Tang Zakonik

***Tang Zakonik*** () je bio krivični zakonik koji je utemeljen i korišten tijekom vladavine Dinastije Tang u Kini. Nadopunjen građanskim statutima i odredbama postao je osnova kasnijih dinastičkih zakonika, ne samo u Kini, nego i u ostatku istočne Azije. Zakonik je bio mješavina legalističkog i konfucističkog poimanja zakona. Sastoji se od 12 dijelova koji sadrže sveukupno više od 500 članaka. Napravljen je 624. godine, te je mjenjan 627. i 637. godine, te poboljšan komentarom (*Tánglǜ shūyì* 唐律疏議) 653. godine. Tang Zakonik se smatra jednim od najvećih dostignuća tradicionalnog kineskog zakona, te je ujedno i najstariji kineski zakonik koji je u potpunosti očuvan do današnjih dana.

## Porijeklo i kontekst
Tang Zakonik ima svoju osnovu u starijem zakoniku sjeverne dinastije Zhou iz 564., a koji je i sam pisan po uzoru na ranije zakonike Cao-Weia i Zapadnog Jina (268.). S ciljem ublažavanja prijašnjih zakona i smanjenja fizičkih kazni (poput raznih sakaćenja) i da bi se održala državna vlast u novozaposjednutim Tang teriorijima napisan je 624. godine na zahtijev Cara Gaozua od Tanga. Nakon revizija 627. i 637. godine tijekom vladavine Cara Taizonga, zakonik je nadopunjen komentarima 653. godine pod vladavinom cara Gaozonga.

## Organizacija i sistem kazni

Francuski historičar i sinolog Jacques Gernet je nazvao Tang Zakonik "ahvalevrijednim djelom pesprijekorne logike unatoč svojoj veličini i složenosti." Sadrži više od 500 članaka podjeljenih u dvanaest dijelova (vidi tablicu na desnoj strani).

Kazna za neki prekršaj se određivala u skladu s dva čimbenika 
* **Prekršaju** : Tang Zakonik je jasno određivao kaznu za svaki prekršaj.
* **Relativna pozicija** : Za rođake se ova pozicija određivala po vrsti i trajanju žaljenja koje je ovisilo o blizini srodstva. Odnosi izvan obitelji si bili uređeni prema društvenoj ljestvici na vrhu koje je bio car. Na ovoj ljestvici službenici su bili na višoj stepenici od običnih ljudi, koji su pak bili na višoj stepenici od sluga. Na primjer, rob koji načini prekršaj protiv svog gospodara će biti teže kažnjen nego da je običan čovjek učinio to isto kazneno djelo. Isti prekršaj, kad bi ga gospodar učinio robu, bi rezultirao u *manjoj* kazni nego da je isti zločin napravio običan čovjek.

Mjesni sudac je služio kao ispitivač i ponekad istražitelj, ali njegov najvažniji posao u pravnim stvarima je bio da odredi pravilnu kaznu za počinjeni prekršaj: morao je identeficirati prirodu prekršaja prema definicijama u zakoniku i povećati ili smanjiti navedenu kaznu u ovinosti od društvenog položaja prekršitelja i žrtve.

Kazne za prekršaje (ovisno o društvenom položaju) su sezale od bičevanja ratanom i bastinado s bambusovim štapom, preko prisilnog rada, progona s prisilnim radom do smrtne kazne gušenjem (garote) ili odrubljivanja glave.

## Izvori


## Bibliografija
* Gernet, Jacques (1996). ''Historija Kineske Civilizacije''. Drugo izdanje. Cambridge, Engleska: Cambridge University Press. 801 pages. , 9780521497817. Orginalno objavljena na francuskom kao *Le monde chinois*.
* Johnson, Wallace, prijev., Tang Zakonik: Prvi Dio: Osnovni Principi. Princeton: Princeton University Press, 1979.
Kategorija Zakoni