Rimski spomenici u Orangeu

**Rimski spomenici u [[Orange, Francuska|Orangeu]]** u dolini Rone (južna Francuska) su prije svega rimsko kazalište s okolicom i slavoluk antičkog rimskog grada Arauzija (*Colonia Julia Secundanorum Arausio*), osnovanog 40. pr. Kr., koji su upisani na UNESCOv popis mjesta svjetske baštine u Europi 1981. godine . 

## Rimsko kazalište
***Rimsko kazalište u Orangeu*** (*[[w:Théâtre antique d'Orange|fr:Théâtre antique d'Orange]]*) je jedno od najbolje očuvanih od svih antičkih rimskih kazališta, koje je danas u općinskom vlasništvu i mjesto ljetnjeg opernog festivala *Chorégies d'Orange*. Nalazi se u Orangeu, antičkoj koloniji *Arausio*, a izgrađeno je u 1. stoljeću.

Kazalište je igralo važnu ulogu u životu građana, ne samo kao mjesto zabave, nego i kao način širenja rimske kulture u kolonijama, ali i način svraćanja pozornosti s političkih aktivnosti. Zato je ulaz bio besplatan svima. Mimika, pantomima, čitanje poezije i i *“attelana”* (oblik farse poput *[[Commedia dell’Arte]]*) su bili glavni oblici zabave, a u nekom obliku su sačuvani do današnjih dana. Običan puk je osobito uživao u predstavama sa specijalnim efektima, za što je bila potrebna složena kazališna mašinerija.

Kako je opadala moć Carstva u 4. stoljeću, kršćanstvo je već postalo službenom vjerom i kazalište je zatvoreno 391. godine jer ga je Crkva doživljavala kao mjesto neciviliziranih spektakala. Dugo je kazalište bilo potpuno napušteno, opljačkano od strane Vizigota i rabljeno kao obrambena postaja u srednjem vijeku. Tijekom vjerskih ratova u 16. stoljeću (Tridesetogodišnji rat) bilo je izbjegličkim kampom (zbjegom).


file:Teatro romano de Orange.jpg|Panorama kazališta
file:Orange Roemisches Theater.jpg|Pogled na scenu i sjedališta
file:967 ORG2006.jpg|Operna predstava *Les Chorégies*
file:969 ORG3002.JPG|Friz kentaura
file:Le_théâtre_Antique_d'orange_2007.jpg|Novi natkrov scene


## Slavoluk
***Monumentalni slavoluk u Orangeu*** (francuski, *[[w:Arc de triomphe d'Orange|Arc de triomphe d'Orange]]*) je rimski slavoluk za kojega se vjeruje kako je izgrađen za cara Augusta, o čemu govori i natpis na slavoluku

Izgrađen je na bivšoj cesti (Via Agrippa) u slavu veterana galskih ratova i II. Augustove legije, no kasnije ga je obnovio car Tiberije u slavu pobjeda Germanicusa nad germanskim plemenima u rajnskoj oblasti. Luk sadrži natpis posvećen caru Tiberiju iz 27. godine.

Luk je izgrađen od velikih blokova vapnenca bez veziva s tri luka od kojih je središnji viši. Cijela građevina je duga 19,57 metara, široka 8,40 i visoka 19,21 m. Na svakoj fasadi se nalaze četiri korintska polustupa. Ovaj luk je najstariji primjer ovakve gradnje koje je kasnije kopirana na slavoluku Septimija Severa i Konstantinovom slavoluku.

Na sjevernom (vanjskom) pročelju, arhitrav i vijenac su uvućeni kako bi se umetnuo brončani natpis koji je danas izgubljen. Luk je ukrašen različitim reljefima vojnih motiva, uključujući pomorske bitke, ratnim plijenom i Rimljana u boju protiv Germana i Gala. Prepoznatljiv je pješak koji nosi štit II. Augustove legije na sjevernom reljefu.

Luk je u srednjem vijeku korišten kao utvrđena sjeverna vrata grada.. Arhitekt Augustin Caristie je proučavao slavoluk i pokrenuo je restauraciju 1850ih.

## Povezano
* Rimsko Carstvo
* Umjetnost starog Rima

## Napomene

## Vanjske veze

* Službene stranice spomenika grada Orangea 
* Stranice festivala