Stjepan Miletić

**Stjepan Miletić** (Zagreb, 24. ožujka 1868. - München, 8. rujna 1908.), hrvatski kazališni intendant, redatelj, kazališni kritičar i književnik.

## Biografija
Stjepan Miletić mlađi rodio se u Zagrebu 1868. godine u plemićkoj obitelji Stjepana Miletića. Studirao je filozofiju u Beču a tu je i doktorirao. Od mladih dana piše kazališne i književne prikaze te kazališne komade koji su izvođeni na zagrebačkoj pozornici. Preuzevši upravu HNK u Zagrebu, 11. veljače 1894. godine, proveo je niz administrativnih, tehničkih i umjetničkih reformi: uveo funkciju intendanta, uveo električnu rasvjetu, obnovio Operu, osnovao prvu glumačku školu u Hrvatskoj. U svojoj drugoj sezoni intendanta HNK preselio je, 14. listopada 1895. godine, kazalište u novu zgradu. Vodio je HNK samo četiri sezone ali je ostavio neizbrisiv trag u životu kazališta. Bio je imućan i na kazalište je potrošio velike svote novca, ali mu je to isto omogućilo samostalnost u provođenju kazališne politike te nije bio ovisan o državnim dotacijama. Svoj rad na usavršavanju jezika te modernizaciji stila i poboljšanju repertoara zagrebačkog teatra prikazao je u memoarskoj ali i analitičkoj knjizi *Hrvatsko glumište* iz 1904. godine. Autor je nekoliko drama i libreta. S pravom nosi titulu *utemeljitelja hrvatskog glumišta*. Bio je starješina *Saveza hrvatskih sokolskih društava*. Zagrebu je poklonio Preradovićev spomenik. Njegov sin Oktavijan Miletić bio je pionir i doajen hrvatske (i jugoslavenske) kinematografije te vrsni snimatelj koji je režirao prvi hrvatski zvučni film *[[Lisinski (1944)|Lisinski]]*.

Umro je u Münchenu 8. rujna 1908. godine a tijelo mu je preneseno i sahranjeno na Mirogoju 13. rujna 1908. godine.

## Književno stvaralaštvo
Pisao je kazališne komade različitih žanrova i utjecaja kao što su: komedije, tragedije, lakrdije. Također pisao je i refleksivnu liriku i drame. Sveukupno je napiasao četiri drame: *Grof Paližna* i *Boleslav* te samo dvije iz zamišljene pentologije o hrvatskim kraljevima, *Tomislav* i *Pribina*.

## Djela
* *Iz raznih novina: probrani sastavci o kazalištu, umjetnosti i književnosti*, knj. I., Zagreb, 1887., knj. II., Zagreb, 1909.
* *Diletanti: lakrdija u jednom činu*, Zagreb, 1887.
* *Zaboravljeni ljudi: dramatična pjesan. Spjevao Stj. pl. Miletić*, Zagreb, 1891. 
* *Grof Paližna: drama u pet činova*, Zagreb, 1892., (češko izd. *Hrabě Paližna: drama o pěti jednáních. Z charvátského jazyka přeložil a upravil Josef Záruba*, Prag, 1907.)
* *Die Ästhetische Form des abschliessenden ausgleiches in den Shakespeare'schen Dramen / von Stephan von Miletich*, Zagreb, 1892. 
* *Boleslav: tragedija u pet činova*, Zagreb, 1894.
* *Slava umjetnosti: scenski prolog u 3 slike*, Zagreb, 1895. 
* *Grobne pjesme. Spjevao Stjepan pl. Miletić*, Zagreb, 1889. 
* *Kraljev hir: komična opera u 1 činu. Napisali [[August Harambašić]] i Stjepan Miletić [glasbu skladao [[Ivan Zajc|Ivan pl. Zajc]]], Zagreb, 1889.
* *Hrvatski kraljevi (924.-1102.). Pentologija*, Zagreb, 1901.
* *Hrvatsko glumište: (1894-1899): dramaturški zapisci*, I-II, Zagreb, 1904.
* *Stjepan Miletić, Preporod hrvatske književnosti - Opis Bukovčevog zastora u hrv. zemalj. kazalištu*, Zagreb, 1904.

=== Posmrtno ===
* *Hrvatsko glumište/ Stjepan Miletić*, (priredio [[Nikola Batušić]]), Zagreb, 1978. 
* *Stjepan Miletić, Preporod hrvatske književnosti - Opis Bukovčevog zastora u hrv. zemalj. kazalištu*, (pretisak izdanja iz 1904.), Zagreb, 1990. 
* *Marijan Derenčin: Ladanjska opozicija, Stjepan Miletić: Izabrana djela, Julije Rorauer: Izabrana djela'', (izabrana djela u sklopu biblioteke Stoljeća hrvatske književnosti, priredili Nikola Batušić i Nedjeljko Fabrio), Zagreb, 2010.

## Izvori