open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Crkva Uznesenja Blažene Djevice Marije u Rijeci

**Crkva Uznesenja Marijina**, zvana *Duomo* ili Zborna crkva u Rijeci. Smještena je na kraju Užarske kale (*Cale dei Canapini*), nekad glavne prometnice u Starom gradu (*Zitavecia*).

## Historija
Crkva je prvotno izgrađena u ranom srednjem vijeku na ruševinama rimskih termi. Majstor Juraj iz Zadra obnovio je 1442. postojeću trobrodnu baziliku i povisio joj glavni brod. Crkva je popravljena i nakon mletačkog razaranja Rijeke 1509. godine.

Ponovno je iz temelja obnovljena 1695. godine, a između 1716. i 1726. obitelj Orlando, kranjski plemići i riječki patriciji, dograđuju prostrano svetište usred kojega je njihova grobnica.

Glavni oltar je djelo Mislejeve ljubljanske radionice, a četiri kipa svetih Simona, Ane, Margarete i Antona djela su uglednog padovanskog skulptora Jacopa Contiera. Strop svetišta ukrašen je kvalitetnim baroknim štukaturama. U osam bočnih kapela smješteni su višebojni mramorni oltari, koje su izradili barokni kipari Pasquale Lazzarini, Antonio Michelazzi i Sebastiano Petruzzi u XVIII. stoljeću. Oltarne pale djela su slikara Ivana Frane Gladiha (Predaja ključeva, 1640.), Valentina Metzingera (sv. Filip Nerej, 1753., sv. Anton, 1750.), a riječki slikar Ivan Simonetti kopirao je u XIX. stoljeću Tizianova djela "Uznesenje" za glavni oltar i "Sv. Ivana Krstitelja" za istoimeni oltar.

Zidove u unutrašnjosti crkve oslikao je poznati talijanski dekorativni slikar Augusto Pagliarini 1932. godine, a kao motiv je uzeo štukature u svetištu. Na inicijativu i po sugestiji Andrea Ljudevita Adamića, gradski arhitekt Joseph Storm izradio je 1824. godine projekt za današnje pročelje, u koje je ukomponirao gotičko-renesansnu prozorsku ružu datiranu u 1516. godinu. Skulpture na zabatu postavljene su 1890. godine.

Ispod sadašnjeg poda, načinjenog 1901. godine, nalazi se 75 grobnica srednje dubine do 2,5 m. Kamene ploče s tih grobnica uzidane su u vanjski sjeverni zid crkve, a njihovi natpisi povijesna su svjedočanstva o riječkom stanovništvu.

### Kosi toranj
Uz crkvu je zvonik, samostalna građevina u podanku koje je uzidano kamenje iz rimskih ruševina. Datiran je iznad luka ulaznih vrata 1377. godinom. Ložu za zvona s gotičkim otvorima, zvonik je dobio u vrijeme obnove crkve koncem XV. stoljeća. Zvonik, je prema mjerenjima iz 1920. godine, nagnut za 40&nbsp;cm i nazvan je *Kosi toranj*.

## Povezano
* Znamenite riječke građevine

## Izvor
*Službene stranice Grada Rijeke 

## Literatura
* Radmila Matejčić: *Kako čitati grad: Rijeka jučer, danas*, Rijeka, 2007. ()
* Radmila Matejčić: "Barok u Istri i Hrvatskom primorju", u: *Barok u Hrvatskoj*, Zagreb, 1982

## Vanjske veze
Stara vrata

**Stara vrata** su najstariji arhitektonski spomenik u Rijeci.

## Historija
Otkriveni kasnoantički zid u tijesnoj vezi sa spomenikom koji je poznat u starijoj literaturi kao "Rimski luk" odnosno "Vrata". Danas je utvrđeno da su Stara vrata najstariji arhitekturni spomenik u Rijeci. Od 1700. ta "Vrata" privlače pažnju humanističkih znanstvenika. U 19. stoljeću najprije je vladalo mišljenje da se radi o trijunfalnom luku podignutom u čast imperatora Klaudija. Arheolog Petar Kandler držao je da su to gradska vrata, no riječki povjesničar L. G. Cimiotti dokazao je da se radi o vratima kastruma. Moderni arheolog dr. Mate Suić precizira da se radi o vratima pretorija Trsatike, budući da je jedini plastični ukras preostao na tom spomeniku okrenut moru. Ta je pretpostavka potvrđena kada su 1955. otkriveni, te arheološki 1981. godine istraženi ostaci kasnoantičkih zidova na začelju crkve sv. Sebastijana, koji su pripadali Kastrumu. Stara vrata ili Rimski luk, ulaz je u Stari grad.

## Izvori
* Službene stranice Grada Rijeke 

## Vanjske veze
Palača Municipija

**Palača Municipija** je druga povijesna zgrada gradske uprave u Rijeci. Svojim trima pročeljima dominira Trgom Riječke rezolucije. a fasada zapadnog krila izlazi na "Troimeni trg' (ex Pjaca Dante ili Trg Republike) .

## Historija
Rijeka je 15. VI. 1872. godine dobila novi statut, po kojemu je općinom upravljalo zastupništvo od 56 članova s podestatom (gradonačelnikom) na čelu. Nametnula se potreba za izgradnjom nove vijećnice i suvremene gradske kuće. Općina je od 1833. godine preselila iz Palaca di Komune u zgradu obnovljenog bivšeg augustinskog samostana. Niz neplanskih preinaka toj su građevini oduzele bitne značajke. Novi gradonačelnik Giovanni Ciotta 1873. najprije nastoji riješiti problem sjedišta municipalne uprave. Taj zadatak preuzima mladi arhitekt dr. Filibert Bazarig, koji je u duhu klasicizma u Venetu, gdje se školovao, zasnovao tri elegantna pročelja palače uz koja je povezao pitomu baroknu arhitekturu Crkve Sv. Jerolima i klasicističko začelje sadašnje zgrade Radio Rijeke u divan sklad. Tako je taj mali trg postao reprezentativno dvorište . Oslonivši se na oblike renesanse, plitke pilastre, ritmično izmjenjivanje trokutnih i segmentnih zabata te vodoravni vijenac pod atikom, F. Bazaring je stvorio umjerenu scenografiju gradske kuće.

Zgrada je od tada postala arenom političke borbe riječkih autonomaša za očuvanje municipalnih sloboda ugrožavanih od mađarske državne administracije. U Rijeci se od srednjeg vijeka vodi grčevita borba za gradsku autonomiju. Te činjenice su bili svjesni i njeni feudalni gospodari.

Najvidljivije o tome svjedoči Stendard, kameni stup za gradsku zastavu sada pred zgradom Municipija, na kojem je posebnom pravnom formulom 1508. godine car Maksimilijan zagarantirao slobode i privilegije što ih je grad dobio od prethodnih gospodara, grofova Devinskih i Walsee. Izlazak Habsburgovaca na more izazvao je 1508. sukob s Mletačkom Republikom, u kojem je Rijeka 2. X. 1509. godine spaljena, opljačkana i poharana. Kao uspomena na osobitu vjernost Rijeke caru, te na 1508. godinu, podignut je stup s reljefnim prikazom sv. Vida, patrona Rijeke, koji drži model grada u ruci, dok je na drugoj strani stupa uklesan tekst garancije. Taj je stup značajno svjedočanstvo političkopravne povijesti Rijeke. Za vrijeme praznika na stupu se vijori gradska zastava.

Poseban naglasak Trgu daje pročelje crkve sv. Jeronima, o kojoj se ne može govoriti odvojeno od povijesti augustinskog samostana, čiji je "stari klaustar" flankiran istočnim pročeljem palače Municipija.

## Izvori
* Službene stranice Grada Rijeke 

## Literatura

* Radmila Matejčić: *Kako čitati grad: Rijeka jučer, danas*, Rijeka, 2007. ()
* Radmila Matejčić: "Barok u Istri i Hrvatskom primorju", u: *Barok u Hrvatskoj*, Zagreb, 1982
Pravoslavna crkva svetog Nikole u Rijeci

**Pravoslavna crkva svetog Nikole u Rijeci** smještena je u Ulici Ignazija Henckea (bivšoj Ulici Dositeja Obradovića). Pripada Eparhiji gornjokarlovačkoj u okviru Srpske pravoslavne crkve.

## Historija

Pravoslavna crkva svetog Nikole sagrađena je 1790. po projektu riječkog arhitekta Ignazija Henckea sredstvima imućne srpske trgovačke zajednice. Poput pravoslavnih trgovaca u Trstu, Srbi su se koristili carskim privilegijama u pogledu slobodnog obavljanja pravoslavnog obreda u vlastitim crkvama. Pravoslavna crkva svetog Nikole izvedena je prema tipskom projektu kontinentalnog baroka. Njezinu posebnost čine trgovine izgrađene sjeverno na crkvenom zemljištu, a južno je 1804. podignuta zgrada parohije.

Prema lokalnoj legendi, izgradnji crkve u središtu Rijeke protivile su se gradske vlasti, a guverner je, stojeći ispred Gradskog tornja, bacio kamen u more i ironično predložio da se crkva gradi upravo tu. Prema istom predanju, srpski trgovci potom su nasuli obalu i na tome mjestu sagradili crkvu. Prema historiografiji, na temelju projekta arhitekta Antona Gnamba taj dio Rijeke izgrađen je na nasutom zemljištu dobivenom od mora.

Prema pisanju riječkog povjesničara Giovannija Koblera, 13. studenoga 1848. u Rijeci je održana ceremonija postavljanja hrvatsko-slavonske trobojnice s riječkim grbom. Nakon Te Deuma u Katedrali svetog Vida, delegacija predvođena komesarom bana Jelačića prisustvovala je liturgiji u Pravoslavnoj crkvi svetog Nikole. Prema Kobleru, to je bilo prvi put u povijesti Rijeke da su predstavnici vlasti i gradske uprave prisustvovali obredu u pravoslavnoj bogomolji u Rijeci.

## Reference

## Literatura
* Radmila Matejčić: *Kako čitati grad: Rijeka jučer, danas*, Rijeka, 2007. ()
* Radmila Matejčić: "Barok u Istri i Hrvatskom primorju", u: *Barok u Hrvatskoj*, Zagreb, 1982.
*Kobler, Giovanni *Memorie per la storia della liburnica città di Fiume*, Stab. Tipo-lit. Fiumano di E. Mohovich, Fiume 1896

## Vanjske veze
*
Palača Jadran

**Palača Jadran,** znana i kao **palača Adria**, uz palaču Jugolinije je simbol nekadašnje pomorske moći Rijeke (između ostalog je i sjedište brodarskog poduzeća Jadrolinije). Ideju o palači inicirao je riječki arhitekt Francesco Mattiassi, a izgradio ju je Giacomo Zammattio.

## Historija
Palača je sagrađena 1897. godine za brodarsko društvo "Adria" uz pomoć ugarsko-američkog kapitala. Smještena je na području luke i Jadranskog trga. Građevina je značajna po svojim dekoracijama; na rizalitima glavnih pročelja nalaze se figure pomoraca (kapetan, kormilar, strojar i pilot), dok se na strani koja gleda prema trgu nalaze simboli četiri kontinenta (Japanka, Egipćanka, Indijanka i Evropljanka). Skulpture su rad kipara Sebastiana Bonomija.

## Izvori
* Službene stranice Grada Rijeke 

## Literatura

* Daina Glavočić: "Poslovne palače", u: *Arhitektura historicizma u Rijeci: 1845. - 1900. Arhitektura i urbanizam = Architecture of Historicism in Rijeka: 1845. - 1900. Architecture and town planning*, Moderna galerija Rijeka i Muzej moderne i suvremene umjetnosti, Rijeka, 2002. ()
* Radmila Matejčić: *Kako čitati grad: Rijeka jučer, danas*, Rijeka, 2007. ()
Palača Ploech u Rijeci

**Palača obitelji Ploech** nalazi se na vrhu Trga Žabica u Rijeci.

## Historija
Izgrađena je 1888. po projektu Giacoma Zammattija, Ferstlova učenika, koji je u Rijeku iz Beča prenio arhitekturu srednjoeuropskog visokog historicizma. Doseljeni Austrijanac Annibale Ploech, po struci mehaničar, usavršio je proizvodnju torpeda, tada modernog ubojitog oružja za koje je prototip izradio Riječanin kapetan G. Luppis. U Tehničkom poduzeću "Silurificio" Luppisovu ideju je oživotvorio Englez Robert Whitehead, potpomognut od riječkog gradonačelnika G. Ciotte. Annibale Ploech u tom se poduzeću afirmirao, postao dioničar, a kada su Engleska, Francuska i Italija počele proizvoditi torpeda on se silno obogatio, pa je uložio kapital u novogradnje. Od svih nekretnina, najreprezentativnija je palača na Žabici koju je izabrao za svoj obiteljski dom.

## Izvori
* Službene stranice Grada Rijeke 

## Literatura

* Daina Glavočić: "Stambena arhitektura", u: *Arhitektura historicizma u Rijeci: 1845. - 1900. Arhitektura i urbanizam = Architecture of Historicism in Rijeka: 1845. - 1900. Architecture and town planning*, Moderna galerija Rijeka i Muzej moderne i suvremene umjetnosti, Rijeka, 2002. ()
* Radmila Matejčić: *Kako čitati grad: Rijeka jučer, danas*, Rijeka, 2007. ()
Tarsatica

**Tarsatica**.- Starorimsko naselje iz kojeg se razvilo naselje na mjestu današnje Rijeke, Hrvatska. 

## O imenu Tarsatica -Rijeka i Trsat

Prvo naselje Tarsatica, grad-utvrda nalazilo se na mjestu današnjeg Starog grada, kao važno obrambeno rimsko uporište u IV stoljeću, razorena 799. od Franaka u borbi sa Hrvatima, prilikom čega na obroncima brda pogiba i markgrof Erik. Uskoro se nakon franačkog odlaska ime Tarsatice prenijelo na susjedni 138 metara visok brijeg, pod imenom Tersat, i konačno Trsat. Samo ime moglo bi biti od keltsog naziva *Tarsa*, u značenju * 'brdo uz rijeku' *. 
Pod imenom Tarsatica prvi put se spominje u Vinodolskom zakoniku 1288., kao sjedište Vinodolske župe i u posjedu krčkih knezova, kasnije Frankopana. Na  mjestu bivže Tarsatice u 13. stoljeću razvio grad Reka (današnja Rijeka) sa kulama, trgovinama i ulicama, koja će od 1466. uz manje prekide do 1918. pripadati Habsburgovcima. 
Današnji Trsat se prostire između starog grada Trsata (Gradina) do nekadašnje vojarne i do strmice na sjever.  Stari nazivi Tarsatica i Tarsa sačuvali su se u nazivima popularnih ugostiteljskih lokala na Trsatu.

## Starija povijest
Trsat je u mlađem željeznom dobu pripadao Japodima, a tek je kasnije uvršten pod teritorij rimljana iz ekonomsko – trgovačkih i vojno – strateških razloga. Dolaskom rimljana, a prije I. stoljeća, tadašnje naselje počinje prerastati u gradsko naselje rimskog tipa zadržavši važnost centralnog naselja. Bilo je koncipirano po modelu rimskih municipija. Upravu su sačinjavali najznačajniji građani, a u povjesnim se izvorima spominje i djelovanje svećenika.

Veliku važnost je imala na kraju antike, točnije krajem šestog i početkom sedmog stoljeća. Služila je kao jedan od centara obrane od avarsko – slavenskih naleta. 
## Poveznice
*Trsat
*Crkva Gospe Trsatske
Kapucinska crkva Gospe Lurdske u Rijeci

**Kapucinska crkva Gospe Lurdske** je kapucinska crkva u Rijeci. Crkva je poznata po svom neogotičkom pročelju ukrašenom mozaicima i kamenom dekoracijom, a nalazi se na Trgu Žabica.

## Historija
Na inicijativu provincijala Bernardina Škrivanića započeta je u veljači 1904. godine gradnja te crkve po projektu arhitekta Giovannija Marije Cureta. Donji dio crkve dovršen je 1908. i posvećen Mariji Tješiteljici Duša. Gornji dio crkve građen je u nekoliko navrata, uz velika nastojanja kapucina koji su čak bili primorani koristiti praznovjerje pučana iz cijele regije i Slovenije: prikazivali su im "Svetu Johancu" koja se znoji "krvavim znojem", što je privuklo mnogobrojne hodočasnike od čijih je milodara nastavljana gradnja crkve (god. 1913. Johanca je uhićena).

Samostan je u vlasništvu imao vlastitu tiskaru “Miriam” (prostor u današnjem Art kinu Croatia) u kojoj su tiskana i svjetovna djela poput knjige „Zaručnici“ A. Manzonija i dr.

Konačni izgled pročelje gornje crkve dobilo je 1929. po projektu riječkog arhitekta Kornelija Budinića. Budinić je sam zapisao o projektu:
"*Crkva je bazilikalnog tipa, s tri broda, dugačka oko 60 metara, uključujući atrij iznad kojega će biti podignut zvonik, i široka 20 metara. Zvonik će imati ukupnu visinu, ako se mjeri od ulične razine, oko 75 metara. Srednji brod ima širinu 10 metara i odijeljen je od pobočnih brodova s pomoću pet velikih lukova. S desne strane crkve nalazi se oratorij koji se uzdiže na trokutastoj površini.*"

U gornjoj je crkvi poznati riječki slikar Romolo Venucci uspješno izveo stropne slike i dekoracije. Kiparsku dekoraciju na pročelju izradili su venecijanski kipar Urbano Bottasso i riječki klesar Antonio Marietti. Zvonik koji se trebao uzdizati iznad glavnog pročelja nije realiziran, a zbog njega su temelji ukopavani osam metara u stijenu. Cjelokupna građevina, kvalitetna neosrednjevjekovna arhitektura, jedinstvena je na širem području Rijeke i regije.

Tijekom obnove 2006. godine u bočnim je lađama crkve postavljeno pet novih vitraja koji prikazuju likove hrvatskih svetaca i blaženika; rad su, kao i restauracija starih vitraja akademskog slikara Roberta Mijalića.

## Povezano
* Znamenite riječke građevine

## Izvori

* Službene stranice Grada Rijeke 

## Literatura
* Daina Glavočić: "Sakralna arhitektura", u: *Arhitektura historicizma u Rijeci: 1845. - 1900. Arhitektura i urbanizam = Architecture of Historicism in Rijeka: 1845. - 1900. Architecture and town planning*, Moderna galerija Rijeka i Muzej moderne i suvremene umjetnosti, Rijeka, 2002. ()
* Radmila Matejčić: *Kako čitati grad: Rijeka jučer, danas*, Rijeka, 2007. ()

## Vanjske veze
Crkva sv. Fabijana i Sebastijana u Rijeci

**Crkva Svetog Sebastijana** je srednjovjekovna kapela u Rijeci.

## Historija
Prvotna crkva na njenu mjestu podignuta je prema predaji 1291. godine kao zavjet u vrijeme kuge. Stari grad je u to doba bio okružen bedemima i kulama, kuće su se gradile u uskim ulicama, kalama koje su sukcesivno trasirane u ranom srednjem vijeku na ruševinama rimskog kastruma Tarsatike, nekoć ključne točke u obrambenom sustavu "liburnijskog limesa". U jednoj od tih kala smještena je crkva sv. Sebastijana.

U notarskim spisima iz 15. stoljeća često je riječ o "kontradi" i crkvi sv. Sebastijana. Nad ulaznim vratima uklesan je memorijalni natpis iz kojega se razaznaje da je u doba gastalda Ivana Dotića 1562. sagrađena "u slavu Boga i božanskog Sebastijana" (*ad laudem Dei divique Sebastiani fraternitas fieri fecit tempore Joannis Dotich Castaldi 1562*). Gastaldi sv. Sebastijana bili su ugledni riječki patriciji iz obitelji Franković, Gladić i Stemberger. U nekoliko je navrata bilo pokušaja da se crkvica sruši, što su građani spriječili jer su uz nju bile vezane tradicionalne svečanosti i procesije. Nakon otklanjanja ruševine iza začelja te crkve otkriven je kasnoantički zid iz 4. st., sekundarno uzidan u sakristiju i zaključak svetišta. Posljednji put crkva sv. Sebastijana obnovljena je 1885., kada je po projektu G. Paulinicha, inspiriranog pročeljem Zborne crkve, bila generalno obnovljena i dobila današnji izgled. Crkva je uređena i prebojana 1986. godine.

## Izvor
*Službene stranice Grada Rijeke 

## Literatura
* Radmila Matejčić, *Kako čitati grad: Rijeka jučer, danas*, Rijeka, 2007. ()

## Vanjske veze
Sudbena palača u Rijeci

**Sudbena palača** u Rijeci podignuta je 1904. godine, na najistaknutijoj točki staroga grada, na mjestu gdje je stoljećima stajao Kaštel, impozantna utvrda, ključna točka obrambenog sustava bedema, kula i bastiona kojima je Rijeka bila utvrđena.

## Historija
U Kaštelu je bilo sijelo namjesnika feudalnog gospodara, kapetana Rijeke. U 18. stoljeću Kaštel gubi tu funkciju, a početkom 20. stoljeća to povijesno zdanje je srušeno i izgrađena Sudbena palača. Tada je ulica dobila svoj današnji izgled. Palaču je projektirao budimpeštanski arhitekt Stigler, u kombinaciji mađarske povijesti i secesije s očitom pretencioznošću za prizorom, što je postigao postavljanjem građevine na visoki podanak od rustično obrađenog kamena te s monumentalnim stubištem. Koristeći taj motiv, riječki arhitekt G. Grassi projektirao je kameni podzid i stube na suprotnoj strani ulice i tako stvorio urbanističko jedinstvo.

## Izvori

* Službene stranice Grada Rijeke
Gradski bedemi u Rijeci

Sjeverno od bočnog pročelja crkve Uznesenja Blažene Djevice Marije smješten je manji park, na rubu kojega je stari zid s otvorima za puškarnice i rupama za grede na kojima je počivao ophod za stražu. To je bio gradski bedem, svjedočanstvo drevnosti Staroga grada, povijesne jezgre Rijeka. Taj torzo je samo mali dio srednjovjekovnih zidina što su opasivale grad i Kaštel kao sjedište kapetana.

## Historija
Substrukcija tih bedema vuče porijeklo iz kasne antike, a njihova je trasa bila prilagođena konfiguraciji terena, izvorima vode i Rječini, u kojoj je bila luka. Od proglašenja Rijeke 1718. slobodnom lukom, bedemi su sputavali snažan urbanistički razvoj, pa je 1780. car Josip II. dozvolio njihovo rušenje. To je bilo fatalno za spomeničku baštinu, jer se njegova odredba hitro provela. Sačuvani dio torza slučajno je služio kao sjeverna ograda dvorišta samostana benediktinki, te je nakon njegova rušenja 1911. godine, spašen. Uz taj dio bedema tekao je odvojak potoka Lešnjak, koji se kod istoimene kule ulijevao u Rov iskopan oko gradskih zidina sve do kraja Korza. Voda iz Rova ulijevala se u more nedaleko od zgrade Radio Rijeke. Gradski bedem bio je koso usmjeren prema Rovu. S vanjske strane Sjevernog bedema vodio je put na obalu. Na tom je potezu sada kratka uličica Aldo Colonello, kojom se upućuje na Rječinu. Gradski je bedem trenutačno rastavljen i stoji "zaštićen" uz crkvu Uznesenja Blažene Djevice Marije .

## Povezano
* Znamenite riječke građevine

## Izvor
*Službene stranice Grada Rijeke 

## Literatura

## Vanjske veze
Palača Modello (Rijeka)

**Palača Modello** u Rijeci, raskošnog neobaroknog pročelja, sagrađena je 1885. godine.

## Historija
Nalazi se nedaleko od zgrade HNK Ivana Zajca, na mjestu srušenog Adamićeva kazališta, po projektu bečkog atelijera Fellner i Helmer, kao palača Riječke banke i štedionice. Građevina je oblikovana u kombinaciji bogatih ukrasnih elemenata preuzetih iz visoke renesanse i kasnog baroka. Dekorativnu plastiku izveo je kipar Ignazio Donegani. Atraktivna je svečana dvorana u kojoj je auditorij Talijanskog kluba kulture (*Circolo italiano di cultura*), ukrašena raskošnim štukaturom. Fellner i Helmer prenijeli su u Rijeku arhitekturu bečkog Ringa, pa je ta palača ravna arhitekturi metropole. U prizemlju zgrade danas djeluje Središnji odjel Gradske knjižnice Rijeka.

## Izvori

* Službene stranice Grada Rijeke
Turska kuća u Rijeci

**Turska kuća** ili ***Casa turca***, nalazi se na riječkom merkatu, na križanju ulica G. Verdija i V. Lisinskog u Rijeci, a nastala je u vrijeme Austro-Ugarske monarhije.

## Historija
Izgrađena je u neomaurskom stilu s lukovima iznad prozora, balkonskih vrata i potkrovnih prozora, ukrašenim biljnim i geometrijskim ornamentima, ljudskim likovima te arapskim pismenima i brojkama. Natpisi su na arapskom jeziku i pisani su različitim varijantama arapskoga pisma. Oko njih su biljni ornamenti, a ispisi su u središtu kupolastog i potkovičastog dijela iznad prozora, balkonskih vrata, kao i izravno ispod krova u četverokutnicima.
Bila je vlasništvo Nikolaja Nikolaki-efendije Nikolaidesa (1855. - 1933.), dugogodišnjega osmanskog diplomatskog i trgovačkog predstavnika u Španjolskoj, a potom konzula u Rijeci od 1898. godine.  Godine 1891. oženio se imućnom Riječankom, dvadeset dvije godine starijom udovicom Antonijom Bartolich Gelletich koja će uložiti novac u rekonstrukciju obiteljske palače. O tome koliko je i ona sudjelovala u osmišljavanju novoga izgleda te građevine manje se zna. Stjecajem povijesnih okolnosti u kojima su se isprepleli životni putovi osoba poteklih iz različitih kultura tako se dogodilo da su jedan kršćanin u diplomatskoj službi Osmanskoga Carstva i njegova supruga Fijumanka dali projektirati zdanje na kojemu su se harmonično združila obilježja arapske andaluzijske arhitekture, kaligrafski ispisane muslimanske vjerske formule na arapskome, ime naručitelja i sultanov znak, te za islamsku dekorativnu umjetnost netipične freske na kojima su prikazani ženski i muški likovi. Muški lik negroidnih crta – ***moretto***, morčić – na Turskoj kući ima ulogu citata i poveznice s lokalnom tradicijom.  Dva kata i potkrovlje zgrade u neomaurskom stilu, dozidani na ranije već izgrađenom prizemlju, čine zanimljivu kombinaciju karakterističnu za arhitekturu historicizma. Cjelokupno znakovlje na fasadi odraz je utjecaja i prožimanja civilizacija i bolje od ikakvih ispisanih redaka otkriva sklonosti, ukus i iskustvo, a ponajprije kulturu onovremenog vlasnika zgrade. Tekstualni dio ukrasnih lukova, promatran skupa s arhitektonskim obilježjima zgrade, jedinstven je izvor za povijesno-umjetnička i kulturna istraživanja.

## Izvori

## Vanjske veze

* Službene stranice Grada Rijeke
Palača Direkcije željeznica u Rijeci

**Secesijska palača Direkcije željeznica** smještena je na zapadnoj strani Trga Žabica u Rijeci.

## Historija
Monumentalna je građevina izgrađena 1911. godine u stilu mađarske secesije geometrijskog stila (Mezay Sándor). Ispod njenog prolaza se vide željeznički magazini i Štacion (željeznička stanica), izgrađenih po projektu budimpeštanskog arhitekta Ferenca Pfaffa. Riječki je Štacion otvoren za promet 2. januara 1891. a Magazin 31 i 32 izgrađeni su 1905., ali i njima prijeti urbicid jer Konzervatorski zavod iz političkih razloga ne želi zaštititi to vrijedno arhitektonsko zdanje s ulicom u sredini predviđeno za rušenje za novu riječku autobusnu stanicu.. Arhitektura zdanja svojim klasicističkim oblicima djeluje otmjeno.

## Izvori

* Službene stranice Grada Rijeke
Riječki neboder

**Riječki neboder** je neboder u središtu Rijeke na Jadranskom trgu. Nazvan je tako kako bi se razlikovao o Sušačkog nebodera, oba izgrađena imeđu 2 rata.

Neboder spada u jedan od mnogih vrijednih arhiektonskih zdanja u Rijeci između dva rata, a sagrađen je 1939. godine prema projektu tršćanskog arhitekta Umberta Nordija, koji je u Rijeci angažiran zahvaljujući privatnoj inicijativi.

U vrijeme izgradnje neboder se nazivao i **palača Àrbori**. Naime, investitor je bio Marco Àrbori, povratnik iz Amerike, koji je želio podići poslovno-stambenu građevinu sa svom infrastrukturom, po uzoru na američke standarde. Tako je u skladu s propisima pod zemljom uređeno protuavionsko sklonište, ložionica za centralno grijanje i skladišta. 

Prizemna zona bila je namijenjena trgovačkom magazinu iz Milana, međukat njegovim poslovnicama, dok su na ostalim katovima stanovi. Stanovi su većih kvadratura, kuhinje s ugrađenim ormarima, a šesti kat smatrao se elitnim (na primjer, jedan stan je imao dva ulaza). Na krovu je zajednička praonica i sušionica rublja.

Urbanistički položaj zgrade strogo je određen prethodnom regulacijom koja je omogućila izgradnju visokih vertikala u strogom centru Rijeke, a već tada prometni Jadranski trg bio je zamišljen po uzoru na Piazzu Oberdan u Trstu.

## Literatura
* Julija Lozzi Barković, „Riječki i Sušački neboder“, *Sušačka revija* br. 54/55, 2006.
* Jasna Rotim Malvić, et al.: *Moderna arhitektura Rijeke: arhitektura i urbanizam međuratne Rijeke 1918.-1945. = L’Architettura e urbanistica a Fiume nel periodo fra le due guerre 1918-1945*, Moderna galerija, Rijeka, 1996. ()

## Vanjske veze
;Ostali projekti
Stube Petra Kružića

**Stube Petra Kružića**, znane i kao **Trsatske stube**, na Sušaku vode od sušačke strane Titovog trga u Rijeci do franjevačkog samostana i crkve Gospe Trsatske, jednog od najstarijih hrvatskih marijanskih svetišta.

## Historija

Njima se iz središta Sušaka dolazi najkraćim putem na Trsat, a dao ih je 1531. kao zavjet izgraditi kapetan Klisa Petar Kružić, po kojemu su nazvane. Tom je prilikom postavljeno 128 stepenica na najstrmijem dijelu staze. Ostale stube iz­građene su kasnije, pa danas od podnožja na Sušaku do crkve Djevice Marije ima ukupno 561 stepenica. Na završetku stuba, u sastavu da­našnje bazilike, smještena je i kapela Svetog Petra, koju je Kružić podigao i u kojoj počiva tijelo uskočkog kapetana.

Gornji dio Trsatskih stuba dao je 1725. godine sagraditi Gavro Aichelburg, vojvoda štajerski, kranjski i koruški te brinjski kapetan.

Na njihovom početku nalazi se barokni trijem s reljefom Tješiteljice žalosnih (*Consolatrix aflictorum*) iz 1745. godine. Kapele uza stube posvećene su svecima, a bile su odmorišta na putu hodočasnika koji su dolazili pokloniti se 'čudotvornoj' Trsatskoj Madoni. Stube su više puta obnavljane i dodavani su novi dijelovi.


Datoteka:Trsatske stube Petra Kruzica 010708.jpg|Stube Petra Kružića
Datoteka:Trsat 4 010708.jpg|Trijem na vrhu stuba
Datoteka:Trsat 5 010708.jpg|Natpis unutar trijema na vrhu stuba
Datoteka:Trsat 2 010708.jpg|Staza koja vodi s Trsata prema stubama


## Izvori

* Kobbler, Giovanni *Memorie per la storia della città liburnca di Fiume*, Stab. fiumano E. Mohovich 1896.

## Reference

* Službene stranice Grada Rijeke  (24. II. 2010.)
Velika tržnica u Rijeci

**Velika tržnica** u Rijeci čini harmoničan sklop od dva jednaka paviljona i zgrade Ribarnice.

## Historija
Ti značajni urbanistički i komunalni sadržaji nastali su kao rezultat smišljenog plana s ciljem da se zadovolje potrebe snadbijevanja građanstva, no isto tako i potrebe za sastajalištem koje u primorskom gradu ima ulogu foruma. Trg pred kazalištem i prostor na kojemu je izgrađena tržnica nasut je u 19. stoljeću. Po projektu Antona Deseppia izgrađeno je 1865. godine prvo "Ribište", koje je srušeno 1912. godine. 
Arhitekt Carlo Pergoli zasnovao je jedinstvenu secesionističku građevinu u kombinaciji s romaničkim stilom. Plastične ukrase izveo je  venecijanski kipar Urbano Bottasso. Dva jednaka paviljona pokrivene tržnice, koristeći željeznu konstrukciju i staklo, veoma je uspješno zasnovao ing. Izidor Vauchnig u stilu visokog historicizma. Velika je tržnica kao sklop istinski ukras grada.

## Izvor
*Službene stranice Grada Rijeke 

## Literatura

## Vanjske veze
Ulične svjetiljke (časopis)

**Ulične svjetiljke** prvi je hrvatski časopis o beskućništvu i srodnim društvenim temama. Časopis izdaje Franjevački svjetovni red – Mjesno bratstvo Trsat (Rijeka), koje ima i prihvatilište za beskućnike „Ruže sv. Franje” u Rijeci.

## Historija
U rujnu 2008. Franjevački svjetovni red Mjesno bratstvo Trsat iz Rijeke, provoditelj riječkog prihvatilišta za beskućnike „Ruže Sv.Franje”, pokrenuo je prvi hrvatski ulični časopis o beskućništvu i srodnim društvenim temama „Ulične svjetiljke”, kao jedan u nizu programa s ciljem resocijalizacije ove populacije socijalno isključivih ljudi.

Prvi je broj izašao 2008. godine. Izlazi više puta godišnje. Časopis prodaju beskućnici na ulicama gradova. Prvo se započelo u Rijeci, a proširilo se na Zagreb i Vinkovce, Varaždin, Osijek, a s vremenom će se prodavati i u drugim hrvatskim gradovima. 
Cijena primjerka „Uličnih svjetiljki” je 8 kuna (2013.), pola cijene časopisa ide prodavaču beskućniku, a pola za troškove izdavanja sljedećeg broja časopisa, čime se časopis samofinancira.

Ovaj se projekt, nazočan u mnogim zemljama svijeta, dosad pokazao više nego opravdanim jer su se dosadašnji tiskani brojevi prodali na ulicama hrvatskih gradova, iz ruke beskućnika, korisnika nužnog smještaja i radno nesposobnih ljudi.

Cilj je dvostruk – prvo, da se na taj način pruži prilika beskućnicima da prodajom časopisa zarade dovoljno novaca da iznajme sobu ili manji stan, ali i da malo po malo skidaju stigmu sa sebe kao oni koji su opasni po društvo. Stoga, ovaj je časopis nazvan „Ulične svjetiljke” da javnosti pokaže kako su beskućnici nepravedno stavljeni u kutak društva, u tamu gdje ih nitko ne želi vidjeti, kao da ne vrijede kao ljudi, a zapravo itekako imaju što pružiti, bilo duhovno bilo svojim talentima, što se kroz njihove životne priče, pjesme, crteže i drugo, nastoji pokazati u svakom broju časopisa. Drugo, prodajom časopisa na taj neposredan način, iz ruku beskućnika, želi se javnost senzibilizirati o temama siromaštva i socijalne isključivosti, o čemu u drugim medijima gotovo da i nemaju prilike vidjeti i pročitati.

Časopis „Ulične svjetiljke” član je Međunarodnog udruženja uličnih novina (INSP), 
koje obuhvaća brojne zemlje svijeta. Kroz INSP želi se svijetu pokazati situaciju u Hrvatskoj po pitanju beskućništva i siromaštva.

## Nagrade i priznanja
Časopisu Ulične svjetiljke 10. prosinca 2013. Hrvatski helsinški odbor za ljudska prava dodijelio je nagradu Joško Kulušić za doprinos u zaštiti i promicanju ljudskih prava na području medijskog djelovanja.

## Povezano
* Beskućništvo
* Siromaštvo

## Izvori

## Vanjske veze
* Ulične svjetiljke 
* Službena stranica na facebooku
Veleučilište u Rijeci

**Veleučilište u Rijeci** () je počelo s radom školske godine 1998./1999. Danas je jedno od najvećih hrvatskih veleučilišta s ograncima izvan Primorsko-goranske županije. Ogranci izvan Rijeke se nalaze u Puli, Poreču, Pazinu, Gospiću, Otočcu i Ogulinu. Veleučilište djeluje u više odjela. Unutar Veleučilišta djeluje i Državni studentski zbor, koji se brine o studentskom životu i promociji Veleučilišta.

## Odjeli
Poslovni odjel
* stručni studij *Informatika*
* stručni studij *Poduzetništvo*
* specijalistički diplomski stručni studij *Informacijska tehnologija u poslovnim sustavima*
* specijalistički diplomski stručni studij *Poduzetništvo*.

Prometni odjel
* stručni studij prometa sa smjerovima:
:* stručni studij *Cestovni promet*
:* stručni studij *Željeznički promet*
:* stručni studij *Poštanski promet*
* specijalistički diplomski stručni studij *Promet*.

Odjel sigurnosti na radu
* stručni studij *Sigurnost na radu*
* specijalistički diplomski stručni studij *Sigurnost na radu*.

Poljoprivredni odjel
* stručni studij *Vinarstvo*
* stručni studij *Mediteranska poljoprivreda*
* specijalistički diplomski stručni studij *Vinarstvo*.

U sjedištu Veleučilišta u Rijeci
* stručni studij *Telematika*.

## Izvori

## Vanjske veze
* Veleučilište u Rijeci
* Studentski zbor Veleučilišta u Rijeci
Ugly Leaders

**Ugly Leaders** je bivši riječki hip hop sastav. Prvi hrvatski hip hop album *[[Channel Is Deep & Beech]]* izdaju 1992. Leadersi su prevladavali hip hop scenom tijekom 90-ih.

## Povijest sastava
Ugly Leadersi su 1988. osnovali DJ Pimp Tha Ho, DJ R-33 Rock i MC Condom-X. Bili su jedna od prvih hip hop grupa u Hrvatskoj i bivšoj Jugoslaviji. Prvi album *[[Channel Is Deep & Beech]]* u izdanju Damn Good/Channel Recordsa izdaju 1992. DJ R 1993. odlazi iz grupe, a pridružuje se novi član Gigi. Drugi album u izdanju Deyken Musica/Croatia Recordsa, *[[Prisoners of Pain]]* izlazi na tržište 1994. Iste godine su bili predgrupa Ice-Tju, Public Enemyju i Five-Ou u Domu Sportova. Godinu kasnije se pridružuju kolegama MC Buffalu, Unlogic Skillu & Maderfa'N'kerzu te rade kompilaciju *[[RijeKKKa's Most Wanted]]*. DJ R se vraća u grupu 1996. Zadnji album *[[2000EP]]* izdaju 2000. godine.

## Diskografija

### Albumi
* 1992.: *[[Channel Is Deep & Beech]]*
* 1994.: *[[Prisoners of Pain]]*
* 2000.: *[[2000EP]]*

### Kompilacije
* 1995.: *[[RijeKKKa's Most Wanted]]*

### Spotovi
* 1992.: *Ugly Leaders are Funny*
* 1992.: *Hardcore*
* 1992.: *Pannonian Beach*
* 1993.: *100% Cotton (ft. [[MC Rob-G]])*
* 1994.: *Droop Your Pussy*
* 1994.: *Svijet za Nas (Remix) (ft. [[Laufer]])*
* 1997.: *On Da Mic (ft. Rob-G)*
* 1997.: RI Band Aid - *Ajmo Rijeka*
* 1999.: *Ruke u Zrak!*
* 2000.: *Ruke u Zrak! (Remix)*
* 2000.: *Tko je u kući/Znaš da istinu govorim*

## Vanjske veze
* Ugly Leaders na discogs.com
Kantrida

**Kantrida** je mjesni odbor Grada Rijeke.

## Geografija

Mjesni odbor obuhvaća područje od brodogradilišta "3. Maj" na istoku do Preluka na zapadu, a sjever je omeđen željezničkom prugom Rijeka - Šapjane. Tu se nalaze naselja: Donja Kantrida, Gornja Kantrida, Šparići, Marčeljeva draga, Costabela, Preluk i Turan. Proteže se područjem od 3,7&nbsp;km2.

## Stanovništvo

Na području mjesnog odbora Kantrida obitava oko 7000 stanovnika od čega je 5700 glasača.

## Vijeće mjesnog odbora

Vijeće mjesnog odbora sastoji se od pet članova s predsjednikom Adolfom Krbavcem (SDP - HNS).
Mjesni je odbor Kantrida formiran 1991. godine spajanjem dviju Mjesnih zajednica - Kantrida i Costabela.

## Historija

## Gospodarstvo

* Brodogradilište "3. Maj"
* brodogradilište Kantrida
* Riječka industrija odjeće
* stadion NK Kantrida
* bazen
* benzinska postaja
* obrtničke radionice

## Spomenici i znamenitosti

## Obrazovanje

## Kultura

## Sport

Četvrt je napoznatija po nogometnom stadionu Kantrida, novoizgrađenim bazenima i atletskoj dvorani.

## Izvori

## Vanjske veze

* Službene stranice
* Interaktivni zemljovid MO Kantrida
Tower Centar Rijeka

**Tower Centar Rijeka** je poslovno-stambeni neboder i višenamjenski trgovački centar u Rijeci. Nalazi se u četvrti Pećine, svega kilometar udaljenom od gradskog središta. Jedan je od najposjećenijih trgovačkih centara u Hrvatskoj.

## Historija
Gradnja je ponovno započela 2002. i završena je 2006. godine.

Nedugo prije otvorenja Tower Centra, građevinska tvrtka GP Krk d.d. je, zbog rješavanja prometnih gužvi na istočnom dijelu grada, izgradila kružni tok koji je, do izgradnje većeg kružnog toka u Škurinjama, bio prvi takav u Rijeci.

Tower Centar je otvoren 21. studenog 2006.

## Tehnički podatci

Ukupna duljina građevine je 370 m, dok je najveća širina 80 m. Neboder ima 15, a ostali dijelovi građevine prosječno 8 katova. Konstrukcija je podjeljena u jedanaest dilatacija. Osnovna konstrukcija su ravne ploče debljine 30 cm bez greda koje su položene na stupovima tlocrtnih dimenzija 70&nbsp;cm × 70&nbsp;cm na rasteru od 8 m × 8 m.

Ostali rasteri koji se pojavljuju u konstrukciji su od 16 m × 8 m, 24 m × 8 m, 30 m * 24 m, a ostvareni su gredama s naknadnim naprezanjem. Drvena kupola nad središnjim prostorom je raspona 22 m. Obilazna cesta je dijelom mostna konstrukcija koja se oslanja s jedne strane na tlo, a s druge na konstrukciju Centra.

### Projektanti i izvođači radova
Investitori su Grad Rijeka i tvrtka "Policentro". Glavni izvoditelj radova je tvrtka "Rizzani De Eccher" sa glavnim kooperantom "Montmontažom d.d.". Projekt arhitekture izradio je "Studio Remik d.o.o." iz Rijeke, dok je projekt konstrukcije izradio "I.T.T. d.o.o." također iz Rijeke. Projektant konstrukcije je dipl. ing. građevinarstva mr. sc. Esad Hadžiomerspahić sa suradnicima, također dipl. ing. građevinarstva: Danielom Repacem, Sašom Mitrovićem i Jelenom Tatalović.

## Sadržaj
Na površini trgovačkog centra od oko 131.184 m2 nalazi se više od 150 trgovina i 8 veletrgovina. Trgovačka galerija prostire se na pet katova elegantnog i funkcionalnog prostora u kojem se nalaze trgovine koje nude raznovrsnu robu (odjeća, obuća i modni dodatci poznatih svjetskih marki, športska oprema, bijela tehnika, namještaj, *gift shopovi*, ...) i u kojemu se nalaze ljekarna, banka i mjenjačnica. Osim toga, unutar centra nalaze se brojni ugostiteljski sadržaji, dječja igraonica, CineStar multipleks kino, i drugi prostori za zabavu i slobodno vrijeme.

Trgovački centar raspolaže sa oko 2000 besplatnih natkrivenih parkirnih mjesta. Preko izlaza Rijeka-Istok, Tower Centar Rijeka izvrsno je povezan autocestom A6 sa okolicom i širom regijom.

## Zanimljivosti
* Tokom 2010. godine, centar je posjetilo oko 6 milijuna posjetitelja.
* Berth Milton Jr., švedski pornografski mogul planira otvoriti lanac porno hotela, a jedan takav bi se, prema nekim navodima, otvorio u neboderu Tower Centra.

## Izvori

## Vanjske veze

* Službena stranica
Vila nadvojvode Josipa u Rijeci

**Villa nadvojvode Jozefa** nalazi se u Parku Nicole Hosta (ex Vladimira Naora) u Rijeci, u kojoj je smješten Državni arhiv Rijeke.

## Povijest vile
Nadvojvoda Jozef. brat cara Franza Jozefa I, zbog nesuglasica s bratom carem, morao je napustiti Beč i povući se na tlo Ugarske. Pri tome on je izabrao Rijeku i u njoj renovirao 1892. svoju rezidenciju po projektu domaćeg arhitekta Rafaela Culottija. Kao strastveni botaničar, uredio je tada čuveni vrt egzotičnog bilja i "Kuću palmi" u stilu engleskog parka prilagođenog krševitom tlu.  U goenjem dijelu parka bio je smješten riječki zoološki vrt (Prirodoslovni muzej).

U vrijeme talijanske uprave u vilu je smješten Gradski arhiv, a njegov fond postaje osnova sadašnjeg Povijesnog arhiva, u kojemu se čuva povijesna građa iz Rijeke i regije.

## Povezano
* Znamenite riječke građevine

## Izvor
*Službene stranice Grada Rijeke 

## Literatura
* Daina Glavočić, ur.: *Arhitektura historicizma u Rijeci: 1845. - 1900. Arhitektura i urbanizam = Architecture of Historicism in Rijeka: 1845. - 1900. Architecture and town planning*, Moderna galerija Rijeka i Muzej moderne i suvremene umjetnosti, Rijeka, 2002. ()

## Vanjske veze
* Državni arhiv u Rijeci
Zgrada Administracije u Rijeci

**Zgrada ureda državne uprave**, nekadašnji je hotel Europe, na riječkoj Rivi.

## Historija
Preko puta Orlandovoga gata na probranom položaju stoji zgrada Ureda državne uprave Primorsko-goranske županije, bivši Hotel "Europe", građen 1874. godine, po projektu slavnog tršćanskog arhitekta Giuseppea Brunia, graditelja palače Modello i Municipija u Trstu. Veleposjednik Josip Gorup vizionarski osjeća da se Rijeka pretvara u kozmopolitski emporij te investira svoj kapital u prvi riječki palace, hotel smješten na putničkoj obali, koja je u vrijeme inteziviranog parabrodarskog prometa postala nova fasada grada. Palača "Europe" zrcali se na moru i jedan je od krasnih primjera venecijanskog elektricizma oslonjenog na mediteransko poimanje stapanja arhitektonskih struktura s prirodom. Jedno je od najkoherentnijih arhitektonskih ostvarenja u Rijeci.

## Izvori

* Službene stranice Grada Rijeke
Zgrada Euroherc osiguranja u Rijeci

**Zgrada Euroherc osiguranja**, nekad palača Rinaldi, sagrađena je 1890. godine u Rijeci.

## Historija
Zgrada "Euroherc" (bivša zgrada "Croatia Line") bila je sjedište nekada najvećeg brodarskog poduzeća Hrvatske, simbol pomorske moći Rijeke. Po projektu arhitekta Vladimira Grubešića, na kompleksu starih srušenih zgrada, izgrađen je reprezentativan objekt u bijelom mramoru s refleksnim ostakljenjem, rasčlanjen u nekoliko cjelina što smiruje povijesnu parcelaciju. U ovo modernističko zdanje uspješno je uklopljena i palača Muchovich - Rinaldi, građena po projektu arhitekta Randicha iz 1890. godine. Pročelje  palače je rasčlanjeno s neorenesansnim i neobaroknim elementima karakterističnima za visoki historicizam. Arhitekt Grubešić je postmodernističkim pristupom nastojao pomiriti ali i sačuvati vrijedne dijelove arhitekture s kraja 19. stoljeća.

## Izvori

* Službene stranice Grada Rijeke
Sportska dvorana Zamet

**Sportska dvorana Zamet** je naziv za dvoranu u Rijeci, na Zametu. Koristi se za sportske događaje, koncerte, kongrese i sl. Izgrađena je 2009. godine, nakon dvije godine gradnje. Kapaciteta je 2312 gledatelja.
Europsko prvenstvo u plivanju u kratkim bazenima 2008.

**Europsko prvenstvo u plivanju u kratkim bazenima 2008.** održalo se u hrvatskom gradu Rijeci od 11. do 14. prosinca 2008..

## Pojedinčana natjacanja
### Slobodni stil
#### 50 m slobodno



#### 100 m slobodno



#### 200 m slobodno



#### 400 m slobodno



#### 1500 m + 800 m slobodno



### Leđni stil
#### 50 m leđno

#### 100 m leđno

#### 200 m leđno

### Prsni stil
#### 50 m prsno

#### 100 m prsno

#### 200 m prsno

### Leptir stil
#### 50 m leptir

#### 100 m leptir

#### 200 m leptir

### Mješovito
#### 100 m mješovito

#### 200 m mješovito

#### 400 m mješovito

## Štafetna natjecanja
### 4x50 m slobodno

### 4x50 m mješovito

## Vanjske veze
* Službeno na: www.rijeka2008.com
Gradska biblioteka Sušak

**Gradska biblioteka Sušak** osnovana je  29. VIII. 1930. godine u jeku teške ekonomske krize kao glavna knjižnica Sušaka, danas dio grada Rijeke. Jedan od ishodišta stvaranja Gradske biblioteke Rijeka. 
## Djelovanje
Tridesetih godina Sušak je imao oko 16 000 stanovnika i 1 800 zgrada, te je bio grad u privrenom zamahu s obzirom da je od 1924. nakoa aneksije Porto Baroša (dio Slobodne države Rijeka) postaje najvažnija luka Kraljevine Jugoslavije. U takvom kontekstu zamišljeno je otvaranje biblioteke znanstvenog tipa s naglaskom na zavičajnu povijest, pa je ona i otvorena na trećem katu sušačke Gradske vijećnice (danas rektorat Riječkog sveučilišta). Unatoč okruženju Velike depresije pravo korištenja imala je svaka osoba s navršenih šesnaest godina, a pristup fondu je bio slobodan i besplatan. Ne bi li funkcionirala biblioteka je primila niz donacija uglednih ličnosti poput Rikarda Lenca i Antuna Barca.
Turnić (Rijeka)

**Turnić** je mjesni odbor grada Rijeke.

## Mjesni odbor

Mjesni odbor Turnić osnovan je na zborovima građana održanim od 12. do 25. svibnja 1995. godine u granicama bivše mjesne zajednice. Organ Mjesnog odbora je Vijeće koje ima predsjednika i 4 člana. Aktualni saziv Vijeća izabran je na izborima na razdoblje od 4 godine. Predsjednik je Viktor Požgaj (SDP)

## Geografija
Površina Mjesnog odbora iznosi 373.051 m2 , na kojoj živi 5659 stanovnika. Mjesni odbor graniči s mjesnim odborima Mlaka, Podmurvice, Pehlin i Sveti Nikola. Obuhvaća slijedeće ulice i dijelove ulica:
Antuna Barca, Antuna Kosića Rika br. 2 do 10 b,  Antuna Raspora Španca, Bračka, Franje Čandeka 12 do 24 parni i od 25 do 40 svi brojevi, Giuseppea Carabina 1 do 10 (osim br. 7), Krčka, Rapska, Šibenska, Trogirska, Turnić, Vinka Benca, Zvonimirova 1 do 3a neparni i 24 do 58 parni i Vukovarska 78.

## Naziv
O postanku imena Turnić postoji legenda na čakavskom narječju. Prije 150 godina zapisao ju je Ivo Grohovac Riječanin.
 
Inače, u starim pričama Turnić je mjesto tajanstveno na kojem je nekada bio stari grad koji se srušio pa su tu mnogi kopali i tražili zakopano rimsko blago.
I danas se, kaže legenda, kad je mjesečina i tiha noć, mogu čuti zvona s turna tog nekadašnjeg grada.

Legenda kazuje: 

## Reference

* http://www.rijeka.hr/Default.aspx?art=1651&sec=1445 (preuzeto 1. srpnja 2010. s dopusnicom)
* http://www.rijeka.hr/Default.aspx?art=18860&sec=1445   (preuzeto 1. srpnja 2010. s dopusnicom)
Banderovo

**Banderovo** je dio grada Rijeke.

## Mjesni odbor

## Geografija

Ime lokaliteta Banderovo javlja se relativno kasno. Vidi se na topografskoj karti sudskog okruga Rijeka iz 1851. god. koju je nacrtao I. Rossi (podatak: Radmila Matejčić, Kako čitati grad, 2007. god.) Naime, širenjem grada šume, pašnjaci, vinogradi i vrtovi postaju građevinska zemljišta, mijenjaju se vlasnici, pa tako i imena.

Čitajući knjigu dr. Vande Ekl, Živa baština, može se saznati da se ranija područja današnjeg Banderova zvalo Musunišće (Povijest Rijeke, te Živa baština), a bilo je okruženo lokalitetima koji do danas nisu promijenili ime:
:južno:     Štranga, Cecilinovo, Pod pinjol
:istočno:   Nad Lazaret, Anderlova, Šumber
:sjeverno: Dolci pul potoka (Škurinje)
:zapadno: Podmurvice

Šumber, na istočnom dijelu općine Plase, naziv poznat samo najstarijim stanovnicima, niska šuma 1841. god. - Šumber sjeverno od Nad Lazareta, istočno od Mušunišća zajedno na Škurinjski potok na kraju Škurinjska dolina.

Škurinje - dolina duž uzvisine Drenova do Brajde, kroz nju je protjecao potok.
U XV st. poznato po vinogradu, maslinicima i pašnjacima. Augustinci su tu imali mnoga zemljišta.
Nad Lazaret - Južno od Šumbera, jugoistočno od Mušunišća, istočno od Štrange, sjeverozapadno od Brajde (vinogradi i voćnjaci). Godine 1842. se još spominje u dokumentima, danas se više ne čuje taj naziv.

## Podrijetlo imena ulica na Banderovu
*   Braća Branchetta  - Antonio (Rijeka, 1831. - 1916.) i Costantino (Rijeka, 1835. - 1908.) Branchetta - trgovci i donatori; pomogli su izgradnju Doma ubožnice 1908. (danas Medicinski fakultet).
* Corrado Iliassich - (Rijeka, 1891. - njemački koncentracijski logor *Dachau*; 1945.) - talijanski antifašist. 
* dr. Fran Kresnik - (Beč, Austrija, 1869. - Rijeka, 1943.) - liječnik i graditelj violina; od 52 njegove violine, 8 ih je pohranjeno u Povijesnom i pomorskom muzeju Hrvatskog primorja u Rijeci.
* Kraška  - Krš (Kras) - u širem smislu kamena pustoš ili vrlet; u užem smislu, specifičan reljef topljivih stijena s posebnom cirkulacijom vode.
* Mira Ban Raduna - (Sušak, 1921. - Gajana, 1944.) - hrvatska antifašistkinja.
* Obitelji Duiz   - talijanski antifašisti: Giovanni (Rijeka, 1908. - 1944.), supruga Lionella (? -1944.) i njegov brat Amedeo (?-1944.).
* Ogulinska  - Ogulin - grad u Karlovačkoj županiji u samom središtu kontinentalne Hrvatske na rijeci Dobri u Gorskome kotaru; njegovo se ime prvi put spominje u 16. stoljeću u dokumentu Bernardina Frankopana.

## Izvori
* http://www.rijeka.hr/Banderovo01  (preuzeto 16. srpnja 2010.)
* http://www.rijeka.hr/PorijekloImenaUlicaNa  (preuzeto 16. srpnja 2010.)
Brajda-Dolac

**Brajda-Dolac** mjesni je odbor grada Rijeke.

## Geografija

## Historija

Mjesni odbor Brajda-Dolac osnovan je Statutarnom odlukom o osnivanju mjesnih odbora prema odluci Gradskog vijeća Grada Rijeka na sjednici održanoj 28. veljače 2002. godine.

## Spomenici i znamenitosti

* Guvernerova palača
* Kapucinska crkva Gospe Lurdske
* Palača Ploechovih
* Palača Jadran
* Palača šećerane u Rijeci
* Riječki neboder
* Sveučilišna knjižnica u Rijeci

## Izvori
Brašćine-Pulac

**Brašćine-Pulac** mjesni je odbor grada Rijeke.

## Geografija

Mjesni odbora Brašćine-Pulac graniči s MO Drenova, Pašac, Škurinjska draga i Kozala.

## Historija

Mjesni odbor Brašćine-Pulac osnovan je zborovima građana održanim od 12. do 21. studenog 1993. godine u prostorijama bivše mjesne zajednice, Kozala br. 26. Mjesni odbor zastupa Vijeće, koje se sastoji od predsjednika i pet članova.

## Izvori
Bulevard

**Bulevard** je mjesni odbor grada Rijeke.

## Geografija

## Stanovništvo

## Vijeće mjesnog odbora

## Historija

## Gospodarstvo

## Spomenici i znamenitosti
* Park Lole Ribara; "Vodovod"
* Stube Petra Kružića

## Obrazovanje

## Kultura

## Sport

## Izvori

## Vanjske veze
* http://www.rijeka.hr/bulevard
Gornji Zamet

**Gornji Zamet** je mjesni odbor grada Rijeke

## Geografija

## Stanovništvo

## Mjesni odbor

Mjesni odbor MZ Gornji Zamet broji pet članova. Na konstituirajućoj sjednici, održanoj 15. VI. 2010. godine formalno je započeo s radom Mjesni odbor Gornji Zamet, a na temelju Statutarne odluke o izdvajanju dijela područja Mjesne zajednice Zamet i osnivanju MO Gornji Zamet.

## Historija

## Gospodarstvo

## Spomenici i znamenitosti

## Obrazovanje

## Kultura

## Sport

## Izvori

## Vanjske veze

* http://www.rijeka.hr/GornjiZamet 
* Interaktivni zemljovid mjesnog odbora Gornji Zamet
Grbci

**Grbci** su mjesni odbor Grada Rijeke.

## Izvori

## Vanjske veze
* Službene stranice
* Interaktivni zemljovid MO Grbci