open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Vinišće

**Vinišće** je naselje u općini Marina, u Splitsko-dalmatinskoj županiji 19&nbsp;km udaljeno od Trogira i 48&nbsp;km od Splita. To je staro ribarsko naselje koje trenutno broji oko 850 stalnih stanovnika. Trenutno je glavna gospodarska grana turizam, kojim se bavi veći dio stanovnika, ali i mnogo stanovnika okolnih gradova (Trogir, Split, Šibenik) koji u Vinišću imaju kuće (vikendice) i bave se iznajmljivanjem privatnog smještaja tijekom ljeta. Najviše je turista u srpnju i kolovozu, dok je zimi većina ugostiteljskih objekata zatvorena. Osim turizmom, stanovnici se bave ribarstvom, a manje i poljoprivredom.

Vinišće se nalazi na poluotoku između Splita i Šibenika, dosta udaljeno od ceste Split-Šibenik, pa je prometno malo zabačeno. Od otoka, tu su Drevnik Veli i Mali, a omiljeno izletište Vinišćana su otoci Krknjaši.

Mjesto se prvi put spominje 1272. godine u ispravama trogirskog kaptola, no vrijeme nastanka naselja nije sasvim poznato.

## Značajne osobe
Poznati renesansni kipar Ivan Duknović rođen je u Vinišću oko 1440.

## Vanjske veze
Budrovac Lukački

**Budrovac Lukački** je selo u općini Lukač koji se nalazi u Virovitičko-podravskoj županiji.

Budrovac broji stotinjak obitelji. Selo se najvećim dijelom bavi poljoprivredom. No, ima i stanovnika koji rade u obližnjem gradu, sjedištu županije Virovitičko-podravske, Virovitici. Dakle, rade u tvornici šećera Viro, drvnoj industriji Tvin ili u komulanom poduzeću Virkom.

## Podjela
Budrovac se dijeli na tri dijela. To su redom: Stari Red, Novi Red i Pemija. Pemija je dio Budrovca koji je najstarije sagrađen. Kasnije su građene kuće u Starom Redu. Zadnji je Novi Red u kom su kuće najkasnije sagrađene.

## Historija

Povijest Budrovca se može podijeliti na više razdoblja. Prvo je razboblje prapovijesti o kojem jako malo znamo, zatim razdoblje starog vijeka u kojem selo počinje svoj život iako pravog života u to doba tamo i nije bilo. Tek u srednjem vijeku tu se počinju graditi vrlo skromne kućice. Skromno se živjelo i u Prvoj Jugoslaviji. Budrovac dobiva svoj procvat tek dolaskom Druge Jugoslavije ili SFR Jugoslavije. Asfaltiraju se ceste i 60-ih godina dolazi u selo struja. Danas se intenzivno radi na boljitku Budrovčana. Asfaltirana je i posljednja ulica u Budrovcu, Pemija.

Budrovčani odlaze u obližnje selo Rit kako bi obrađivali zemlju. Ističu se polja kao što su Rit, Budžak, Kaniža, Laniki i Vir.
Gaćište

**Gaćište** je naselje u općini Suhopolje. 

*Jasik* i *Pustara* su dva manja dijela naselja, prostorno izdvojena, koja također pripadaju naselju Gaćište. 

Gospodarstvo Gaćišta se većinom zasniva na uzgoju poljoprivrednih kutura. U naselju se nalazi škola (sagrađena 1910. godine, radila do 1989. godine), farma za uzgoj goveda, stara skladišta poljoprivrednog kombinata, mjesni dom, park i crkva Male Gospe.

## Stanovništvo
Prema popisu iz 2001. godine Gaćište je imalo 280 stanovnika (132 muškarca i 148 žena). 
Nekad veliko i razvijeno mjesto, tijekom Domovinskog rata, doživjelo je veliki demografski pad. Pretežno srpsko stanovnistvo se iselilo, a u naselje je došao velik broj stanovnika s područja Bosne i Vojvodine.

## Kultura
Naselje je bogato arheološkim pronalascima. Na polovici puta prema naselju Zvonimirovu nalazimo ostatke bjelobrdske i latenske kulture (23 kosturna groba datirana od 1000. do 1080. godine). Također su brojni nalazi rimskog podrijetla, jer se u blizini sela nalazilo staro rimsko naselje Bolentio (današnji Orešac).
Hrušćica

**Hrušćica** je naselje u općini Rugvica u Zagrebačkoj županiji.

## Geografija

Naselje je smješteno 10&nbsp;km zapadno od Rugvice, i 14&nbsp;km jugozapadno od Dugog Sela, na cesti Dugo Selo-Rugvica-Ivanja Reka. Nalazi se na starom rukavcu lijeve obale rijeke Save.

## Stanovništvo
U naselju živi 168 stanovnika (2001.) u 49 kućanstava.

Broj stanovnika: 
*1981.: 114 (32 kućanstava)
*1991.: 123 
*2001.: 168 (49 kućanstava)

## Historija
Stanovnici sela nekada su bili kaptolski kmetovi. Od 1850. godine Hrušćica je u sastavu Kotara Dugo Selo, od šezdesetih prošlog stoljeća u općini Dugo Selo, a od 1993. u sastavu je općine Rugvica. Nekada je pripadalo župi Šćitarjevo, i mrtvace bi prevozili čamcima preko rijeke Save u groblje u Šćitarjevu. Danas pripada rimokatoličkoj župi Svetoga Ivana Krstitelja iz susjedne Ivanje Reke, Resnički dekanatu Zagrebačke nadbiskupije.
Mala Gorica (Velika Gorica)

**Mala Gorica** je staro naselje, danas u sklopu grada Velike Gorice. Naziv je sačuvan tek kao toponim jer je u 19. stoljeću asimilirano u izgrađeno područje Velike Gorice. Danas obuhvaća Turopoljsku ulicu i Ulicu Braće Radić u Velikoj Gorici.
Topići (Baška Voda)

**Topići** su selo u općini Baška Voda, u Splitsko-dalmatinskoj županiji, smješteno podno planine Biokovo, od mora udaljeno oko 1,3&nbsp;km. Mjesto je okruženo brojnim maslinicima. Topići službeno nisu naselje, nego spadaju pod naselje Bašku Vodu. Procjenjuje se da je u Topićima stalno naseljeno 7 stanovnika.

Veliki dio stanovništva Topića živi u Baškoj Vodi, gdje su izgradili nove kuće, a starim se domovima vraćaju većinom u vrijeme branja maslina. Topiće je, zbog blizine mora, u vrijeme ljetne sezone nekoć posjećivalo i do 40.000 turista, a naročito su na glasu zbog domaćih kulinarskih specijaliteta, sira, pršuta i kruha ispod peke. Godine 2007. selo je dobilo i svoju službenu himnu.

Svake se godine na stadionu NK Uranije odigrava tradicionalna humanitarna nogometna utakmica između ekipa Topića i susjednog Basta.

## Izvori

 
## Vanjske veze
*Topići na stranici TZ Baška Voda
Dragošička

**Dragošićka** je naselje u općini Rugvica u Zagrebačkoj županiji.

## Geografija

Naselje je smješteno 2&nbsp;km zapadno od Rugvice, i 6&nbsp;km južno od Dugog Sela, na cesti Dugo Selo-Rugvica-Ivanja Reka.

## Stanovništvo
U naselju živi 409 stanovnika (2001.) u 97 kućanstava.

Broj stanovnika: 
*1981.: 43 (13 kućanstava)
*1991.: 136 
*2001.: 409 (97 kućanstava)

## Historija
Naselje se prvi put spominje 1217. godine. U 19. stoljeću Dragošićka je sjedište "bilježničtva". Od 1850. godine je u sastavu Kotara Dugo Selo, od šezdesetih prošlog stoljeća u općini Dugo Selo, a od 1993. u sastavu je općine Rugvica. Naselje od osamdesetih godina prošlog stoljeća, zahvaljujući blizini Zagreba i Dugog Sela, ima nevjerojatno veliku prosječnu stopu rasta stanovništva. Naselje su u velikom broju naselili Hrvati iz Bosanske Posavine. Pripada rimokatoličkoj župi Uznesenja Blažene Djevice Marije iz Savskog Narta, dugoselski dekanat.
Jalševec Nartski

**Jalševec Nartski** je naselje u općini Rugvica u Zagrebačkoj županiji.

## Geografija

Smješteno je 19&nbsp;km istočno od središta Zagreba, odnosno 7&nbsp;km jugozapadno od Dugog Sela, 3&nbsp;km zapadno od Rugvice, najvećim dijelom uz županijsku cestu Ivanja Reka-Rugvica-Dugo Selo, nedaleko od rijeke Save. Naselje je smješteno na 103 m/nv. Pripada Zagrebačkoj aglomeraciji, u zagrebačkoj mikroregiji Središnje Hrvatske. Sjedište je katoličke župe Uznesenja Blažene Djevice Marije - Savski Nart, dugoselskog dekanata.

## Stanovništvo

Po popisu stanovništva iz 2001. godine u naselju živi 558 stanovnika u 145 kućanstava.

Broj stanovnika:
* 1981: 111 (34 kućanstva)
* 1991: 226
* 2001: 558 (145 kućanstva)

## Historija

Obližnji Nart Savski bio je sjedište župe Uznesenja Blažene Djevice Marije do 1797. godine, odnosno on je i danas formalno središte, ali zbog čestih poplava nedaleke rijeke Save, župna crkva je te godine izgrađena u Jalševcu koje je stvarno sjedište župe. Legenda govori kako je prvotno mjesto za novu crkvu bilo određeno u nedalekoj Strugi Nartskoj, ali je preko noći slika Majke Božje čudom preletjela u Jalševec, na mjesto današnje župne crkve. Vjernici su zakljućili da je to njezina volja, pa je tako i bilo.

Od sredine 19. stoljeća Jalševec je u sastavu dugoselskog kotara, a od sredine prošlog stoljeća u općini Dugo Selo, a od 1993. u općini Rugvica. Škola u Jalševcu Nartskom započela je s radom 1853. godine, a zgrada škole izgrađena je 1882. (danas ne djeluje). Austro-ugarska administracija je ime sela Jalševec u Jalševec Nartski promijenila 1900. godine. Dobrovoljno vatrogasno društvo osnovano je 1929. godine, a vatrogasni dom, zvan "Vatrogasnica" izgrađen je 1934. Naselje se zbog povoljnog smještaja, odnosno blizine grada Zagreba početkom 80-ih godina 20. st. počinje intezivno naseljavati stanovništvom iz svih krajeva Hrvatske i Bosne i Hercegovine, a poglavito tijekom Domovinskog rata.

## Gospodarstvo
Gospodarska osnova u manjoj mjeri je poljodjelstvo i građevinarstvo, prerada plastike i ugostiteljstvo (ne značajno).
Novaki Nartski

**Novaki Nartski** je naselje u općini Rugvica u Zagrebačkoj županiji.

## Geografija

Smješteno je na lijevoj obali rijeke Save 18&nbsp;km istočno od središta Zagreba, odnosno 8&nbsp;km jugozapadno od Dugog Sela, 4&nbsp;km sjeverozapadno od Rugvice. Naselje je smješteno na 104 m/nv. Pripada Zagrebačkoj aglomeraciji, u zagrebačkoj mikroregiji Središnje Hrvatske. U sastavu je katoličke župe Uznesenja Blažene Djevice Marije - Savski Nart, dugoselskog dekanata.

## Stanovništvo

Po popisu stanovništva iz 2001. godine u naselju živi 71 stanovnik u 22 kućanstva.

Broj stanovnika:
* 1981: 48 (16 kućanstava)
* 1991: 66
* 2001: 71 (22 kućanstva)

## Historija

Od sredine 19. stoljeća Novaki Nartski su u sastavu dugoselskog kotara, a od sredine prošlog stoljeća u općini Dugo Selo, a od 1993. u općini Rugvica.

## Gospodarstvo
Gospodarska osnova je poljodjelstvo i stočarstvo.
Oborovo

**Oborovo** je naselje u općini Rugvica u Zagrebačkoj županiji.

## Geografija

Smješteno je na lijevoj obali rijeke Save 14&nbsp;km južno od Dugog Sela i 8&nbsp;km južno od Rugvice. Naselje je smješteno na 100 m/nv. Pripada mikroregiji Gornje Posavine Središnje Hrvatske. Naselje je raskrižje županijskih cesta Dugo Selo - Orle i Oborovo - Dubrovčak Lijevi. Sjedište je katoličke župe Sv.Jurja mučenika i sv. Jakova apostola Dugoselskog dekanata Zagrebačke nadbiskupije

## Stanovništvo

Po popisu stanovništva iz 2001. godine u naselju živi 722 stanovnika u 195 kućanstava.

Broj stanovnika:
* 1981: 600 (205 kućanstava)
* 1991: 599
* 2001: 722 (195 kućanstava)

## Historija

Oborovo se prvi put spominje 1231. godine. Ime naselja nastaje od posjednika Obora. Ponovno se spominje 1350. kada se župa predaje remetskim Pavlinima. Kasnije je Oborovo posjed raznih feudalaca. Od sredine 19. stoljeća Oborovo je u sastavu dugoselskog kotara u kojemu ima status općine, a od ukidanja kotara 1955. u općini Dugo Selo. Od 1993. ulazi u sastav novoformirane općine Rugvica. Škola je osnovana u 19. stoljeću (danas nije u funkciji). U selu je 1936. godine osnovana prva seoska veterinarska ambulanta u Hrvatskoj i ondašnjoj kraljevini Jugoslaviji. U Oborovu je rođen 1867. godine akademik dr Stjepan Gjurašin, sveučilišni profesor plodonosan u filozofiji i biologiji, posebice botanici.U Oborovu je također rođen poznati akademik prof.dr.sc ortoped Marko Pećina. Na prilazima Oborovu tijekom Drugog svjetskog rata, 29. ožujka 1944. odigrala se Oborovska bitka. Partizanske postrojbe bile su na brisanom prostoru opkoljene od strane vojske NDH. U toj bitci poginulo je oko 150 partizana. Zanimljivost u Oborovu je to što je sačuvan jedinstven govor (nažalost još samo kod starijih) u kojemu se glas "J" stavlja samo ispred riječi koje počinju sa slovon O. Npr. Joborovo (Oborovo), jopćina (općina),joke (oko),jojer (orah),jobluk,(obluk odnosno prozor) Ovaj govor je gotovo nestao i karakterističan je bio samo za Oborovo. U naselju djeluje Dobrovoljno vatrogasno društvo, Kulturno umjetničko društvo i nogometni klub,lovačko društvo U naselju djeluje Caritasov centar za nezbrinutu djecu.

## Gospodarstvo
Gospodarska osnova je poljodjelstvo i stočarstvo. Zbog izrazito plodne zemlje stanovnici Oborova tradicionalno su vezani uz poljodjeljstvo, a posebice uz stočarstvo. Između dva svjetska rata Oborovo je bilo i obrtnički centar. U selu djeluje veterinarska ambulanta, poštanski ured i lovačko društvo.
Bakić

**Bakić**  su selo sjeverozapadno od Slatine uz cestu prema Novakima te se razvio u veće prigradsko naselje s nekoliko ulica. Ime mu potječe od staroslavenskog imena Bak ili Bik, što govori da je osnivač tog sela bio jak kao bik. Najvjerojatnije nastaje za vrijeme turske okupacije kada u njemu žive samo Vlasi, koji ga napuštaju oko 1684. godine bojeći se hrvatske osvete. Tek početkom 18. stoljeća u Bakić se vraća nekoliko vlaških obitelji te 1736. godine ima 10 naseljenih kuća. Virovitičko vlastelinstvo 1763. godine naseljava 20 hrvatskih obitelji iz Gorskog kotara, te od tada broj neprekidno raste.

Značajna obilježja Bakića su zvonik, Društveni dom, stadion NK Mladosti, uređen centralni park te škola koja djeluje od 1876. godine. U Bakiću djeluje nekoliko udruga, i to: DVD, Nogometni klub Mladost, te ŠRU Šaran.

## Stanovništvo

## Izvor
Jugovo Polje

**Jugovo Polje** je naselje u općini Suhopolje, u Virovitičko-podravskoj županiji.

## Gospodarstvo
Gospodarstvo Jugovog Polja se zasniva na uzgoju poljoprivrednih kutura, posebno duhana te te različitih žitarica. U naselju se nalazi i jedan trgovački obrt sa mješovitom robom.

## Stanovništvo
Prema popisu stanovnišva iz 2001. godine, Jugovo Polje broji 309 stanovnika raspoređenih u 87 domaćinstava. Cijelo stanovništvo naselja vuče korijen od doseljenika koji su iz prigorskih i nešto zagorskih krajeva doselili neposredno prije, za vrijeme i nakon drugog svjetskog rata.

## Kultura
Selo Jugovo Polje dugi niz godina nije imalo nikakvog vjerskog obilježja. Stoga je 1995. položen kamen temeljac za izgradnju kapelice. Kapelica je izgrađena i posvećena Svetom Petru i Pavlu.

## Vanjske veze
* Stranica župe Cabuna
Trstenik Nartski

**Trstenik Nartski** je naselje u općini Rugvica, u Zagrebačkoj županiji. Naselje čini dio zagrebačke aglomeracije, u zagrebačkoj mikroregiji središnje Hrvatske. Naselje je smješteno većim dijelom uz cestu Ivanja Reka-Rugvica-Dugo Selo, nedaleko od rijeke Save. Od Rugvice je udaljeno 5 km, od Ivanje Reke 6 km, a od Dugog Sela 7 km. 

Ime je očito dobilo po trstici koja raste u obližnjem mrtvom savskom rukavu. Iako je austrougarska administracija 1900. godine naselju promijenila ime u Trstenik Nartski, kakav mu je i danas naziv, u narodu je uvijek ostao samo Trstenik. Naselje je od 1850. godine u sastavu kotara Dugo Selo, poslije općine Dugo Selo, a od 1993. god. u sastavu općine Rugvica. Naselje pripada katoličkoj župi Uznesenja Blažene Djevice Marije sa sjedištem u Jalševcu Nartskom u dugoselskom dekanatu Zagrebačke nadbiskupije.

Gospodarska osnova je građevinarstvo, u manjoj mjeri poljodjelstvo, stočarstvo, trgovina i obrt. Naselje je najviše poznato po građevinskoj industriji, a od 1991. godine i po formiranju-ustrojavanju legendarne 2. gardijske brigade "Gromovi". Postrojba je bila smještena u građevinskim stambenim objektima koji su početkom svibnja 1991. god pretvoreni u vojarnu Zbora narodne garde RH. 

## Stanovništvo
Naselje broji 506 stanovnika u 132 kućanstva (popis 2001.). Godišnja stopa rasta stanovništva je 9.51%. Za usporedbu naglog povećanja stanovništva, koji najviše uvjetuje izrazita blizina Zagreba,je broj stanovnika 1981. godine, kada je u naselju živjelo svega 98 stanovnika u 30 kućanstava.
Črnec Dugoselski

**Črnec Dugoselski** je naselje u općini Rugvica, u Zagrebačkoj županiji. Smješteno je na potoku Črnec, 4&nbsp;km južno od Dugog Sela. Selo se prvi put spominje 1209. godine. U srednjem vijeku je pripadalo Božjakovačkom vlastelinstvu. Naselje pripada dugoselskoj župi sv. Martina biskupa. Mještani su u nekoliko navrata pokretali inicijativu da se naselje vrati u administrativne granice Grada Dugog Sela kojemu prirodno i gravitiraju. 
Po popisu stanovništva iz (2011.) u naselju živi 190 stanovnika.
Otok Nartski

**Otok Nartski** je naselje u općini Rugvica u Zagrebačkoj županiji.

## Geografija

Smješteno je na lijevoj obali rijeke Save 18&nbsp;km istočno od središta Zagreba, odnosno 8&nbsp;km jugozapadno od Dugog Sela, 5&nbsp;km sjeverozapadno od Rugvice. Naselje je smješteno na 105 m/nv. Pripada Zagrebačkoj aglomeraciji, u zagrebačkoj mikroregiji Središnje Hrvatske. U sastavu je katoličke župe Uznesenja Blažene Djevice Marije - Savski Nart, Dugoselskog dekanata Zagrebačke nadbiskupije.

## Stanovništvo

Po popisu stanovništva iz 2001. godine u naselju živi 210 stanovnik u 58 kućanstva.

Broj stanovnika:
* 1981.: 71 (22 kućanstva)
* 1991.: 108
* 2001.: 210 (58 kućanstava)

## Povijest i gospodarstvo

Na mjestu današnjeg Otoka Nartskoga nekada je bio savski otok, pa je po tome i naselje dobilo ime. Naselje je od sredine 19 stoljeća u sastavu kotara Dugo Selo, od 1955. godine u općini Dugo Selo, a od 1993. god. u sastavu općine Rugvice. Austro-Ugarska administracija je 1900. godine promijenila ime sela Mali Otok u Otok Nartski.

Selo je nekada imalo i nadimak "Vuroki", jer priča kaže kako su nekada žene u selu znale "spravljati vuroke", no danas je to ime poznato još kod starijih starosjedilaca. Naselje se zbog povoljnog smještaja, odnosno blizine grada Zagreba početkom 80-ih godina 20. st. počinje intezivno naseljavati stanovništvom iz svih krajeva Hrvatske i Bosne i Hercegovine, a poglavito tijekom i nakon Domovinskog rata.

## Gospodarstvo
Gospodarska osnova u manjoj mjeri je poljodjelstvo i stočarstvo.
Novaki Oborovski

**Novaki Oborovski** su naselje u općini Rugvica u Zagrebačkoj županiji.

## Geografija

Smješteno je na lijevoj obali rijeke Save 24&nbsp;km istočno od središta Zagreba, odnosno 7&nbsp;km južno od Dugog Sela, 2,5&nbsp;km jugozapadno od Rugvice. Naselje je smješteno na 100 m/nv. Pripada Zagrebačkoj aglomeraciji, u zagrebačkoj mikroregiji Središnje Hrvatske. U sastavu je katoličke župe Sv.Jurja mučenika i sv. Jakova apostola iz Oborova, dugoselskog dekanata.

## Stanovništvo

Po popisu stanovništva iz 2001. godine u naselju živi 261 stanovnik u 87 kućanstava.

Broj stanovnika:
* 1981: 244 (88 kućanstava)
* 1991: 229
* 2001: 261 (87 kućanstava)

## Historija

Od sredine 19. stoljeća Novaki Oborovski je u sastavu dugoselskog kotara, a od sredine prošlog stoljeća u općini Dugo Selo, a od 1993. u općini Rugvica. Dobrovoljno vatrogasno društvo osnovano je 1952. godine. U selu se nalazi zidani dvor grofice Vernić, te kapelica sv. Ivana Nepomuka. U prošlom stoljeću u selu su snimani neki filmovi, kao npr. "Vlak bez voznog reda".

## Gospodarstvo
Gospodarska osnova je poljodjelstvo, stočarstvo, trgovina i prijevozništvo.
Prevlaka (Rugvica)

**Prevlaka** je naselje u općini Rugvica u Zagrebačkoj županiji.

## Geografija

Selo je smješteno na lijevoj obali rijeke Save, 17&nbsp;km južno od Dugog Sela, na cesti Dugo Selo-Oborovo-Dubrovčak lijevi.

## Stanovništvo

Broj stanovnika: 
*1981.: 119 (42 kućanstava)
*1991.: 106 
*2001.: 95 (41 kućanstavo)
*2009.: 100 (41 kućanstvo) 
*2011.: 95

Od toga je 22 mlađih od 30 godina, 35 je stanovnika u dobi između 30 i 60 godina, dok su 38 stanovnika starija od 60 godina. Najsariji stanovnik Prevlake ima 90 godina.

## Historija
Selo se prvi put spominje 1217. godine kao "otok Prevlaka s tri zgrade za lov riba". Prevlaka je već oko 30 godina poznata po mogućoj lokaciji za buduću nuklearnu elektrnu. Od 1850. godine je u sastavu Kotara Dugo Selo, od šezdesetih prošlog stoljeća u općini Dugo Selo, a od 1993. u sastavu je općine Rugvica. Pripada rimokatoličkoj župi Svetoga Jurja mučenika i Svetoga Jakova apostola iz susjednog Oborova, dugoselski dekanat.
Preseka Oborovska

**Preseka Oborovska** je naselje u općini Rugvica u Zagrebačkoj županiji.

## Geografija

Smješteno je na lijevoj obali rijeke Save 27&nbsp;km istočno od središta Zagreba, odnosno 11&nbsp;km južno od Dugog Sela, 5,5&nbsp;km južno od Rugvice. Naselje je smješteno na 101 m/nv. Pripada mikroregiji Gornje Posavine Središnje Hrvatske. U sastavu je katoličke župe Sv.Jurja mučenika i sv. Jakova apostola iz Oborova, Dugoselskog dekanata.

## Stanovništvo

Po popisu stanovništva iz 2001. godine u naselju živi 162 stanovnika u 66 kućanstava.

Broj stanovnika:
* 1981: 179 (61 kućanstvo)
* 1991: 136
* 2001: 162 (66 kućanstava)

## Povijest i gospodarstvo

Preseka se prvi put spominje 1231. godine. Ime joj nastaje od "presjeći" što nam govori da se na tome mjestu moglo "presjeći", prijeći preko savskih rukavaca na drugu stranu rijeke. Od sredine 19. stoljeća Preseka je u sastavu dugoselskog kotara, a od sredine prošlog stoljeća u općini Dugo Selo, a od 1993. u općini Rugvica. Austro-Ugarska administracija ime sela Preseka, 1900. godine promijenila je u Preseka Oborovska, kako joj je i danas naziv. Često ju nazivaju i Oborovska Preseka. U prošlom stoljeću dio stanovništva bio je veliki pobornik komunizma i partizanskog pokreta, pa su često selo nazivali i "Crvena Preseka" Komunistička partija u Preseki osnovana je 1938. godine.

## Gospodarstvo
Gospodarska osnova je poljodjelstvo i stočarstvo.
Otok Svibovski

**Otok Svibovski** je naselje u općini Rugvica u Zagrebačkoj županiji.

## Geografija

Naselje je smješteno 9&nbsp;km zapadno od Rugvice, i 9&nbsp;km jugozapadno od Dugog Sela, na cesti Dugo Selo-Rugvica-Ivanja Reka. Nedaleko lijeve obale rijeke Save.

## Stanovništvo
U naselju živi 233 stanovnika (2001.) u 71 kućanstvu. Prosječna gustoća naseljenosti je 123 stanovnika po četvornom kilometru.

Broj stanovnika: 
*1981.: 138 (34 kućanstva)
*1991.: 166 
*2001.: 233 (71 kućanstvo)

## Historija
Do 1900. naselje je nosilo naziv Veliki Otok. Od 1850. godine Otok Svibovki je u sastavu Kotara Dugo Selo, od sredine prošlog stoljeća u općini Dugo Selo, a od 1993. u sastavu je općine Rugvice. Dobrovoljno vatrogasno društvo osnovano je 1952. godine.  U naselju djeluje ispostava Vetreinarske ambulante Dugo Selo.
Sop

**Sop** je naselje u općini Rugvica u Zagrebačkoj županiji.

## Geografija

Naselje je smješteno 7&nbsp;km zapadno od Rugvice, i 10&nbsp;km jugozapadno od Dugog Sela, na cesti Dugo Selo-Rugvica-Ivanja Reka. Nalazi se na starom rukavcu lijeve obale rijeke Save.

## Stanovništvo
U naselju živi 446 stanovnika (2001.) u 131 kućanstvu.

Broj stanovnika: 
*1981.: 274 (81 kućanstvo)
*1991.: 352 
*2001.: 446 (131 kućanstvo)

## Historija
Selo je nekada su bilo kaptolski posjed. Prvi put se spominje 1287. godine. Ime je dobilo po posjedniku Sepenu. ]Od 1850. godine Sop je u sastavu Kotara Dugo Selo, od  u općini Dugo Selo, a od 1993. u sastavu je općine Rugvica. Škola je bila otvorena 1930. godine, ali danas nije u funkciji.Pripada rimokatoličkoj župi Svetoga Ivana Krstitelja iz Ivanje Reke, Resnički dekanat Zagrebačke nadbiskupije. U naselju djeluje Dobrovoljno vatrogasno društvo.

## Gospodarstvo
Gospodarska osnova je poljodjeljstvo, stočarstvo i trgovina (ali ne toliko značajno). Stanovništvo je u najvećem broju zaposleno u obližnjem Zagrebu.
Svibje

**Svibje** je naseljeno mjesto u Republici Hrvatskoj u Zagrebačkoj županiji.

## Geografija

Administrativno je u sastavu općine Rugvica. Naselje se proteže na površini od 1,93 km². Smješteno je u Zagrebačkoj mikroregiji Središnje Hrvatske, udaljeno 5&nbsp;km sjeverozapadno od Rugvice i 8&nbsp;km jugozapadno od Dugog Sela. Prostire se uz križište cesta Ivanja Reka-Rugvica-Dugo Selo i Sesvetski Kraljevec-Trstenik Nartski. Pripada rimokatoličkoj župi Uznesenja Blažene Djevice Marije iz Savskog Narta, Dugoselski dekanat Zagrebačke nadbiskupije.

## Stanovništvo

Prema zadnjem popisu stanovništva iz 2001. godine u Svibju žive 443 stanovnika i to u 117 kućanstava. Gustoća naseljenosti iznosi 229,53 st./km². Blizina Zagreba, Sesveta i Dugog Sela, odnosno povoljan smještaj i mogućnosti zapošljavanja pridonijeli su ubrzanom naseljavanju Svibja, posebice od 70-ih godina prošlog stoljeća. Od tada se stanovništvo povećalo za skoro 8 puta. U najvećem broju Hrvatima iz Bosne i Hercegovine
, ali i ostalih dijelova Hrvatske.

## Historija

Svibje se prvi put spominje 1333. godine. U Svibju žive potomci Vučića, vođe bune štibrenaca (17. stoljeće) protiv Kaptola. U selu su živjeli nekada čuveni paleri Kolčići (tesari koji su nekad ručno, uz pomoć sjekira planjkača ili širočki tesali planjke). Od 1850. godine do 1955. je u sastavu kotara Dugo Selo, a od tada do 1993. godine u sastavu je općine Dugo Selo. U sastavu općine Rugvica nalazi se od 1993. godine.

## Gospodarstvo

Gospodarska osnova je poljodjeljstvo, stočarsvo (ne značajno), građevinarstvo, trgovina, ugostiteljstvo i razni obrti.

## Reference
Črnec Rugvički

**Črnec Rugvički** je malo naselje u općini Rugvica u Zagrebačkoj županiji.

## Geografija

Smješten je na županijskoj cesti Črnec Rugviči-Ježevo-Trebovec-Posavski Bregi, u blizini rijeke Črnca šest kilometara sjeveroistočno od Rugvice, odnosno 4&nbsp;km južno od Dugog Sela.

## Stanovništvo
U naselju živi 77 stanovnika (2001. u 28 kućanstava).

Broj stanovnika: 
*1981.: 64 (19 kućanstava)
*1991.: 59 
*2001.: 77 (28 kućanstava)

## Historija
Selo se prvi put spominje 1209. godine u povelji kralja Andrije II. Arpadovića. U selu i danas žive potomci plemenitaške seoske obitelji Knez koji su dobili plemstvo za zasluge u borbi protiv Turaka. U povijesti ali i danas pripada dugoselskoj župi Svetoga Martina Biskupa.
Čista Mlaka

**Čista Mlaka** je naselje u općini Rugvica, Zagrebačkoj županiji.

## Geografija

Smješteno je oko 18&nbsp;km istočno od Zagreba većim dijelom uz županijsku cestu Ivanja Reka-Rugvica-Dugo Selo, nedaleko od rijeke Save na 103 m nadmorske visine. Pripada zagrebačkoj aglomeraciji. Od Rugvice je udaljeno 5&nbsp;km, od Ivanje Reke 6&nbsp;km, a od Dugog Sela 10&nbsp;km. Naselje pripada katoličkoj župi Uznesenja Blažene Djevice Marije sa sjedištem u Savskom Nartu u dugoselskom dekanatu Zagrebačke nadbiskupije.

## Stanovništvo

U naselju po popisu stanovništva iz 2001. god. živi 488 stanovnika u 126 kućanstava. Prosječna godišnja stopa rasta stanovništva je 7.40% (1991.-2001.. Žena je 45.9%, a muškaraca 54.1%.

Broj stanovnika:
*1981:75 (20 kućanstava)
*1991:237
*2001:488 (126 kućanstava)

## Historija
Ne postoji dovoljno podataka o povijesti Čiste Mlake. Po konfiguraciji tla vidljivo je kako je tu bila mlaka pa je po tome i naselje dobilo ime. Nekada je selo imalo i podrugljivo ime "Osranec", no danas je to gotovo zaboravljeno. Naselje je od sredine 19 stoljeća u sastavu kotara Dugo Selo, od 60-ih prošlog stoljeća u općini Dugo Selo, a od 1993. god. u sastavu općine Rugvica. Naselje se zbog povoljnog smještaja, odnosno blizine grada Zagreba početkom 80-ih godina 20. st. počinje intezivno naseljavati stanovništvom iz svih krajeva Hrvatske i Bosne i Hercegovine, a poglavito tijekom Domovinskog rata.

## Gospodarstvo
Gospodarska osnova u manjoj mjeri je poljodjelstvo i stočarstvo, vađenje šljunka i ugostiteljstvo (ne značajno).
Geografska preimenovanja u Hrvatskoj

## 90-e godine 20. stoljeća

Usporedno sa ratnim djelovanjima na području bivše Jugoslavije u kojima je dolazilo do progona civilnog stanovništva i etničkih čišćenja provođene su i odluke o preimenovanjima ulica, naselja i drugih toponima.

## Promjene nakon 2000.

## Povezano
* Geografsko preimenovanje

## Vanjske veze
* Zagreb: Prosvjednici ispred Gradske skupštine tražili preimenovanje Trga maršala Tita
* Zadarski antifašisti traže: "Neka riva ponovno bude Obala maršala Tita"
* Zagrebačke ulice tuđih mrtvaca 

## Izvori
Lužički Srbi (plemenski savez)

**Plemenski savez Lužičkih Srba**, poznat kao i **Dervanova Srbija**, bila je država Lužičkih Srba. Postojala je od 7. do 10. veka na području današnje istočne Nemačke. Vladari ove države su u početku imali titulu kneza, a potom titulu kralja. Prema jednom od mišljenja, Dervanova Srbija se može identifikovati sa Belom Srbijom, zemljom iz koje su se Srbi doselili na Balkansko poluostrvo. Međutim, druga mišljenja Belu Srbiju smeštaju na druga područja.

## Vladari
Spisak vladara Srba u području Lužice (po azbučnom redu):
* Dervan, knez (7. vek)
* Žistibor, knez (9. vek)
* Miliduh, kralj (9. vek)
* Popo, knez (10. vek)
* Semela, kralj (9. vek)
* Slavibor, knez (9. vek)
* Tunglo, vođa (9. vek)
* Czimislav, kralj (9. vek)

## Povezano
* Lužički Srbi
* Istorija Srba
* Bela Srbija
* Hipoteze o nejužnoslovenskom poreklu Srba

## Reference

## Literatura
* 
* Jan Brankačk, Lužički Srbi u srednjem veku - osnovne linije za njihovu istoriju od VI do XII veka
*
Bijela Hrvatska

**Bela Hrvatska** je naziv za zemlju koju su naseljavali Beli Hrvati u ranom srednjem veku. Nalazila se u srednjoj Evropi, na području između Franačke, Bele Srbije, Ugarske, Poljske i Kijevske Rusije. Prema Konstantinu Porfirogenitu, Hrvati i Srbi su se iz Bele Hrvatske i Bele Srbije u 7. veku doselili na Balkansko poluostrvo. Središte Bele Hrvatske bio je grad Krakov.
Dvorska

**Dvorska** može biti:

* Dvorska, prisvojni pridev od reči *[[dvorac|dvor]]*, koja se tiče dvora
* Dvorska luda, dvorska budala
* Dvorska ljubav
* Dvorska kancelarija

ili

* Dvorska (Krupanj), naselje u opštini Krupanj, Mačvanski okrug, Republika Srbija
* Dvorska (tvrđava), stara tvrđava pored istoimenog sela, u blizini Krupnja
* Dvorska (Suhopolje), naselje u opštini Suhopolje, Republika Hrvatska
Kusonje

**Kusonje** mogu da budu:

* Kusonje (Pakrac), naselje grada Pakraca, zapadna Slavonija, Republika Hrvatska
* Kusonje (Osmaci), naselje u opštini Osmaci, Birač, Republika Srpska, BiH
* Gornje Kusonje, naselje u opštini Voćin, severna Slavonija
* Donje Kusonje, naselje u opštini Voćin, severna Slavonija
Mala Plana

**Mala Plana** može biti:
* Mala Plana (Smederevska Palanka), naselje u opštini Smederevska Palanka, Podunavski okrug, Srbija
* Mala Plana (Prokuplje), naselje u opštini Prokuplje, Toplički okrug, Srbija
* Mala Plana (Gospić), naselje u gradu Gospiću, Ličko-senjska županija, Hrvatska

## Povezano
* Velika Plana (razvrstavanje)
Popovci

**Popovci** mogu biti:

* Popovci (Aleksandrovac), naseljeno mjesto u opštini Aleksandrovac, Rasinski okrug, Republika Srbija
* Popovci (Pakrac), naseljeno mjesto grada Pakraca, Požeško-slavonska županija, Republika Hrvatska
* Popovci (Videm), naseljeno mjesto u opštini Videm, Podravska regija, Republika Slovenija
Prugovac, Aleksinac

**Prugovac** je naselje u Srbiji u opštini Aleksinac u Nišavskom okrugu. Prema popisu iz 2002. bilo je 318 stanovnika (prema popisu iz 1991. bilo je 402 stanovnika).

Prema turskom popisu nahije Niš iz 1516. godine, mesto je bilo jedno od 111 sela nahije i nosilo je isti naziv kao danas, a imalo je 22 kuće, 1 udovičko domaćinstvo, 5 samačka domaćinstva, 1 muslimana.

## Demografija
U naselju Prugovac živi 273 punoletna stanovnika, a prosečna starost stanovništva iznosi 48,9 godina (46,8 kod muškaraca i 51,0 kod žena). U naselju ima 105 domaćinstava, a prosečan broj članova po domaćinstvu je 3,03.

Ovo naselje je skoro u potpunosti naseljeno Srbima (prema popisu iz 2002. godine), a u poslednja tri popisa, primećen je pad u broju stanovnika.

## Reference

## Vanjske veze

* Mape, aerodromi i vremenska situacija lokacija (Fallingrain)
* Satelitska mapa (Wikimapia)
* Gugl satelitska mapa (Maplandia)
* Plan naselja na mapi (Mapquest)
Vojlovica

**Vojlovica** se može odnositi na:
* Vojlovica, Čačinci
* Vojlovica, Pančevo
* Vojlovica reka u opštini Čačinci
Vučevica

**Vučevica** može da bude:

* Vučevica (Vladimirci), naseljeno mesto u sastavu opštine Vladimirci, Srbija;
* Vučevica (Klis), naseljeno mesto u sastavu opštine Klis, Hrvatska;
Stražbenica

**Stražbenica** može značiti:

**[[Hrvatska]]**:
* Stražbenica (Petrinja), gradsko naselje Petrinje
* Stražbenica špilja
* Stražbenica (vrh), vrh otoka Biševa

**[[BiH]]**:
* Stražbenica (planina u BiH)
* Stražbenica (Kupres, BiH), naselje u općini Kupres, BiH
* Stražbenica (Banovići, BiH), naselje u općini Banovići, BiH

Vidi i:
* Stražbenice, naselje u općini Višegrad, BiH
Jošavica

**Jošavica** može značiti:

**Naselja u [[Hrvatska|Hrvatskoj]]**:
* Jošavica (Petrinja), naselje u općini Petrinje

**Naselja u [[BiH]]**:
* Jošavica (Vukosavlje, BiH), naselje u općini Vukosavlje
Ika (razvrstavanje)

**Ika** može značiti:

*Ika, naselje u sastavu Opatije u Primorsko-goranskoj županiji
*Informativna katolička agencija (IKA), informativna agencija čiji je osnivač Hrvatska biskupska konferencija
*Ika (Arhuaco), pleme Arhuaco Indijanaca iz Kolumbije.
*Ika (waicurian) (Ica), pleme Guaycuran Indijanaca sa poluotoka California, Meksiko
Brijest (razvrstavanje)

**Brijest** (ijekavski), **[[Brest (razvrstavanje)|Brest]]** (ekavski), **Brist** (ikavski), može biti:
* Brijest (biljka), rod biljaka iz porodice Ulmaceae
ili:
* Brijest (Lopare), naselje u općini Lopare, Bosna i Hercegovina
* Brijest (Osijek), naselje grada Osijeka, Hrvatska
Perušić (razvrstavanje)

**Perušić** može značiti:

* Perušić, općina u Hrvatskoj
* Perušić Benkovački, naselje je u sastavu grada Benkovca
* Perušić Donji, naselje je u sastavu grada Benkovca
Jelovice (razvrstavanje)

**Jelovice** može značiti:

Naselje u **[[Hrvatska|Hrvatskoj]]**
* Jelovice, naselje u sastavu općine Lanišće, Istarska županija

Naselje u **[[Slovenija|Sloveniji]]**
* Jelovice (Majšperk, Slovenija), naselje u općini Majšperk
Ribarica (razvrstavanje)

**Ribarica** može značiti:
* Ribarski brod
* Ribarica, naselje i ljetovalište u općini Karlobag u Ličko-senjskoj županiji
* Ribarica, djelo norveškog književnika Bjørnstjernea Bjørnsona
Veliki Vrh (razvrstavanje)

**Veliki Vrh** može značiti:

* Veliki Vrh, naselje u općini Žumberak
* Veliki Vrh (Bloke, Slovenija), naselje u općini Bloke, Slovenija
* Veliki Vrh (Cirkulane, Slovenija), naselje u općini Cirkulane, Slovenija
* Veliki Vrh (Šmartno ob Paki, Slovenija), naselje u općini Šmartno ob Paki, Slovenija
* Veliki Vrh pri Litiji, naselje u općini Litija, Slovenija
* Veliki Vrh pri Šmarju, naselje u općini Grosuplje, Slovenija
Gornja Trnava (razvrstavanje)

**Gornja Trnava** može značiti:

* Trnava (Gornji Bogićevci), od 1910. do 1981. iskaziva pod imenom Gornja Trnava.

Naselja u **[[Srbija|Srbiji]]**:
* Gornja Trnava (Niš, Srbija), naselje u općini Niš
* Gornja Trnava (Prokuplje, Srbija), naselje u općini Prokuplje
* Gornja Trnava (Topola, Srbija), naselje u općini Topola
Šaš (razvrstavanje)

**Šaš** može značiti:
* Šaš
* Šaš (Sunja), naselje u općini Sunja, Hrvatska
* Šaš (Mađarska), gradić u Mađarskoj
* Šaš (jezero) (sr), jezero u Mađarskoj
Zarečje (razvrstavanje)

**Zarečje** može značiti:

* Zarečje, naselje u sastavu grada Pazina
* Zarečje (Ilirska Bistrica, Slovenija), naselje u općini Ilirska Bistrica, Slovenija
Sršići (razvrstavanje)

**Sršići** može značiti:

**[[Hrvatska]]:**
* Sršići (Malinska-Dubašnica), naselje u općini Malinska-Dubašnica
* Sršići (Ozalj), gradsko naselje Ozlja
Srednje Selo (razvrstavanje)

**Srednje Selo** može značiti:

* Srednje Selo (Pleternica), naselje u sastavu grada Pleternice
* Srednje Selo (Šolta), naselje na otoku Šolti
* Srednje Selo (Cetingrad), naselje u općini Cetingrad
Stara Kapela

**Stara Kapela** može značiti:

**[[Hrvatska]]:**
* Stara Kapela (Dubrava), naselje u općini Dubrava
* Stara Kapela (Nova Kapela), naselje u općini Nova Kapela
Slovinci (razvrstavanje)

**Slovinci** mogu značiti:
* Slovinci, historijsko ime do 19. st. za slavenofonske stanovnike zapadnobalkanskih zemalja bez obzira na konfesiju; oni koji pristaju uz ideje o kulturnom i(li) političkom jedinstvu Slovinaca.
* , zapadnoslavenski narod.
* , bivše zapadnoslavensko pleme.
* Slovinci (Sunja), naselje u općini Sunja, Hrvatska.

## Povezano
* Slovinski jezik (razvrstavanje)
Skenderovci

**Skenderovci** može značiti:

**[[Hrvatska]]:**
* Skenderovci (Brestovac), naselje u općini Brestovac
* Skenderovci (Lipik), gradsko naselje Lipika
Aerodrom Al-Ain

**Aerodrom Al-Ain** (IATA: **AAN**, ICAO: **OMAL**) (arapski: **مطار العين الدولي**; **Matar al-Ayn ad-Dowaly**) je aerodrom u Al-Ainu, gradu u Ujedinjenim Arapskim Emiratima. Aerodrom je otvoren 31. 3. 1994. godine, i drugi je međunarodni aerodrom u emiratu Abu Dabi. Smješten je 13 km sjeverozapadno od gradskog središta.

Uzletno-sletna staza dugačka je 4000 m, platforma ima mjesta za pet putničkih i dva teretna aviona.

## Izvori
* worldaerodata.com 
* www.airport.ae
Sekulići

**Sekulići** može značiti:

**[[Hrvatska]]**:
* Sekulići (Ozalj), gradsko naselje Ozlja

**[[Crna Gora]]**:
* Sekulići (Danilovgrad, Crna Gora), naselje u općini Danilovgrad
Savar (razvrstavanje)

**Savar** može značiti:

* Savar, naselje u središnjem dijelu Dugog otoka
* Savar (pleme), pleme u Jharkhandu, Indija
Spahići

**Spahići** može značiti:

* Spahići (Bosiljevo), naselje u općini Bosiljevo, Hrvatska
* Spahići (Bihać, BiH), naselje u općini Bihać, BiH
Let 655 kompanije Iran Air

**Iran Air let 655** je bio let iranskog putničkog aviona A300B2-200 od avioprijevoznika *[[Iran Air]]* na relaciji Teheran – Bandar Abas – Dubai koji je 3. 7. 1988. završio obaranjem raketom RIM-66 lansiranoj s američke raketne krstarice USS ''Vincennes''. Incident se dogodio u iranskom zračnom prostoru iznad iranskih teritorijalnih voda Hormuzgana u Hormuškom tjesnacu (Perzijskom zaljevu) na redovnoj liniji. Poginulo je svih 290 putnika, uključujući 66 djece i 16 članova posade, što avionsku nesreću čini sedmom najsmrtonosnijom u historiji avijacije. Među poginulima bilo je 238 iranskih državljana, 13 emiratskih, 10 indijskih, po 6 pakistanskih i jugoslavenskih, te 1 italijanski. Službeni Washington nikada se nije ispričao Iranu za incident, no 1996. je posredstvom Međunarodnog suda pravde pristao na isplatu 61,800.000 USD odštete porodicama žrtava. Tadašnji američki predsjednik George H. W. Bush svojedobno je izjavio da se nikad neće ispričati za postupke Sjedinjenih Država neovisno o činjenicama, a odgovorni kapetan William C. Rogers naknadno je odlikovan Legijom zaslužnih za služenje između 1987. i 1989. godine. Američki izgovor za rušenje aviona bilo je da je radarski sistem Aegis u njemu prepoznao vojni F-14 Tomcat kojeg koristi iranska ratna avijacija. Avionski incident i indiferentan stav Washingtona dodatno su pogoršali američko-iranske odnose.

## Veze
* Američko-iranski odnosi
* PanAm let 103
* *[[Rules of Engagement (Star Trek: Deep Space Nine)|Rules of Engagement]]*, epizoda TV-serije *[[Star Trek: Deep Space Nine]]* čiji je scenario inspiriran incidentom

## Literatura

*  
*  
*  

## Izvori
Rogulje

**Rogulje** može značiti:

**[[Hrvatska]]:**
*Rogulje (Dvor), naselje u općini Dvor
*Rogulje (Pakrac), gradsko naselje Pakraca
Marianne

**Marianne** je nacionalni simbol Francuske, alegorija slobode i razuma i utjelovljenje boginje Slobode. 

Marianne se danas nalazi na mnogo lokacija u Francuskoj, a počasnu poziciju ima u gradskim vijećnicama i sudovima. Marianne je glavni simbol na skulpturi *[[Trijumf Republike]]*, koja se nalazi na trgu Place de la Nation, a izradio ju je Aimé-Jules Dalou. Profil Marianne nalazi se složbenom državnom logu, ugraviran je na francuske eurokovanice te se nalazi na francuskim poštanskim markama, a nalazio se i na kovanicama francuskog franka. Marianne je jedan od najprominentnijh državnih simbola Francuske te se, od svih, najčešće koristi na službenim dokumentima. 

Marianne je značajan republikanski simbol, antipod monarhije, utjelovljanje slobode i demokratskih ideala u suprotnosti sa svim oblicima diktature. Jedno od globalno najpoznatijih utjelovljenja Marianne je na slavnoj slici *[[Sloboda predvodi narod]]* koju je naslikao Eugène Delacroix.
Det regnar på vår kärlek

***Det regnar på vår kärlek*** () je švedski crno-bijeli film snimljen 1946. u režiji Ingmara Bergmana. Po žanru je drama, a predstavlja adaptaciju kazališnog komada * Bra Mennesker* norveškog pisca Oskara Braatena. Protagonisti - koje tumače Barbro Kollberg i Birger Malmstein - su bivši zatvorenik i nevjenčana majka koji kao ljubavni par pokušavaju ponovno započeti život u provincijskom gradiću. Radnja prikazuje kako ih svi odbacuju, s izuzetkom tajanstvenog "Čovjeka s kišobranom" (koga glumi Gösta Cederlund) i koji postaje njihov "anđeo čuvar". *Det regnar på vår kärlek* je predstavljao drugi film u Bergmanovoj filmografiji, a u njemu je u manjoj ulozi nastupio glumac Gunnar Björnstrand, koji će kasnije postati jedan od čestih Bergmanovih suradnika.

## Uloge
* Barbro Kollberg ... Maggi
* Birger Malmsten ... David
* Gösta Cederlund ... Čovjek sa kišobranom
* Ludde Gentzel ... Håkansson
* Douglas Håge ... Andersson
* Benkt-Åke Benktsson ... Javni tužilac
* Sture Ericson ... Kängsnöret
* Ulf Johansson ... Stålvispen
* Julia Cæsar ... Hanna Ledin
* Gunnar Björnstrand ... G. Purman
* Erik Rosén ... Sudac
* Magnus Kesster ... Folke Törnberg
* Åke Fridell ... Velečasni

## Reference

## Vanjske veze
*
*
Jean Monnet

**Jean Omer Marie Gabriel Monnet** (Cognac, 9. studenog 1888. - Houjarray, 16. ožujka 1979.) je bio francuski političar, ekonomist i diplomat. Monnet se danas smatra jednim od glavnih arhitekata eurointegracije te jednim od očeva utemeljitelja Europske unije. Iako nikada nije izabran na neku javnu dužnost, Monnet je bio izrazito utjecajan političar svoga vremena, djelujući iza kulisa američkih i europskih vlada kao dobro povezani *pragmatični internacionalist*.

Monnet je svoj prvi značajni uspjeh ostvario već nakon Drugog svjetskog rata, kada je njegov plan o gospodarskoj obnovi Francuske naišao na odobravanje Charlesa de Gaullea. Naime, Monnet je predložio da se poslijeratnoj Francuskoj ustupi kontrola nad rudarskim predjelima Ruhra i Saara (koji su bili dio Njemačke) kako bi se francusko gospodarstvo oporavilo od rata. Nakon što je 1946. godine de Gaulle odobrio plan, Francuska je doživjela gospodarski rast, dok su njemački industrijski kapaciteti naglašeno ograničeni. Nakon rata, Monnet je imao snažnu ulogu u integriranju zemalja Zapadne Europe te u osnivanju Europske zajednice za ugljen i čelik, čijeg je izvršnog tijela bio prvi predsjednik.

Umro je 16. ožujka 1979. godine u dobi od 90 godina.
Skepp till Indialand

***Skepp till Indialand*** () je švedski crno-bijeli film snimljen 1947. u režiji Ingmara Bergmana. Po žanru je drama, a temelji se na istoimenom kazališnom komadu Martina Söderhjelma. Protagonist, čiji lik tumači Birger Malmsten, je mladi pomorac koji se nakon mnogo godina vraća u porodični dom, gdje je njegov tiranski otac (koga glumi Holger Löwenadler) doveo mladu ljubavnicu (čiji lik tumači Gertrud Fridh).

## Uloge
*Birger Malmsten– Johannes Blom
*Holger Löwenadler – Kapten Blom
*Anna Lindahl – Alice Blom
*Gertrud Fridh – Sally
*Naemi Briese – Selma
*Hjördis Petterson – Sofi (kao Hjördis Pettersson)
*Lasse Krantz – Hans
*Jan Molander – Bertil
*Erik Hell – Pekka
*Åke Fridell – Vlasnik varijete kluba
*Douglas Håge – Carinik (izbačene scene)

### van špice
*Ami Aaröe – Djevojčica na plaži
*Torgny Anderberg – Čovjek
*Ingmar Bergman  – Čovjek sa beretkom na sajmu
*Rolf Bergström – Blomov drug
*Torsten Bergström – Blomov drug
*John W. Björling – Stariji čovjek
*Ingrid Borthen – Djevojka na ulici 
*Gustaf Hiort af Ornäs – Blomov drug
*Svea Holst – Žena koja prisustvuje Blomovom hapšenju 
*Kiki – Patuljak
*Uno Larsson – Starac sa naočalama i šeširom
*Peter Lindgren – Strani pomorac
*Gunnar Nielsen – Mladić na plaži
*Charles White – Crni pomorac

## Reference

## Vanjske veze
*
*
Duo (roman)

***Duo*** je roman francuske spisateljice Colette originalno objavljen 1934. godine. Protagonisti romana su Michel i Alice, par koji nakon deset godina braka odlaze na odmor na jug Francuske. Radnja prikazuje kako njihov odnos naruši Aliceno priznanje o kratkotrajnoj vanbračnoj aferi. Collette, koja je Duo nazvala svojim "malim romanom", je lik Alice iskoristila u romanu *[[Le Toutounier]]* pet godina kasnije.

*Duo* je italijanski sineast Roberto Rossellini nastojao adaptirati u igrani film, ali nikako nije uspio ishoditi prava za ekranizaciju. Na kraju ga je iskoristio kao predložak za svoj film *[[Viaggio in Italia]]*, ali sa značajno izmijenjenom radnjom.

Godine 1990. je u Francuskoj ekraniziran kao istoimeni TV-film.
Silver Lode

***Silver Lode*** (, na prostoru bivše Jugoslavije originalno distribuiran kao ***Zlatna žica***) je američki vestern film snimljen 1954. godine u režiji Allana Dwana. Protagonist, koga tumači John Payne, je ugledni rančer koji se upravo sprema vjenčati kada u grad dolazi grupa neznanaca predstavljajući se kao šerifi i tvrdeći da ga traže zbog ubistva. Radnja prikazuje kako protagonist pokušava dokazati svoju nevinost, ali i kako se njegovi dotadašnji sugrađani okrenu protiv njega. Zbog brojnih sličnosti u zapletu, ali i toga da se radnja odvija u realnom vremenu, brojni kritičari su *Silver Lode* proglasili niskobudžetnom, odnosno "jeftinom" kopijom mnogo poznatijeg vesterna *[[High Noon]]*. Kasnijim kritičarima je, međutim, daleko više pažnje privuklo to da se glavni negativac, koga tumači Dan Duryea zove McCarty, a što je shvaćeno kao za tadašnje prilike prilično eksplicitna referenca na kontroverznog senatora Josepha McCarthyja, odnosno alegorijska kritika njegove antikomunističke kampanje čijom je posrednom žrtvom bio i sam Hollywood.

## Uloge
*John Payne ... Dan Ballard
*Lizabeth Scott ... Rose Evans
*Dan Duryea ... Fred McCarty
*Dolores Moran ... Dolly
*Emile Meyer ... Šerif Wooley
*Robert Warwick ... Sudac Cranston
*John Hudson ... Michael 'Mitch' Evans
*Harry Carey Jr. ... Johnson
*Alan Hale Jr. ... Kirk
*Stuart Whitman ... Wickers

## Izvori


## Vanjske veze
*
*The film's entry at "McCarthyism and the Movies"
Viaggio in Italia

***Viaggio in Italia*** (); ) je italijansko-francuski crno-bijeli film snimljen 1954. u režiji Roberta Rosssellinija. Protagonisti - koje tumače tadašnja Rossellinijeva supruga Ingrid Bergman i britanski glumac George Sanders - su britanski bračni par Katherine i Alexander Joyce, koji dolaze u Italiju kako bi prodali nedavno naslijeđene nekretnine. Radnja prikazuje kako nekoliko dana nakon njihovog dolaska godinama potiskivane razlike u karakterima i svjetonazoru eskaliraju u svađe koje će ih dovesti od odluke o razvodu, ali i kako će tu odluku promijeniti nakon obilaska lokalnih znamenitosti.

Rossellini je originalno namjeravao ekranizirati *[[Duo (roman)|Duo]]*, roman francuske spisateljice Colette, ali nije uspio osigurati autorska prava, te je bio prisiljen značajno mijenjati scenario. Viaggio in Italia, koji vješto koristi lokacije kao što su ruševine Pompeja i ulice Napulja, se često naziva jednim od posljednjih filmova neorealizma, ali i svojevrsna prekretnica nakon koje se Rossellini, odnosno italijanski sineasti, počeo više okretati prema intimnim sadržajima, odnosno psihološkim dramama bez širih socijalnih konotacija. Viaggio in Italia je nakon premijere doživio komercijalni neuspjeh, ali je zato izazvao oduševljenje među kritičarima, posebno onima okupljenima oko uticajnog francuskog časopisa *[[Cahiers du Cinema]]*, pa ga je tako François Truffaut proglasio "prvim modernim filmom". Kasnije je znamenitom američkom sineastu Martinu Scorseseju poslužio kao inspiracija za njegov dokumentarni film *[[My Voyage to Italy]]*.

## Uloge
*Ingrid Bergman ... Katherine Joyce
*George Sanders ... Alexander 'Alex' Joyce
*Maria Mauban ... Marie
*Anna Proclemer ... prostitutka
*Paul Müller ... Paul Dupont
*Leslie Daniels ... Tony Burton (naveden kao Anthony La Penna)
*Natalia Ray ... Natalie Burton
*Jackie Frost ... Betty

## Reference

## Vanjske veze
*
Musik i mörker

***Musik i mörker*** () je švedski crno-bijeli snimljen u režiji Ingmara Bergmana i premijerno prikazan početkom 1948. godine. Predstavlja adaptaciju istoimenog romana Dagmara Edqvista, koji je zajedno sa Bergmanom napisao scenario. Protagonist, koga tumači Birger Malmsten je talentirani pijanist iz dobro stojeće porodice koji je ostao slijep nakon nesreće prilikom odsluženja vojnog roka. Radnja prikazuje kako se zaljubi u bolničarku (koju tumači Mai Zetterling) iz niže klase koja je angažirana kako bi ga njegovala prilikom oporavka. *Musik i mörker* je nakon premijere dobio uglavnom loše kritike u tadašnjim švedskim novinama.

## Uloge
* Mai Zetterling ... Ingrid
* Birger Malmsten ... Bengt Vyldeke
* Rune Andréasson ... Evert
* Ulla Andreasson ... Sylvia
* Gunnar Björnstrand ... Klasson
* Hilda Borgström ... Lovisa
* Britta Brunius ... Žena
* Åke Claesson ... Augustin Schröder
* Bengt Eklund ... Ebbe
* John Elfström ... Otto Klemens
* Barbro Flodquist ... Hjördis
* Mona Geijer-Falkner ... Žena kod kante za otpad
* Marianne Gyllenhammar ... Blanche
* Douglas Håge ... Kruge
* Svea Holst ... Radnik u pošti
* Stig Johanson ... Čovjek
* Sven Lindberg ... Hedström
* Arne Lindblad ... Kuhar
* Bengt Logardt ... Einar Born
* Segol Mann ... Anton Nord
* Georg Skarstedt ... Joensson
* Bibi Skoglund ... Agneta
* Reinhold Svensson ... Čovjek u baru
* Naima Wifstrand ... Gđa Schroeder
* Olof Winnerstrand ... Vikar

## Vanjske veze
*
*