open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Škuljari

**Škuljari** je naselje u Republici Hrvatskoj, u sastavu Grada Buzeta, Istarska županija.

## Stanovništvo

Prema popisu stanovništva iz 2001. godine, naselje je imalo 53 stanovnika te 17 obiteljskih kućanstava.

Prema popisu stanovništva iz 2011. godine, naselje je imalo 47 stanovnika.


:

## Reference
Štifanići

**Štifanići** (talijanski **Stifanici** [ˈstifanitʃi]), naselje u Republici Hrvatskoj, u sastavu Grada Poreča, Istarska županija.

## Stanovništvo

Prema popisu stanovništva iz 2001. godine, naselje je imalo 56 stanovnika te 19 obiteljskih kućanstava.


:

## Reference
Štrucljevo

**Štrucljevo** je naselje u Republici Hrvatskoj, u sastavu Općine Sveti Križ Začretje, Krapinsko-zagorska županija.

## Stanovništvo

Prema popisu stanovništva iz 2001. godine, naselje je imalo 395 stanovnika te 122 obiteljskih kućanstava.


:**Napomena:** Do 1900. iskazivano pod imenom Štrucljevje.

## Reference
Šušelj Brijeg

**Šušelj Brijeg** je naselje u Republici Hrvatskoj, u sastavu Grada Krapine, Krapinsko-zagorska županija. 

## Stanovništvo

Prema popisu stanovništva iz 2001. godine, naselje je imalo 8 stanovnika te 3 obiteljskih kućanstava.


:**Napomena:** Do 1971. iskazivano pod imenom Šušelj-Brijeg.

## Izvori
Štivica

**Štivica** je naseljeno mjesto u Republici Hrvatskoj u općini Staro Petrovo Selo u Brodsko-posavskoj županiji.

## O naselju
U Štivica se nalazi župna crkva Svete Marije Magdalene, te je dio Novokapelačkog dekanata Požeške biskupije. Iako mala župa može se pohvaliti s dugom tradicijom, željom za opstojanjem sela. Danas je selo ostalo na staroj populaciji,a bogatstvo narodne nošnje,starih alata i suvenira po kojoj su Štivičani nadaleko poznati,čak do daleke Australije i danas su dika ovog šokačkog slavonskog sela.

## Geografija
Štivica se nalazi u Crnac polju oko 20&nbsp;km istočno od Nove Gradiške , 6&nbsp;km jugoistočno od Starog Petrovog Sela, susjedna naselja su Komarnica na istoku, te Davor na jugu.

## Stanovništvo
Prema popisu stanovništva iz 2011. godine Štivica je imala 586 stanovnika.

## Vanjske veze
*O Štivici na službenim stranicama Općine Staro Petrovo Selo 

## Izvori
Štefanec (Trnovec Bartolovečki)

**Štefanec** je naselje u Republici Hrvatskoj, u sastavu Općine Trnovec Bartolovečki, Varaždinska županija. 

## Stanovništvo

Prema popisu stanovništva iz 2001. godine, naselje je imalo 405 stanovnika te 126 obiteljskih kućanstava.


:**Napomena:**Od 1953. do 1991. iskazivano pod imenom Štefanec Bartolovečki.

## Izvori
Štikada

**Štikada** je naselje u Republici Hrvatskoj, u sastavu Općine Lovinac, Ličko-senjska županija.

## Stanovništvo

Prema popisu stanovništva iz 2001. godine, naselje je imalo 175 stanovnika te 69 obiteljskih kućanstava.
Većinsko stanovništvo su Hrvati.


:**Napomena:** Od 1857. do 1880. sadrži dio podataka za naselje Gračac, općina Gračac, Zadarska županija.

## Izvori
Šumeđe

**Šumeđe** je naselje u Republici Hrvatskoj, u sastavu Grada Orahovice, Virovitičko-podravska županija. 

## Stanovništvo

Prema popisu stanovništva iz 2001. godine, naselje je imalo 46 stanovnika te 17 obiteljskih kućanstava.


:**Napomena:** Od 1921. do 1981. iskazuje se pod imenom Sumeđe.

## Izvori
Španat

**Španat** je naselje u Republici Hrvatskoj, u sastavu Općine Sopje, Virovitičko-podravska županija. 

## Stanovništvo

Prema popisu stanovništva iz 2001. godine, naselje je imalo 228 stanovnika te 65 obiteljskih kućanstava.


:**Napomena:** Do 1931. iskazuje se kao dio naselja, a kao naselje od 1948.

## Izvori
Šumetlica

**Šumetlica** je naseljeno mjesto u Republici Hrvatskoj u općini Cernik u Brodsko-posavskoj županiji.

## O naselju
Šumetlica nema katoličku crkva, a kirvaj se slavi 26. srpnja na blagdan  Svete Ane.

## Geografija
Šumetlica se nalaze četiri kilometra sjeverno od Cernika,  na južnim padinama Psunja , susjedna sela su Baćin Dol i Opatovac na istoku  Giletinci na zapadu.

## Stanovništvo
Prema popisu stanovništva iz 2011. godine Šumetlica je imala 223 stanovnika.

***Napomena:** Šumetlica se od 1910. do 1981. iskazuje se pod imenom **Šumetlica Cernička**.

## Reference
Štuparje

**Štuparje** je naselje u Republici Hrvatskoj, u sastavu Općine Petrovsko, Krapinsko-zagorska županija. 

## Stanovništvo

Prema popisu stanovništva iz 2001. godine, naselje je imalo 466 stanovnika te 116 obiteljskih kućanstava.


:**Napomena:** Do 1981. iskazivano pod imenom Stuparje.

## Izvori
Šuplja Lipa

**Šuplja Lipa** je naselje u Republici Hrvatskoj, u sastavu općine Končanica, Bjelovarsko-bilogorska županija.

## Stanovništvo

Prema popisu stanovništva iz 2001. godine, naselje je imalo 218 stanovnika te 74 obiteljskih kućanstava.



## Napomena


## Izvori
Šljivoševci

**Šljivoševci**  su naselje u Hrvatskoj, regiji Slavoniji u  Osječko-baranjskoj županiji i pripada općini Magadenovac.
## Geografija
Šljivoševci se nalaze na 96 metara nadmorske visine u nizini istočnohrvatske ravnice. Selo se nalazi na raskrižju županijske ceste ŽC 4031 Koška D2 - Magadenovac D53 i županijske ceste ŽC 4049 Marijanci- Šljivoševci. Susjedna naselja: zapadno općinsko središte Magadenovac, jugoistočno Beničanci, južno Lacići, te istočno Brezovica i sjeveroistočno Čamagajevci naselja u sastave Općine Marijanci. Sjeverno se nalaze Radikovci i sjeverozapadno Miholjački Poreč naselja u sastavu grada Donjeg Miholjca. Pripadajući poštanski broj je 31542 Magadenovac, telefonski pozivni 031 i registarska pločica vozila NA (Našice). Površina katastarske jedinice naselja Šljivoševci je 10,81&nbsp;km2.
## Stanovništvo


U 1981. smanjeno izdvajanjem dijela područja naselja u novoformirano naselje Magadenovac, za koje sadrži dio podataka do 1971.
## Crkva
U selu se nalazi rimokatolička crkva Sv. Grgura Velikog Pape koja je i sjedište istoimene župe, a pripada donjomiholjačkom dekanatu Đakovačko-osječke nadbiskupije. Crkveni god (proštenje) ili kirvaj slavi se 12. ožujka.
## Obrazovanje i školstvo
U selu se nalazi škola do četvrtog razreda koja radi u sklopu Osnovne škole Matija Gubec u Magadenovcu.
## Kultura
Kulturno umjetničko društvo "Seljačka sloga" Šljivoševci.
## Sport
Nogometni klub Graničar Šljivoševci natječe se u sklopu 2.ŽNL NS Valpovo- Donji Miholjac. Klub je osnovan 1928.

## Ostalo
U selu djeluje  Dobrovoljno vatrogasno društvo Šljivoševci, osnovano 1928.
## Izvori

## Vanjske veze
* http://www.magadenovac.hr/
* http://os-mgubec-magadenovac.skole.hr/ 
* http://kud-sljivosevci.blogspot.com/
Štrigovec

**Štrigovec** je naselje u sastavu Općine Gornja Rijeka, u Koprivničko-križevačkoj županiji.

## Stanovništvo

Prema popisu iz 2011. naselje je imalo 37 stanovnika.


:

## Reference
Žedno

**Žedno** je selo na otoku Čiovu. Smješteno je na brdu. Administrativno pripada gradu i općini Trogir.	

Nalazi se u unutarnjosti otoka, južno od Mastrinke, jugozapadno od Arbanije, sjeveroistočno od Okruga Gornjeg, zapadno i jugozapadno od čiovskog dijela Trogira. 

Selo ima crkvu Sv. Mavra iz 4. stoljeća u kojoj su se okupljali pustinjaci, a u središtu sela crkvu Bl. Ivana trogirskog.

Cestovno je povezano s Arbanijom, Mastrinkom, Trogirom i Okrugom Gornjim.

U naselju nema škole, a 2008. je otvoren dječji vrtić imena "Sunce", prvi vrtić u Gradu Trogiru prema europskim pedagoškim standardima.

## Izvori
Ždrelac

**Ždrelac** je naselje na otoku Pašmanu, u sastavu istoimene općine. Naziv je dobio po uskom prolazu, Ždrilu, a kojim je otok Ugljan razdvojen od otoka Pašmana. Naselje prema popisu iz 2001. broji 245 stanovnika.

Otoci su 1973. spojeni 210 metara dugim mostom, uz koji je veliko vikend naselje. U Ždrelcu je crkva sv.Luke, jer je sveti Luka zaštitnik Ždrelca. Inače, crkva sv.Luke je glavna crkva u Ždrelcu koji je oduvijek bio dio Banja, od kojeg se odcijepio 1825.godine. Ždrelac se formirao oko crkve sv.Luke. Naziv se spominje 1397.godine.
Zatim se 1446.godine <<Zdrelac<< spominje kao najsjeverniji zaselak Banja, a 1555. u izvorima dolazi <<Zdrelac overo Bagno<< i 1668. <<Zdrelac di Bagno<<. Talijanski oblik preuzeo je i crkveni skematizam 
Zadarske nadbiskupije 1840. Gospodarska je osnova poljodjelstvo, vinogradarstvo, maslinarstvo, ribarstvo i turizam. Lijepe plaže i čisto more privlače turiste i vikendaše pa je Ždrelac omiljeno izletište Zadrana. Na regionalnoj je prometnici.                                                        
## Povezano
*Gladuša
Švica

**Švica** je naselje u Hrvatskoj, u Ličko-senjskoj županiji.

## Geografija
Švica,  se nalazi na cesti koja vodi prema Kuterevu i Krasnu, odnosno Kompolju. Posebno je slikovito gornje Švičko jezero bogato ribom kao i ostaci starih mlinica.

## Stanovništvo

* 2001. - 526
* 1991. - 558 (Hrvati - 523, Srbi - 20, ostali - 15)
* 1981. - 513 (Hrvati - 444, Srbi - 26, Jugoslaveni - 24, ostali - 19)
* 1971. - 604 (Hrvati - 564, Srbi - 37, ostali - 3)

### Izvor

* CD rom: "Naselja i stanovništvo RH od 1857-2001. godine", Izdanje Državnog zavoda za statistiku Republike Hrvatske, Zagreb, 2005.

## Historija
U srednjem vijeku Švica je bila u posjedu krčkih knezova Frankopana.

Godine 1444. knez Žigmund Frankopan darovao je samostanu svete Jelene kod Senja jedan pusti mlin u Švici.

## Kultura
Crkva u Švica zove se Sv. Ivana Krstitelja. Crkva je sagrađena 1772.. Škola u Švici sagrađena je 1830. godine.

## Zanimljivosti
Jedna od najstariji hidrocentrala Hrvatske nalazi se u Švici, sagrađena je 1935. godine.
Žejinci

**Žejinci** su naselje u općini Luka, Zagrebačka županija. Površina naselja iznosi 2,62 km2. Prema popisu stanovništva iz 2001. godine, naselje je imalo 412 stanovnika.
Železna Gora

**Železna Gora** (mađarski *Vashegy*) je naselje u općini Štrigova, u Međimurskoj županiji.

Nalazi se u sjeverozapadnom, briježnom dijelu Međimurja, na nadmorskoj visini od preko 300 m, nekoliko kilometara udaljena od najvišeg međimurskog vrha Mohokosa (344,4 m). Područje oko nje je vrlo pogodno za uzgoj vinove loze.
Danas u Železnoj Gori živi preko 380 stanovnika.
U njenoj blizini nalazi se dvorac Zichy-Terbocz, koji je nekad bio u vlasništvu plemićkih obitelji Zichy i Terbocz.
Željeznica (Ivanec)

**Željeznica** je naseljeno mjesto u Republici Hrvatskoj u Varaždinskoj županiji.

## Geografija

Administrativno je u sastavu grada Ivanca. Naselje se proteže na površini od 2,58 km².

## Stanovništvo

Prema zadnjem popisu stanovništva iz 2001. godine u Željeznici živi 145 stanovnika i to u 43 kućanstva. Gustoća naseljenosti iznosi 56,20 st./km².

## Reference
Žabnica

**Žabnica** je naseljeno mjesto u Republici Hrvatskoj u Zagrebačkoj županiji.

## Geografija

Administrativno je u sastavu općine Farkaševac. Naselje se proteže na površini od 4,26 km².

## Stanovništvo

Prema zadnjem popisu stanovništva iz 2001. godine u Žabnici živi 190 stanovnika i to u 60 kućanstava. Gustoća naseljenosti iznosi 44,60 st./km².


:**Napomena**:Iskazuje se kao naselje od 1880., a kao dio naselja u 1857. i 1869.

## Izvori
Šušnjari (Križ)

**Šušnjari** su naseljeno mjesto u Republici Hrvatskoj u Zagrebačkoj županiji.

## Geografija

Administrativno su u sastavu općine Križ. Naselje se proteže na površini od 5,47 km².

## Stanovništvo

Prema zadnjem popisu stanovništva iz 2001. godine u Šušnjarima živi 140 stanovnika i to u 59 kućanstava. Gustoća naseljenosti iznosi 25,59 st./km².

## Reference
Žabnjak

**Žabnjak** je naseljeno mjesto u Republici Hrvatskoj u Zagrebačkoj županiji. 
  
## Geografija

Administrativno je u sastavu općine Preseka. Naselje se proteže na površini od 3,21 km².

## Stanovništvo

Prema zadnjem popisu stanovništva iz 2001. godine u naselju Žabnjak žive 93 stanovnika i to u 32 kućanstva. Gustoća naseljenosti iznosi 33,33 st./km².


:**Napomena**:Do 1981. iskazivano pod imenom Žavnica.

## Reference
Žamarija

**Žamarija** je naseljeno mjesto u Republici Hrvatskoj u Zagrebačkoj županiji. 
  
## Geografija

Administrativno je u sastavu općine Žumberak. Naselje se proteže na površini od 0,38 km².

## Stanovništvo

Prema zadnjem popisu stanovništva iz 2001. godine u naselju Žamarija živi 37 stanovnika i to u 15 kućanstava. Gustoća naseljenosti iznosi 97,37 st./km².


:**Napomena**:Od 1869. do 1900. iskazivano pod imenom Žamarije.

## Reference
Šušnjari (Brestovac)

**Šušnjari** su naselje u Republici Hrvatskoj u Požeško-slavonskoj županiji, u sastavu općine Brestovac.

## Geografija
Šušnjari su smješteni oko 25&nbsp;km sjeverozapadno od Brestovca, na obrnocima planine Papuk istočno od ceste Kamenska - Voćin.

## Stanovništvo
Prema zadnja tri popisa stanovništva iz 2011., 2001. i 1991. godine Šušnjari nisu imali  stanovnika.

***Napomena:** Šušnjari se od 1910. do 1981. iskazivaju pod imenom Šušnjari Kamenski. U 1991. i 2001. su bez stanovnika.

## Izvor
Žabnik (Sveti Martin na Muri)

**Žabnik** je naselje u Republici Hrvatskoj, u sastavu Općine Sveti Martin na Muri, Međimurska županija. 
Ono je ujedno i najsjevernije naselje u Hrvatskoj.

## Ime
U izvorima na mađarskom jeziku ovo se naselje zove *Békásd*.

## Stanovništvo

Prema popisu stanovništva iz 2001. godine, naselje je imalo 377 stanovnika te 103 obiteljskih kućanstava.


:

## Izvori
Šušnjevica

**Šušnjevica** (lokalno **Sušnjevica**, istrorumunjski **Şuşńieviţa** ili **Susńieviţę**, talijanski **Valdarsa**), naselje na padinama Učke s istrarske strane, u sastavu Općine Keršan, Istarska županija.

## Geografija
Šušnjevica se nalazi na glavnoj cesti koja od Kršana vodi kroz Bojunsko polje do tunela Učka. Kod Šušnjevice se razdvaja cesta za Novu Vas koja uz Boljunčicu vodi jugoistično do Vozilića. Sjevernije od Šušnjevice se razdvaja cesta za Paz koja prolazi kroz Belaj i pokraj kaštela Posert.

## Stanovništvo

Prema popisu stanovništva iz 2001. godine, naselje je imalo 75 stanovnika te 26 obiteljskih kućanstava.


:

## Reference
Žeževica

**Žeževica** je naselje u općini Šestanovac, u Splitsko-dalmatinskoj županiji.

## Geografija
Naselje se nalazi istočno od Šestanovca (naselja) i južno od Katuna.

## Stanovništvo
1991. povećano za dio područja naselja Šestanovac. U 1857., 1869. i 1921. sadrži podatke za naselje Šestanovac, kao i dio podataka u 1910., 1931. i 1948., a u 1869. i za naselje Zadvarje, općina Zadvarje, kao i dio podataka u 1890.

## Izvori
Žbandaj

**Žbandaj** - **Sbandati** (tal.) je naselje u zapadnoj Istri, u sastavu Grada Poreča, Istarska županija.

## Stanovništvo

Prema popisu stanovništva iz 2001. godine, naselje je imalo 296 stanovnika te 94 obiteljskih kućanstava.


:

## Reference
Židovinjak

**Židovinjak** je naselje u Republici Hrvatskoj, u sastavu Općine Bedekovčina, Krapinsko-zagorska županija.

## Stanovništvo

Prema popisu stanovništva iz 2001. godine, naselje je imalo 229 stanovnika te 60 obiteljskih kućanstava.

## Reference
Šćulci

**Šćulci** je naselje u Republici Hrvatskoj, u sastavu Grada Buzeta, Istarska županija.

## Stanovništvo

Prema popisu stanovništva iz 2001. godine, naselje je imalo 43 stanovnika te 15 obiteljskih kućanstava.

Prema popisu stanovništva iz 2011. godine, naselje je imalo 39 stanovnika.


:

## Reference
Šušnjevci

**Šušnjevci** je naseljeno mjesto u Republici Hrvatskoj u sastavu općine Bukovlje u Brodsko-posavskoj županiji.

## Geografija
Šušnjevci se nalaze na južnim obroncima Dilja, 10&nbsp;km sjeverozapadno od Garčina, susjedna naselja su Korduševci na sjeverozapadu, Ježevik na zapadu, Vrhovina na sjeveru te Trnjani na jugu.

## Stanovništvo
Prema popisu stanovništva iz 2011. godine Šušnjevci su imali 258 stanovnika.

## Izvori
Ždrilo

**Ždrilo** je naselje u sastavu Općine Posedarje, u Zadarskoj županiji.

## Stanovništvo

Prema popisu iz 2011. naselje je imalo 116 stanovnika. 

## Izvori
Žuta Lokva

**Žuta Lokva** je naselje u Ličko-senjskoj županiji u općini Brinje s oko 37 stanovnika.

## Geografija
Žuta Lokva je na sjeveru Like, u zapadnojužnom djelu općine Brinje. Mjesto graniči sa selima Melnice, Rapain Klanac, Prokike i Vrzići.

## Stanovništvo

Žuta Lokva kao samostalno naseljeno mjesto postoji od popisa 1991. godine.

* 2001. - 37
* 1991. - 50 (Hrvati - 23, Srbi - 22, Jugoslaveni - 1, ostali - 4)

### Izvor

* CD rom: "Naselja i stanovništvo RH od 1857-2001. godine", Izdanje Državnog zavoda za statistiku Republike Hrvatske, Zagreb, 2005.

## Historija
Na području mjesta su 24. kolovoza 1991. godine za vrijeme Domovinskog rata srpski pobunjenici počinili pokolj pripadnika hrvatskog MUP-a, koji su ondje na cesti iz Josipdola prema Senju i Otočcu bili u ophodnji. U istom pokolju su ubijena 4 redarstvenika a jedan je ranjen.

## Povezano
*Pokolj policajaca u Žutoj Lokvi 24. kolovoza 1991.
Žlebec Gorički

**Žlebec Gorički** naselje je u Zagrebačkoj županiji, administrativno pripada općini Marija Gorica. Površina naselja je 0,36 km2. Prema popisu stanovništva iz 2001. godine naselje ima 76 stanovnika.
Živogošće

**Živogošće** je priobalno naselje u Makarskom primorju, koje administrativno pripada općini Podgora. Sastoji se od 3 manja (Porat, Mala Duba i Blato), međusobno udaljena oko 1,5&nbsp;km naselja smještena uz obalu. Pedesetak metara više, uz staru cestu, nalaze se stari dijelovi naselja (Strnj i Murava).

Živogošće je udaljeno 20&nbsp;km od Makarske, 80&nbsp;km od Splita i 120&nbsp;km od Dubrovnika.

## Stanovništvo
Prema popisu stanovništva iz 2001. godine, u Živogošću živi 538 stanovnika.

## Promet
Naselje se nalazi na Jadranskoj magistrali, glavnoj hrvatskoj priobalnoj cestovnoj prometnici.

## Gospodarstvo
Glavna djelatnost stanovništva je turizam, čemu pridonosi velika osunčanost tog područja i prekrasne plaže. Turistima je na raspolaganju veliki broj ležajeva u hotelskom i privatnom smještaju.

## Reference

## Vanjske veze
* Turistička zajednica Živogošća
### Ostali projekti
Žunci

**Žunci** je selo koje se nalazi sjeveroistočno od Vrbovca. 

Spominje se 1802. godine, kad su mu vlasnici feudalni gospodari Križevački Kaptol i obitelji Petričević.
Žman

**Žman** je naselje i lučica na jugoistočnom dijelu Dugog otoka, sjeverozapadno od Sali i Zaglava i jugoistočno od Luke.

Stariji dio naselja leži u unutrašnjosti iznad obale, a noviji uz obalu uvale Žmanšćice. Ispred obale su otočići *Krknata* i *Vaka*, a mjesto je okruženo brdima *Gračina*, *Veliki i Mali Slotinjak*. Gospodarska je osnova poljodjelstvo, vinogradarstvo, ribarstvo i turizam. Plodna polja u okolici Žmana zimi se pretvaraju u *Malo i Veliko jezero*. Na regionalnoj je prometnici koja prolazi uzduž otoka.

Prvi se put spominje u 13. stoljeću pod nazivom *Mežano*. Župna crkva sv. Ivana (trobrodna bazilika) spominje se od 13. st., ali nije sačuvala prvobitne oblike.

## Značajne osobe
*Joso Špralja
Živike

**Živike** su naselje u općini Oriovac, u Brodsko-posavskoj županiji. Prema popisu stanovništva iz 2001. imaju 308 stanovnika. Živike se nalaze 2 km od rijeke Save, manje od jedan kilometar od Lužana i cestovnim putem 5 km od općinskog središta Oriovca.
Susjedno selo Pričac i Živike imaju zajedničku Osnovnu školu i Dobrovoljno vatrogasno društvo. Ljudi se većinom bave poljoprivredom, a ima i nekoliko privatnih tvrtki u novije vrijeme počinju se baviti turizmom.

U centru sela nalazi se društveni dom i Crkva Svete Katarine.

## Stanovništvo
Prema zadnjem popisu stanovništva iz 2011. godine u Živikama je živjelo 252 stanovnika, dok su Živike prema popisu iz 2001. godine imale 308 stanovnika od toga 307 Hrvata.



## Izvori
Žitarka

**Žitarka** je naseljeno mjesto u Republici Hrvatskoj u Zagrebačkoj županiji.

## Geografija

Administrativno je u sastavu grada Svete Nedelje. Naselje se proteže na površini od 2,64 km².

## Stanovništvo

Prema zadnjem popisu stanovništva iz 2001. godine u Žitarci stanuje 241 stanovnik i to u 71  kućanstavu. Gustoća naseljenosti iznosi 91,29 st./km².

## Reference
Potočani (Đulovac)

**Potočani** su naselje u Republici Hrvatskoj, u sastavu općine Đulovac, Bjelovarsko-bilogorska županija.

## Geografija
Potočani se nalaze na sjevernim brežuljcima Papuka, između sela Koreničana i Katinca.

Budući da selom prolazi mnogo potoka, zasigurno su po njima dobili i ime. Selo se nalazi na 218 metara nadmorske visine, zračnom linijom od Đulovca je udaljeno 4&nbsp;km, a od Daruvara 14&nbsp;km. Selo danas spada u općinu Đulovac.

Samo neki od potoka i vrela koji izviru u selu su: Zvijezda, Markovica, Popinac i Dreza, a uz prugu, u nizini, protječe rijeka Riječka nastala spajanjem Šandrovca i Krivaje.

## Stanovništvo
Prema popisu stanovništva iz 2001. godine, naselje je imalo 47 stanovnika te 24 obiteljskih kućanstava.

## Historija
Šire područje na kojem se nalazi selo bilo je nastanjeno još u rimsko doba, a u srednjem vijeku u ovom, kao i u okolnim selima podno Stupčanice, živi vlaško stanovništvo. Vlasi su bili stočari, a ujedno i vrsni graničari, koji su čuvali Ilovu od austrijskih četa. Područje oko Ilove se zbog toga zvalo „Mala Vlaška“. Poslije, nakon slabljenja Turskog carstva, dio ovog stanovništva na nagovor austrijske vlasti odlazi na područje današnjeg Rovišća i drugih sela sjeverno od Bjelovara. Ipak većina stanovništva je ostala pod Papukom i nakon Turaka, sve se više povlačeći u brda koja su bogata šumom. Tako su sva ova sela danas u brdovitom kraju, a njihovi sokaci razgranati po svim brdskim usjeklinama i krčevinama.

Prema podacima Pravoslavne crkve, Pakračke eparhije, Potočani su spadali u Parohiju Katinci, današnji Katinac. Tako podaci govore da je selo 1702. godine imalo 9 domova, a 1779. godine 15. Postoje stanovita neslaganja u broju stanovnika što ga navodi Pakračka eparhija, i podataka od prvog službenog popisa stanovništva. Vjerojatno su razlog tome  granice sela koje su u različitim popisima drugačije određene. Prvi popis stanovništva iz 1857. godine bilježi 296 stanovnika, a već 1869. godine 498 stanovnika, kada je selo ujedno i bilo najveće. Prema popisu iz 2001. godine selo broji samo 41 stanovnika. Uzrok su nedavna ratna zbivanja na ovom području. 1992. godine ovdje ne doseljava stanovništvo sa Kosova, za razliku od drugih sela u okolici. Zbog toga je također broj stanovnika danas malen. Izgradnjom i asfaltiranjem ceste 1974. godine selo biva bolje povezano s Daruvarom. Nedugo nakon toga gradi se i željeznička stanica Potočani-Katinac.

## Gospodarstvo
Selo je pretežno smješteno na brdovitom terenu, a u nizini kojom protječe nekoliko potoka nalaze se plodne njive i livade. Iznad sela, na padinama su bili nekada šljivici i voćnjaci. Stanovništvo Potočana tradicionalno je bilo vezano uz poljoprivredu, najviše uz stočarstvo. Selo je imalo i jedan mlin uz rijeku Riječku. Ovo selo ima bogate prirodne resurse koji nikada nisu bili nimalo iskorišteni. Brdovit teren, očuvana priroda i bistri potoci dobar su preduvjet za lovni turizam, kojeg ovdje gotovo niti nema.

## Spomenici i znamenitosti
U selu se slavi Sveti Nikola.

## Napomena


## Izvori
Žukovec

**Žukovec** je naseljeno mjesto u Republici Hrvatskoj u Zagrebačkoj županiji.

## Geografija

Administrativno je u sastavu općine Dubrava. Naselje se proteže na površini od 2,16 km².

## Stanovništvo

Prema zadnjem popisu stanovništva iz 2001. godine u Žukovcu živi 161 stanovnik i to u 56 kućanstava. Gustoća naseljenosti iznosi 74,54 st./km².


:**Napomena**:Od 1953. do 1981. iskazivano pod imenom Dubrava III. Do 1948. podaci su sadržani u naselju Dubrava.

## Reference
Žitkovčica

**Žitkovčica** je naseljeno mjesto u Republici Hrvatskoj u Zagrebačkoj županiji.

## Geografija

Administrativno je u sastavu općine Kravarsko. Naselje se proteže na površini od 1,86 km².

## Stanovništvo

Prema zadnjem popisu stanovništva iz 2001. godine u Žitkovčici živi 41 stanovnik i to u 14 kućanstava. Gustoća naseljenosti iznosi 22,04 st./km².


:**Napomena**:U 1869. sadrži podatke za naselje Ključić Brdo, grad Velika Gorica.

## Izvori
Ivanovo Selo

**Ivanovo Selo** (lokalni naziv: **Pemija**, češki: **Janova ves**, njemački: **Johannisdorf**) je naselje u Republici Hrvatskoj u Bjelovarsko-bilogorskoj županiji, u sastavu općine Grubišno Polje. 
Ivanovo Selo je nastalo 1825., a osnovali su ga doseljenici sa područja tadašnje Češke, Moravske i Šleske koje su, poput područja Hrvatske, bili u sastavu tadašnjeg Austrijskog carstva. Službeni naziv ovog mjesta je od 1825. do 1869. bio Johannisdorf. 

## Geografija
Ivanovo Selo je smješteno oko 10&nbsp;km istočno od Grubišnoga 
Polja, susjedna sela su Treglava na sjeveru, Rastovac na istoku i Donja Rašenica na zapadu.

## Znamenitosti
Nedaleko Ivanova Sela nalaze se ruševine kaštela Kontovaca.

## Stanovništvo
Prema popisa stanovništva iz 2001. Ivanovo Selo je imalo 326 stanovnika, dok je prema popisu iz 1991. godine imalo 441 stanovnika.

## Kultura
Iako su došli već 1826., svoju kulturnu udrugu Češku besedu su osnovali znatno poslije - tek peti naraštaj ovdašnjih Čeha..

## Povezano
*Česi u Hrvatskoj
*Dožínky
*Pokolj u Ivanovom Selu 21. rujna 1991.

## Izvor
Dioš

** Dioš** je naselje u Republici Hrvatskoj, u sastavu općine Končanica, Bjelovarsko-bilogorska županija.

## Geografija
Dioš je smješten oko 3&nbsp;km istočno od Končanice, susjedna sela su Šuplja Lipa na sjeveru i Končanica na zapadu.

## Stanovništvo

Prema popisu stanovništva iz 2001. godine, naselje je imalo 140 stanovnika te 41 obiteljskih kućanstava.

## Napomena


## Izvor
Žiškovec

**Žiškovec** (mađarski *Zsidény*) je naselje u Republici Hrvatskoj, u sastavu Grada Čakovca, Međimurska županija.

Naselje je smješteno oko 7 kilometara sjeverno od centra grada, uz cestu koja vodi iz Čakovca prema Murskome Središću i Lendavi. Južni kraj Žiškovca spojen je sa sjevernim krajem Slemenica. Od 1992. do 1997. godine Žiškovec je pripadao općini Vratišinec. U Žiškovcu djeluju mnoge udruge, npr. DVD Žiškovec, KUD Žiškovec, NK "Dinamo" Žiškovec, te Vatrogasna Sportska Udruga Žiškovec.

## Stanovništvo

Prema popisu stanovništva iz 2001. godine, naselje je imalo 561 stanovnika te 156 obiteljskih kućanstava.


:

## Izvori
Žuberkovac

**Žumberkovac** je naselje u općini Okučani u Brodsko-posavskoj županiji. Nalaze se istočno od Okučana, zapadno od Šagovine Cerničke i sjeverno od Mašićke Šagovine na planini Psunju.

Prema popisu stanovništva iz 2011. godine Žumberkovac je imao 4 stanovnika, dok 2001. nije imao stanovnika.

 
## Reference
Žigerovci

**Žigerovci** su naselje u Republici Hrvatskoj u Požeško-slavonskoj županiji, u sastavu općine Brestovac.

## Geografija
Žigerovci su smješteni oko 7&nbsp;km sjeverozapadno od Brestovca, susjedna sela su Boričevci na jugu te Požeški Brđani i Perenci na sjeveru.

## Stanovništvo
Prema popisa stanovništva iz 2011. godine Žigerovci su imali 7 stanovnika, dok su prema popisu stanovništva iz 2001. godine imali 21 stanovnika.

## Izvor
Žuntići

**Žuntići** je naselje u Republici Hrvatskoj, u sastavu Općine Kanfanar, Istarska županija.

## Stanovništvo

Prema popisu stanovništva iz 2001. godine, naselje je imalo 25 stanovnika te 11 obiteljskih kućanstava.


:

## Reference
Hrastovac (Garešnica)

**Hrastovac** (njemački: *Eichendorf*) je naselje u Republici Hrvatskoj u Bjelovarsko-bilogorskj županiji, u sastavu grada Garešnice. Ime je dobilo po hrastovim šumama koje su nekoć rasle na današnjem području sela.

Hrastovac je smješten oko 4 kilometara istočno od Garešnice, a prvo selo do njega je Uljanik.

Do Drugoga svjetskoga rata Hrastovac je bio naseljen većinom Nijemcima koji su iseljeni pred kraj rata, a za vrijeme njihovog boravka u Hrastovcu, ime sela glasilo je Eichendorf.

Prema popisu stanovništva iz 1857. godine Hrastovac je imao 241 stanovnika i brojka stanovništva rasla je sve do 1948. godine kada Hrastovac ima najveći broj stanovnika: 1170. Od 1948. godine stanovništvo u Hrastovcu pada sve do 2001. godine kada se prvi put bilježi blagi porast s 539 stanovnika.

Hrastovac je selo u kojem se nalaze dva manja dućana, mljekara, tekstilna tvornica "Nada", dječje igralište "Žabica", odbojkaško igralište, parkić, osnovna škola (1.-4.razreda), nogometno igralište s tribinama, teren za mali nogomet...

Predsjednica mjesnog odbora sela je Ljiljana Dmejhal.


File:Hrastovac.jpg|Oznaka na ulasku u Hrastovac
File:Holiday.jpg|Pogled s tekstilne tvornice "Nada" na bar i hotel "Holiday" te dućan "Čuljat"
File:Grafiti u Hrastovcu.jpg|Izrada grafita u Hrastovcu
File:Pogled s tvornice.jpg|Pogled na dječje igralište "Žabica", odbojkaško igralište, buduću školu te nogometni teren
File:Radna akcija.jpg|Radna akcija u Hrastovcu, rušenje vatrogasnog doma, Ana-Marija Župančić i Ljiljana Dmejhal
File:Klaun Nikola.jpg|Klaun Nikola na otvorenju dječjeg igrališta

## Izvori
Blagorodovac

**Blagorodovac** (njemački: *Blagorodowatz*) je naselje u Republici Hrvatskoj u Bjelovarsko-bilogorskj županiji, u sastavu općine Dežanovac.

## Geografija
Blagorodovac je smješten na putu Dežanovac-Garešnica, susjedna sela su Hrastovac, Uljanik i Kreštelovac.

## Historija
Do Drugoga svjetskoga rata Blagorodovac je bio naseljen većinom Nijemcima, tako da je prema popisu stanovništva iz 1910. godine imao 611 stanovnika od čega 509 Nijemaca, 65 Mađara i 30 Hrvata.

## Stanovništvo
Prema popisu stanovništva iz 2001. godine, naselje je imalo 331 stanovnika te 109 obiteljskih kućanstava.

*Napomena: Blagorodovac se od 1869. iskazuje se kao naselje, a samo 1880. kao dio naselja.

## Izvori
Kreštelovac

**Kreštelovac**  je naselje u Republici Hrvatskoj u Bjelovarsko-bilogorskj županiji, u sastavu općine Dežanovac.

## Geografija
Kreštelovac je smješten na zapadno od Dežanovca, susjedna sela su Sokolovac, Blagorodovac i Imsovac.

## Stanovništvo
Prema popisu stanovništva iz 2001. godine, naselje je imalo 153 stanovnika te 57 obiteljskih kućanstava.

## Izvori
Bulinac

**Bulinac** je naselje u općini Nova Rača u Bjelovarsko-bilogorskoj županiji. 

Ime naselja nastalo je prema turskoj riječi "bula", što znači "žena muslimanka". Prema legendi, za vrijeme Turaka na mjestu današnjeg naselja, jedna Turkinja bula kupala je svoje dijete u potoku. Riječ "bulinac" znači bulino dijete. 

Bulinac se nalazi na državnoj cesti D 28 na dionici Bjelovar - Veliki Zdenci. Nalazi se i na trasi buduće autoceste A 13, koja je u izgradnji. Autocesta će prolaziti kroz nenaseljeni dio Bulinca. Kroz Bulinac je prolazila željeznička pruga Bjelovar-Garešnica od 1913. godine do 1968. godine, kada je ukinuta. S vremenom su uklonjene tračnice.

U vrijeme Austro-Ugarske u Bulinac su se doselili Česi i Mađari. Česi su izgradili kapelu sv. Ćirila i Metoda početkom 20. stoljeća. Za vrijeme Drugog svjetskog rata u Bulincu su bile oružane bitke. Nakon rata, podignut je spomenik poginulim pripadnicima Narodnooslobodilačke vojske i partizanskih odreda Jugoslavije, koji su bili većinom iz Vojvodine. 

Stanovništo se pretežno bavi poljoprivredom. U mjestu je područna osnovna škola u sastavu OŠ Nova Rača, ambulanta, ljekarna, poljoprivedna ljekarna, nekoliko trgovina, obrtničkih i ugostiteljskih radnji, nogometno igralište, trafostanica, vatrogasni dom, groblje i mrtvačnica.

Za vrijeme Domovinskog rata poginuli su mještani: Josip Grahovac, Marijan Vučinić, Mario Devetak.

## Stanovništvo

Prema popisu stanovništva iz 2001. godine, naselje je imalo 388 stanovnika te 124 obiteljskih kućanstava.

## Poznati iz Bulinaca
* Lavoslav Singer, industrijalac koji je imao značajan utjecaj na razvitak Bjelovara

## Izvori
Župić

**Župić** je naselje u Republici Hrvatskoj, u sastavu Grada Petrinja, Sisačko-moslavačka županija.

## Stanovništvo

Prema popisu stanovništva iz 2001. godine, naselje je imalo 82 stanovnika te 34 obiteljskih kućanstava.


:**Napomena:**U 1869. i 1880. podaci su sadržani u naselju Križ Hrastovički.

## Reference
Žlebina

**Žlebina** je naselje u Republici Hrvatskoj, u sastavu Općine Gradina, Virovitičko-podravska županija. 

## Stanovništvo

Prema popisu stanovništva iz 2001. godine, naselje je imalo 374 stanovnika te 121 obiteljskih kućanstava.


:**Napomena:** Do 1921. iskazivano kao dio naselja. U 2001. povećano za područje naselja Majkovac Podravski koje je prestalo postojati.Od 1869. do 1991.sadrži podatke za to bivše naselje.

## Izvori
Žiroslavlje

**Žiroslavlje** je naselje u Republici Hrvatskoj, u sastavu Općine Suhopolje, Virovitičko-podravska županija.

## Stanovništvo

Prema popisu stanovništva iz 2001. godine, naselje je imalo 82 stanovnika te 28 obiteljskih kućanstava.


:**Napomena:** Iskazuje se kao naselje od 1931.

## Reference
Župa Srednja

**Župa Srednja** je naselje u općini Zagvozd, u Splitsko-dalmatinskoj županiji.

## Geografija
Naselje se nalazi jugoistočno od Biokovskog Sela, u blizini autoceste A1.

## Stanovništvo
Iskazuje se od 1991. kao samostalno naselje nastalo izdvajanjem iz naselja Župa, gdje su i sadržani podaci od 1857. do 1931. U 1948. također je iskazivano kao samostalno naselje.

## Izvori
Žirčica

**Žirčica** je naselje u Republici Hrvatskoj, u sastavu Općine Martinska Ves, Sisačko-moslavačka županija.

## Stanovništvo

Prema popisu stanovništva iz 2001. godine, naselje je imalo 132 stanovnika te 41 obiteljskih kućanstava.


:**Napomena:** Do 1948. iskazivano pod imenom Žirčica.

## Reference
Rastušje

**Rastušje** je malo slavonsko selo u blizini Slavonskog Broda.

## Geografski i demografski podaci
Geografska širina 45°12'14”N, geografska dužina 15°37'18”E, nadmorska visina 139 m. Rastušje je naselje u općini Podcrkavlje u Brodsko-Posavskoj županiji. Smješteno je nedaleko od Slavonskog Broda, na južnim padinama Dilj-gore, u mikroregiji Prigorja planinskoga niza Psunj – Požeška gora – Dilj-gora Slavonskoga međurječja, 3&nbsp;km jugoistočno od naselja Podcrkavlja. Ima 279 stanovnika (po popisu stanovništva iz 2001. godine), a površina mu je 4,08&nbsp;km2, uglavnom pod oranicama i šumama. Gospodarsku osnovu čine poljodjelstvo, šumarstvo, vinogradarstvo, stočarstvo, trgovina i ugostiteljstvo. Nalazi se na državnoj cesti D53 (Donji Miholjac (granica Republike Mađarske) – Našice – Slavonski Brod (granica Republike Bosne i Hercegovine). Pripada poštanskom uredu 35107 Podvinje i ima pozivni broj 035. Također, pripada rimokatoličkoj župi sv. Antuna Padovanskog iz Podvinja, Slavonskobrodski dekanat Đakovačke i Srijemske biskupije.

## Historija
Ime Rastušje ne spominje se u srednjovjekovnim ispravama pa se čini da je ono naseljeno u tursko doba. Kad su Turci napustili Slavonski Brod, u Rastušju je ostalo sedam naseljenih kuća. Njihovi vlasnici bijahu Antun Dragić, Antun Pogadić, Ilija Đurić, Petar Bošnjak, Juro Pogadić, Juro Vulasinović i Mato Bošnjak, svi rimokatoličke vjeroispovijesti. Prilikom kanonske vizitacije 1746. godine zabilježeno je da u Rastušju ima 18 kuća sa 145 stanovnika. Katastarski plan iz 1781. godine daje uvid u tadašnje rastuške posjede. Uspoređujući ga sa katastarskim planom iz 1858. godine ne uočava se značajnije povećanje sela. Na njemu je označena kapelica Sv. Vida, na mjestu današnjeg groblja. Najveći broj stanovnika zabilježen je popisom iz 1961. godine kada ih je bilo 302 i od tada broj opada ili stagnira, uglavnom zbog preseljavanja ljudi u obližnje gradove (poglavito Slavonski Brod).

## Značajne osobe
Dragutin Tadijanović je rođen u Rastušju 4. studenog 1905. godine. Bio je jedan od najznačajnijih hrvatskih pjesnika u povijesti. Napisao je oko 500 pjesama i objavio ih u dvadesetak zbirki. Neke od poznatijih pjesama su: *Visoka žuta žita*, *Dugo u noć, u zimsku bijelu noć*, *Sunce nad oranicama*, *Da sam ja učiteljica*, *Nosim sve torbe a nisam magarac*, *Prsten*, *Lutanje*,... a neke od poznatijih zbirki su: *Lirika*, *Sunce nad oranicama*, *Pepeo srca*, *Dani djetinjstva*, *Tuga zemlje*, *Srebrne svirale*, *Prsten*... Umro je 27. lipnja 2007. u Zagrebu.

U Rastušju je rođen i Blaž Tadijanović, i to 1728. godine. Bio je franjevac i pisac prvog svjetovnog djela hrvatske prosvjetiteljske književnosti u Slavoniji. Najpoznatije mu je djelo gramatički priručnik i rječnik: *Svašta pomalo iliti kratko složenje imena i riči u ilirski i njemački jezik*. Umro je 1787. u Cerniku.
   
## Vanjske veze

## Izvor
Veliki Zdenci

**Veliki Zdenci** su naselje koje administrativno pripada gradu Grubišnom Polju. Smješteno je 30-ak km južno od Virovitice i 20-ak km sjeverno od Garešnice u Bjelovarsko-bilogorskoj županiji. Pokraj mjesta protječe rijeka Ilova.

## Stanovništvo
Mjesto ima oko 1000 stanovnika (1054.-2001. g.). U mjestu je mnogo manjina, a 50 % stanovnika su Česi. U selu djeluje Češka beseda Veliki i Mali Zdenci koja je 2006.g. organizirala Češke žetvene svečanosti «Dožinky» , najveću manifestaciju Čeha u RH.Također djeluje i Udruga informatičkih korisnika HogarWifi. Mjesto je uglavnom katoličko ali ima i pravoslavaca, protestanta i muslimana.

* 2001. - 1.075
* 1991. - 1.323 (Hrvati - 664, Srbi - 198, Jugoslaveni - 88, ostali - 373)
* 1981. - 1.416 (Hrvati - 634, Jugoslaveni - 237, Srbi - 195, ostali - 350)
* 1971. - 1.322 (Hrvati - 647, Srbi - 234, Jugoslaveni - 22, ostali - 419)

### Izvor

* CD rom: "Naselja i stanovništvo RH od 1857-2001. godine", Izdanje Državnog zavoda za statistiku Republike Hrvatske, Zagreb, 2005.

## Gospodarstvo

## Historija
Veliki Zdenci su 20. siječnja 1478.g bili domaćin Hrvatskome saboru. Na tome saboru doneseno je niz zaključaka koji su svrstani u 16 točaka. Rijeka Ilova, koje se proteže uz Velike Zdence skoro 5&nbsp;km bila je obrambena linija i granica  u vrijeme turskih osvajanja i pustošenja. Upravo je ovim prostorima prolazila granica Osmanlijskog carstva te je ovdje bilo najburnije jer su se zbivali stalni napadi s obiju strana. U šumi su ostaci srednjovjekovne utvrde koja je vjerojatno bila uništena  za vrijeme napada Turaka. Mjesto je oduvijek bilo čvorište trgovačkih puteva.

Najpoznatiji čovjek koji je živio u Velikim Zdencima je Mato Lovrak koji je predavao u staroj školi koja se urušava i više nije u upotrebi. On je ovdje napisao jedno od svojih najpoznatijih djela «Družba Pere Kvržice» prema uzoru na jedan mlin koji je bio na rijeci Ilovi u vlasništvu jednog mještanina.

## Sport
U mjestu djeluje nekoliko sportskih klubova i udruga: Nogometni klub "Zdenka" , Kuglački klub "KK Zdenka", Teniski klub "Zdenka", Boćarski klub "Otkos 10", a također i Športsko ribolovno društvo «Šaran» te Paintball klub Zenge.

## Kultura
U Velikim Zdencima djeluje KUD Češka beseda Veliki I Mali Zdenci.
Jaruge (Sikirevci)

**Jaruge** su selo u istočnom dijelu Brodsko-posavske županije, u općini Sikirevci.

## Historija
Naselje je nastalo kao podgrađe srednjovjekovne utvrde *Jarki* ili *Arky*, kojeg spominje 1408.. ugarski kralj Žigmund u vrijeme svojih pohoda (suzbijanje hereze u Bosni) na Bogumile. U neposrednoj blizini riječnog prijelaza - skele na Savi sa dvije branič kule. Nakon pada Posavine pod Osmanlije 1536. god., nakon toga utvrda se više ne spominje jer je napuštena oko 1550. godine i porušena. Nakon toga spominje se samo malo naselje Yarki u Tursko doba 1572. god., pripadalo Srijemskom sandžaku i nahiji Posavje, sa 10 kuća. Nakon oslobađanja Slavonije od Turaka u komorskom popisu 1698. god. se spominju, ali nisu opisani.

Godine 1702. naselje Jarussani (Jaruge) prilikom unovačenja graničara zabilježilo je 25 kuća i 24 graničara. Zatim 1730. god. Jaruge su imale 28 kuća i drvenu kapelu sv. Marka evanđeliste. Godine 1746. selo je imalo 29 kuća i 221 stanovnika. Prema izvješću 1758.god. kapela je posvećena Glavosjeku sv. Ivanu Krstitelja, a sahranjivali su se u groblju Gradac pored Berave. Od sredine 18. stoljeća pripadaju Sikirevačkoj graničarskoj kumpaniji. U popisu 1760. god. Jaruge su imale 34 kuće, 34 obitelji i 246 stanovnika. Starosjedioci sela Jaruga su ove obitelji : Marcikić, Obtrkić, Vlajnić, Gabrić, Tukarević, Tomić, Brendić, Živković, Perger, Đuričković, Granić, Štivić, Dukić, Idžaković, Deanović, Granić, Jurković.

## Sport
U Jarugama djeluje jedan nogometni klub koji se natječe u 2. nogometnoj ligi Brodsko-posavske županije.

* NK Sloga Jaruge, 2. ŽNL Brodsko-posavska (2008./09.)

## Izvor
Trnjani (Garčin)

**Trnjani** su naselje u općini Garčin, Brodsko-posavska županija. Trnjani su smješteni na obroncima Dilj gore, tj. Kukavice i riječice Brezne.

## Povijest Trnjana
U 17. stoljeću kroz Trnjane je prolazila glavna cesta Zagreb-Vinkovci te raskrižje Zadubravlje-Klokočevik. 

Trnjani su bili općina sa naseljima Zadubravlje, Trnjanski kuti, Donja Vrba, Klokočevik, Vrhovina, Šušnjevci, Korduševci, Ježevik, Crni Potok te ranije Gornja Vrba i Ruščica.

Od institucija u Trnjanima bili su smještene: crkva Svetog Marka kao župa navedenih sela, evangelistička crkva ispostava Vinkovci, Šumarija Trnjani i Osnovna škola.

Cijelo selo u to vrijeme je bilo kako u privrednom tako i u kulturnom razvitku. Na polju kulture mnogo su doprinijela njemačka domaćinstva.

1939. - 1941. godine završena je komasacija zemljišta te se nakon toga poboljšava ratarska proizvodnja.

1943. godine Trnjane je napustilo 35 obitelji njemačke nacionalnosti.

Od 1946. godine najviše se radilo na kulturno-sportskom polu. Osnovan je nogometni klub Jedinstvo-Slaven, te KUD Mićo Vitas danas LOVOR.

1950. je osnovana Poljoprivredna zadruga Trnjani, te Poljoprivredno dobro "DOLCI". Također se otvorila i veterinarska ambulanta, pošta i trgovina.

Sve do 1990. g. Trnjani su bili veliko kulturno-sportsko središte tako da se bilježe mnoga putovanja i nastupe KUD-a i NK Slaven (Italija, Njemačka, Poljska, Rusija, Čehoslovačka...)

## Trnjani danas

Nakon 14 godina KUD" LOVOR" nastavlja sa tradicijom te broji već značajne nastupe od Brodskog kola, Đakovačkih vezova i mnogih drugih. U selu postoji i tamburaški orkestar koji broji 20 tamburaša, uglavnom mlađeg uzrasta.

Mjesni odbor Trnjani pripao je općini Garčin. Mnogo toga se još može učiniti, krenuvši od
same infrastrukture (vodovod, kanalizacija, nogostupi itd.), pa do uređenja sportske dvorane koja je tijekom rata devastirana.

## Sport

U Trnjanima postoji nogometni klub 'Nk Slaven Trnjani' koji se natječe u 2. županijskoj nogometnoj ligi. Klub postiže zapažene rezultate, a svake godine održava memorijalni turnir.

Klub je 2003. uspostavio prijateljske veze sa Hrvatima iz mađarskog sela Dušnoka, tako da Dušnočani svake godine od onda sudjeluju na Memorijalnom nogometnom turniru u spomen žrtvama Domovinskog rata, a zauzvrat nogometaši iz ovog mjesta svake godine gostuju u Dušnoku.

## Izvori
Đurđic (Ivanska)

**Đurđic** je naselje u Republici Hrvatskoj, u sastavu općine Ivanska, Bjelovarsko-bilogorska županija.

U povijesnim podacima o postanku župa između 1334. i 1501. god., spominje se i župa u Hejmovcu (Đurđicu). Vremena, koja su slijedila bila su turbolentna i mnogi su zapisi izgubljeni ili uništeni. Došlo je do naseljavanja i raseljavanja stanovništva pa se ponovo selo Đurđic spominje tek u 17. stoljeću. Selo je dobilo ime po župnoj crkvi sv. Jurja. U toku povijesti, selo je bilo do temelja spaljeno i opljačkano i tek u 17. stoljeću ponovo naseljeno doseljenicima zapadno od rijeke Česme.

Postupno se oporavljalo tako, da je vremenom postalo jedno od najbogatijih sela sve do I. svjetskog rata. Stanovništvo se bavilo poljoprivredom i uzgojem stoke. Poslije II. svjetskog rata, poljoprivreda je pomalo zapostavljana. Industrijalizaciju je osjetilo i selo Đurđic. Danas je selo dosta zapušteno, mladi odlaze u gradove, ostalo je većinom staračko stanovništvo. Bez obzira na sve seljani su uvijek znali održavati društvene običaje. Jedan od običaja, koji se do danas održao je običaj "Đurđara". Djeca i mladi ljudi nose košaru opletenu mladim bukovim grančicama i navraćaju u svaku kuću čestitajući Jurjevo (blagdan sv. Jurja). Uz to se pjeva i prigodna pjesma "Opa đipi Đuro"). Godine 1931. u Đurđicu je osnovan Ogranak kulturno prosvjetnog društva Hrvatske seljačke sloge. Radio je s prekidima i ponovno oživio pod nazivom KUD "Sloga-Đurđic".

## Stanovništvo

* 2001. - 258
* 1991. - 282 (Hrvati - 276, Jugoslaveni - 2, Srbi - 1, ostali - 3)
* 1981. - 354 (Hrvati - 345, Jugoslaveni - 6, ostali - 3)
* 1971. - 459 (Hrvati - 455, Srbi - 2, ostali - 2)

Prema popisu stanovništva iz 2001. godine, naselje je imalo 258 stanovnika te 85 obiteljskih kućanstava.



## Napomena


## Izvori

* CD rom: "Naselja i stanovništvo RH od 1857-2001. godine", Izdanje Državnog zavoda za statistiku Republike Hrvatske, Zagreb, 2005.
Dubočac

**Dubočac** ili **Slavonski Dubočac** je naselje u općini Bebrina, u Brodsko-posavskoj županiji, 25 km od Slavonskog Broda te, preko Save, 5 km od Dervente. Jedno je od najstarijih sela Brodskoga Posavlja. Dubočac leži na rijeci Savi, na mjestu gdje rijeka pravi veliki luk.

Nasuprot Slavonskoga Dubočca nalazi se Bosanski Dubočac. Oba su sela svoje najteže dane pretrpjela početkom 1990-ih, u Domovinskom ratu. Bosanski Dubočac je okupiran, razrušen i spaljen, a svi stanovnici su napustili selo. U Slavonskom je Dubočcu srušen toranj crkve, na koju je palo osamdesetak granata. U Dubočcu su ostali odrasli muškarci, dok su žene i djeca bili u zbjegu, jer je agresor razarao s područja odmah preko Save. Danas su kuće obnovljene, a obnovljena je i crkva.

Župa Dubočac, koja je posvećena sv. Mihaelu arkanđelu, spominje se još davne 1694. godine.

U Dubočcu djeluje ribolovna udruga *Kečiga*.

## Stanovništvo Dubočca od 1857. do 2011.



## Izvori
Krivi Put

**Krivi Put** je raštrkano bunjevačko naselje u senjskom zaleđu smješteno u šumovitom predjelu krivoputskog platoa u Ličko-senjskoj županiji.

Krivi Put je jedno od najpoznatijih naselja kojega su Bunjevci, u potrazi za boljom ispašom svoje stoke, osnovali u ranom 17. stoljeću, i to nakon što su 1605. godine došli u tvrdi grad Senj. Uz Krivi Put osnovali su i obližnja naselja Veljun, Serdari, Alan ,  Krmpote i Podbilo. Stanovništvo, kojega je inače danas mnogo raseljenog, još uvijek se poglavito bavi stočarstvom. Dan mjesta se obilježava 5. kolovoza, na dan Snježne Gospe.

## Stanovništvo

* 2001. - 58
* 1991. - 93 (Hrvati - 87, ostali - 6)
* 1981. - 110 (Hrvati - 109, Srbi - 1)
* 1971. - 211 (Hrvati - 210, ostali - 1)

## Značajne osobe
*Damir Tomljanović Gavran, hrvatski branitelj
*Milan Pavelić, hrvatski svećenik, pjesnik, teolog, prevoditelj, isusovac
*Rudi Prpić, guverner Minnesote
*Ante Pavelić, hrvatski političar, poglavnik NDH

### Izvor

* CD rom: "Naselja i stanovništvo RH od 1857-2001. godine", Izdanje Državnog zavoda za statistiku Republike Hrvatske, Zagreb, 2005.

## Vanjske veze
*Krivi Put
Šumeće

**Šumeće** (ukrajinski: **Шумече**) su posavsko selo smješteno 15&nbsp;km jugozapadno od Slavonskoga Broda i dva kilometra od rijeke Save u posavskoj ravnici. Nalazi se na cesti Brodski Stupnik-Slavonski Brod. Susjedna sela su Banovci, Dubočac i Zbjeg.

## Stanovništvo

U Šumeću većinu stanovništva čine Hrvati, a značajna je i populacija Ukrajinaca prema zadnjem popisu stanovništva selo broji 580 stanovnika.

## Šumeće danas

U Šumeću je izgrađen novi društveni dom, u selu se nalaze dvije crkve katolička i grkokatolička. Stanovništvo se većinom bavi poljoprivredom ili rade u tvrtkama u Slavonskome Brodu.

## Ukrajinci u Šumeću

Ukrajinci su se u Šumeće kao i u obližnja sela Kanižu,  Banovce, Zbjeg doselili oko 1900. Tako da je po popisu stanovništva 1910. u selu živilo 449 stanovnika, od toga 333- Hrvata, 128- Ukrajinaca, 38- ostali.

## Udruge

Najznačajnija udruga u selu je nogometni klub Šokadija, koji se natječe u 2ŽL BPŽ.
U Šumeći su i dva KUD-a , KUD "Šokadija" koji čuva tradiciju Šokaca te UKPD "Andrij Pelih" koji čuva tradiciju Ukrajinaca.

## Galerija

Datoteka:Katolicka crkva u Sumecu.jpg|Katolička crkva
Datoteka:Grkokatolicka crkva u Sumecu.jpg|Grkokatolička crkva


## Vanjske veze

## Izvor
Sinac

**Sinac** je  mjesto u Gackom polju, na padinama Velebita i Kapele, na izvoru rijeke Gacke, naselje 11&nbsp;km jugoistočno od Otočca. Prvi put u pisanim dokumentima spominje se 1408. godine kao (villa Synacz), mada je naselje postojalo i u neolitsko doba.

## Geografija

Nalazi se ispod brda Godače s desne strane Gacke, na nadmorskoj visini od 460 m. Broji 207 domaćinstava i 630 stanovnika.

## Stanovništvo

* 2001. - 630
* 1991. - 1.041 (Hrvati - 1.037, ostali - 4)
* 1981. - 1.044 (Hrvati - 1.037, Jugoslaveni - 3, Srbi - 1, ostali - 3)
* 1971. - 1.142 (Hrvati - 1.135, Srbi - 4, ostali - 3)

## Historija

## Crkve
* Crkva Sv. Ilije
* Kapela Sv. Mihovila

## Značajne osobe
* Mate Šepo Nikšić, pučki pjesnik
* Josip Sarkotić
*Stjepan Sarkotić, hrvatski general Austro-Ugarske vojske

## Turizam
* Majerovo vrilo
* Planinarska staza
* Ribolov

## Sport
* NK Gacka 1925 Sinac

## Galerija

Datoteka:Osnovna skola Zrinskih i Frankopana Sinac 0708.jpg|Osnovna škola Zrinskih i Frankopana i spomenik akademiku Ferdi Čulinoviću
Datoteka:Zdenac Tomislav Sinac 0708 3.jpg|Zdenac Tomislav. Lik kralja Tomislava na prijestolju koji pridržava štit s hrvatskim šahiranim grbom izradio je hrvatski kipar Frane Cota.


## Izvori

* CD rom: "Naselja i stanovništvo RH od 1857-2001. godine", Izdanje Državnog zavoda za statistiku Republike Hrvatske, Zagreb, 2005.

## Vanjske veze
* Župa Sinac
* Sinac Info 
* Ličko-Senjska županija, Sinac
* http://gospic.hbk.hr/content/view/869/101/