Beril

**Beril** je mineral, berilijsko-aluminijski ciklosilikat s kemijskom formulom Be3Al2[Si6O18]. Heksagonalni kristali berila veličinom mogu biti vrlo malih dimenzija pa sve do nekoliko metara. Beril ima školjkast lom, tvrdoća mu je 7.5-8, a specifična gustoća 2.63-2.80. Ima staklast sjaj i može biti proziran do poluproziran. Kalavost mu je slaba po baznom pinakoidu, a habitus mu je u obliku diheksagonske bipiramide. Čisti beril je bezbojan, ali vrlo često u sebi sadrži primjese pa su prisutni raznobojni varijeteti - bijeli, zeleni, plavi, žuti, crveni. 

Struktura mu se sastoji od međusobno povezanih šesteročlanih prstenova [Si6O18], koji su poredani jedni iznad drugih. Između tih prstenova nalaze se kanali u koje mogu ući kationi poput Na, K, Li, Cs, Ca, itd. ili čak molekula vode. Te strukturne primjese u kanalima određuju boju berila.

Primjerci iz Brazila pokazuju asterizam.

Danas je berile lako sintetski proizvesti, uz pomoć desetak različitih metoda.

## Porijeklo imena
Ime mu dolazi od grčke riječi *beryllos*, što znači *plavozelen* ili *morska voda*.

## Varijeteti
Varijeteti berila cijenjeni su kao drago kamenje, još od prethistorijskog doba. I u Bibliji je prepoznata njegova ljepota, pa tako Ezekiel (1:16) opisuje kotače Božjeg trona i uspoređuje ih sa sjajem berila. 

Zeleni beril zovemo **smaragd**, a zelena boja mu je od kroma koji je ušao u kanale između [Si6O18]-prstenova (još uvijek se raspravalja o ulozi vanadija u njima). Ima ga na Uralu kod Jekaterinburga i kod Nevčinska, Rusija, u Kolumbiji (Muso i Chivor). 

Crveni je **biksbit** ili *crveni smaragd*, plavi beril je **akvamarin** , ružičasti je **vorobjevit, nazvan kasnije **morganit**, bijeli/bezbojni je **goshenit**, a žutozeleni **heliodor** (ima primjese željeza u kanalićima). **Zlatni beril*' je žarkožute boje.

*Trapiche smaragdi* su berili koji pokazuju sektorski rast kao rezultat uklapanja [[albit]]a u berilu za vrijeme usporednog rasta.

== Ležišta ==
Beril se većinom nalazi u [[granit]]nim [[pegmatiti]]ma, granitima i [[grajzen]]ima, ali također ga ima i u [[tinjci|tinjčevim]] [[škriljavci]]ma na Uralu i često je u zajednici s [[kalaj|kositrenim]] i [[volfram]]skim [[ruda]]ma. Ima ga u [[Austrija|Austriji]], [[Nemačka|Njemačkoj]] i [[Irska|Irskoj]]. Također se pojavljuje i na [[Madagaskar]]u (pogotovo *morganit*).

Najpoznatiji izvor *smaragda* na svijetu jesu Muso i Chivor, (Boyacá, [[Kolumbija]]), gdje se pojavljuju u [[vapnenac|vapnencima]]. Smaragda također ima u [[Transvaal]]u ([[Južna Afrika|JAR]]), [[Minas Gerais]]u (Brazil) te blizu [[Mursinka|Mursinke]] na [[Ural]]u. U [[Sjedinjene Američke Države|SAD]]-u ga ima u [[Sjeverna Karolina|Sjevernoj Karolini]]. Pegmatiti iz [[Nova Engleska|Nove Engleske]] proizveli su neke od najvećih kristala berila, uključujući i masivne kristale dimenzija 5.5 m x 1.2 m, teške skoro 18 tona! Ostale lokacije uključuju još [[Južna Dakota|Južnu Dakotu]], [[Colorado]], [[Utah]], [[Idaho]] i [[Kalifornija|Kaliforniju]].

*Akvamarinska* ležišta: Madagaskar, [[Uganda]], [[Zimbabve]], [[Egipat]], [[Pakistan]] (druze), [[Afganistan]], otok [[Elba (otok)|Elba]] u [[Italija|Italiji]].

Berila također ima na [[Moslavačka gora|Moslavačkog gori]] te na [[Motajica|Motajici]] ([[Bosna i Hercegovina|BiH]])

== Uporaba ==
Osim za nakit i ukrase, berili se koriste kao ruda [[berilijum|berilija]], metala koji se zbog svoje izuzetno male gustoće (*G*. 1,64) sve više rabi u proizvodnji slitina i u novim tehnologijama . [[Druidi]] su berile koristili kao medij za proricanje, a [[Škoti]] su ovaj mineral zvali *kamenom moći''. Najranije kristalne kugle bile su napavljene upravo od berila, a kasnije je beril zamijenjen prozirnim kvarcom.

## Vanjske veze

* Pmf.unsa.ba - Beril
* Pmf.unsa.ba - model