open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Messier 81

**Messier 81** (M81 ili NGC 3031), poznata kao i *Bodeova galaksija* je spiralna galaksija u zviježđu Veliki Medvjed. M81 je otkrio Johann Elert Bode 1774. godine. 1779. godine Charles Messier i Pierre Méchain ponovno su otkrili galaksiju i uvrstili je katalog.

## Svojstva
M81 je jedan od najboljih primjera spiralne galaksije. Njeni krakovi se spiralno pružaju gotovo savršeno do samog centra. Zbog njene velike blizine, tek je 11.8 milijuna ly od nas, velikih dimenzija i aktivne jezgre, M81 je popularna galaktika za proučavanje. Prividni promjer M81 je 26.9' x 14.1' što odgovara linearnom promjeru od 94,000 ly. Svojim dimenzijama, M81 je tek neznatno manja od naše Mliječne staze.

Dosad je samo jedna supernova otkrivena u M81. 28. ožujka 1993. otkrivena je SN 1993J, tip IIb supernova. SN 1993J je bila druga najsjajnija supernova poslije SN 1987A i dosegla je prividni sjaj od + 10.5 magnituda. Iz promatranja eksplozije supernove izračunata je udaljenost od M81 od 8.5 ± 1.3 milijuna ly.

### Interakcija s M82
M81 i M82 udaljene su oko 45' ili samo 150,000 ly u stvarnosti. Snažne gravitacijske plimne sile masivnije galaktike M81 uzrokovale su deformiranje M82 i nagli porast formacije zvijezda zbog urušavanje oblaka međuzvjezdanog plina i prašine. Sudar s M82 uzrokovao je stvaranje uočljive spiralne strukture kod M81.

### Grupa galaktika M81
M81 je najveća galaktika u grupi galaktika M81. Grupa se sastoji od 34 galaktike smještene u zviježđu Veliki Medvjed. Udaljenost grupe je oko 11.7 milijuna ly i time je jedna od najbližih grupa galaktika našoj Lokalnoj grupi.

M81 je iskusila gravitacijsku interakciju s M82 i NGC 3077. Interakcije su uzrokovale gubitak vodika u sve tri galaktike te su uzrokovale stvaranje vlaknastih struktura u grupi. Interakcije su uzrokovale i pad međuzvjezdanog plina u središte M82 i NGC 3077. Pad je uzrokovao nagli rast intenziteta stvaranje zvijezda u tim galaksijama.

## Amaterska promatranja
M81 je treća najsjajnija galaktika na sjevernom nebu. Od nje su sjajnije samo Andromeda i M33. Prividni sjaj galaktike je + 6.9 magnituda. Postoji nekoliko promatrača koji su uočili M81 golim okom.

M81 je lako vidljiva u bilo kojem optičkom pomagalu. U dvogledu ju je moguće vidjeti kao sjajan oblačić. U teleskopima oblačić pokazuje jasnu eliptičnost, jezgru i pad svjetline prema rubovima. Za uočavanje spirale potreban je teleskop s promjerom većim do 300&nbsp;mm.

M81 i M82 popularan su par galaktika za promatranje. Moguće ih obje vidjeti u istom vidnom polju pri manjim povećanjima.

## Vanjske veze
Skica M81
Messier 82

**Messier 82** (M82 ili NGC 3034) je nepravilna galaksija u zviježđu Veliki Medvjed. Galaksiju je otkrio Johann Elert Bode 1774. godine, zajedno s galaksijom Messier 81. Pierre Méchain ponovno je otkrio galaksiju 1779. godine, a Charles Messier ju je u svoj katalog unio 1781. godine.

## Svojstva
M82 nalazi se na udaljenosti od 11.5 milijuna ly. Njene prividni dimenzije su 11.2' x 4.3', što odgovara stvarnim dimenzijama od 37,500 x 14,300 ly. Galaksiju vidimo bočno pa nije pouzdano poznat njen oblik. Proučavanje galaktike u bliskom infracrvenom dijelu spektra pokazala su naznake dva spiralna kraka. M82 pokazuje oko tri puta duži disk u IC dijelu spektra. Njene stvarne dimenzije mogle bi biti oko 100,000 x 20,000 ly.

Nepravilan oblik M82 posljedica je bliskog susreta s M81 koji se odigrao prije 100 milijuna godina. U tom procesu manja i manje masivna galaktika M82 doživjela je naglo urušavanje oblaka plina i prašine zbog plimnih sila masivnije M81. Direktna posljedica urušavanja oblaka ubrzano formiranje zvijezda. U bliskoj budućnosti pojavit će se val eksplozija supernova, mladih masivnih zvijezda koje su nastala nedavno ili nastaju danas. Udaljenost između M81 i M82 danas je oko 300,000 ly.

Nedaleko od jezgre M82, na udaljenosti od 600 ly, nalazi se crna rupa srednje mase. Ona je izvor promjenljivog zračnje u Rentgenskom dijelu spektra. Masa crne rupe je između 200 i 5000 masa Sunca.

M82 je član grupe galaktika poznat kao M81 grupa.

## Amaterska promatranja
M82 je veoma zahvalan objekt za promatranje. Malo teže ju je uloviti u dvogledu zbog manjih dimenzija. Njen prividni sjaj iznosi + 8.4 magnituda. Njen površinski sjaj znatno je veći od M81 i zato se lako uočava, ponekad i lakše nego M81. U 200&nbsp;mm teleskopu moguće je vidjeti pruge prašine po tijelu galaksije. Veći teleskop će otkriti kompliciraniju strukturu galaksije.

M81 zajedno s M82 čini veoma popularan par galaktika za promatranje i fotografiranje.

## Vanjske veze
Skice M82
Messier 83

**Messier 83** (M83 ili NGC 5236) je spiralna galaksija u zviježđu Vodena Zmija.

Nicolas Louis de Lacaille otkrio ju je 1752. godine De Lacaille, prilikom promatranja s Rta Dobre Nade. Charles Messier je galaksiju samostalno otkrio skoro 30 godina kasnije, 1781. godine.

## Svojstva
M83 nalazi se na udaljenosti od 14.7 milijuna godina svjetlosti u zviježđu Vodena Zmija. Njene prividni dimenzije su 12.9' x 11.5' što odgovara stvarnim dimenzijama od 55,000 ly. Svojim dimenzijama, M83 je dvostruko manja od naše Mliječne staze.

M83 je klasificirana kao prijelazni stupanj između normalne i prečkaste spiralne galaksije. Njeni spiralni krakovi su veoma jasno definirani plavim zvijezdama i otvorenim skupovima. Između izraženih spiralnih krakova nalaze se regije s manjim brojem zvijezda. Pruge prašine i plina prožimlju cijelu galaksiju i mogu se pratiti skroz do središta galaktike koja ima samo 20" u promjeru (oko 1425 ly). 

M83 je bila prva otkrivena galaktika van naše Lokalne grupe.

## Amaterska promatranja
M83 je veoma teško uočiti iz naših krajeva unatoč njenom prividnom sjaju od + 7.5 magnituda. Pravo je čudo kako ju je Charles Messier uspio uočiti svojim slabašnim teleskopom. 

M83 ima veliku južnu deklinaciju od - 30°. U našim krajevima galaktika kulminira na oko 15° visini što veoma otežava promatranje takvog difuznog objekta. Čak i 200 mm teleskop ima velikih problema. U najboljem slučaju, pri promatranju iz naseljenog mjesta, moguće je uočiti sjajniju, gotovo zvjezdoliku jezgru.
CSI

**CSI** predstavlja skraćenicu za **Crime Scene Investigation**, odnosno medijsku franšizu koju je za potrebe američke TV-kuće CBS razvio Anthony E. Zuiker. Izraz "Crime Scene Investigation" na engleskom znači uviđaj (očevid), a Zuiker ga je prvi put koristio kao naslov igrane TV-serije **', posvećene [[forenzika|forenzičarima]] policijske laboratorije u [[Las Vegas]]u. Serija je doživjela ogroman uspjeh te potakla snimanje tri nove [[spin-off|izvedenice]] - **' (2002), **' (2007) i **' (2015) - odnosno niza stripova, video-igara, romana i igračaka.

Kao takva predstavlja jednu od najpopularnijih medijskih franšiza u suvremenom svijetu, iako je zbog njenog uticaja na popularnu kulturu predmet kontroverzi koje se vezuju uz *CSI efekat*.
Salisbury

**Salisbury** (fonetski:Solzberi) je katedralni grad u engleskoj grofoviji Wiltshire. U prošlosti se zvao **New Sarum** ("Novi Sarum") kako bi se razlikovao od prvotno naselja Old Sarum sjeverno od današnjeg grada, ali ovo ime danas nije u upotrebi.

Grad se nalazi na jugoistoku Wiltshirea, kraj ruba Salisburyjskje ravnice. Nalazi se na mjestu gdje se rijeke Nadder, Ebble, Wylye i Bourne uliujevaju u Avon, a koja se potom ulijeva u more kod Christchurcha. U gradu se nalazi Željeznička stanica Salisbury kao važno regionalno središte koje spaja pruge West of England Main Line i Wessex Main Line.

Najpoznatija lokalna znamenitost je Katedrala u Salisburyju.

## Gradovi-pobratimi
*  Saintes, Francuska *(od 1990)*
*  Xanten, Njemačka *(od 2006)*

## Vanjske veze

* 
* 
* Salisbury City Council
* Wiltshire Council 
* Official tourism website
* Salisbury College 
* Salisbury Playhouse 
* Salisbury Arts Centre 
* Salisbury International Arts Festival
* Historic Salisbury photos at BBC Wiltshire
* Old Postcards of Salisbury
* Photos of Salisbury in 3d (Anaglyphs)
Messier 84

**Messier 84** (M84 ili NGC 4347) je divovska lećasta galaksija u središtu Virgo skupa. Otkrio ju je Charles Messier 18. ožujka 1781. godine. Iste noći otkrio je još 7 magličastih objekata na istom dijelu neba, sve pripadnike Virgo skupa.

## Svojstva
Nalazi se na udaljenosti od 60 ± 3 milijuna ly. Njene prividne dimenzije od 6.5' x 5.6' odgovaraju stvarnim dimenzijama od 113,500 x 98,000 ly. M84 nalazi se u samom središtu skupa Virgo. U njenoj neposrednoj blizini nalaze se još dvije divovske galaksije, M86 i M87. M84 je ujedno i početak niza galaktika poznatog pod imenom Markarianov lanac.

Istraživanja u radio spektru i teleskopom Hubble otkrivena su dva mala mlaza materijala. Uzrok tim mlazovima materijala je vjerojatno supermasivna crna rupa u središtu galaksije. Masa crne rupe je oko 300 milijuna puta veća od mase Sunca. Ta silna masa je koncentrirana u prostoru manjem od 26 ly u promjeru.

Do danas su otkrivene tri supernove u galaksiji. Najsjajnija od njih je bila 1957B s prividnim sjajem od + 13 magnituda.

## Amaterska promatranja
U 200&nbsp;mm teleskopu, M84 je sjajna eliptična mrlja s sjajnim središtem. Nikakvi detalji se ne mogu vidjeti na njenoj površini. Galaksiju se lako uočava zbog prividnog sjaja od + 9.1 magnituda.

## Vanjske veze
Skica M84
Katedrala u Salisburyju

**Katedrala u Salisburyju** je katedrala ranoengleskog gotičkog stila u Salisburyju u Engleskoj, izgrađena od 1220. do 1258.

## Historija
Izvorna katedrala stajala je na brežuljku normanskog utvrđenog grada Salisburyja (iz saksonskog: *Searisbyrig*, u značenju "Cezarov burg", tj. grad). Godine 1217. biskup Richard Poore molio je papu da premjesti crkvu, tvrdeći da je vjetar tako bučan da vjernici ne mogu da čuju ni sebe ni misu. No, vjerojatno iza njegova zahtjeva stoji želja za osamostaljenjem od moćnih normanskih gospodara. U to vrijeme je završena šestogodišnja zabrana gradnje crkava koju je papa Inocent III. (pontifikant od 1198.-1216.) donio za vrijeme vladavine kralja Ivana (1199.-1216.). Papa je ukinuo zabranu jer je kralj obećao suverenitet crkvi.

Biskup je ustanovio i temelje današnjeg Salisburyja dok se gradila katedrala. Uz kamen sa stare katedrale koristio se i tamni Purbec, fosilizirani kamen, iz južne Engleske i kamen iz kamenoloma u Caenu, Francuska.

Katedrala je vandalizirana i uništena u protestantskoj reformaciji u Engleskoj za vrijeme vladavine kralja Henrika VIII. (1509.-1547.).

U 18. stoljeću, engleski arhitekt James Wyatt, prozvan "Uništavač", predložio je temeljitu rekonstrukciju za koje su vitraji i skulpture potpuno uklonjene ili pomiješane. Slične kampanje "preuređenja" srednjovjekovnih crkava bile su uobičajene u to vrijeme. Želje tih restauratora su bile komplicirane i daleko od onoga što mi danas smatramo povijesnom autentičnošću.

## Oblik
Suzdržano ukrašena, katedrala je piramidalne kompozicije, a geometrijski oblici njenih masa kulminiraju u glasovitoj krovnoj kapi. Toranj je visok 123 metra i bio je najviši kameni toranj u srednjem vijeku. Kamene stijene koje ga nose tako su tanke da je s konstruktivnog stajališta upravo nevjerojatno da ovaj divni toranj još stoji.

Tlocrt je dug i uzak s istaknutim dvostrukim transeptima i četverokutnom apsidom umjesto kružne; manje kompaktan nego tlocrti francuskih crkava.

Glavni brod s jednostavnim četverodijelnim svodom visok je samo 26 metara. Njegova vodoravna linija naglašena je galerijom iznad pobočnih brodova.
Zapadno pročelje je zasigurno građeno pod utjecajem razvučenog pročelja katedrale u Wellsu.
Osmerokutna kaptolska zgrada s lijepim svodom počela se graditi 1263. godine. Geometrijski oblici mrežišta tipični su za prvu fazu engleske rane gotike, *Decorated Style*.
Klaustar, dovršen 1284. godine, bogato je perforiran u stilu "Decorated Style" i to je najveći i najbolje sačuvan klaustar u Engleskoj.

Ograđeni prostor iz 18. stoljeća na sjeverozapadu jedna je od njenih najljepših osobina.

Katedralu je u njenom pastoralnom okviru svojim slikama ovjekovječio romantičarski slikar John Constable.

## Povezano
* Arhitektura Gotike
* Westminsterska opatija
* Povijest Engleske

## Izvori

* Laurie Schneider Adams, *A History of Western Art*, McGraw Hill, New York, 2001. 
* *Velike arhitekture svijeta*, urednik John Julius Norwich, Marjan tisak, Split, 2005.
Messier 85

**Messier 85** (M85 ili NGC 4382) je lećasta galaksija u zviježđu Berenikina kosa. Galaksiju je otkrio Pierre Méchain 4. ožujka 1781. godine. Izvješće o pronalasku objekta Méchain je poslao svom prijatelju i suradniku Charlesu Messieru koji je nakon toga detaljno pretražio područje neba oko M85. Prilikom pretraživanja otkrio je još 7 galaktika i kuglasti skup Messier 92.

## Svojstva
M85 je najsjeverniji član skupa Virgo. Svojim izgledom i karakteristikama, M85 je veoma slična M84. Udaljenost M85 od nas je oko 60 ± 4 milijuna ly. Njene prividne dimenzije su 7.1' x 5.5' što odgovara stvarnim dimenzijama od 124,000 x 96,000 ly. Prema dosadašnjim saznanjima, cijela galaktika se sastoji samo do starih žutih zvijezda. U blizini M85 nalazi se malena prečkasta galaktika NGC 4394 udaljena oko 8'. Čini se da te dvije galaktike tvore fizički par.

Do danas je otkrivena samo jedna supernova u galaksiji, 1960R, čiji je sjaj dosegao + 11.7 magnituda.

## Amaterska promatranja
M85 je lako uočljiva u 200&nbsp;mm teleskopu. Nije osobito sjajna i ne pokazuje nikakve detalje. Središte galaktike je veoma sjajno i to jedini detalj strukture vidljiv. Zvijezda magnitude + 10 nalazi se oko 4' južno od središta galaksije.

## Vanjske veze
Skica M85
Messier 86

**Messier 86** (M86 ili NGC 4406) je lećasta galaksija u zviježđu Djevica. Otkrio ju je Charles Messier 17. ožujka 1781. nakon dojave Pierre Méchaina o otkriću M85.

## Svojstva
M86 je sjajna galaksija, ima prividni sjaj od + 8.9 magnituda. Ne zna se u koji morfološki tip pripada ova galaksija, E3 ili S0. Galaksija se nalazi na udaljenosti od 52 ± 3 milijuna ly i prilazi nam brzinom od 244&nbsp;km/s. Razlog prilaženja je vjerojatno propadanje kroz galaktike kroz skup Virgo. Prividne dimenzije galaktike su 8.9' x 5.8' što odgovara stvarnim dimenzijama od 134,500 x 88,000 ly.
M86 zajedno s M84 čini početak Markarianovog lanca galaksija.

## Amaterska promatranja
M86 je sjajnija i nešto lakše uočljiva od susjede, M84. U teleskopu izgleda kao sjajna elipsasta mrlja s sjajnim središtem. Korištenjem manjeg povećanja moguće ju je smjestiti u isto vidno polje kao s M84. Galaksija zajedno s M84 služi kao polazna točka pri promatranju Markarianova lanca.

## Vanjske veze
Skica M86
Messier 87

**Messier 87** (M87 ili NGC 4486) je divovska eliptična galaksija koja se nalazi u središtu skupa Virgo. Galaksiju je otkrio Charles Messier osobno 18. ožujka 1781. godine. Iste noći otkrio je još 7 galaktika i kuglasti skup M92.

## Svojstva
M87 je divovska galaksija, koja se nalazi u središtu skupa Virgo. Nalazi se na udaljenosti od oko 52 ± 4 milijuna ly. Njene prividne dimenzije od 8.3' x 6.6' odgovaraju stvarnim dimenzijama od 125,000 x 100,000 ly. M87 je tek neznatno veća od naše Mliječne staze ali zbog svog elipsoidnog oblika zauzima znatno veći volumen i ima veću masu. Procjenjuje se da M87 ima masu od 2.6 ± 0.3 x 1012 veću od mase Sunca. M87 je oko 4.5 puta masivnija od naše galaksije. Apsolutni sjaj galaktike je također ogroman i iznosi - 22 magnitude.

### Kuglasti skupovi
M87 posjeduje zadivljujuć sustav kuglastih skupova čiji broj doseže možda i 12,000 potencijalnih članova. Broj kuglastih skupova oko Mliječne staze je skroman i iznosi oko 180.

### Mlaz materijala
Mlaz materijala koji izvire iz središta M87 je otkriven 1918. godine. Mlaz se proteže oko 5,000 ly u dužinu i sastoji se od materije izbačene iz galaksije. Materiju vjerojatno izbacuje supermasivna crna rupa mase 3×109 veće od mase Sunca. M87 je također i snažan izvor X zraka i radiovalova što ide u korist teoriji o supermasivnoj crnoj rupi u središtu. Vjeruje se da je crna rupa u središtu veličine Sunčeva sustava.

### Izvori X-zračenja
Promatranja obavljena teleskopom Chandra otkrila su naznake petlji i prstenova koji su izvor X-zraka i okružuju M87. Uzrok tim prstenovima i petljama su varijacije u količini izbačenog materijala u mlazu. Jedan od tih prstenova ima promjer od 85,000 ly i uzrokovala ga je velika erupcija materijala. Postoje vlaknasti tragovi materijala koji su dugi i do 100,000 ly. Redovite erupcije materijala sprječavale su stvaranje oblaka plina i prašine i tako su spriječili formiranje spiralne strukture.

## Amaterska promatranja
Vizualno, M87 je galaktika bez gotovo ikakvih detalje. Moguće je uočiti sjajnu jezgru umotanu u eliptični oblak. Kako je M87 središte skupa Virgo i nalazi se blizu Markarianova lanca odlična je polazna točka za lutanje među stotinjak galaktika u skupu.

## Vanjske veze
Skica M87
Messier 88

**Messier 88** (M88 ili NGC 4501) je spiralna galaksija u zviježđu Berenikina kosa. Otkrio ju je Charles Messier 18. ožujka 1781. godine.

## Svojstva
M88 se nalazi na udaljenosti od oko 47 milijuna ly i dio je skupa galaktika Virgo. M88 ima prividni promjer od 6.9' što odgovara stvarnom promjeru od 94,000 ly. Sa svojim dimenzijama, M88 je tek neznatno manja od naše Mliječne staze.
M88 posjeduje simetrične i ne odveć izražene spiralne krakove.

## Amaterska promatranja
Prividni sjaj galaktike je + 9.6 magnituda. Moguće ju je vidjeti i u manjim instrumentima s promjerom objektiva od 80mm. U 200mm teleskopu vidi se kao elipsasta mrlja, umjereno sjajna s izraženim središnjim zadebljanjem. Moguće je uočiti i izdanak koji se pruža iz jezgre na jugozapadnom rubu galaksije.

## Vanjske veze
Skica M88
Messier 89

**Messier 89** (M89 ili NGC 4552) je eliptična galaksija u zviježđu Djevica. Otkrio ju je Charles Messier 18. ožujka 1781. godine. M89 je član skupa galaktika Virgo.

## Svojstva
M89 pripada u eliptične galaktike ali trenutna promatranja pokazuju da je njen oblik gotovo savršeno okrugao. To je neobično jer su eliptične galaktike većinom izduženi elipsoidi. Postoji vjerojatnost da je galaktika tako orijentirana prema nama da nam izgleda okrugla ali je u stvarnosti eliptična.

Udaljenost galaktike od nas je oko 50 milijuna godina svjetlosti. Njen prividni promjer od 5' odgovara stvarnom promjeru od 73,000 ly. Oko galaktike se proteže oblak prašine i plina koji ima 150,000 ly u promjeru. Otkriveni su i ostatci mlazova materije dugi po 100,000 ly. Vjeruje se da je galaktika u prošlosti bila kvazar ili radio galaksija.

Broj kuglastih skupova oko M89 je oko 2,000, znatno više nego 180 kuglastih skupova oko naše Mliječne staze.

## Amaterska promatranja
U 200&nbsp;mm teleskopu galaktike nije posebno atraktivan objekt. Može se uočiti da je galaktika sjajna, okrugla i ima zvjezdoliku jezgru.

## Vanjske veze
Skica M89
Messier 92

**Messier 92** (M92 ili NGC 6341) je kuglasti skup u zviježđu Herkul. Otkrio ga je Johann Elert Bode 1777. godine. Charles Messier je skup 18. ožujka 1781. godine samostalno otkrio i uvrstio u katalog. William Herschel je skup prvi razlučio na zvijezde 1783. godine.

## Svojstva
M92 nalazi se 26,000 ly od nas, tek nešto dalje od svog sjajnijeg susjeda, M13. Proučavanje HR dijagrama pokazuje da je skup nešto mlađi od M13 jer posjeduje veći broj plavih zvijezda.

M92 je divan objekt. Nešto je tamniji od M13 ali je i njegov promjer 1/3 manji od M13. Njegov kutni promjer od 14' odgovara stvarnom promjeru od 109 ly. Masa skupa je oko 330,000 puta veća od mase Sunca.

Dosad je samo 16 promjenjivih zvijezda otkriveno u skupu od čega 14 pripada tipu RR Lyrae. M92 nama se približava brzinom od 112&nbsp;km/s.

M92 nalazi se blizu kružnice koju opisuje Zemlja. Za 14,000 godina M92 će se nalaziti manje od 1° od sjevernog nebeskog pola.

## Amaterska promatranja
Prividni sjaj skupa je + 6.5 magnituda. Lako ga je moguće vidjeti u dvogledu kao mutnu zvijezdu. U teleskopima može se vidjeti kao roj zvijezda. U 200&nbsp;mm teleskopu vidljivo je oko 15 sjajnijih zvijezda i još mnogo na rubu vidljivosti. Skup ima veoma sjajnu jezgru koju teško razlučuju i teleskopi od 300&nbsp;mm u promjeru.

## Vanjske veze
Skica M92
Messier 93

**Messier 93** (M93 ili NGC 2447) je otvoreni skup u zviježđu Krma. Otkrio ga je osobno Charles Messier 20. ožujka 1781. godine.

## Svojstva
M93 je malen ali lijep otvoren skup. Nalazi se oko 3,600 ly od nas. Stvaran promjer mu je oko 22' što odgovara dimenzijama od 23 ly. Skup se sastoji od približno 80 zvijezda. Najsjajnije zvijezde su plavi divovi stari oko 100 milijuna godina.

## Amaterska promatranja
Skup je veoma sjajan, ima prividni sjaj od + 6 magnituda. U teleskopu ga je moguće vidjeti kao nakupinu zvijezda među pozadinskim zvijezdama Mliječne staze.
Messier 94

**Messier 94** (M94 ili NGC 4736) je spiralna galaksija u zviježđu Lovački Psi. Otkrio ju je Pierre Méchain 1781. godine. Charles Messier ju galaksiju u katalog unio dva dana kasnije.

## Svojstva
M94 se u nekim izvorima navodi kao prečkasta galaksija, "prečka" je više ovalna nego izdužena. Galaksija je poznata i po dvije prstenaste strukture u sebi. Udaljenost galaktike od nas je oko 16.0 ± 1.3 milijuna godina svjetlosti. Njen prividne dimenzije od 11.2' x 9.1' odgovaraju stvarnim dimenzijama od 52,000 x 43,000 ly.

### Središte M94
Jezgra M94 klasificirana je kao središnja regija niske ionizacije. Takve jezgre karakterizirane su optičkim spektrom koji otkriva ionizirani plin koji je zapravo samo slabo ioniziran (atomima nedostaje tek nekoliko elektrona).

M94 ima u sebi dvije prstenaste strukture. Unutrašnja je promjera 70" (ili 5,400 ly), a vanjska 600" (ili 46,500 ly). Prstenovi su nastali na mjestima rezonancije u galaksiji. Unutrašnji prsten je regija u kojoj se odvija ubrzano formiranje zvijezda. Materijal za stvaranje zvijezda dolazi od plinova koji su zbog dinamike galaktike uvučeni u prstenastu strukturu.

### Pseudoizbočenje
M94 nema stvarno središnje ispupčenje kao ostale spiralne galaksije. Umjesto središnjeg ispupčenja punog starih zvijezda, M94 ima središnju prstenastu strukturu punu mladih zvijezda. Kada se galaktika gleda s naličja ta struktura liči na ispupčenje koje u stvarnosti ne postoji.

### Grupa galaktika M94
M94 je dominantna galaktika u grupi galaksija. Grupa se sastoji do 16 do 24 galaksije. Grupa je dio Virgo skupa galaksija tj lokalne Supergrupe. S M94 prividno povezan veliki broj galaktika ali samo nekoliko galaktika u neposrednoj blizini M94 su stvarno povezane s njom. Ostale galaktike se kroz prostor kreću zajedno s širenjem Svemira.

## Amaterska promatranja
U 200mm teleskopu M94 je veoma sjajna galaksija. Njeno središte je veoma sjajno i naglo prelazi u halo koji postepeno gubi sjaj prema rubu. Galaksija izgleda kao kuglasti skup promatran u manjem teleskopu. Prividni sjaj galaktike je + 8.2 magnitude.

## Vanjske veze

* Skica M94
Messier 110

**Messier 110** (M110 ili NGC 205) je eliptična galaksija u Andromedi.

Ovo je posljednji objekt Messierova kataloga. Charles Messier otkrio ga je 1773. ali nikada ga nije zabilježio i unio u katalog. Galaksiju je u katalog dodao Kenneth Glyn Jones 1966. godine.

## Svojstva
M110 je patuljasta eliptična galaksija i zajedno s M32 satelit Andromedine galaksije. Galaksija ima promjer od 7,900 ly, nalazi se na istoj udaljenosti kao i M31, oko 2.5 milijuna godina svjetlosti. Galaksije je neobična u odnosu na ostale eliptične galaktike jer ima oblake prašine i plina kraj središta. Zato se ponekad M110 klasificira kao sferoidna galaksija a ne kao eliptična galaksija.

Masa M110 je oko 3.6 i 15 milijardi puta veće od mase Sunca.

Unatoč malim dimenzijama ova galaktika ima sustav od čak 8 dosad poznatih kuglastih skupova. Najsjajniji od njih je G73 čiji je prividni sjaj + 15 magnituda. Moguće ga je promatrati amaterskim teleskop većim od 450&nbsp;mm u promjeru.

## Amaterska promatranja
M110 moguće je uočiti kao tamniju ali veliku mrlju sjeverno od M31. Na malim povećanjima moguće je vidjeti sve tri galaktike u istom vidnom polju. Pod tamnim nebom u 200&nbsp;mm teleskopu M110 je sjajan elipsasti oblak s sjajnom jezgrom.

## Vanjske veze
Skica M110
Messier 95

**Messier 95** (M95 ili NGC 3351) je prečkasta spiralna galaksija u zviježđu Lav. Galaksiju je otkrio Pierre Méchain 20. ožujka 1781. godine. Charles Messier ju je u katalog unio 4 dana kasnije kao 95. objekt.

## Svojstva
M95 je pripadnica grupa galaktika Leo I u zviježđu Lav. Grupa se sastoji od između 8 i 24 galaktike na udaljenosti od 33 milijuna ly. M95 se također nalazi na udaljenosti od 33 milijuna ly. Njene prividne dimenzije od 7.3' x 4.4' odgovara stvarnim dimenzijama od 70,000 x 42,000 ly. Galaksije je svojim dimenzijama za trećinu manja od naše Mliječne staze. Prividni sjaj galaktike je + 9.7 magnituda što znači da je njen stvarni sjaj - 20.3 magnitude. Sjaj M95 je upola manji od naše Mliječne staze.

Jezgra galaktike je okružena prstenastom regijom promjera 2,000 ly u kojoj se odvija formiranje zvijezda.

## Amaterska promatranja
Galaksija je zahvalna za amaterska promatranja jer se može lako uočiti njena struktura. Već se sa 200 mm teleskopom pod tamnim nebom može uočiti sjajna jezgra galaktike i prstenasta struktura oko nje. Vizualno, galaktika ima dimenzije od 2.5' x 2.5'.
Messier 96

**Messier 96** (M96 ili NGC 3368) je spiralna galaksija u zviježđu Lav, blizu M95. Otkrio ju je Pierre Méchain 20. ožujka 1781. godine, zajedno s M95. Charles Messier dodao ju je u katalog 4 dana kasnije.

## Svojstva
M96 je dominantna članica grupe galaktika Leo I. Grupa se sastoji od 8 do 24 galaktike na udaljenosti od 33 milijuna ly i podskup je veliko skupa Virgo, tj lokalnog Superskupa. 

M96 se nalazi na udaljenosti od 31 milijun godina svjetlosti. Njene prividne dimenzije su 7.8' x 5.2', a stvarne su 70,000 x 47,000 ly. Svojim dimenzijama je za trećinu manja od naše Mliječne staze. Na fotografijama duže ekspozicije moguće je pratiti izdanke spiralnih krakova do udaljenosti od 9' što znači da galaktika doseže 80,000 ly u dimenzijama. Prividni sjaj galaktike je + 9.3 magnitude, a stvarni sjaj - 21 magnitudu. Sjaj M96 je za oko 10% veći od sjaja naše galaksije.

Supernova SN 1998bu otkrivena je 1998. godine u ovoj galaksiji. Na vrhuncu supernova je dosegla prividni sjaj od + 11.8 magnituda ili 1/10 sjaja galaksije.

M96 je jedna od prvih galaktika kod kojih je otkrivena spiralna struktura. Strukturu galaktike je otkrio Lord Rosse 1850. godine koristeći svoj 180 cm teleskop.

## Amaterska promatranja
Za razliku od susjedne M95, M96 ne otkriva lagano svoju strukturu. U 200 mm pod tamnim nebom moguće je vidjeti umjereno sjajnu maglicu s izraženom jezgrom. Vizualni promjer galaktike u 200 mm teleskopu je 2'.
Messier 90

**Messier 90** (M90 ili NGC 4569) je spiralna galaksija u zviježđu Djevici. Otkrio ju je Charles Messier 18. ožujka 1781. godine. U istoj noći otkrio je još 6 galaktika i kuglasti skup M92.

## Svojstva
M90 je jedan od većih galaktika u skupu Virgo galaksija. Njene prividne dimenzije su 9.5' x 4.4', a udaljenost oko 59 milijuna ly. Njene stvarne dimenzije su 160,000 x 75,000 ly. 
M90 je "fosilna" galaksija. Unatoč tome što je spiralna galaktika u njoj se ne odvija proces formiranja novih zvijezda. M90 je zbog interakcija s ostalim galaksijama u skupu Virgo izgubila plin i prašinu potrebne za stvaranje zvijezda.

Spektar galaktike M90 pokazuje pomak prema plavom. To znači da nam galaktika prilazi i to velikom brzinom od 235&nbsp;km/s. Uzrok tome su opet interakcije s ostalim galaksijama u skupu Virgo.

## Amaterska promatranja
M90 je poprilično sjajna galaksija. Njen prividni sjaj je + 9.5 magnitude i zato ju je lako uočiti. U 200&nbsp;mm teleskopu moguće je vidjeti galaksiju kao veliku elipsastu mrlju s malenom i sjajnom jezgrom.

## Vanjske veze
Skica M90
Messier 91

**Messier 91** (M91 ili NGC 4548) je prečkasta spiralna galaksija u zviježđu Berenikina kosa. Galaksiju je najvjerojatnije otkrio Charles Messier 1781. Messier je opisao M91 ali je načinio pogrešku pri određivanju koordinata. William Herschel ju je samostalno otkrio 8. travnja 1784. godine.

## Svojstva
M91 je prečkasta spiralna galaksija. Nalazi se na udaljenosti od 63 milijuna godina svjetlosti i dio je skupa galaktika Virgo. Prividne dimenzije galaktike su 5.4' x 4.3' što u stvarnosti odgovara dimenzijama od 99,000 x 79,000 ly. Svojim dimenzijama M91 je tek neznatno manja od naše Mliječne staze. 
Galaksija se od nas udaljava brzinom od 400 km/s. Cijeli skup Virgo se od nas udaljava brzinom od 1,100 km/s što znači da se M91 kreće kroz skup Virgo prema nama brzinom od 700 km/s.

## Amaterska promatranja
M91 je jedna od najteže uočljivih objekata u Messierovom katalogu. Njen prividni sjaj je + 10.1 magnituda. Čak se i u 200 mm teleskopu vidi kao elipsasta mrlja bez detalja.
Cliff Palace

**Cliff Palace** predstavlja najveće naselje u stijeni u Sjevernoj Americi. Sagradili su je pripadnici drevnih Pueblo naroda na području današnjeg Nacionalnog parka Mesa Verde u jugozapadnom dijelu američke države Colorado, postojbini drevnih Puebla.

Cliff Palace sadrži 23 kivas—okruglih prostorija koje su se koristile za ceremonijalne svrhe. Jedna kiva, u središtu ruševina, se nalazi u središtu, a nema ni vrata ni prozore. Zidovi su na jednoj strani obojani jednom, a na drugoj drugom bojom. Arheolozi vjeruju kako je Cliff Palace sadržio dvije različite zajednice, te da je ova kiva imala svrhu njihove integracije.

Datiranje preko godova ukazuje kako se Cliff Palace gradio i dograđivao od oko 1190. do oko 1260. godine , iako je najveći dio građevine dovršen u rasponu od dvadeset godina. Cliff Palace je napušten 1300, a o razlozima za to se vode rasprave, pri čemu mnogi vjeruju kako je u pitanju niz mega-suša koje su trajno poremetile ishranu naselja (Prof. C Turney, Ice, Mud & Blood: Lessons of Climates Past; 2008).

## Izvori
* Chapen, Frederick H. *The Land of the Cliff-Dwellers.* Appalachian Mountain Club, W. B. Clarke and Co., Boston, 1892. Reprinted by the University of Arizona Press, with notes and forward by Robert H. Lister, 1988. .
* Noble, David Grant. "Ancient Ruins of the Southwest", pp. 36-43. Northland Publishing, Flagstaff, Arizona 1995. .
* Oppelt, Norman T. "Guide to Prehistoric Ruins of the Southwest", pp. 159-161. Pruett Publishing, Boulder, Colorado, 1989. .
* Turney, Chris. "Ice, Mud & Blood: Lessons of Climates Past", 2008

## Vanjske veze

* The Cliff Palace at the National Park Service web site
Messier 109

**Messier 109** (M109 ili NGC 3992) je spiralna galaksija u zviježđu Veliki medvjed. 

Otkrio ju je Pierre Méchain 1781. godine. Charles Messier dodao ga je u pripremnu verziju kataloga prije izdavanja kao 99. objekt. Spletom okolnosti M109 se nije našla u drugoj verziji tiskanog kataloga. U katalog je dodana tek 1953. godine zahvaljujući Owenu Gingerichu.

## Svojstva
M109 je prečkasta spiralna galaksija s oko 90,000 ly u promjeru. Sjaj galaktike je ravan sjaju naše Mliječne staze. 

1956. godine u galaktike je eksplodirala supernova SN 1956A, jedina dosad uočena u toj galaksiji. Sjaj supernove ja na maksimumu dosegao + 12.3 magnitude. 

M109 ima tri satelitske galaksije, UGC 6923, UGC 6940 i UGC 6969.

## Amaterska promatranja
U 200 mm teleskopu M109 nije osobito zanimljiva. Vidi se tek kao veoma tamna elipsasta mrlja.
Messier 108

**Messier 108** (M108 ili NGC 3556) je spiralna galaksija u zviježđu Veliki Medvjed. Galaksiju je otkrio Pierre Méchain 1781. godine, nekoliko dana nakon M97 i mjesec dana prije M109. Oba objekta je promatrao i Charles Messier kada je određivao položaj M97 ali navodno nije našao priliku da odredi položaj tih objekata. Messier je M108 zapisao kao 98. objekt kataloga u probnoj verziji kataloga. Messier je kasnije navodno odredio točan položaj tih objekata i rukom ih dodao u svoj primjerak kataloga. Objekt je konačno u Messierov katalog dodao Owen Gingerich 1953. godine.

## Svojstva
M108 nalazi se na udaljenosti od 46 milijuna ly. Njen promjer je oko 115,000 ly i oko 15% je veća od naše galaksije. Ukupni sjaj M108 ravan je ukupnom sjaju naše Mliječne staze.

Galaksija nam je okrenuta bridom pa je vidljiv disk prašine i plina. Zanimljivo je da galaktika nema nikakvo središnje ispupčenje niti jezgru. Sve što je vidljivo je disk prošaran plinom i prašinom s par H II regija i mladih otvorenih skupova.

SN1969B je dosad jedina supernova zabilježena u toj galaksiji. Dosegla je maksimalan sjaj od + 13.9 magnituda 23. siječnja 1969. godine.

## Amaterska promatranja
U 200&nbsp;mm teleskopu M108 je tamna galaksija, vidljiva samo skrenutim pogledom. Duga je oko 3' i široka oko 1'. U blizini jezgre nazire se slabašna zvijezda (koja pripada našoj galaksiji).

## Vanjske veze
Skica M108
Messier 107

**Messier 107** (M107 ili NGC 6171) je kuglasti skup u zviježđu Zmijonosac. Otkrio ga je Pierre Méchain 1782. godine i vjerojatno je zadnji objekt otkriven iz Messierova kataloga. Helen Sawyer Hogg dodala je M107 u katalog 1947. godine zajedno s M105 i M106. Postojale su naznake da je Pierre Méchain planirao M107 dodati u buduća izdanja kataloga.
Skup je samostalno ponovno otkrio William Herscel 1793. godine i prva je osoba koja ga je razlučila na zvijezde.

## Svojstva
M107 nalazi se na udaljenosti do 20,900 ly i ima promjer od 80 ly. Ukupni sjaj skupa je oko 400,000 puta veći od sjaja Sunca. Čini se da M107 sadrži neke tamne regije što je neobično za kuglasti skup. Skup je također među rjeđim kuglastim skupovima i klasificiran je kao tip X skup.

M107 nam prilazi brzinom od 147 km/s. Dosad je u njemu otkriveno 25 promjenjivih zvijezda.

## Amaterska promatranja
U 200mm teleskopu, M107 je samo tamna mrlja bez ikakvih detalja.
Messier 106

**Messier 106** (M106 ili NGC 4258) je prečkasta spiralna galaksija u zviježđu Lovački psi. Otkrio ju je Pierre Méchain 1781. godine ali je svoje otkriće objavio naknadno pa se objekt nije našao u drugom izdanju Messierova kataloga. Galaksiju je kasnije samostalno otkrio William Herschel 1788. godine i katalogizirao je H V.43.

## Svojstva
M106 se nalazi na udaljenosti od 23.7 milijuna ly i ima promjer od 120,000 ly. Njen sjaj nešto je veći od sjaj naše Mliječne staze. Galaksiju karakterizira izražena prečka s sjajnim središtem koji skriva supermasivnu crnu rupu. Crna rupa je trenutno aktivna i usisava materijal što uzrokuje emisiju X-zraka i neobične spektralne emisije. M106 je zato klasificirana kao aktivna galaksija tipa Sayfert II.

M106 ima maser uzrokovan vodenom parom koji je vidljiv na radiofrekvenciji od 22 GHz. Maser je dokaz postojanju gustih i toplih molekularnih oblaka.

## Amaterska promatranja
M106 je poprilično tamna galaktika zbog toga što je sjaj raspoređen na velikoj površini. U 200 mm teleskopu vidljiva je kao eliptični disk dug 5' i širok 3'.
Messier 99

**Messier 99** (M99 ili NGC 4254) je spiralna galaksija u zviježđu Berenikina kosa. Otkrio ju je Pierre Méchain 17. ožujka 1781. godine. Charles Messier unio je galaksiju u svoj katalog 13. travnja iste godine.

M99 je bila jedna od prvih galaktika kod koje je Lord Rosse uočio spiralnu strukturu 1850. godine.

## Svojstva
M99 nalazi se na udaljenosti od 60 milijuna ly. Prividni promjer galaktike je 5' što odgovara stvarnom promjeru od 88,000 ly. Galaksija je svojim dimenzijama oko 10% manja od naše Mliječne staze. 

Morfologija galaktike je uobičajena za spiralne galaksije. Jedini izuzetak je jedan spiralni krak koji je poprilično odvojen od ostalih. Uzrok toj posebnosti je tamna galaktika nazvana VIRGOHI21. VIRGOHI21 je golemi oblak vodika koji ne sadrži ni jednu zvijezdu. Galaksije M99 trenutno prolazi pokraj VIRGOHI21 i doživljava interakciju s njom. Nakon što se M99 udalji od VIRGOHI21 izdvojeni spiralni krak će se vratiti u normalan položaj.

## Amaterska promatranja
U amaterskom teleskopu od 200 mm M99 nije osobito impresivna galaksija. U takvom teleskopu moguće je uočiti oblik galaktike i sjajniju središnju regiju. Njen prividni sjaj je + 10.4 magnitude.
Messier 100

**Messier 100** (M100 ili NGC 4321) je spiralna galaksija u zviježđu Berenikina kosa. Otkrio ju je Pierre Méchain 15. ožujka 1781. godine. Svoje otkriće javio je prijatelju i suradniku Charlesu Messieru koji je galaksiju uvrstio kao stoti objekt svog kataloga 13. travnja 1781. godine.

Lord Rosse je 1850. godine u galaksiji otkrio spiralnu strukturu.

## Svojstva
M100 pripada skupu galaktika Virgo. S prividnim sjajom od + 9.40 magnituda, galaktika je jedna od najsjajnijih u skupu. Udaljenost M100 je oko 52.5 milijuna ly a prividni promjer 7.0'. Stvarni promjer galaktike je 107,000 ly i nešto je veći od naše Mliječne staze.
NGC 4323 je satelitska galaktika M100.

Galaksija se sastoji od dva izražena spiralna kraka koji su ispunjeni plavim zvijezdama, maglica i otvorenim skupovima. Osim ta dva gotovo simetrična spiralna kraka, galaktika posjeduje nekolicinu manje izraženih krakova. 

Do danas je otkriveno 5 supernova u galaksiji: SN 1910B, SN 1914A, SN 1959E, SN 1979C i SN 2006X.

## Amaterska promatranja
U 200 mm amaterskom teleskopu M100 je vidljiva kao veoma tamna mrlja s nešto svjetlijom jezgrom i poprilično velikim halo-om oko jezgre.
Messier 105

**Messier 105** (M105 ili NGC 3379) je eliptična galaksija u zviježđu Lav. Galaksiju je otkrio Pierre Méchain 1781. godine ali je tek 1783. godine objavio otkriće. Objekt je naknadno dodan u Messierov katalog.

## Svojstva
M105 je eliptična galaktika udaljene oko 32 milijuna ly od nas. Njen promjer je oko 50,000 ly ali stvarni promjer nije poznat jer ne znamo orijentaciju duže osi elipsoida galaksije. Galaksije ne posjeduje nikakve posebna svojstva, dapače, toliko je obična da služi kao standardni klasični primjer eliptične galaksije. Zbog svog pravilno raspoređenog površinskog sjaja postala je fotometrijski standard. Ukupni sjaj galaktike je ravan sjaju naše galaksije.

M105 je jedna od članica grupe galaktike Leo I, grupe galaktike koju još čine dominantna M96 i M95.

## Amaterska promatranja
M105 nije osobito zanimljiva galaktika za promatranje kao i većina eliptičnih galaksija. U 200&nbsp;mm teleskopu može se vidjeti kao jednolika mrlja kojoj pravilno opada sjaj prema rubovima.

## Vanjske veze
Skica M105
Messier 98

**Messier 98** (M98 ili NGC 4192) je spiralna galaksija u zviježđu Berenikina kosa. 
Otkrio ju je Pierre Méchain 15. ožujka 1781. godine.
Charles Messier je galaksiju dodao u katalog 13. travnja iste godine kao 98. objekt.

## Svojstva
M98 je pripadnica skupa Virgo unatoč tome što se ne nalazi u zviježđu Djevica.
Nalazi se na udaljenosti od 60 milijuna ly, kao i većina galaktika u skupu.
Njene prividne dimenzije od 9.4' x 2.3' odgovaraju stvarnim dimenzijama od 164,000 x 40,000 ly. M98 nam je okrenuta bokom i ona je zapravo svojim oblikom približno okrugla, a ne izduženi elipsoid kako je mi vidimo. Na rubu diska moguće je vidjeti plave regije, mjesta gdje se formiraju zvijezde i gdje se nalaze otvoreni skupovi s mladim, plavim zvijezdama.

M98 je jedna od rijetkih galaktika u skupu Virgo koja nam se približava. Zbog dinamike skupa njena brzina kroz prostor je oko 1,200 km/s. Galaksija zapravo propada kroz skup i nama se približava brzinom od 142 km/s.

## Amaterska promatranja
Prividni sjaj galaktike je + 10.10 magnituda. Galaksija slovi kao jedna od težih za promatranje iz Messierova kataloga. Kroz 200 mm teleskop galaktika je umjereno sjajna, vidljiva je kao duguljasta maglica sa izraženim središnjim zadebljanjem.
Messier 103

**Messier 103** (M103 ili NGC 581) je otvoreni skup u zviježđu Kasiopeji kojeg je otkrio Pierre Méchain 1781. godine.

## Svojstva
M103 je relativno rijedak otvoreni skup. Prema starijim procjenama sastoji se od 25 do 60 zvijezda a moderne procjene govore da skupu pripadaju 172 zvijezde. M103 je jedan od udaljenijih skupova iz Messierova kataloga. Nalazi se na udaljenosti od oko 8,500 ly. Udaljenost nije točno poznata i procjene se kreću od 8,000 do 9,200 ly.

M103 se proteže 15 ly u promjeru. Skup nam prilazi brzinom od 37&nbsp;km/s.

## Amaterska promatranja
M103 je lako pronaći dvogledom, nalazi se u blizini zvijezde Epsilon Kasiopeje. U dvogledu se skup vidi kao magličasti oblačak. Za uočavanje zvijezda potreban je manji teleskop. Teleskop će pokazati da je dominantna zvijezda u skupu Struve 131, dvostruka zvijezda koja ne pripada skupu već se nalazi u doglednici. U 200&nbsp;mm teleskopu vidljivo je oko 20 zvijezda.

## Vanjske veze
Skica skupa M103
Messier 104

**M104** (M104 ili NGC 4594) poznata još i kao **Galaksija Sombrero** je spiralna galaksija u zviježđu Djevica.

Galaksiju je otkrio Pierre Méchain 1781. godine nakon izdavanja knjige s Messierovim katalogom. Charles Messier je u osobnoj kopiji kataloga rukom zapisao podatke o još 5 otkrivenih objekata (kasnije prepoznatih kao M104 do M109). Otkriće M104 je objavljeno 1783. godine u knjizi *Berliner Astronomisches Jahrbuch*. William Herschel je samostalno otkrio galaksiju 1784. godine.

## Svojstva
M104 se nalazi na udaljenosti od 29.3 milijuna ly. Njene prividne dimenzije su 8.7' u dužinu i 3.5' u širinu. Stvarni promjer galaktike je 74,500 ly.

### Prsten prašine
Galaksija je poznata po svom obliku koji izgleda kao šešir Sombrero. Naime, ekvator galaktike M104 nagnut je 6° prema nama i zbog toga galaksiju gledamo skoro iz profila. Pruga prašine i plina koji presijeca disk galaktike je zapravo prsten plina i prašine koji okružuje jezgru. Prsten sadrži većinu molekularnog vodika u galaksiji i mjesto je gdje se formiraju nove zvijezde.

### Jezgra
Jezgra galaktike je klasificirana kao središnja regija niske ionizacije. Takve jezgre karakterizirane su optičkim spektrom koji otkriva ionizirani plin koji je zapravo samo slabo ioniziran (atomima nedostaje tek nekoliko elektrona). Izvor ionizacije u jezgri se još ne zna. Najčešći izvori ionizacije su mlade zvijezde ili aktivne galaktičke jezgre. Spektroskopska promatranja u IC dijelu spektra pokazala su da središte M104 nije ispunjeno mladim zvijezdama tako da je aktivna galaktička jezgra vjerojatan izvor ionizacije.

#### Središnja supermasivna crna rupa
Koristeći spektroskopske podatke s teleskopa CFHT i Hubble, astronomi su došli do zaključka da je u središtu M104 supermasivna crna rupa. Podaci dobiveni promatranjem brzine rotacije zvijezda blizu središta pokazali su da je masa središnje crne rupe oko milijardu puta veća od mase Sunca. Time je crna rupa u M104 postala jedna od najmasivnijih crnih rupa u obližnjim galaksijama.

### Kuglasti skupovi
M104 posjeduje relativno velik broj kuglastih skupova. Njihov broj je procijenjen na između 1,200 i 2,000. Odnos broja kuglastih skupova i sjaja galaktike je znatno veći nego u Mliječne staze ali je otprilike podjednak galaksijama s jednako velikim središnjim ispupčenjima.

## Amaterska promatranja
M104 je moguće lako uočiti u 100&nbsp;mm teleskopu pod razumno tamnim nebom. U 200&nbsp;mm teleskopu pruga prašine je vidljiva kao nagli prekid u sjaju galaksije. Pod veoma tamnim nebom 200&nbsp;mm teleskop će pokazati i južni, tamniji dio galaktike odvojen prugom prašine. Veći teleskopi će još jasnije pokazati prugu prašine i tamniji južni dio galaksije.

## Vanjske veze
Skica M104
Krstionica u Pisi

**Krstionica sv. Ivana** () je vjerska zgrada u italijanskom gradu Pisi. Izgradnja joj je počela godine 1152. na mjestu starije krstionice, a dovršena je godine 1363. Predstavlja drugu zgradu, po kronološkom redu, na Piazza dei Miracoli, kraj katedrale i znamenitog Krivog tornja.

Građevina je visoka 54,86 m, a promjer joj je 107,24&nbsp;m, te tako predstavlja najveću krstionicu u Italiji. Krstionica predstavlja prijelaz iz romaničkog u gotički arhitektonski stil. Sagrađena je od mramora.


Datoteka:Dome interior- Baptistry - Pisa 2014.JPG|Strop
Datoteka:Pisa.Baptistery.pulpit01.jpg|Propovjedaonica Nicola Pisano
Datoteka:Pisa.Baptistery.font01.jpg|Fontana koju je napravio Guido Bigarelli
Datoteka:Pisa.Baptistery.stained01.jpg|Vitraž
Datoteka:Pisa.Baptistery.tomb.jpg|Grobnica


## Literatura

* Rory Carroll: "Pisa Baptistery is giant musical instrument, computers show"
Bolnica Santa Maria della Scala

**Santa Maria della Scala** je bivša bolnica koja danas služi kao kompleks muzeja, a nalazi se u italijanskom gradu Sieni u regiji Toskani. Smještena je u neposrednoj blizini Gradske katedrale i predstavlja jednu od najstarijih evropskih bolnica.

Bolnicu su osnovali svećenici katedrale radi zbrinjavanja hodočasnika koji su putovali Viom Francigenom. U njoj su se također zbrinjavala napuštena djeca te siromasi. U 15. vijeku ju je preuzela gradska uprava, a financirali je najbogatiji građani. Tada je postala poznata i po nizu umjetničkih djela kojima je ukrašena. Srž joj je predstavljala crkva Santa Maria Annunziata koja datira od 13. vijeka.

## Vanjske veze

* Official website
Bolnica

**Bolnica** je ustanova za liječenje bolesnika. Zadaća je bolnice da prima bolesnike na liječenje i njegu; da stručno i statistički obrađuje svoj bolesnički materijal te da rezultate objavljuje službenim putem ili u stručnim i znanstvenim krugovima; da obrađuje medicinsku znanost i da odgaja liječnički podmladak i pomoćno zdravstveno osoblje.

## Vrste bolnica
### U prošlosti
*Hospitali* (lat. hospitalis "gostinjski") najprije su bile sobe ili prostori za goste odnosno strance, koji su se poslije koristili za liječenje gostiju, putnika i drugih.

*Lazareti* su isprva bili izolacijske bolnice ili skloništa, a dobili su ime po Hospitale Sancti Lazari u Rimu gdje su već u 7. stoljeću izolirali gubavce. 1374. određeno je u Mlecima da se na Otoku sv. Lazara postavi karantena protiv kuge, u kojoj su svi došljaci s Istoka morali proboraviti 40 dana (tal. quaranta "četrdeset", odatle "karantena"), da se očiste i liječnički pregledaju. Kasnije su se lazaretom nazivale uglavnom vojne bolničke ustanove te previjališta i zavojišta ranjenika.

### Danas
Bolnice su javne i privatne (lječilišta, sanatoriji itd.). 

Javne bolnice moraju primati bolesnike bez obzira na platežnu sposobnost. Po svom radu su opće i specijalističke. Opće bolnice liječe bolesnike svih vrsta bolesti, dok su specijalističke bolnice određene za liječenje posebnih vrsta oboljenja (umobolnice, rodilišta, bolnice za rak, zarazne bolesti itd.) ili posebnih bolesnika (npr. dječje bolnice).

*Opće bolnice* mogu biti uređene samo za najnužnije bolničko liječenje, a mogu imati i posebne odjele za stručno liječenje.
Messier 101

**Messier 101** (M101 ili NGC 5457) poznata pod nazivom **Vatreno kolo** je spiralna galaksija u zviježđu Veliki medvjed. Galaksiju je otkrio Pierre Méchain 27. ožujka 1781. godine. Svoje otkriće prijavio je kolegi i prijatelju Charlesu Messieru koji je galaksiju unio u svoj katalog kao 101. objekt.

1850. godine Lord Rosse je promatrajući galaksiju uočio spiralnu strukturu. Time je M101 postala jedna od prvih 14 galaktika kod kojih je otkrivena spiralna struktura.

## Svojstva
M101 je relativno bliska galaksija. Nalazi se na udaljenosti od 27 milijuna ly. Njen prividni promjer je tek nešto manji od Mjesečeva i iznosi 28'. Stvarni promjer galaktike je 220,000 ly, dvostruko veći od naše galaktike Mliječne staze. Prividni sjaj galaktike je + 7.9 magnituda što odgovara stvarnom sjaju od - 21.6 magnituda. Sjaj M101 je dvostruko veći od sjaja Mliječne staze.

Masa galaktike je nepoznata i procjene se kreću od 100 milijardi i 1 bilijun sunčevih masa.

### Spiralni krakovi
Spiralni krakovi M101 su veoma izraženi. Ispunjeni su otvorenim skupovima punih zvijezda plave boje. Na fotografijama je moguće uočiti preko 3,000 HII regija. HII regije su golemi oblaci vodika iz kojih će nastati zvijezde kad se jednom ti oblaci uruše. 

Spiralna struktura galaktike nije simetrična. Uzrok nesimetričnosti je sudar s drugom galaksijom koji se odigrao nedavno. Sudar je potaknuo HII regije na urušavanje što je povećalo količinu novonastalih zvijezda.

### Susjedne galaksija
M101 ima pet značajnijih galaktika u susjedstvu: NGC 5024, NGC 5474, NGC 5477, NGC 5585 i Holmberg IV. Sudar s jednom od tih galaktika možda je potaknuo ubrzano formiranje zvijezda u M101 i izobličio njenu spiralnu strukturu. Na M101 je utjecala i izobličila strukturu NGC 5475. Sve galaktike su članice M101 grupe.

## Amaterska promatranja
Unatoč velikom prividnom sjaju M101 je veoma zahtjevan objekt za promatranje. Njene velike prividne dimenzije uzrok su niskom površinskom sjaju što otežava uočavanje i promatranje galaktike u uvjetima loše prozirnosti i prisutnosti svjetlosnog zagađenja. S tamnih lokacija ako imamo dobru prozirnost moguće je već i 100 mm teleskopom uočiti središte galaksije. U većem teleskopu može se nazrijeti spiralna struktura galaksije. Kod velikih amaterskih teleskopa vidljivo je i nekoliko najsjajnijih HII regija u galaksiji.