open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Kralj (šah)

**Kralj** (♔♚) je najvažnija figura u šahu. Cilj igre je ugroziti tuđeg kralja - kada je kralj napadnut, i ne može da pobegne, ta situacija se zove *[[šah-mat]]*, i igrač čiji je kralj napadnut je izgubio partiju.
U konvencionalnoj partiji šaha, oba igrača započinju igru sa svojim kraljevima postavljenim na sredini (zdesna), (između kraljice i kraljevog lovca). U algebarskoj notaciji, beli kralj počinje sa pozicije e1 a crni kralj sa pozicije e8.
Nemogu da se igraju druge figure dok je u šahu(samo on sme da se pomera) ako nema nigde da se pomeri dobija se šah-mat.
Kraljeva u za sve vreme trajanja partije na šahovskoj tabli ima dva - jedan beli i jedan crni. I ono najvaznije kralj ne može da matira kralja.

## Kretanje
Kralj može da se pomera za po jedno polje u svim pravcima (horizontalno, vertikalno i dijagonalno). Izuzetak je da ne sme da se pomeri na polje koje je napadnuto neprijateljskom figurom (jer ga ovo stavlja u šah poziciju). Kao i kod većine ostalih figura, kralj jede drugu figuru tako što se postavi na polje koje je do tada zauzimala dotična figura. Takođe, zajedno sa topom, kralj može da izvede poseban pokret, nazvan *[[rokada]]*.





### Šah i šah-mat

Ako jedan igrač napadne protivničkog kralja, kaže se da je *kralj u šahu*, i napadnuti igrač u sledećem potezu mora da zaštiti kralja, tako što će ga ukloniti iz opasne situacije. Postoje tri moguća načina da se kralj izvede iz šaha:
* Pomeriti kralja na neko polje koje nije pod napadom
* Uzeti figuru koja napada
* Ili ga odbraniti nekom od figura

Ako nijedan od ova tri načina nije moguć, kralj je doživeo *šah-mat* i igrač čiji je to kralj je izgubio partiju.





### Pat



Pat pozicija nastaje pod određenim okolnostima:
* Kralj nije direktno napadut
* Igrač koji je na potezu ne može igrati bilo kojom drugom figurom
* Svi validni potezi koje igrač koji je na potezu može da povuče bi doveli njegovog kralja u šah poziciju

Ako se ova pat pozicija dogodi, igra se završava nerešenim ishodom. Igrač koji ima vrlo malo (ili nimalo) šanse da pobedi će često pokušati da se stavi u pat poziciju kako bi izbegao poraz.


## Uloga u igri

U otvaranju ili sredini igre, kralj će retko igrati aktivnu ulogu u razvijanju ofanzivnih ili defanzivnih pozicija. Igrač obično pokušava da zaštiti kralja na ivici table, iza svojih pešaka. U završnici, međutim, kralj izlazi iz skrovišta i igra aktivnu ulogu kao ofanzivna figura, i takođe se koristi da pomogne napredovanje preostalih pešaka.

Teško je proceniti relativnu vrednost kralja u odnosu na ostale figure, jer ne može biti pojeden ili zamenjen. U ovom smislu, njegova vrednost je beskonačna. Ali ako se procenjuje kraljeva korisnost kao ofanzivne figure u završnici partije, često se smatra da je malo jači od lovca ili konja -- Lasker mu je u delu *Lasker's Chess Primer* dodelio vrednost skakača i pešaka.
Islandski jezik

**Islandski jezik** pripada severnoj (skandinavskoj) grupi severnih germanskih jezika. Unutar te grupa dodatno ga se klasificira u zapadnonordijsku ili zapadnoskandinavsku skupinu. Govore ga stanovnici Islanda i manje grupe islandskih iseljenika (ukupno oko 314.000 ljudi). Nastao je izolovanim razvojem od jezika Norvežana koji su od IX veka naseljavali Island. Sadrži znatan broj keltskih elemenata koje su donele grupe doseljenika sa Britanskih ostrva. Danas su mu najbliži živući srodnici farski jezik, dijalekti zapadne Norveške kao i izumrli nornski jezik koji se govorio na Orkneyu i Shetlandu.

U nastanku jezika obično se razlikuju četiri faze: arhaična, klasična, srednja i moderna.
Do XII veka je bila Arhaična, od polovine XII do polovine XIV veka klasična, do polovine XVI veka je bila srednja, a modrena počinje 1540. prevodom Biblije *Guðbrandur Þorláksson* Spomenici arhaičnebaze sačuvali su veliki broj staronordijskih elemenata, značajnih za uporedno izučavanja germanskih jezika.

Savremeni islandski jezik sačuvao je dosta arhaičnih crta u poređenju sa drugim germanskim jezicima. u deklinaciji imenskih reči sačuvana su 4 padeža, 2 broja i 3 roda. Postoji veliki broj nastavaka na glagolske oblike. Karakteristika savremenog islandskog jezika je da skoro nema nikakvih posuđenica ni internacionalizama jer za svaki novi ili uvedeni pojam stvara se „čista“ islandska reč.

## Reference
Velški jezik

**Velški jezik** (velški: *Cymraeg* ili *y Gymraeg*) je jedan od keltskih jezika, koji zajedno sa bretonskim i kornijskim pripada britanskoj podgrupi ovih jezika. Njime govori oko 611.000 ljudi u Velsu i oko 130.000 u Engleskoj. Postoji i 5000 govornika velškog u velškoj emigrantskoj koloniji u dolini Čubut (Patagonija). Velški je keltski jezik koji je najviše u upotrebi danas.

U Velsu je, pored engleskog, velški zvanični jezik i jezik školstva. Postoje dva dijalekta ovog jezika, severni i južni.

Za velški jezik su karakteristični takozvani „konjugovani predlozi“, t.j. predlozi spojeni sa ličnim zamenicama koje su im objekat. Velške imenice mogu biti muškog ili ženskog roda, ali se ne menjaju po padežima. Postoji samo određeni član. Prvi suglasnik u rečima se menja zavisno od gramatičkog konteksta (ova pojava se naziva mutacija). Različiti sufiksi se koriste da označe jedninu i množinu. U govornom velškom konjugacija se vrši upotrebom pomoćnog glagola, dok se u pisanom jeziku menja (konjuguje) osnovni glagol.

Za razliku od bretonskog jezika, velški jezik je i dalje vitalan. Velikom broju dece velški je maternji jezik, a jezik se koristi i u svim oblastima svakodnevog života. U pojedinim krajevima Velsa, recimo na severu, procenat govornika velškog je do 70%. Tokom poslednje decenije broj govornika je u porastu.

Po podacima iz 2001, velški dobro govori 21 % stanovnika Velsa. Dalje, 7 % stanovništva se služi ovim jezikom. Preostalih 71 % Velšana ne razume velški jezik. Govornici velškog pretžno žive u seoskim sredinama, dok su oni koji koriste samo engleski jezik skoncentrisani u gradovima.

## Primeri

**Član 1** Univerzalne deklaracije o ljudskim pravima

:Genir pawb yn rhydd ac yn gydradd â'i gilydd mewn urddas a hawliau. Fe'u cynysgaeddir â rheswm a chydwybod, a dylai pawb ymddwyn y naill at y llall mewn ysbryd cymodlon.

**Prevod**
:Sva ljudska bića se rađaju slobodna i jednaka po dostojanstvu i pravima. Obdarena su razumom i savešću, i treba da se odnose jedna prema drugima u duhu bratstva.

## Vanjske veze

* Materijal za učenje velškog jezika (BBC)
* Izveštaj o stanju velškog jezika 
* Geiriadur Prifysgol Cymru (rečnik velškog jezika) 
* Centar za velški jezik Univerziteta Velsa
Indonezijski jezik

**Indonezijski jezik** (*Bahasa Indonesia*) je jedan od austronezijskih jezika. To je zvanični jezik Indonezije.

Blizak je malajskom jeziku. U njemu je primetan uticaj sanskrita, kineskog, arapskog, portugalskog, engleskog i najviše holandskog jezika. Standardizovan je 1945. kada je Indonezija stekla nezavisnost. Piše se latinskim alfabetom.

Većina Indonezijaca u svakodnevnoj komunikaciji koristi lokalne jezike. Indonezijski jezik je jezik masovnih medija, državne administracije i obrazovanja.

## Vanjske veze

* Izvori za učenje indonežanskog na internetu 
* Virtuelna biblioteka 
* Rečnik indonežanskog jezika
Austronezijski jezici

**Austronezijski jezici** su porodica jezika rasprostranjena u Jugoistočnoj Aziji, Madagaskaru i Okeaniji. Zajedno sa indo-evropskim, afro-azijskim i uralskim jezicima čini grupu starih i rasprostranjenih jezičkih porodica. 

Termin *austronezijski* potiče od latinske reči *auster* (južni vetar) i grčke reči *nêsos* (ostrvo). Ovo ime ilustruje činjenicu da velika većina govornika ovih jezika živi na ostrvima. Malajski jezik je jedini austronezijski jezik značajnije zastupljen u kontinentalnoj Aziji. Neki austronezijski jezici imaju samo par govornika, dok druge koriste desetine miliona ljudi. Lingvisti smatraju da ih ima preko 1200, što je petina ukupnog broja jezika na svetu.

U osnovi, austronezijski jezici se dele na jezike Formoze (Tajvana), sa devet podgrupa, i malajo-polinežanske jezike, koji čine desetu podgrupu. Smatra se da je Tajvan prapostojbina cele ove jezičke grupe.

Prostor na kojem su rasprostranjeni austronezijski jezici obuhvata: Madagaskar, Indonežanski arhipelag, Malajsko poluostrvo, Filipine, Tajvan (2% stanovništva), Fidži, Havaje, ostrva Mikronezije i Polinezije, sve do Uskršnjeg ostrva.

## Najvažniji austronezijski jezici
* Javanski (76 miliona govornika)
* Malajski (40 miliona kao prvi jezik, 175 miliona ukupno) 
** Indonežanski jezik - standardizovana forma malajskog jezika (23 miliona kao prvi jezik, ~220 miliona ukupno) 
* Sunda (27 miliona) 
* Tagalog (22 miliona kao prvi jezik, ~70 miliona ukupno) 
* Cebuano (19 miliona kao prvi jezik, ~30 miliona ukupno) 
* Malagaški (17 miliona) 
* Madura (14 miliona) 
* Ilokano (8 miliona kao prvi jezik, ~10 miliona ukupno) 
* Hiligajnon (7 miliona kao prvi jezik, ~11 miliona ukupno) 
* Minangkabau (7 miliona)

## Karakteristike
Za raznoliku jezičku porodicu, kao što je austronezijska, teško je izdvojiti opšte karakteristike. U osnovi, ovi jezici su višesložni. Reči se tvore od korena i afiksa.

Neki jezici (jezici Filipina) imaju izraženu osobinu da rečenica započinje glagolom i neobičan sistem padeža i glagolskih stanja.

Česta je upotreba reduplikacije (ponavljanje reči ili njihovog dela, recimo: wiki-wiki). Broj fonema je mali, a slogovi su najčešće tipa suglasnik+samoglasnik.

### Jedinstvo jezičke porodice
Sličnosti između geografski veoma udaljenih jezika su vidljive iz sledećih primera:

(malajski – malgaški – jezik Uskršnjeg ostrva »srpski prevod«)
* mata – maso – mata »oko« 
* langit – lanitra – rangi »nebo« 
* hati – aty – ate »jetra« 
* mati – maty – mate »umreti«

## Vanjske veze

* Etnološki izveštaj o austronezijskim jezicima
* Osnovne fraze na preko 400 jezika ove porodice
Šahovska partija

**Šahovska partija** se igra između dva protivnika koji naizmenično pomeraju svoje figure na kvadratnoj ploči koja se zove šahovska tabla. Igrač sa belim figurama započinje partiju. Za igrača se kaže da je „na potezu“ kada njegov protivnik završi potez.
Potez (šah)

**Potez** u šahu može se odigrati samo jednom rukom. Završen je kada se figura ispusti na jedno polje, odnosno kada se od nje odvoji ruka. Za rokadu, iako se izvodi sa dve figure – (kraljem i topom), smatra se da je jedan potez i to potez kraljem. Promocija pešaka u figuru je takođe jedan potez.

Za igrača se kaže da je na potezu kada je završen potez njegovog protivnika (odnosno kada je rival odigrao potez i pokrenuo sat). Potez se odigrava po pravilu taknuto-maknuto.

Jedini potez u šahu koji može da se izvede sa dve ruke je rokada. Na taj način, rokada se izvodi tako što se jednom rukom prvo uhvati kralj, drugom rukom top, i potom se istovremeno te dve figure ispuste na odgovarajuća dolazna polja.

## Nepravilan (nemoguć) potez

Ukoliko se u toku partije ustanovi da je bio završen nepravilan potez, uključujući i neispunjenje zahteva promocije pešaka, ili uzimanja protivničkog kralja, vratiće se pozicija kakva je bila neposredno pre nepravilnosti. Ako se ne može ustanoviti pozicija neposredno pre nepravilnosti, partija će se nastaviti od poslednje utvrđene pozicije pre nepravilnosti. Satovi će se tada namestiti u skladu sa najboljom procenom sudije. Pri tome se na potez koji zamenjuje taj nepravilan potez primenjuje pravilo „taknuto-maknuto“. Nakon obavljanja ovog postupka, za prva dva igračeva nepravilna poteza, sudija će njegovom protivniku dodati dva minuta dodatnog vremena za svaki prekršaj; za treći nepravilan potez istog igrača, sudija će proglasiti partiju izgubljenom za ovog igrača.

U ubrzanom šahu, nepravilan potez je završen čim je protivnikov sat pokrenut. Protivnik tada ima pravo reklamirati da je igrač odigrao nepravilan potez, ali pre nego što odigra svoj potez. Samo posle takve reklamacije, sudija će donositi odluke. Ipak, ako su oba kralja „u šahu“, ili je promocija pešaka nedovršena, sudija će po mogućnosti intervenisati.

U brzopoteznom šahu, ne primenjuju se pravila vezana za nepravilan potez u ubrzanom šahu. Nepravilan potez u brzopoteznom šahu je završen čim je protivnikov sat pokrenut. Protivnik tada ima pravo reklamirati pobedu, ali samo pre nego što odigra svoj potez. Međutim, ako protivnik ne mođe matirati igrača bilo kakvom serijom ispravnih poteza ni pri krajnje neveštoj igri, tada igrač ima pravo reklamirati remi, takođe pre nego što odigra svoj potez. Kada protivnik odigra svoj potez, nepravilan potez se ne može ispraviti.

## Kovertirani potez

Ako je to turnirskim pravilnikom propisano, prilikom prekida partije, igrač je dužan da svoj sledeći, još neodigrani potez na šahovskoj tabli zapiše i stavi u koverat, a ta radnja naziva se **kovertivanje poteza**.

## Povezano
* Šah
* Pravila šaha
* Kovertirani potez
* Šahovske figure
* Rokada
* Promocija pešaka
* Šahovski sat
* Taknuto-maknuto
* Žadub
* An pasan
Rokada

**Rokada** je specifičan šahovski potez koji se može izvršiti samo jedanput u toku partije, a svrha mu je da se bolje zaštiti kralj. To je jedini potez prilikom kojeg se pomeraju dve figure a računa se kao jedan potez. I takođe je jedini potez u kome kralj može da pređe dva polja.

Rokada obuhvata pomeranje i kralja i topa, a izvodljiva je ako su ispunjeni sledeći uslovi:
* kralj i top kojima se vrši rokada nisu pomerani sa svojih pozicija od početka partije,
* između kralja i topa s kojima se rokira nema drugih figura,
* kralj kojim se rokira nije napadnut odnosno nije u šahu,
* polja preko kojih kralj treba da pređe, i polje na koje kralj treba da dođe, nisu napadnuta.

Rokada se vrši na sledeći način: kralj napušta početno polje i pomera se dva polja od početnog polja ka topu s kojim vrši rokadu, zatim se uzima top prema kojem je pomeren kralj, preskače kralja i zauzima polje do njega. Obavezno je prvo igrati kraljem pa topom. U slučaju da se prvo igra topom rokada je neizvodljiva i smatra se da je odigran potez topom. Ako se rokada vrši s topom koji je bliži kralju naziva se mala rokada (obeležava se 0-0), a topom koji je dalji velika rokada (obeležava se 0-0-0).

Iako je jedini potez kojim se pomeraju dve šahovske figure, zvanično se smatra da je rokada potez kraljem.





## Povezano
* Mala rokada
* Velika rokada
* Pravila šaha
* Šah
En passant

**An pasan** je potez u šahu.

Označava usputno uzimanje pešaka pešakom ( - u prolazu), kada je pešak sa svoje početne pozicije pomeren za dva polja prošavši pored protivničkog pešaka, koji ga može (ali ne mora) uzeti, ali ga može uzeti samo u narednom potezu. Ako je to jedini potez, onda se pešak mora uzeti.

## Primeri


Ako je an pasan jedini potez, onda se pešak mora uzeti.

U primeru 2.1, na 1. g4 nije pat zbog 1. .. hg3.


Ako bismo pomerili crnog kralja na h5, a pešaka na h6 (primer 3.1), posle 1. g4 nije mat takođe zbog 1. .. hg3.



## Povezano
* Šah
* Pravila šaha
* Pešak (šah)
* Potez (šah)

## Reference
Promocija pešaka

**Promocija**, odnosno pretvaranje pešaka u figuru je potez u šahu.

Ovim potezom vrši se pretvaranje pešaka u damu, topa, lovca ili skakača. Promocija se vrši u okviru istog poteza – pešak mora biti zamenjen nekom od figura iste boje. Kod izvođenja nove figure nije važno šta igrač kaže (npr. „Dama!“), ili šta napiše u formular (npr. e8D), već samo šta stvarno odigra. Ako je promovisao damu i zatim okrene topa naopako, šahovski sudija će to smatrati „nedozvoljenom akcijom“ koja se sankcioniše, a u brzopoteznom šahu, sudija može tog igrača i kontumacirati. Sudija treba da pri ruci uvek ima rezervnu garnituru, kako bi na traženje igrača mogao zameniti pešaka.

Ako igrač prilikom promocije ne dodirne svog pešaka i stavi damu na izlazno polje, to nije pravilno, jer istovremeno na tabli može biti samo taj pešak i promovisana figura. Potez nije završen kada je igrač odvojio ruku od nove figure (jasno je da on više ne može izvesti neku drugu figuru), pošto mora još da makne pešaka sa table.


## Pravilna promocija
Čak i najiskusniji igrači umeju da pogreše prilikom promocije pešaka u figuru, pogotovo u vremenskom tesnacu (cajtnotu). Ovde je prikazan primer pravilne promocije, korak po korak.







## Povezano
* Pravila šaha
* Šahovska figura
* Pešak
* Potez
* Šah
Brzopotezni šah

**Brzopotezni šah**, (poznat i pod nazivima „**blic**“ – eng. blitz i „**cug**“, „**cuger**“ – nem. zug), gde se svi potezi moraju odigrati u unapred utvrđenom vremenu kraćem od 15 minuta (najčešće je tempo igre 5 minuta za celu partiju). Igra se prema Pravilima ubrzanog šaha FIDE. Dodatna pravila su:
* Nemoguć potez je završen kada je pokrenut protivnikov časovnik. Tada igrač ima pravo da, pre nego što odigra svoj potez (ili takne figuru), zahteva pobedu.
* Kada je protivnik odigrao nemoguć potez, on više ne može biti ispravljen.
* Igrač može zahtevati remi od sudije pre nego što odigra svoj potez (ili takne figuru) ako dođe do pozicije u kojoj ga protivnik ne može matirati bilo kojom serijom mogućih poteza i pri najneveštijoj igri.

Uz upotrebu elektronskog časovnika (Fišerov sat) partije se igraju uz bonifikaciju vremena posle svakog odigranog poteza.

## Povezano
* Šah
* Šahovski sat
* Pravila šaha

## Vanjske veze
* Pravila šaha FIDE (engleski)
Šahovski sat

**Šahovski sat** se sastoji od dva međusobno povezana sata s jednim dugmetom koji zaustavlja jedan sat a pokreće drugi, tako da dva povezana sata nikada ne mogu da rade istovremeno. Šahovski satovi se koriste u igrama s dva igrača. Svrha sata je da meri ukupno vreme koje je igrač potrošio i da bi obezbedio da ni jedan igrač ne odugovlači igru.

Šahovski satovi su prvo masovno korišćeni na šahovskim turnirima, ali je njihova upotreba proširena i na turnirima skrebla, šogija, goa i gotovo svake takmičarske igre na tabli sa dva igrača.

## Vremenska kontrola

Najjednostavnija vremenska kontrola je „iznenadna smrt“, u kojoj igrači moraju da povuku unapred određeni broj poteza i određenom vremenu inače će izgubiti partiju. Posebno popularna varijanta u neformalnoj igri je brzopotezni šah, u kome svaki igrač najčešće ima pet minuta vremena da završi partiju.

Igrači mogu da potroše manje ili više vremena za jedan potez. Početni potezi u šahu se obično brzo igraju jer igrači dobro poznaju otvaranja, tako da im ostaje više vremena da kasnije razmatraju složenije i nepoznate pozicije. Nije redak slučaj da u dugim partijama igrač napusti tablu, ali sat odsutnog igrača nastavlja da radi ako je on na potezu ili počinje da meri vreme protivnika ako on povuče potez.

## Zastavica

Analogni satovi imaju „zastavicu“ (holandski izum) koja padne u istom trenutku kad je igraču isteklo vreme. Nažalost, na ovim satovima se ne može unositi dodatno vreme. Zbog toga su digitalni satovi postali sve popularniji.

## Digitalni šahovski sat

Digitalni satovi i igranje preko Interneta podstakli su talas eksperimentisanja s različitim i kompleksnijim kontrolama vremena. Posebno je značajan digitalni šahovski sat, koji je našao široku primenu u šahu, a koji je 1998. patentirao bivši svetski šampion u šahu Robert Fišer. Fišerov digitalni sat je svakom igraču na početku partije davao određeni period vremena, a potom dodavao malu količinu vremena posle svakog poteza. Na taj način, igrači nikada ne bi bili u vremenskoj oskudici, ali bi se igra ipak brzo završila, a postojala je mogućnost i da se prekine i kasnije nastavi.

Iako je trebalo vremena da bude prihvaćen, od 2004. godine veliki broj vrhunskih šahovskih turnira koristi Fišerov sistem (mada se na manje značajnim turnirima i dalje koriste tradicionalni satovi, jer su jeftiniji). Drugi deo Fišerovog patenta, sintetički glas koji bi upozoravao igrača koliko mu je vremena preostalo, nije prihvaćen.

## Povezano
* Šah
* Pravila šaha
* Šahovski rekviziti
* Zastavica (šah)

## Vanjske veze
* Američki patent No. 4,884,255 za Fišerov sat
* http://www.newsday.com/news/local/wire/newjersey/ny-bc-nj--vioxxlitigation0224feb24,0,3961098.story?coll=ny-region-apnewjersey
Pad zastavice

**Pad zastavice** je termin u vezi sa šahom.

Zastavica je uređaj na šahovskom časovniku, koji svojim padom signalizuje da je isteklo vreme predviđeno za razmišljanje. Obično je crvene boje. Sve što pokazuje zastavica, smatra se ispravnim u smislu Pravila šaha (šahovski sat sa očiglednim kvarom mora ranije biti zamenjen).

U standardnom šahu smatra se da je igraču „pala zastavica“ kad tu činjenicu osnovano reklamira igrač ili sudija. Ako su obe zastavice pale, a nemoguće je ustanoviti koja je pala prva (ne znači da je prvo pala igraču koji u trenutku utvrđivanja ima više potrošenog vremena), partija će biti nastavljena, odnosno, partija će biti proglašena remijem.

Pad zastavice nije isto što i mat ili pat. Saglasnost o remiju važi i ako se posle toga ustanovi da je zastavica pala. Hipotetički slučaj može nastati ako su obe zastavice istovremeno pale, što se može dogoditi samo posle odigranog poteza. Partiju u tom slučaju gubi igrač čiji časovnik miruje, jer on nije stigao da završi potez.

Za zastavicu se kaže da počinje da „visi“ kada šahista uđe u poslednjih pet minuta vremena predviđenog za razmišljanje.

## Povezano
* Šah
* Ubrzani šah
* Brzopotezni šah
* Pravila šaha
* Šahovski sat
* Šahovski rekviziti
J'adoube

**Žadub** (,  — „nameštam“, „popravljam“) je izraz vezan za šah.

Šahista za vreme partije može bolje namestiti (popraviti) figure na tabli samo u slučaju da to prethodno najavi protivniku ili sudiji (ako protivnik nije trenutno prisutan), što je regulisano u Pravilima igre FIDE. U protivnom, odnosno ako igrač bez te najave dodirne jednu ili više figura, on mora igrati sa prvom koju je (namerno) dodirnuo, ili da uzme prvu protivničku figuru koju je dotakao (pravilo taknuto-maknuto). Igrač može reklamirati da je protivnik dodirnuo figuru pre nego što je odigrao svoj potez. Ako sudija ne može (npr. uz pomoć nezavisnih svedoka) utvrditi da li je došlo do kršenja Pravila igre, narediće da se partija nastavi.

## Povezano
* Pravila šaha
* Taknuto-maknuto
* Potez (šah)
* Šah

## Reference
Taknuto-maknuto

**Taknuto-maknuto** je pravilo u šahu.

Igrač koji namerno dodirne svoju figuru mora s njom igrati, a ako dodirne protivnikovu mora je uzeti, pod uslovom da je to moguće. Ako to nisu mogući potezi, on može odigrati bilo koji drugi potez. Reklamacija na kršenje ovog pravila moguća je samo dok je igrač na potezu.

Ako je igrač dotaknuo protivničku, a zatim svoju figuru kojom ne može uzeti dotaknutu protivničku, on mora igrati sopstvenom figurom, ali ne mora uzeti protivničku nekom svojom drugom figurom kojom je to moguće.

Na primer, na poziciji na dijagramu, ako beli dotakne topa pa damu, on mora igrati damom, a tek ako bi to bilo nemoguće (što i jeste nemoguće na dijagramu) – morao bi uzeti topa pešakom.


## Povezano
* Žadub
* Potez
* Pravila šaha
* Šah

## Vanjske veze
* Pravila igre FIDE, član 4.
Kovertirani potez

**Kovertirani potez** je termin vezan za šah.

Ako je to turnirskim pravilnikom propisano, prilikom prekida partije, igrač je dužan da svoj sledeći, još neodigrani potez na šahovskoj tabli zapiše i stavi u koverat, a ta radnja naziva se **kovertivanje poteza**. Postupak je propisan u Pravilima igre FIDE, u dodatku A. Posle znaka za prekid, igrač na potezu mora kovertirati potez, a ako ga odigra, to će se smatrati „javnim kovertiranjem“ istog poteza. Pošto jasnom i punom notacijom upiše potez u svoj formular, igrač stavlja u koverat svoj i protivnikov formular, i tek tada zaustavlja časovnik. Igrač ima pravo da kovertira pre isteka seanse, ali u tom slučaju „preuzima vreme“.

Na koverti se upisuju imena igrača, pozicija pre kovertiranog poteza, vreme koje su igrači utrošili (npr. 20:05 a ne 2:05), ime igrača koji je kovertirao, eventualna ponuda remija i datume, sa vremenom nastavka partije. Potom sudija proverava ispravnost informacija na koverti i odgovoran je za njeno čuvanje. Koverat se otvara jedino kada je prisutan igrač koji treba da odgovori na kovertirani potez.

Ako se kod otvaranja koverte utvrde nepravilnosti (npr. dvosmislen ili nemoguć potez, sudija može kontumacirati igrača koji je nepravilno kovertirao. Kada se koverat otvori, povlači se kovertirani potez na tabli i pokreće sat bez obzira da li je igrač koji je kovertirao potez prisutan ili ne. Ako igrač koji treba da odgovori na kovertirani potez nije prisutan, pokreće se njegov sat. Kada igrač dođe, tada se sat zaustavlja dok se ne otvori koverat, a zatim se ponovo stavlja u pokret.

Postoji i mogućnost „polukovertiranja“, u slučaju da je odsutan igrač koji je kovertirao potez.

Ukoliko se izgubi koverat, igrač koji je kovertirao povlači potez za koji izjavi da ga je kovertirao. A ako se ne može ustanoviti pozicija u prekidu, tada se partija poništava, i igra se nova.

U poslednje vreme partije se ređe igraju s prekidima.

## Reference

## Povezano
* Šah
* Pravila šaha
* Potez (šah)

## Vanjske veze
* Pravila igre FIDE, Dodaci
* Pravila igre FIDE, Dodaci
Alexander Rueb

**Aleksander Rib** (hol. Alexander Rueb) bio je holandski advokat i diplomata. Rođen je 27. decembra 1882. godine u Hagu, Holandija, umro 2. februara 1959. godine. Jedan je od osnivača Međunarodne šahovske federacije FIDE, čiji je bio prvi predsednik (1924-1949). Na toj poziciji nasledio ga je Folke Rogard. NJegova poznata i zamašna šahovska biblioteka koja je uništena u bombardovanju 1945. godine, obnovljena je posle II svetskog rata i danas se nalazi u biblioteci amsterdamskog Univerziteta.

Bio je i međunarodni sudija šahovske kompozicije. Dao je značajan doprinos u oblasti teorije šahovskih studija.

## Dela
* De Schaakstudie (Gouda, 1949–1955, 5 vols.)
* Pet tomova Bronnen van Schaakstudie.

## Vanjske veze
* Istorijat FIDE
Šahovska studija

**Šahovska studija** je komponovana šahovska pozicija u kojoj postoji forsiran, jedinstven put do pobede, ili do remija. Već dva veka takvu poziciju iz nejasnih razloga zovemo studijom. Ta pozicija po pravilu ima karakter završnice, jer autor primenjuje umetnički princip ekonomičnosti i teži što manjem broju figura.

Na jednom visokom nivou, studija predstavlja gotovo umetničku formu na koju se mogu primeniti striktni zakoni originalnosti, raznolikosti, kreativnosti, sklada i lepote. Pri tome, naravno, studija mora biti korektna, a to je obaveza koja od kompozitora studije zahteva gotovo takvu disciplinu kakva se traži u naučnom radu. Dokazivanje počiva na analizi, i zadatak je koji mnogim entuzijastima predstavlja veliki izazov.

Studija nije korektna u dva slučaja:
* ako postoji i pomoćno rešenje s kojim kompozitor studije nije računao, ili
* ako nameravano rešenje ima propust.

Neophodna je velika veština, po svom karakteru ravna veštini praktičnog majstora da se kreira pozicija u kojoj beli ima jedinstvene poteze, a crni računa na zanimljivu protivigru.

Studije nisu tako popularne kao šahovski problemi. Znatno su teže za rešavanje, a osim toga zahtevaju od rešavača zavidno poznavanje šahovskih završnica, što je za razumevanje rešenja preko potrebno. Ali, između studije i praktične igre postoji velika srodnost i svaki šahista nalazi zadovoljstvo u ovoj dubokoj grani šaha, koja ponekad apsorbuje celokupni interes ljubitelja, pa se oni za „običnu igru“ i ne zanimaju.

## Povezano
* Problemski šah

## Vanjske veze
* Svetska šahovska Federacija FIDE
* Albumi FIDE - najznačajnija problemska publikacija
* Bilten Društva problemista Jugoslavije
* Kolekcija šahovskih studija (francuski) 
* Priručnik za šahovsku kompoziciju
Milan Čičulić

**Milan Čičulić** je srpski političar. 

## Biografija
Rođen je 10. 8. 1978. u Šapcu.

Po nacionalnosti je Srbin. 

Osnovnu školu i gimnaziju završio je u Šapcu a pravni fakultet u Beogradu.

Od 2006. do 2008. godine radio je na poslovima sudijskog pripravnika u Okružnom sudu u Šapcu.

Tokom srednje škole bavio se novinarstvom i atletikom.

Trenutno se izuzetno uspešno bavi advokaturom.

## Politička karijera
Političku karijeru je započeo tokom studija kada se angažovao kao aktivista pokreta Otpor a kasnije kao jedan od lidera Studentske Inicijative .

Dugogodišnji član Srpskog pokreta obnove (SPO) i poštovalac lika i dela Generala Draže Mihajlovića. Član je Liberalno Demokratske Partije od njenog osnivanja a na čelu šabačkog ogranka je od aprila 2007. godine.
Član predsedništva stranke.

Na lokalnim izborima 2008. godine izabran je za odbornika u gradskoj skupštini grada Šapca a potom i za člana gradskog veća. 

## Linkovi
* Либерално-демократска партија 
* Чедомир Јовановић  - програм и активности ЛДП-а.
* Liberalno-demokratska partija Šabac 
* SO Šabac
Potkivač

‎**Potkivač** je zanatlija specijalizovan za potkivanje konja i volova. Potkovica se pomoću eksera pričvrsti konju (kobili) za kopita ili volu (kravi) za papke. Potkovice za konje i volove nisu iste pošto se i samo kopito i papak razlikuju. Pri potkivanju se mora paziti da se ne povredi kopito/papak pri samom zakivanju eksera. Takođe je važno da zakucani ekseri kasnije ne povrede životinju ("ne žulja"). Ovo je i opasan i naporan posao jer se radi na krupnim životinjama koje ponekad mogu da budu veoma nemirne pa mogu da povrede potkivača. Ovo zanimanje je ranije bilo veoma rasprostranjeno. Danas ovaj posao obavljaju i kovači kao deo svog posla (zanata).
Kopito

**Kopito** je naziv za stopalo kopitara. Poseduje neparan broj prstiju – jedan prst kod konjâ, a tri prsta kod tapirâ i nosorogâ.

Kopita posjeduju i krave - tri prsta, dok svinje pripadaju papkarima.
Kopito (razvrstavanje)

**Kopito** može označavati:
* kopito, stopalo kod papkara

**[[BiH]]**:
* Kopito (općina Višegrad), naselje u općini Višegrad

**[[Crna Gora]]**:
* Kopito (Cetinje, Crna Gora), naselje u općini Cetinje
* Kopito (Danilovgrad, Crna Gora), naselje u općini Danilovgrad
Kopito (Danilovgrad)

**Kopito** je naselje u opštini Danilovgrad u Crnoj Gori. Prema popisu iz 2003. bilo je 202 stanovnika (prema popisu iz 1991. bilo je 87 stanovnika).

## Demografija
U naselju Kopito živi 158 punoletnih stanovnika, a prosečna starost stanovništva iznosi 39,0 godina (37,8 kod muškaraca i 40,3 kod žena). U naselju ima 60 domaćinstava, a prosečan broj članova po domaćinstvu je 3,37.

Ovo naselje je u uglavnom naseljeno Crnogorcima (prema popisu iz 2003. godine).

## Izvori


## Vanjske veze
* Mape, aerodromi i vremenska situacija lokacija (Fallingrain)
* Satelitska mapa (Wikimapia)
* Plan naselja na mapi (Mapquest)
Kontumacija

**Kontumacija** je termin vezan za šah.

To je kazna koju sudija izriče igraču za određene prekršaje Pravila igre FIDE. Ona može biti izrečena momentalno (zakašnjenje igrača na partiju veće od jednog sata, nedisciplina itd), ali i postupno - nakon dve opomene (npr. ako igrač ne zapisuje poteze ili ako ih zapisuje protivno Pravilima igre FIDE). Takođe se kontumacijom naziva i slučaj kada učesnik turnira ne dođe na neko kolo. Učesnik koji izgubi tri partije kontumacijom isključuje se sa turnira, ako turnirski pravilnik ne određuje drugačije.

U turnirsku tabelu, bod izgubljen kontumacijom upisuje se sa „-“, a dobijen kontumacijom, odnosno bez igre, sa „+“. Bodovi dobijeni kontumacijom ne računaju se za titule i kategorije. Međutim, ako neki igrač dobije partiju zato što mu je protivnik zakasnio više od jednog sata ili nije došao na partiju, računaće se kao odigrana partija.

U ekipnim takmičenjima, kontumacirana ekipa gubi sa nula poena, a protivnička dobija poene u zavisnosti od sistema po kom se igra. Tako se npr. na turniru po švajcarskom sistemu ekipi koja je dobila meč kontumacijom dodeljuje pola boda više od 50% za meč do 6 tabli, bod više ako se igra na 7-12 tabli, a 1½ bod više ako se igra na 13 ili više tabli. Ekipa koja na takmičenju po švajcarskom sistemu izgubi jedan meč kontumacijom, isključuje se sa turnira. Kod Bergerovog sistema protivnik kontumacirane ekipe dobija najveći broj poena koji je protiv te ekipe do tog trenutka dobila bilo koja druga ekipa.

Postoji razlika između kontumacije i neodigrane partije. Ako neki igrač odustane sa turnira po Bergerovom sistemu tri kola pred kraj, njegovi protivnici će dobiti bodove koji će se računati za plasman, ali ne i za kategorije i titule. Ako, međutim, igrač bude kontumaciran zbog nepridržavanja Pravila igre FIDE, njegovom protivniku će se bod računati u svakom slučaju.

## Povezano
* Pravila šaha
* Šahovski sudija
* Švajcarski sistem
* Bergerov sistem
* Šah
Simultanka

**Simultanka** je egzibiciona šahovska priredba, gde jedan igrač (obično majstor) igra odjednom protiv više igrača.

Postoje 3 oblika simultanke:

# Jedan igrač igra protiv više igrača tako što se kreće od table do table u svaki put povuče po potez. Obično se igra na 20-30 tabli, no bilo je pokušaja da se igra na rekordnom broju tabli (v. svetski rekord.
# Jedan igrač igra protiv više igrača na većem broju tabli, pri čemu novi igrači sedaju na table onih koji su poraženi.
# Alternativna simultanka, u kojoj dva igrača igraju s više protivnika tako što naizmenično vuku poteze.

Šahovske table u sali postavljaju se u obliku potkovice. Majstor ima pravo da vrati potez dok ne povuče potez na sledećoj tabli, dok igrač mora povući potez kad majstor dođe do njegovog stola. Ako ne odigra, sudija ga može kontumacirati. Takođe, zabranjeno je da igrač dodiruje figure kad majstor nije prisutan. Obično majstor ima sve bele figure, ali to može biti predmet dogovora.

Na simultankama se obično ne koriste šahovski satovi.

Simultanka je uspela ako majstor reši u svoju korist većinu partija.


## Svetski rekordi

* svetski rekord u najvećem broju istovremeno odigranih partija, postignut je 21. oktobra 2006. godine na Trećem šahovskom Festivalu u Meksiko Sitiju, Meksiko, gde je više stotina majstora na simultanci istovremeno odigralo ukupno 13.446 šahovskih partija.
* pojedinačno, svetski rekord drži mađarski velemajstor Suzan Polgar, koja je igrala simultanku protiv 326 igrača u jednom šoping-molu, Palm Bič, Florida, SAD. Pri tome, ostvarila je i fenomenalan rezultat (+309 =14 -3), što je 96,93%. Simultanka je održana u avgustu 2005. godine.
* rekord za najviše istovremeno odigranih partija na simultanci uz sve pobede drži od 1966. godine DŽud Ejserz, koji je odigrao ukupno 114 partija uz rezultat (+114). Simultanka je održana u Šrivportu, Luizijana, SAD.
* u najvećem broju istovremeno odigranih partija na slepo - mađarski šahista Janoš Fleš u oktobru 1960. godine igrao je simultanku na slepo protiv 52 igrača istovremeno. Simultanka se završila rezultatom (+31 =3 -18), a trajala 12 časova. Međutim, najbolji rezultat u simultankama na slepo drži DŽordž Kotlanovski, koji je 1934. godine istovremeno odigrao 34 partije na slepo uz rezultat (+23 =10 -1).

## Reference
Potkovica

**Potkovica**, zaobljeni metalni predmet u obliku latiničnog slova U. Stavlja se na donji deo kopita konja zakivanjem. To radi kovač – potkivač. Na taj način se štiti kopito od habanja.

Potkovice se u folkloru mnogih naroda smatraju znamenjem za sreću.
Bergerove tablice

**Bergerove tablice** je sistem razrade rasporeda po kolima unutar jednog sportskog takmičenja, lige, turnira i sl. Pojam je izvorno vezan za šahovska takmičenja, ali se koristi u svim sportovima koji se igraju kružnim sistemom. Sistem je dobio ime po svom tvorcu austrijskom teoretičaru šahovske igre Johanu Bergeru.

Bergerove tablice se primenjuju tako da se prvo obavi žreb kojim se svakom učesniku (ekipi ili pojedincu, za pojedinačne sportove) dodeli jedan broj (brojevi se obično žrebaju), od broja 1, pa do ukupnog broja učesnika. Nakon toga se prema ovim tablicama dobijaju takmičarski parovi za jednokružni sistem takmičenja (svako sa svakim po jednu utakmicu), dok se za dvokružni sistem (svako sa svakim po dve utakmice) druga polovina takmičenja igra po istom rasporedu, samo sa zamenom domaćina (ili u šahu kod pojedinačnih takmičenja, belih i crnih figura). Teoretski ne postoji brojčano ograničenje učesnika za mogućnost razrade rasporeda unutar takmičenja, (dati su primeri razrade za takmičenja od 3 do 30 učesnika. Ako je neparni broj učesnika u takmičenju, onda se koristi sistem sa jednim članom više, s tim da zadnji broj ne dobija nijedan učesnik, a u svakom kolu je slobodan onaj kojem je "protivnik" taj najveći, nedodeljeni broj.

#### 4 učesnika

#### 5 ili 6 učesnika

#### 7 ili 8 učesnika

#### 9 ili 10 učesnika

#### 11 ili 12 učesnika

#### 13 ili 14 učesnika

#### 15 ili 16 učesnika

#### 17 ili 18 učesnika

#### 19 ili 20 učesnika

#### 21 ili 22 učesnika

#### 23 ili 24 učesnika

#### 25 ili 26 učesnika

#### 27 ili 28 učesnika

#### 29 ili 30 učesnika

## Povezano
* Šah
* Bergerov sistem
* Parovanje pomoću tabele
* Aritmetički metod parovanja
* Grafički metod parovanja
* Algebarski metod parovanja
* Princip širenja i sužavanja

__INDEX__
__NEWSECTIONLINK__
Aritmetički metod parovanja

**Aritmetički metod parovanja** primenjuje se u šahu kao metod parovanja kod Bergerovih, odnosno kružnih turnira.

Ovaj metod parovanja je veoma jednostavan. Na početku se uradi tabela sa brojem kolona koliko ima parova, i sa brojem redova koliko turnir ima kola.
:
Potom se prvu kolonu se upišu parovi za igrača sa poslednjim turnirskim brojem, imajući u vidu pravilo da poslednji turnirski broj sa gornjom polovinom igrača ima crne figure, a sa donjom bele figure. Primer koji sledi je za turnir od 8 (ili 7, jer, shodno pravilima Bergerovog sistema, ukoliko je neparan broj učesnika turnirska tabela svodi se na prvi sledeći paran broj) igrača.

U ovom primeru, igrač broj 8 (poslednji igrač) igra protiv takmičara sa brojevima 1, 2, 3, i 4 crnim figurama, dok sa takmičarima sa rednim brojevima 5, 6 i 7 igra belim figurama.


:
Potom se, idući s leva na desno i odozgo naniže upišu brojevi (igrači koji će imati bele figure) od 1 do 7 (1, 2, 3, 4 za prvo kolo, 5, 6, 7, 1 za drugo, 2, 3, 4, 5 za treće, 6, 7, 1, 2 za četvrto itd). Kada se stigne do broja 7, upisivanje ponovo počinje od broja 1 i sve tako do kraja tabele.

U primeru su dati pravilno upisani brojevi. Pri tome, preskaču se brojevi igrača koji se susreću sa igračem nosiocem poslednjeg turnirskog broja. Ustvari, u ovom koraku upisano je: (2, 3, 4 za prvo kolo, 6, 7, 1 za drugo, 3, 4, 5 za treće, 7, 1, 2 za četvrto itd).


:
Nakon što smo na taj način dobili igrače koji će imati bele figure, na kraju se, da bi se dobili igrači koji će imati crne figure, unazad redom upisuju brojevi od 7 do 1, na isti način kao što smo odredili bele igrače, i naravno, ponovo bez prve kolone.

Kao kontrola, može nam poslužiti pravilo Bergerovog sistema da igrač broj 1 u svakom kolu igra sa igračem čiji je redni broj jednak rednom broju kola, sa izuzetkom je prvog kola, kada igra sa poslednjim na turnirskoj tabeli, ili kad je (kod neparnog broja igrača) slobodan. Tako, znamo da će igrač broj 1 u 2. kolu igrati sa brojem 2, u 3. kolu sa brojem 3, itd.



Aritmetički metod parovanja, osim što je veoma jednostavan, vrlo je efikasan. Za razliku od algebarskog metoda, automatski se dobijaju svi podaci: parovi, kola, boje figura i raspored igrača po stolovima.

## Povezano
* Bergerove tablice
* Bergerov sistem
* Algebarski metod parovanja
* Grafički metod parovanja
* Parovanje pomoću tabele
* Šah
* Pravila šaha
Algebarski metod parovanja

**Algebarski metod parovanja** primenjuje se u šahu kao metod parovanja kod Bergerovih, odnosno kružnih turnira.

## Promenljive
* x, y – turnirski brojevi takmičara
* k – redni broj kola
* n – ukupan broj takmičara na turniru

Ako je turnir sa neparnim brojem učesnika, broj učesnika pred upotrebu u ovim formulama svodi se na prvi veći parni broj.

## Kolo u kom se sastaju dva igrača
### Formule
Igrači sa turnirskim brojevima x i y sastaju se u k-tom kolu pri broju učesnika n prema formuli:

k = x + y - n, \quad x + y > n, ili

k = x + y - 1, \quad x + y \le n.

### Poslednji turnirski broj
Izuzetak od ove formule je igrač sa poslednjim turnirskim brojem. Za njega važi:

k = 2x - n,  \quad 2x > n, ili

k = 2x - 1,  \quad 2x \le n.

### Primeri
* Na turniru od 20 učesnika, broj 12 i broj 17 sastaju se u 9. kolu (12+17-20).
* Na turniru od 12 takmičara, broj 2 i broj 5 sastaju se u 6. kolu (2+5-1).
* Igrač broj 14 sa igračem broj 7 na turniru od 14 učesnika sastaje se u 13. kolu (2h7-1).
* Igrač broj 14 sa igračem broj 10 na turniru od 14 učesnika sastaje se u 6. kolu (10h2-14).

## Turnirski broj igrača
### Formule
Turnirski broj igrača y ako je poznat ukupan broj učesnika turnira n, turnirski broj igrača x i broj kola k:

y = {(k - x)} + n, \quad (k - x) \le 0, ili

y = {(k - x)} + 1, \quad (k - x) > 0.

### Poslednji turnirski broj
I ovde je igrač sa poslednjim turnirskim brojem izuzetak. Za dobijanje njegovog protivnika važi:
* pri neparnom broju učesnika turnira:
y = \frac{k + 1}{2},
* pri parnom broju učesnika turnira:
y = \frac{k + n}{2}.

### Primeri
* Igrač broj 15 u 12. kolu na turniru od 19 igrača, igra protiv igrača broj 17; – (12-15) < 0; (20 - 3) = 17. Napomena: uzeto je da je turnir od 20 igrača jer se broj učesnika svodi na prvi veći paran broj.
* Na istom turniru (19 takmičara), igrač broj 12 u 9. kolu sastaje se sa igračem broj 17; – (9-12) < 0; (20 - 3) = 17.
* Na istom turniru (19 takmičara), igrač broj 4 u 11. kolu sastaje se sa igračem broj 8; – (11-4) &le; 0; (7 + 1) = 8.
* Na turniru od 10 takmičara, poslednji igrač u 6. kolu sastaje se sa igračem broj 8; – (10 + 6) : 2 = 8.
* Na turniru od 15 takmičara, poslednji igrač u 7. kolu sastaje se sa igračem broj 4; – (7 + 1) : 2 = 4.

## Povezano
* Bergerove tablice
* Bergerov sistem
* Aritmetički metod parovanja
* Grafički metod parovanja
* Parovanje pomoću tabele
* Šah
* Pravila šaha
Šahovski turnir u Londonu 1851.

**Šahovski turnir u [[London]]u**, 1851. je bio prvi međunarodni turnir u svetu. Održavao se od maja do jula 1851. godine.

## Svetska izložba u Londonu

Ove godine je Velika Britanija bila lider industrijske revolucije. Velika svetska izložba u Londonu, u Kristal Palasu, je organizovana da simbolizuje njenu industrijsku, vojnu i ekonomsku superiornost. Pošto je u to vreme imala mnogo kolonija i protektorata širom sveta i pošto su i te zemlje uzele učešće, izložba je bila internacionalnog karaktera. Francuska je bila njen veliki takmac i u Parizu 1855. je organizovala sledeći sajam.

Kristal Palas je uništen u požaru, 30. novembra 1936. godine.

## Prvi međunarodni turnir u svetu

Igrali su se mini mečevi na ispadanje. Prvi igrač koji pobedi dve partije u prvom kolu ili četiri partije u sledećim kolima, išao je dalje. Novčane nagrade i ogromno interesovanje za ovim turnirom je bilo neviđeno do tada. Adolf Andersen je bio pobednik turnira. Bio je jedan od najjačih šahista tog vremena i bio je smatran kao svetski prvak posle ove pobede.

## Turnirske tabele

### Meč za prvo i drugo mesto

### Meč za treće i četvrto mesto

### Meč za peto i šesto mesto

## Povezano
* Šahovski turnir „London 1862.“
* Šahovski turnir „London 1872.“
* Šahovski turnir „London 1883.“
* Šahovski turnir „London 1899.“
* Šahovski turnir „London 1922.“
* Šahovski turnir „London 1927.“

## Literatura
* *Staunton, Howard - Chess Tournament - London 1851, The*
* *The first International Chess Tournament* 

## Vanjske veze
* Stenton – Vilijams
* Andersen - Kisericki
Paul Morphy

**Pol Morfi** je američki šahista, rođen 22. juna 1837. u Nju Orleansu, a umro 10. jula 1884. godine. Prvak Amerike postao je 1857. Odmah potom, ide na turneju po Evropi, gde u Parizu i Londonu pobeđuje Leventala, Harvica, Andersena (koji mu je bio najveći takmacar), i druge. Nakon povratka u Ameriku, ubrzo oboleva od manije gonjenja, što je bio i kraj njegove šahovske karijere. Prvi je u šahovsku strategiju uveo princip brzog razvoja i mobilizacije figura. Zbog sjajnih kombinacija koje su odlikovale njegove partije, nazivan je "genije kombinacije".

## Vanjske veze

* 55 ključnih pozicija u njegovim partijama
Šahovski turnir u Londonu 1862.

**Šahovski turnir „London 1862.“** se održavao od 16. juna do 28. juna 1862. godine u Londonu u znak obeležavanja I kongresa engleske šahovske federacije. 

Ove godine je Kristal Palas bio domaćin II Britanske svetske izložbe. Veliki izum su bile šivaće mašine za domaćinstva.

Turnir se odigravao u klubovima Sent Džordž i Sent Džejms i Dajvanu. Učešće je uzelo 14 igrača. Igrali su svako sa svakim. Vremenska kontrola je bila novina za velike šahovske turnire, dvadeset i četiri poteza za dva sata. Vreme je mereno peščanim satom. Remi se nije računao i partija se ponovo igrala.

Nagrada za pobednika Adolfa Andersena je bila £100, Luis Paulsen je dobio £50, Džon Oven £30, Džordž Mekdonel £15, Serafino Duboa £10 i Vilhelm Štajnic £5.

## Turnirska tabela

*******************************************************
*******************************************************

## Povezano
* Šahovski turnir „London 1851.“
* Šahovski turnir „London 1872.“
* Šahovski turnir „London 1883.“
* Šahovski turnir „London 1899.“
* Šahovski turnir „London 1922.“
* Šahovski turnir „London 1927.“

## Literatura
* *Berthold Suhle:* *Congress of chess London 1862 together with the Schac* *[2102]*

## Vanjske veze
* Štajnic - Andersen
* Oven - Andersen
* Paulsen - Andersen
* Andersen - Duboa
Šahovski turnir u Londonu 1872.

**Šahovski turnir u [[London]]u, 1872.** je jedan od najjačih turnira održanih tih godina. Pobednik turnira je bio Vilhelm Štajnic.

## Turnirska tabela

*******************************************************
*******************************************************

## Povezano
* Šahovski turnir „London 1851.“
* Šahovski turnir „London 1862.“
* Šahovski turnir „London 1883.“
* Šahovski turnir „London 1899.“
* Šahovski turnir „London 1922.“
* Šahovski turnir „London 1927.“

## Vanjske veze
* Štajnic - Cukertort
* Visker - Štajnic
* Štajnic - Mekdonel
* Blekburn - Štajnic
Grafički metod parovanja

**Grafički metod parovanja** primenjuje se u šahu kao metod parovanja kod Bergerovih, odnosno kružnih turnira.

Autor metoda je srpski majstor Dragutin Đaja. Metod važi za veoma jednostavan, i njime se najlakše i najbrže mogu odrediti parovi nekog kola u Bergerovom sistemu.

Najpre se nacrta krug. Izvan nacrtanog kruga upišu se brojevi, zavisno od broja kola na turniru, u smeru kazaljke na satu (v. primer 1.1). Na ilustracijama dat je primer za 11 kola (odn. za turnire sa 11 i 12 igrača).

Potom se, u zavisnosti od rednog broja kola za koje se traže parovi, pravom linijom spoje broj 1 sa brojem kola za koje tražimo parove (na ilustraciji 1.2, to je kolo br. 4, na ilustraciji 1.3, kolo je br. 7). Igrač br. 1 u svakom kolu igra sa učesnikom turnira čiji je turnirski broj jednak broju kola (izuzev za prvo kolo, gde turnirski broj 1 igra sa poslednjim turnirskim brojem).

Paralelno sa tom linijom, za svaki susedni broj od broja 1 paralelnim pravim linijama povezuju se ostali brojevi. Pošto uvek ima neparan broj kola (a toliko i brojeva na krugu), jedan broj neće imati svoj par. Taj broj, u slučaju:
* parnog broja takmičara, igra sa poslednjim turnirskim brojem (boja figura poslednjeg takmičara: crne figure sa gornjom polovinom tabele, bele figure sa donjom polovinom tabele), ili
* neparnog broja takmičara, igrač je u tom kolu slobodan.

Na kraju se ucrtaju strelice, krenuvši od takmičara koji je ostao bez svog para na krugu, u smeru obrnutom od smera kazaljke na satu, Ove strelice označavaju boju figura, igrač na čijem broju se nalazi strelica ima crne figure (desno od igrača koji je ostao bez para).

## Povezano
* Bergerove tablice
* Bergerov sistem
* Algebarski metod parovanja
* Aritmetički metod parovanja
* Parovanje pomoću tabele
* Šah
* Pravila šaha