  2000.

## Vanjske veze

* O Anici Zubović na portalu Barikada 
* Anica Zubović/Marko Novosel pjevaju - Maškare na youtubeu
* O Anici Zubović na portalu Matice Hrvatske
Duško Ćurlić

**Duško Ćurlić** (Zagreb, 28. siječnja 1968.) je hrvatski TV i radio voditelj na HRT-u.

Osim što je poznat po tome što je suvoditelj najpopularnijih showova Ples sa zvijezdama, Zvijezde pjevaju, Kruške i jabuke, manje je poznato da je snimio nekoliko reklamnih spotova, imao gostujuće uloge u serijama Bitange i princeze i Ljubav u zaleđu i drugima, te filmovima poput Ne pitaj kako! i Iza stakla. Karijeru je započeo na Radiju 101 vodeći neke od najslušanijih emisija "Parlament show", "Intervju tjedna". Voditelj svih većih projekata zabavnog programa HTV-a, od Dore - izbora za pjesmu Eurovizije, komentiranja Eurosonga, novogodišnjih programa, humanitarnih akcija.

## Filmografija
### Televizijske uloge
* "Bitange i princeze" kao spiker / zatvorenik (2005.-2008.)
* "Ljubav u zaleđu" kao voditelj na promociji (2006.)

### Filmske uloge
* "Iza stakla" kao voditelj na dodjeli nagrada (2008.)
* "Ne pitaj kako!" kao narator (2006.)

### Voditeljske uloge
* "Do posljednjeg zbora" kao voditelj (2012.)
* "Zvijezde pjevaju" kao voditelj emisije (2007.-2014.)
* "Ples sa zvijezdama" kao voditelj emisije (2006.-2013.)
* "Dora" kao komentator (2006.-2012.)
* "Kruške i jabuke" kao voditelj (1999.-2002.)
* "Parliament show" kao voditelj na radiju
* "Intervju tjedna" kao voditelj na radiju

### Sinkronizacija
* "Juhu-hu" kao narator (2007.)
* "Auti" kao Jay Limo (2006.)
* "Izbavitelji" (2004.)
Mislav Čavajda

**Mislav Čavajda** (Zagreb, 28. prosinca 1980.) je hrvatski kazališni, televizijski i filmski glumac.

## Biografija
Glumom se počinje baviti sa 6 godina u Dramskom studiju, u klasi Zvjezdane Ladike, gdje ostaje 13 godina. Akademiju dramske umjetnosti u Zagrebu upisuje 2000. godine. Bio je član ansambla Hrvatske drame do 2006. godine. Danas živi i radi na relaciji Zagreb - Chicago.

## Filmografija
### Televizijske uloge
* "Supertalent" kao član žirija (2016.)
* "Patrola na cesti" kao inspektor (2016.)
* "Kud puklo da puklo" kao Denis  (2014.-2015.)
* "Stella" kao Braut (2013.)
* "Mamutica" kao Tomo (2009.-2010.)
* "Balkan Inc." kao Zvonko (2006.)
* "Naša mala klinika" kao Svjetlan (2006.)
* "Villa Maria" kao Ivan Jurak (2004.-2005.)
* "Veliki odmor" (2000.)

### Filmske uloge
* "Vjetar puše kako hoće" kao Ivan (2014.)
* "Šegrt Hlapić" kao kamenar (2013.)
* "Jenny te voli" kao Jurica (2010.)
* "Reality" kao vjernik (2008.)

## Vanjske veze
*
*Stranica na HNK-Zajc.hr
Mirta Zečević

**Mirta Zečević** (Zagreb, 25. srpnja 1969.), hrvatska televizijska, kazališna i filmska glumica.

## Filmografija
### Televizijske uloge
* "Tajne" kao Lada Franić (2013.-2014.)
* "Najbolje godine" kao Saška Jaklinac (2009.-2011.)
* "Odmori se, zaslužio si" kao prodavačica u knjižari (2010.)
* "Stipe u gostima" kao službenica (2009.)
* "Zakon ljubavi" kao Višnja Car (2008.)
* "Hitna 94" kao Alenova žena (2008.)
* "Bračne vode" kao Sunčinina prijateljica (2008.)
* "Zauvijek susjedi" kao Brankica (2007.)
* "Urota" kao glasnogovornica Vlade RH (2007.)
* "Obični ljudi" kao Vesna (2007.)
* "Balkan Inc." kao Ankica Desnica (2006.)
* "Kad zvoni?" kao medicinska sestra (2005.)

### Filmske uloge
* "Kotlovina" kao žena u svatovima (2011.)
* "Nije kraj" kao žena (2008.)
* "Ponedjeljak" kao kćerka (2006.)
* "Holding" kao Tea (2001.)
* "Pomor tuljana" (2000.)
* "Promašaj" (2000.)
* "Zamrznuti kadar" (1999.)
* "Tri muškarca Melite Žganjer" (1998.)
* "Territorio Comanche" kao Jadranka (1997.)
* "Zlatne godine" kao Tala (1993.)
* "Vozačka dozvola" (1992.)
* "Luka" (1992.)
* "Papa mora umrijeti" kao časna sestra (1991.)

### Sinkronizacija
* "Majstor Mato" kao Gospođa Ruža (2017.)
* "Top Cat: Mačak za 5" kao Perova mama (2016.)
* "Violetta" kao Jade LaFontaine (2015.)
* "Sofija Prva" kao Lucindina mama, Teta Tilly, Flora, Teta Bess, Vještica Glacia, Tizzy, Mossy (2015.)
* "Svemoguća Kim" kao Dr. Betty direktorica i sporedni likovi (2015.)
* "Vesele trojke" kao Vještica (2011.)
* "Simsala Grimm" (2011.)
* "Cubix" kao Hela
* "Ulica Sezam" kao Matovilka
* "Spider-Man" kao Mary Jane
* "Spužva Bob Skockani" kao Koraljka (Project 6 sink)

## Vanjske veze
*
*Stranica na HNK.hr
Svetomir Šimunec

**Svetomir Šimunec-Volčanšek** (Zagreb, 26. kolovoza 1883. – ?), hrvatski arhitekt.

## Biografija

Biografski podatci o njegovom životu vrlo su oskudni. O njemu najviše doznajemo iz pristupnice Kluba hrvatskih arhitekta i dva pisma Visoke tehničke škole iz Münchena, koja tom klubu šalje podatke o njegovom školovanju. U klupsku je pristupnicu upisao- Ime i prezime: Svetomir Šimunec; staleško zvanje: architekt; točna adresa: Palmotićeva ulica broj 13; Mjesto rođenja: Zagreb 1883.; Svršene nauke: absolvirao 4 semestra akademije u Münchenu kod prof. dr. Thierscha; Dosadanje stručno djelovanje: namješten kod gradnje bolnice. Iz dopisa Visoke tehničke škole u Münchenu doznajemo nešto više detalja, da je rođen 26. kolovoza 1883. u Zagrebu i da je tehniku pohađao tijekom studentske godine 1908/9. i 1909./10. Diplomirao je 9. kolovoza 1910. U spomen- izvještaju Državne srednje tehničke škole u Zagrebu, u popisu polaznika spominje se da je Šimunec apsolvirao na Graditeljskoj stručnoj školi 1902. Osim tih podataka znamo da je 1909. godine sudionik natječaja za Sveučilišnu knjižnicu u Zagrebu, na kome mu je za osnovu pod mottom: „Sirena“ biti dodijeljena treća nagrada.

U literaturi spominje ga Snješka Knežević u knjizi Zagrebačka zelena potkova, u poglavlju Zapadni perivoj, str. 225, 229 i 474. Školska knjiga, Zagreb, 1996.; te u članku: Zgrada nacionalne i sveučilišne knjižnice u Zagrebu, objavljenom u katalogu izložbe Secesija u Hrvatskoj,  str. 95 MUO, Zagreb, 2003.. U istom ga katalogu spominje  (str. 32, 37 ) u članku Lica moderniteta 1898.- 1918.: zagrebačka arhitektura secesijske epohe, Aleksander Laslo. Vrlo šturo Laslo iznosi  da je 1912. Šimunec nagrađen na natječaju za Saborsku palaču  u Sarajevu, te da 1913. radi idejne projekte radničkih stanova na Gogoljinom brijeg u Zagreb. Iz spomen- knjige Udruženje jugoslavenskih inženjera i arhitekata, sekcija Zagreb 1878. – 1828, Zagreb, doznajemo da je s arhitektima Podhorskim, Sunkom i Lubynskim izlagao 1912. na Prvoj Jugoslavenskoj arhitektonskoj izložbi u Beogradu.

God. 1926. po njegovu je nacrtu sagrađeno obdanište za radnike u Inakovićevoj ulici u Zagrebu.
Tomislav Šojat

**Tomislav Šojat** (Zagreb, 6. studenog 1963. ) hrvatski je glazbenik koji je u svojoj glazbenoj karijeri snimio petnaestak studijskih albuma i sudjelovao na mnogim albumima kao gost glazbenik.

## Biografija

Tomislav Šojat rođen je u Zagrebu, 6. studenog 1963. godine gdje s 14. godina počinje svoju glazbenu karijeru. Oženjen je i ima sina Marka. Prvi glazbeni angažmani bili su mu sa sastavom **"Prva Ljubav"**, s kojima je svirao do njihovog raspada 1984. *Prva ljubav* glasi za najmlađi pop sastav u Europi i Šojat s njima snima pet singlova i četiri studijska albuma, koji su dobili zlatni certifikat. Nakon dolaska iz JNA gdje je služio vojni rok, pridružuje se sastavu **"Regata"**, s kojima snima jedan album. 
Grupa se razilazi 1987.g. i Šojat nakon toga dolazi u sastav **[[Aerodrom (sastav)|Aerodrom]]**, gdje kao gost glazbenik nastupa s njima na turnejama po bivšem SSSR-u. S *Aerodromom* ostaje do njihovog razlaza 1988., a 1990. snima i svira sa Sevdah Shuttle Bandom, novim sastavom Branimira Štulića. 
Godine 1992. s Juricom Pađenom osniva sastav **Pađen Band** s kojim snima tri studijska albuma. Za europsko tržište objavljuju kompilacijski album *Pađen band retro 16* s najboljim hitovima izdanim do tada. Nekoliko je skladbi prepjevano na engleski jezik s albuma *Timeless* koji je izdan isključivo za europsko tržište.

Sastav *Aerodrom* nanovo se okuplja 2001. i Šojat postaje njihov menadžer. Sa starom postavom 2001. godine snimaju album *[[Na travi]]* i 2007.g. album *[[Rock @ Roll]]*. U dugogodišnjoj karijeri koja traje od 1978. godine, Šojat je snimio petnaestak studijskih albuma i sudjelovao na mnogim materijalima kao gost glazbenik.

## Izvor

## Vanjske veze
### Sestrinski projekti

### Mrežna sjedišta
* Službene stranice sastava
Boris Vujčić

**Boris Vujčić** (Zagreb, 2. lipnja 1964.), hrvatski ekonomist, sveučilišni profesor, guverner Hrvatske narodne banke i zamjenik glavnog pregovarača Hrvatske s Europskom Unijom.

## Biografija
### Obrazovanje
Osnovnu i srednju školu završio je u Zagrebu. Diplomirao je na Ekonomskom fakultetu u Zagrebu 1988. godine, gdje je i doktorirao 1996. godine na temu "Ponuda rada žena i njen utjecaj na tržište rada:primjer Hrvatske".

### Poslovna karijera
Poslovnu karijeru započeo je kao asistent na Ekonomskome fakultetu u Zagrebu 1989. godine, da bi 1996. godine bio imenovan direktorom Direkcije za istraživanja Hrvatske narodne banke. Godine 1997. postao je docentom na Ekonomskome fakultetu u Zagrebu, a 2003. izvanrednim profesorom. Od 2000. obnaša funkciju zamjenika guvernera Hrvatske narodne banke, a 2012. postaje guverner.

## Izvori

## Vanjske veze
* 
*
Srđan Španović

**Srđan Španović** (Zagreb, 1960. – Zagreb, 18. prosinca 1999.), bio je hrvatski, novinar i pisac politoloških knjiga i studija.

## Biografija
Španović se novinarstvom počeo baviti od ranih 1980-ih godina, u tadašnjem rasadniku mladih novinara Poletu. Nakon te mladalačke faze zaposlio se kao novinar u Vjesnikovoj kući, radio je u dnevnicima Večernjem listu i Vjesniku, a kao reporter radio je u prvoj polovici 1990-ih godina i u tjednicima Vjesnikove kuće; Danas, Arena i Globus. Nakon toga dvije sljedeće godine Španović radi kao novinar za tjednik Nacional. A od proljeća 1998. godine, radi u Jutarnjemu listu sve do svoje iznenadne smrti.
Srđan Španović bio je aktivni sudionik Domovinskog rata, iz kojega je izašao kao pričuvni zastavnik HV-a.

## Djela
* Stranke u Hrvatskoj, (zajedno sa D.Đurić i B.Munjin) NIRO Radničke novine, Zagreb, 1990., 
* Kvadratura jugoslavenskog kruga, Centar za informacije i publicitet, Zagreb 1989., 

## Izvori

## Vanjske veze
* Zlatko Šimić: Veliki Dobri Čovjek Špan, sa portala Jutarnji list
Filip Zubčić

**Filip Zubčić** (Zagreb, 27. siječnja 1993.) hrvatski je alpski skijaš. Od sezone 2013/2014 član je "A" reprezentacije Hrvatske

## Biografija
### Skijaška karijera

Član je **SK Končar** iz Zagreba. Njegova sestra Tamara Zubčić također je skijašica.

Broj nastupa na Svjetskom prvenstvu:4

Prvi nastup na Svjetskom prvenstvu: 20.02.2011.Garmisch-Partenkirchen (Slalolm)

Najbolji rezultat na Svjetskom prvenstvu: 28. mjesto(15.02.2013. Schladming, Veleslalom)

Broj nastupa u Svjetskom kupu: 4

Prvi nastup u Svjetskom kupu: 28.10.2012. Soelden (Veleslalom)

Broj nastupa u Europskom kupu: 25

Prvi nastup u Europskom kupu: 07.03.2010. Platak (Slalom)

Prvi bodovi u Europskom kupu: 19.01.2013. Kirchberg (Veleslalom)

Najbolji Europskom kup rezultat: 4. mjesto (28.01.2013. Arber, Slalom)

Broj nastupa u NOR-AM kupu: 4

Prvi nastup u NOR-AM kupu: 22.11.2013 Loveland CO (USA) (veleslalom)

Najbolji NOR-AM rezultat: 16. mjesto (25.11.2013. Loveland CO, Slalom)

Broj nastupa na Svjetskom juniorskom prvenstvu: 9

Prvi nastup na Svjetskom juniorskom prvenstvu:  31.01.2010. Les Houches (Veleslalom)

## Značajniji rezultati

#### Prvenstvo Hrvatske:
3. mjesto u slalomu PH 2012.

3. mjesto u slalomu PH 2013.

#### 1. mjesto:
15.1.2013 FIS race Slalom  

13.3.2013 FIS race Veleslalom

#### 2. mjesto:
10.12.2009. National Junior Race Slalom  

13.3.2011. National Junior Race Slalom  

2.4.2011. Junior Race Veleslalom 

25.2.2012. National Junior Championship 

11.12.2012. National Junior Race Veleslalom/GiantSlalom 

17.1.2013. FIS race Slalom  

18.01.2013. FIS race Slalom

#### 3. mjesto:
31.3.2011. National Championship Superkombinacija 

14.3.2012. FIS race Veleslalom

12.1.2013. FIS race Veleslalom  

16.1.2013. FIS race Slalom 

16.3.2013. National Junior Championship Veleslalom  

30.3.2013. National Championship Slalom

## Izvori
* https://www.facebook.com/fzubcic/info
* http://www.croski.hr/?link=filip-tko-sam-ja&lang=hr
* https://www.facebook.com/fzubcic
Tamara Zubčić

**Tamara Zubčić** (Zagreb, 7. siječnja 1995.) hrvatska je alpska skijašica.

## Športska karijera
S pet godina počela je trenirati skijanje.  Prvi treneri (učitelj) bili su joj Maja Senci i Marko Šuman, a prvu pobjedu ostvarila je 2003. godine.

### Najzapaženiji rezultati do sada u karijeri
* 1. mjesto SL Škofja Loka, Slovenija (2007./08.);
* 1. mjesto COMBI Topolino, Italija (2007./08); 5. mjesto VSL Topolino, Italija (2007./08.)
* 1. mjesto SL Pinocchio, Italija (2007./08.); 3. mjesto VSL Pinocchio, Italija (2007./08.).
* 1. mjesto SL Val d'Isere, Fracuska (2006./07.);
* 2. mjesto SG Val d'Isere, Francuska (2007./08.);
* 4 puta dječja prvakinja Hrvatske

## Izvori
* http://www.croski.hr/biografije/TamaraZubcic.html
Andrea Zlatar Violić

**Andrea Zlatar Violić** (Zagreb, 13. travnja 1961. – ) hrvatska teoretičarka književnosti i političarka, ministrica kulture od 2011. do 2015. godine.

## Biografija
Rođena je 13. travnja 1961. godine u Zagrebu, gdje je polazila 1976. osnovnu školu "7 sekretara SKOJ-a" i 1980. srednju školu, (Klasična gimnazija). Godine 1984. diplomirala je studij komparativne književnosti i filozofije na Filozofskom fakultetu u Zagrebu. Dobitnica je Rektorove nagrade i boravila je na kraćim stručnim stipendijama u inozemstvu. Godine 1988. magistrirala je iz područja književnosti (tema Marulićeva “Davidijada”), Humanističke znanosti na Filozofskom fakultetu Sveučilišta u Zagrebu, a 1992. obranila doktorsku disertaciju (tema Modeli srednjovjekovne autobiografije: ispovijest i životopis), Humanističke znanosti, također na Filozofskom fakultetu Sveučilišta u Zagrebu.

Od 1984. godine radi na Filozofskom fakultetu Sveučilišta u Zagrebu, Odsjek za komparativnu književnost, sada u svojstvu redovitog profesora, gdje je uključena u nastavnu i znanstvenu djelatnost (projekti istraživanja suvremene hrvatske književnosti u europskom kontekstu). Redovito sudjeluje radu znanstvenih skupova iz područja povijesti i teorije književnosti.

Usporedo sa znanstveno-nastavnom djelatnošću bavi se publicistikom, izdavačkom i uredničkom djelatnošću: prvo kao urednica kulture u Studentskom listu i na Omladinskom radiju (Radio 101), a zatim kao urednica u časopisima Gordogan, Vijenac i Zarez. Članica je Društva hrvatskih pisaca i Hrvatskog P.E.N. Aktivno govori engleski i francuski, pasivno njemački i talijanski. Udana je i majka jednog djeteta.
 
## Politička karijera
* 2005. potpredsjednica GO HNS Zagreb
* 2001. - 2005. članica Gradskog poglavarstva grada Zagreba, zadužena za područje kulture
* predsjednica Interesnog odbora za kulturu HNS-a
* članica HNS-a od 2005.

## Nagrade i priznanja
* Orden viteza književnosti i umjetnosti Francuske vlade 2004.

## Djela
* objavljene stručne publikacije – više desetaka radova
* objavljene knjige – 10 (od kojih 6 znanstvenih, 3 eseja i 1 poezija)

### Nepotpun popis djela
* Autobiografija u Hrvatskoj: nacrt povijesti žanra i tipologija narativnih oblika, Matica hrvatska, Zagreb, 1998., 
* Ispovijest i životopis: srednjovjekovna autobiografija, Izdanja Antibarbarus, Zagreb, 2000., 
* Neparne ljubavi, Meandar, Zagreb, 2002., 
* Tekst, tijelo, trauma: ogledi o suvremenoj ženskoj književnosti, Naklada Ljevak, Zagreb, 2004., 

## Izvori
* http://www.min-kulture.hr/default.aspx?id=10
Mira Vrljičak

**Mira Vrljičak** (rođ. Dugački) (Zagreb, 6. rujna 1917. - 2004.) je bila dužnosnica u NDH.

Pohađala je gimnaziju. Još kao gimnazijalka je pisala za časopis (*Za vjeru i dom*). Bila je članicom Hrvatskog orlovskog saveza odnosno križara. Ondje je došla do visokih položaja.

Uspostavom NDH je ljeti 1941. došla na mjesto zapovjednice Ženske ustaške mladeži. Godine 1942. je na dužnosničkom sastanku u Zagrebu došla u kontakt s stožernicom dubrovačkog ogranka Ženske ustaške mladeži Dolores Bracanović. Izrazila joj je zanimanje da Dolores prihvati njenu dužnost, budući da ona neće moći više ju obnašati. Budući da je Dolores to prihvatila, 6. siječnja 1943. je naslijedila Miru Vrljičak na mjestu zapovjednice Ženske ustaške mladeži, organizacije za tjelovježbeno i odgojno jačanje hrvatske mladeži, a Mira je postala pobočnica u istoj organizaciji.

Bila je suprugom konzula NDH Kazimira Vrljička. Kad je dobio zadaću biti konzulom u Madridu, Mira je pošla s njime. Neko vrijeme su ostali ondje, a onda su dvije godine nakon rata oboje otišli odandje u Argentinu 1947. godine. Razlog što su otišli je bio taj što je tih godina bili vrlo teško naći posao nešpanjolcima u Španjolskoj. Smjestili su se u Buenos Airesu. Surađivala je s listovima Hrvatski narod, Ognjište i Studia croatica.

Troje joj se djece rodilo u Europi (Jorge Marin u Hrvatskoj, a Marija i Carmen u Španjolskoj), a u emigraciji u Argentini je još pet puta postala mati. Rodila je Jozu, koji je kasnije postao ravnatelj revije Studia croatica te Ignacija, Victoriju, Francisca i Teresitu.

## Izvori
*(ur.: Zdravko Dizdar, Marko Grčić, Slaven Ravlić, Darko Stuparić): Tko je tko u NDH, Minerva, Zagreb, 1997., natuknica Mira Vrljičak
*Tomislav Jonjić Razgovor s Dolores Bracanović (razgovarao Tomislav Jonjić) (Politički zatvorenik, br. 62, svibanj 1997., str. 8.-13.) 
*Križ života Marica Stanković: Vjenčane objave, u “Nedjelja”, 23 (1943), str. 5., pristupljeno 31. ožujka 2011.

* Studia croatica

## Vanjske veze
*Ivan Merz Mira Vrljičak, «Za svojim vitezom», Za vjeru i dom, Zagreb, 1943., br. 5, str. 8
Kazimir Vrljičak

**Kazimir Vrljičak** (špa. *Casimiro Vrljicak*) (Kaštel Novi, 1914. - 21. studenoga 2000.) je bio hrvatski kulturni djelatnik, prevoditelj i hrvatski diplomatski dužnosnik za vrijeme drugog svjetskog rata. Bio je konzul NDH u Madridu i hrvatski kulturni djelatnik u Španjolskoj.

Rodio se u Kaštel Novom. Bio je sinom jedincem uspješnog trgovca. Obitelj mu se preselila u Split gdje je pohađao osnovnu i srednju školu. Otac ga je poslao u Njemačku i Švicarsku da bi studirao. Studij je nastavio na zagrebačkom sveučilištu, gdje je našao mjesto 1940.

Između dva svjetska rata je bio istaknuti hrvatski katolički djelatnik.

Za vrijeme NDH je radio u ministarstvu vanjskih poslova. Nekoliko je mjeseca radio u hrvatskom konzulatu u Beču, a srpnja 1944. je postao tajnikom veleposlanstva u Madridu. Ondje se uključio u kulturni rad. Zanimljivost je da je iako je nezavisna Hrvatska nestala 1945., na 19. kongresu Pax Romane rujna 1946. u Zaragozi je zajedno s Brankom Kadićem sudjelovao kao predstavnik Hrvatske.

Bio je suprugom Mire Vrljičak. Kad je dobio zadaću biti konzulom u Madridu, Mira je pošla s njime. Neko vrijeme su ostali ondje, a onda su dvije godine nakon rata oboje otišli odandje u Argentinu 1947. godine. Smjestili su se u Buenos Airesu. Ondje je bio članom društva sv. Tome Morea. Razlog što su otišli je bio taj što je tih godina bili vrlo teško naći posao nešpanjolcima u Španjolskoj.

Troje mu se djece rodilo u Europi (Jorge Marin u Hrvatskoj, a Marija i Carmen u Španjolskoj), a u emigraciji u Argentini je još pet puta postao otac. Supruga mu je rodila Jozu, koji je kasnije postao ravnatelj revije Studia croatica te Ignacija, Victoriju, Francisca i Teresitu.

Prevodio je na španjolski Marulićeve stihove na hrvatskom i latinskom. Značajan je što je Marulićeva djela uvrstio u hrvatsko pobožno pjesništvo na španjolskom. Bio je prva osoba koja je tiskala španjolski prijevod jedne Marulićeve pjesme.

Surađivao je s revijom Studia croatica. Iako ga je Argentina izvrsno primila, nije radio u struci, nego je radio kao javni namještenik.

## Izvori
*(ur.: Zdravko Dizdar, Marko Grčić, Slaven Ravlić, Darko Stuparić): Tko je tko u NDH, Minerva, Zagreb, 1997., natuknica Mira Vrljičak

* Studia croatica

## Vanjske veze
*Studia croatica br.144/2002. (moze se dobiti kao elektronska knjiga)
Josip Vrhovec

**Josip Vrhovec** (Zagreb, 9. veljače 1926. — Zagreb, 15. veljače 2006.) bio je hrvatski partizan, ekonomist, novinar i političar SR Hrvatske.

## Biografija
Rođen je 9. veljače 1926. godine u Zagrebu. Bio je pripadnik Narodnooslobodilačkog pokreta.

Diplomirao je na Ekonomskom fakultetu u Zagrebu, nakon čega je od 1956. do 1957. i od 1959. do 1963. godine bio glavni urednik „Vjesnika u srijedu“, a od 1968. do 1969. godine glavni urednik „Vjesnika“. Bio je i dopisnik „Vjesnika” iz Velike Britanije (1957. - 1959.) i SAD-a (1963. - 1967).

Bio je sekretar Izvršnog komiteta Centralnog komiteta Saveza komunista Hrvatske od 1972. do 1974., član Predsjedništva Centralnog komiteta Saveza komunista Jugoslavije od 1974. do 1978., savezni sekretar za vanjske poslove od 17. svibnja 1978. do 17. svibnja 1982., predsjednik Predsjedništva Centralnog komiteta Saveza komunista Hrvatske od 1. srpnja 1983. do 15. svibnja 1984. i član Predsjedništva SFR Jugoslavije od 1984. do 1989. godine.

Krajem osamdesetih protivio se nacionalističkoj politici Slobodana Miloševića.

Umro je u Zagrebu 15. veljače 2006. godine. Sahranjen je na groblju Mirogoju.

## Literatura
* *[[Hrvatska enciklopedija (LZMK)|Hrvatska enciklopedija]]* (knjiga jedanaesta). „Leksikografski zavod Miroslav Krleža“, Zagreb 2009. godina.

## Vanjske veze
* Umro Josip Vrhovec, posljednji Titov ministar vanjskih poslova , pristupljeno 4. studenog 2011.
Siniša Čular

**Siniša Čular** (Zagreb, 16. listopada 1969.) je hrvatski slikar.

## Biografija
Rodio se je 1969. u Zagrebu. U rodnom je gradu pohađao Školu primijenjenih umjetnosti, smjer slikarstvo. Te 1988. kad je maturirao upisao je i zagrebačku Akademiju likovnih umjetnosti. Još kao student bio je sudionikom slikarskih kolonija. Izlagao je u zemlji i inozemstvu još tijekom studija, a nastavio nakon što je diplomirao 1995. u klasi prof. Vasilija Josipa Jordana.

Zaposlio se u Restauratorskom zavodu Hrvatske kao vanjski suradnik a poslije je neko vrijeme imao samostalni obrt za restauriranje umjetnina. Poslije opet radi za Hrvatski restauratorski zavod. 2007. je stekao naslov višeg konzervatora i restauratora.

## Izvor
*Maja Burger: Vodič kroz izložbe (izložba u Galeriji MMC Rovinja), Hrvatsko slovo, 2. ožujka 2012., str. 18.
Ivan Šebalj (slikar)

**Ivan (Ivo) Šebalj** (Zagreb, 5. lipnja 1912. – Zagreb, 19. veljače 2002.), bio je hrvatski slikar.

## Biografija
U Zagrebu je završio osnovnu školu i realnu gimnaziju. Diplomirao je 1942. na Akademiji likovnih umjetnosti u Zagrebu u klasi profesora Marina Tartaglie. Od 1954. do 1961. nastavnik je na Školi primijenjenih umjetnosti u Zagrebu, a od 1961. do 1978. profesor na Akademiji likovnih umjetnosti u Zagrebu. 1996. dodijeljeno mu je odličje Reda Danice Hrvatske s likom Marka Marulića, te Spomenica domovinske zahvalnosti.

## Izbor iz djela
* *Pušač*
* *Slikar i model*
* *U počast Cezanneu*
* *Akt*
* *Slikar*
* *Moj doživljaj okupacije Zagreba*
* *Šebalj i križ*

## Bibliografija
* Vlado Gotovac *Ivo Šebalj* (katalog), Zagreb, 1970.
* Željko Sabol *Ivo Šebalj* (katalog), Zagreb, 1976.
* Vlado Bužančić *Ivo Šebalj* (katalog), Zagreb, 1977.
* Veselko Tenžera *Ivo Šebalj - crteži, tempere, pasteli*, Zagreb, 1983.
* Zdenko Rus *Ivo Šebalj* (katalog), Zagreb, 1988.
* Vlado Bužančić *Ivo Šebalj* (katalog), Zagreb, 1992.
* Vlado Bužančić *Ivo Šebalj* (katalog), Zagreb, 1995.
* Zdenko Rus *Hommage a Ivo ŠEBALJ - Obrisi kraja, obrisi početka 1941.-2001.* (katalog), Zagreb, 2002., 
* Milan Bešlić *Šebalj i križ* (katalog), Zagreb, 2012.

## Izvori
* *Enciklopedija hrvatske umjetnosti*, svezak 2., LZMK, Zagreb, 1996., 

## Vanjske veze
* Zdenko Rus ''Eros tamnoga sjaja'', www.galerija-kula.hr (pristupljeno 4. svibnja 2012.) 
* Iva Körbler ''Ivo Šebalj (1912.-2002.)'', www.remek-djela.com (pristupljeno 4. svibnja 2012.) 
* Nina Ožegović ''Tajne, strasti i poroci hrvatskih slikara'', ''Nacional'' 493/2005.
* Milan Bešlić ''Šebalj i križ - posljednji slikarev ciklus'', www.kic.hr (pristupljeno 4. svibnja 2012.) 
* Romina Peritz ''Posljednji i dosad neviđeni ciklus velikana hrvatskoga slikarstva'', www.vjesnik.hr (pristupljeno 4. svibnja 2012.)
Hrvoje Šalković

**Hrvoje Šalković** (Zagreb, 29. rujna 1973.) hrvatski pisac

## Biografija

Šalković je diplomirao novinarstvo na Fakultetu političkih znanosti u Zagrebu, magistrirao je u Velikoj Britaniji (University of Westminster, London) 2000. godine.

## Djela

* Pala karta, Nova stvarnost, Zagreb, 2003., 
* Pravi se da ovo nisi vidio, VBZ, Zagreb, 2006., 
* Zec na mjesecu, VBZ, Zagreb, 2007., 
* Oko cucka, pa na mala vrata, Profil, Zagreb, 2008., 
* Kombinacija d.o.o., VBZ, Zagreb, 2009., 
* Nulti meridijan, Ljevak, Zagreb, 2011., 
* Nova mis Čilea, Ljevak, Zagreb, 2015., 

## Izvori

## Vanjske veze

* Službena stranica autora
Branimir Šenoa

**Branimir Šenoa** (Zagreb, 7. kolovoza 1879. - Zagreb, 4. prosinca 1939.), bio je hrvatski slikar, grafičar i povjesničar umjetnosti. Poznat je i kao **Branko Šenoa**.

## Biografija
Branimir Šenoa rodio se u Zagrebu 1879. godine. Sin je hrvatskoga književnika Augusta i Slave rođene Ištvanić. U Zagrebu je završio studij prava i filozofije a doktorirao je 1912. godine. Bio je ravnateljem zagrebačke Akademije te je obnašao više dužnosti vezanih za spomeničku baštinu i umjetnost. Bio je član JAZU, današnja HAZU.

## Djelo
Istančanim koloritom slikao krajolike i Zagreb. Vedute je izvodio u bakropisu a radio je i scenografije i ilustracije.

## Izvori
Igor Zidić

**Igor Zidić** (Split, 10. veljače 1939.), povjesničar hrvatske umjetnosti, likovni kritičar, pjesnik i esejist. On se smatra jednim od najistaknutijih autoriteta za likovnu umjetnost u Hrvatskoj te vrhunski poznavatelj hrvatske moderne umjetnosti.

Rođen je u Splitu, gdje je završio klasičnu gimnaziju. Diplomirao je povijest umjetnosti i komparativnu književnost na Sveučilištu u Zagrebu 1964. godine. Igor Zidić je postao urednik Hrvatskog tjednika 1971. godine, ali je izgubio posao nakon što je časopis zatvoren u vladinom obračunu sa pokretom Hrvatskog proljeća.

Igor Zidić je bio ravnatelj Moderne galerije u Zagrebu od 1989. do 2008. godine. Dvanaest je godina, od 2002. do 2014., bio predsjednik Matice hrvatske.

Pet pjesama Igora Zidića u ukrajinskom prijevodu slavnog ukrajinskog pjesnika Dmytra Pavlyčka tiskano je u maloj antologiji hrvatske poezije «Ideja svijeta» (K.: «Osnove», 2008.).

## Izvori

* Igor Zidić
* Igor Zidić - devetnaest opasnih godina karizmatičnog modernista 
* Igor Zidić predsjednički kandidat desnice 
* Igor Zidić - predsjednik Matice Hrvatske
Bartolomej Đurđević

**Bartolomej Đurđević** (Mala Mlaka kraj Odre ?, oko 1506. – Rim ?, oko 1566.), hrvatski pisac, putopisac i leksikograf. Autor prvoga tiskanog hrvatsko-latinskog rječnika.

## Biografija

Rođen je u Maloj Mlaki kraj Zagreba.

On je prvi, ne samo Hrvat nego i Slaven, čiji su spisi bili poznati širom Europe. Njegovi su spisi imali velik utjecaj na vladare i poznate intelektualce onoga doba (Karlo V., papa Julije III. i na Luthera). On je ujedno tvorac i prvog rječnika u Hrvata (pola stoljeća stariji od čuvenog Vrančićeva rječnika iz 1595.).

Sudjelovao je u Mohačkoj bitci (1526.) i bio zarobljen, te se nalazi u Turskom sužanjstvu, gdje je 7 puta prodavan i 13 godina se nalazi u zarobljeništvu iz kojeg najzad bježi.
Ti su događaji ostavili veliki trag na njega što se jako očitovalo u njegovom spisateljstvu. 
Konstantno upozorava na tursku opasnost i potiče protuturski otpor svih naroda Europe (putuje Papi u Rim) 
Godine 1544. u Antwerpenu (Nizozemska) izdana je knjiga "De Aflikacione tam capitorum..." koja sadrži i mali Hrvatsko-Latinski rječnik na štokavskoj ikavici, i molitve "Oče Naš, Zdravo Marijo..."
Piše i djelo o običajima Turaka. Poznat je i pod imenom "Jeruzalemski hodočasnik".

Umro je u Rimu za posjeta Papi, kojeg je tražio da mu odobri vojnu protiv Turaka.

## Izvori
Berislav Šipuš

**Berislav Šipuš** (Zagreb, 14. svibnja 1958.), hrvatski skladatelj, dirigent i glazbeni pedagog. Od prosinca 2011. zamjenik je ministrice kulture Republike Hrvatske.

## Biografija
Usporedno sa studijem povijesti umjetnosti na zagrebačkom Filozofskom fakultetu studirao je i diplomirao kompoziciju (1987.) na Muzičkoj akademiji u Zagrebu u razredu prof. Stanka Horvata. U kompoziciji se usavršavao kod Gilberta Bosca u Udinama (1986.) te François-Bernarda Mâchea i Iannisa Xenakisa u Parizu (1987.).

Dirigiranje je usavršavao kod Vladimira Kranjčevića, Željka Brkanovića, Krešimira Šipuša i Milana Horvata.

Od 1979.-1982. djeluje kao korepetitor Baleta HNK u Zagrebu, od 1987.-1989. nastavnik teorije glazbe na Glazbenom učilištu Elly Bašić u Zagrebu, od 1988.-1989. je korepetitor u Bermuda Civic Ballet, a 1989. producent u Koncertnoj dvorani Vatroslava Lisinskog. 1989. započinje suradnju s Teatro alla Scala u Milanu, gdje je korepetitor Baleta (1989.-1999.), dirigent orkestra u baletnim produkcijama (1997.-1999.) te korepetitor i asistent dirigentima u Operi (1999.-2001.). Istodobno je aktivan i u Zagrebu, osobito na Muzičkoj akademiji, gdje je predavač teorijskih glazbenih predmeta (1988.-1989.), docent na Odsjeku za kompoziciju i glazbenu teoriju (od 1998.), izvanredni profesor (od 2005.) i redovni profesor od 2009. Bio  je producent (1987. i 1989.) i umjetnički direktor (od 1997. do 2011.) Muzičkog biennala Zagreb.

Od 2001. do 2005. bio je ravnatelj Zagrebačke filharmonije i umjetnički voditelj ansambla Cantus. Od 2012. godine počasni je umjetnički voditelj tog ansambla. Od godine 2007. voditelj je i prvi dirigent Hrvatskog komornog orkestra.
Poslije smrti Daniela Marušića, bio je umjetnički direktor Osorskih glazbenih večeri (od 2009. do 2011.) te predsjednik-volonter Hrvatske glazbene mladeži.

Berislav Šipuš član je Hrvatskog društva skladatelja, a od svibnja 2012. i član suradnik Razreda za glazbenu umjetnost i muzikologiju HAZU.

## Popis djela
* Vidi HDS ZAMP: Berislav Šipuš (popis djela)

## Nagrade i priznanja
* 1985. – Rektorova nagrada Sveučilišta u Zagrebu
* 1985. – Prva i Treća nagrada na 15. međunarodnom natjecanju Muzičke omladine u Beogradu 
* 1985. – Nagrada Sedam sekretara SKOJ-a
* 1987. – Nagrada Muzičkog biennala Zagreb
* 1988. – Nagrada Hrvatskoga glazbenog zavoda
* 1995. – Vjesnikova Nagrada Josip Štolcer Slavenski
* 2002. – Nagrada Boris Papandopulo Hrvatskog društva skladatelja
* 2004. – Odličje Reda Viteza umjetnosti i književnosti Ministarstva kulture Republike Francuske
* 2009. – Odličje Reda Danice hrvatske s likom Marka Marulića
* 2009. – Nagrada Vladimir Nazor (godišnja) za balet *Proces*
* 2009. – Nagrada Boris Papandopulo Hrvatskog društva skladatelja

## Izvori

## Vanjske veze
*Ministarstvo kulture RH: Berislav Šipuš (životopis)
*Hrvatsko društvo skladatelja: Berislav Šipuš (životopis)
*HAZU: Berislav Šipuš (životopis)
*Osorske glazbene večeri: Berislav Šipuš (životopis)
Ivan Šadović

**Johannes Schadowitz**, hrvatski **Ivan Šadović** (Zagreb, 1624. - Gross Särchen, 29. svibnja 1704. godine), bio je hrvatski časnik. Smatra se povijesnim predloškom za legendarnog lužičkoprpskog čarobnjaka Krabata.

Sudjelovao je u Velikom turskom ratu i zbog svojih sposobnosti za organizaciju i ostalih vještina postao je predvodnik konjičke jedinice. 

Spasio je od smrti u turskom zarobljeništvu kneza Ivana Jurja III. od Saske. Iz zahvalnosti hrvatskom časniku knez je darovao posjed Gross Särchen. 

Zbog svoje neobično velike tjelesne visine, ponašanja i znanja, koje je stekao na putovanjima po brojnim zemljama, ljudi su mu pripisivali nadnaravne moći i nazvali ga čarobnjakom. Zvali su ga *Kroat* (na lužičkoprpski *Chorwat*), a kasnije se je riječ pretvorila u Krabat (usp. njem. *Krabaten* = Hrvati, te *Krabat, Krobat, Krowat*).

Tijekom njegove vladavine Gross Särchen je doživio procvat, što je doprinijelo stvaranju legende o njemu. 

Kao katolički vjernik, iz protestanstkog je Gross Särchena putovao u Wittichenau kako bi sudjelovao na svetoj misi. Živio je 80 godina, a pokopan je u katoličkoj crkvi u Wittichenauu. Tamo se nalazi i spomen ploča o čovjeku o kojem je narod ispreo niz legenda.

## Vanjske veze

* HKZ-KKV:Legenda o Krabatu
* Johannes Schadowitz auf www.sn.schule.de
* „Nach 300 Jahren nicht nur die schönen Legenden erzählen“ - von Pfarrer Dietmar Neß . Ein Essay über Johannes Schadowitz und die Legendenbildung. (PDF-Datei; 25 kB)
* Johannes Schadowitz aus www.welt.de
Bregana

**Bregana** je naselje koje administrativno pripada gradu Samoboru. 

Bregana je u Hrvatskoj najpoznatija po graničnom prijelazu Bregana - Obrežje. Taj granični prijelaz je jedan od najkorištenijih graničnih prijelaza u Hrvatskoj, a ujedno i granični prijelaz najbliži Zagrebu, udaljen 12 km od čvora Jankomir. Kod tog prijelaza se u turističkoj sezoni stvaraju zastoji i do 5 km, posebno zbog naplatnih kućica na autocesti A3. U Bregani se nalazi i drugi, manji, granični prijelaz koji je dio županijske ceste Ž3289.

## Stanovništvo

Prema popisu stanovništva iz 2001. godine, naselje je imalo 2.528 stanovnika te 799 obiteljskih kućanstava.


:*Napomena*: U 1991. povećano pripajanjem dijela područja naselja Lug Samoborski.  Za taj dio od 1857. do 1981. podaci su sadržani u naselju Lug Samoborski.

## Izvori
Hokejski klub Šišmiš

**Hokejski klub Šišmiš** je ženski klub dvoranskog i hokeja na travi iz Samobora osnovan 1903. godine.

## Historija
Bio je dijelom sportskog kluba *'Šišmiš* iz Samobora, kada je isti utemeljio sekciju za hokej na travi 1903..

## Klupski uspjesi

### Dvoranski hokej
Rude (Samobor)

**Rude** su naselje u sastavu grada Samobora. Nalaze se na oboncima Samoborskog i Žumberačkog gorja.

## Stanovništvo

Prema popisu stanovništva iz 2001. godine, naselje je imalo 1.141 stanovnika te 360 obiteljskih kućanstava.

## Reference