Paranthropus boisei

***Paranthropus boisei*** ili ***Australopithecus boisei*** bio je rani hominin i opisan je kao najveći pripadnik roda *[[Paranthropus]]*. Živio je u Istočnoj Africi tokom epohe pleistocena od prije 2,3 do 1,2 miliona godina.

## Otkriće
Dobro očuvana lubanja (nazvana "Orašarko"), koju je prva otkrila antropologinja Mary Leakey 17. jula 1959. godine u jaruzi Olduvai (Tanzanija), stara je 1,75 miliona godina i imala je karakteristike koje se mogu naći kod robusnih australopitecina. Mary i njen muž Louis Leakey klasificirali su ga kao *Zinjanthropus boisei*, gdje je "*Zinj*" naziv srednjovjekovne istočnoafričke regije Zanj, a "*anthropus*" (gr. ανθρωπος, anthropos) "ljudsko biće"; te "*boisei*" za Charlesa Boisea, dobročinitelja tog antropološkog tima.

*Paranthropus boisei* (kako je ta vrsta kasnije kategorizirana) pokazala se kao pravo blago, naročito kada je sin spomenutih antropologa, Richard Leakey, ustvrdio da je to bila prva vrsta hominina koja je koristila kamene alate. Richard je 1969. u Koobi Fori blizu regije jezera Turkana u Keniji otkrio još jednu lubanju.

## Morfologija i tumačenje

 
Zapremina mozga dosta je malena, između 500 i 550&nbsp;cm³, ne mnogo veća u odnosu na one kod vrsta *[[Australopithecus afarensis]]* i *[[Australopithecus africanus]]* ili današnjih šimpanzi. Za razliku od *P. robustus*, *P. boisei* je imao mnogo kraći veliki otvor (*foramen magnum*). Uz to su varijacije u izgledu lubanja unutar vrste *P. boisei* neobično velike. Kod prosječnih odraslih mužjaka bile su veće nego kod ženki (spolni dimorfizam), kao što je bio slučaj sa gotovo svim vrstama australopitecina. Mužjaci su težili  oko 49&nbsp;kg i imali visinu od 1,37 metara, dok su ženke težile 34&nbsp;kg i imale visinu od 1,24 m.

Imao je lubanju visoko specijaliziranu za žvakanje tvrdih materijala i nekoliko osobina koje se mogu naći kod današnjih gorila. *P. boisei* je nastanjivao šumovite savanske predjele. Tu vrstu ponekada zovu "Orašarko" zato što je imao najveće i najravnije (pret)kutnjake i najdeblju zubnu gleđ od svih poznatih hominina.

*Paranthropus boisei* je imao velike žvakaće mišiće, zajedno sa velikom sagitalnom krijestom. Zbog činjenice da je njihovo lice tako široko, *P. boisei* je također imao ogromne obrazne zube, četiri puta veće od ljudskih. Mada su imali tako velike kutnjake i obrazne zube, prednji su im bili dosta manji od onih kod sličnih vrsta.

Neki tvrde da je kraniodentalna morfologija ovog taksona (veliki pretkutnjaci i kutnjaci, debela gleđ, robusna čeljust, sagitalna krijesta, široka obrazna regija) pokazatelj ishrane tvrdom ili žilavom hranom kao što su gomolj, orasi i sjemenje. Međutim, istraživanje mikroskopskih tragova trošenja kutnjaka kod *P. boisei* pronašlo je uzorak mnogo drukčiji od onog kod vrste *P. robustus* u Južnoafričkoj Republici, za koju se smatra da se hranila tvrdom hranom u vrijeme oskudice. Tako se pokazalo da je tvrda hrana rijetko bila dio njegove ishrane. Omjeri ugljikovih izotopa kod *P. boisei* ukazuju na to da je njegovom ishranom dominirala C4 vegetacija, za razliku od *P. robustus* u Južnoafričkoj Republici.

## Fosili

A. Amzaye je 1993. pronašao fosile *P. boisei* kod grada Konso u Etiopiji. Ta nepotpuna lubanja dobila je oznaku KGA10-525 i ima starost od 1,4 miliona godina. Najveći je ikada pronađeni primjerak lubanje *P. boisei*. Najstariji primjerak *P. boisei* pronađen je u Nacionalnom parku Omo (Etiopija) - star je 2,3 miliona godina i klasificiran je kao (L. 74a-21), dok je najmlađi primjerak iz jaruge Olduvai (OH 3 i OH 38), starosti 1,2 miliona godina.

### Ostali dobro očuvani primjerci
***[[OH 5]]** *Zinjanthropus*, "Zinj" ili "Orašarko" bio je prvi otkriveni primjerak *P. boisei*; pronašla ga je Mary Leakey u jaruzi Olduvai (Tanzanija), a pripadao je odraslom mužjaku (*circa* 1,75 mil. god.).
***[[KNM ER 406]]** je malena nepotpuna lubanja, koju su Richard Leakey i H. Mutua otkrili 1969. godine u Koobi Fori (Kenija); posjeduje velike obrazne kosti i ima zapreminu mozga od 510&nbsp;cm³ (*circa* 1,7 mil. god.).
***[[KNM WT 17400]]** je nepotpuna lubanja koja je po svojim karakteristikama slična primjerku KNM WT 17000 ("Crna lubanja") vrste *[[Paranthropus aethiopicus]]*; pronađena je u zapadnoj Turkani u Keniji (*circa* 1,7 mil. god.).

## Način života

### Ishrana
Ishrana bilo kojeg taksona odnosi se na različite vrste hrane i pića na koje se određeni organizam oslanja za pribavljanje hranjivih tvari. Gotovo svo istraživanje ishrane izumrlih hominina prije svega se fokusira na hranu koju konzumiraju, zato što im je za piće služila voda. Gotovo su svi primati i hominini bili generalisti, što znači da su jeli raznoliku hranu i da se nisu oslanjali na jedan specifičan izvor hrane.

Teorija sa kojom se većina slaže je da se *Paranthropus boisei* oslanjao na tvrdu hranu kao glavni izvor hranjivih tvari. Snažni mišići čeljusti smatraju se evolutivnom prilagodbom vrste *Paranthropus boisei* na prehranu orasima, sjemenkama i tvrdim voćem. Analiza kutnjaka pokazala je da tragovi trošenja zuba kod *Paranthropus boisei* ukazuju na konstantno žvakanje malenih, tvrdih vrsta hrane, kao što su orasi i sjemenje. Tehnikama datiranja ugljikom naučnici su uspjeli ustvrditi koju je hranu *Paranthropus boisei* jeo za života. Daljnji dokaz za prehranu voćem i orasima je klasifikacija *Paranthropusa boiseia* kao kozmopolitske vrste, što znači da bi njegova široka geografska rasprostranjenost rezultirala raznolikom prehranom.

Zajedno sa voćem i orasima, ustvrđeno je da je *Paranthropus boisei* jeo velike količine trave i šaši. Analizom stabilnih izotopa u fosilima *Paranthropusa boiseia* ustvrđeno je da je on jeo velike količine C4 biomase koja je postojala u njegovo vrijeme. Čak je ustvrđeno i da je *Paranthropus boisei* jeo veće količine biljnih tvari nego bilo koji drugi hominin. Jedno istraživanje došlo je na zaključak da se ishrana vrste *Paranthropus boisei* zapravo većinom sastojala od trave i šaši kao što je *Cyperus esculentus* i da je rijetko jeo voće i orahe.

### Ponašanje
Nakon što je uspio preživjeti dvije različite vrste ekoloških okolnosti, *P. boisei* je razvio raznolike strategije preživljavanja. Također je bitno naglasiti da je dodavanje lukovica u ishranu činilo vjerojatnijim za tu vrstu da unese neophodnu dnevnu količinu kalorija.

Podaci o ugljikovim izotopima kod *Paranthropus boisei* ukazuju na to da im se ishrana prije svega zasnivala na resursima C4, vjerovatno travama i šaši. Podaci također ukazuju na to da je ta ishrana centrirana oko resursa C4 bila zastupljena dugo vremena i na velikim geografskim prostranstvima.

Također daljnje opovrgavaju razne teorije o uzorcima ishrane kod *Paranthropus boisei*; uzorak ishrane kod *Paranthropus boisei* nije bio sličan onom kod afričkih čovjekolikih majmuna, te se nije fokusirao na orahe i tvrdo voće.

Na osnovu podataka o ugljikovim izotopima i mikroskopskim tragovima trošenja zuba vjerovatno je da su *Paranthropusi* u istočnoj Africi i južnoj Africi imali različitu ishranu.

### Zubi
*Paranthropus boisei* je poznat po velikim i glatkim obraznim zubima sa debelom gleđi. Uzorak trošenja zuba na mikroskopskom nivou kod jedinstvenih i čvrstih zuba *P. boisei* naveo je mnoge na uvjerenje da se njegova ishrana sastojala od čvrste hrane; zbog toga je *P. boisei* dobio nadimak "Orašarko". Neke analize pokazuju samo laku istrošenost zuba, sa finim linearnim grebenima i udubljenjima. *P. boisei* se smatra jednim od najvećih konzumenata tvrde hrane. Deblja gleđ jedna je od glavnih osobina u evoluciji hominina. Postoji mogućnost da postoji veza između debljine gleđi i prilagodbi ishrani određenim vrstama hrane.

Mikroskopski tragovi trošenja zuba kod *P. boisei* istražuju se od 1980-ih, zato što je ishrana tih hominina nepoznata. Kada istražuju istrošenost, naučnici su u stanju istražiti uzorke na zubima, pomoću čega ustvrđuju u koju prehrambenu klasu taj hominin spada. Kada je *P. boisei* umro, uzorak od nekoliko prethodnih obroka stvrdnuo bi se u gleđ, omogućivši naučnicima da vide šta je jeo.

## Reference

## Vanjske veze

*Archaeology Info 
*MNSU 
*Paranthropus boisei - Human Origins Program Institucije The Smithsonian
**[http://spot.colorado.edu/~am/HominoidDescribe.pdf Prva lubanja vrste Australopithecus boisei]*, Gen Suwa et al., *pisma prirodi*, *Nature*, Vol. 389, 2. oktobar 1997.
*Američki prirodoslovni muzej, ilustracija vrste ''P. boisei'', paleoumjetnik Jay Matternes