Prva konferencija Pokreta nesvrstanih

**Prva konferencija [[Pokret nesvrstanih|Pokreta nesvrstanih]]** (takođe poznatih i kao "neangažovane" ili "vanblokovske" zemlje) održana je od 1. do 6. septembra 1961. godine u Beogradu, tada glavnom gradu Federativne Narodne Republike Jugoslavije. Cilj konferencije je bila "razmena gledišta o međunarodnim problemima u cilju efikasnijeg doprinosa miru i bezbednosti u svetu i miroljubivoj saradnji među narodima". Događaj je kolokvijalno poznat i kao Jalta trećeg sveta.

## Pozadina
Bandunška konferencija aprila 1955. je bila prva velika afro-azijska konferencija. Održana je u indonežanskom gradu Bandung uz učešće 29 zemalja Afrike i Azije, uglavnom tek osamostaljenih. Ciljevi konferencije su bili unapređenje afro-azijske ekonomske i kulturne saradnje i protivljenje kolonijalizmu ili neokolonijalizmu od bilo koje supersile (SAD ili SSSR). Iako se Bandunškoj konferenciji često pripisuje uloga začetnika Pokreta nesvrstanih (čak i eksplicitno na konferenciji 1992. u Indoneziji), dve su se inicijative u početku razvijale paralelno, zagovarale različite pristupe i strategije (regionalni bi- ili tri-kontinentalni nasuprot univerzalnom) pa su čak pred konferenciju u Kairu 1964. godine bile u otvorenoj konkurenciji.

Nakon Bandunške konferencije 1955. godine, sledećeg jula 1956. na Brionima su se sastali Tito, Naser i Nehru i u izjavi povodom sastanka potvrdili 10 principa usvojenih na Bandunškoj konferenciji i uočili da "sukobi i zategnutost koji postoje danas u svetu dovode do straha i strepnje i u sadašnje vreme i u odnosu na budućnost". Za ovaj "strah" (koji ometa "uspostavljanje čvrste osnove za mir") je rečeno da "podela današnjeg sveta u moćne blokove zemalja ima tendenciju" da ga učini trajnim.

## Deklaracija
U Deklaraciji konferencije, okupljene zemlje su "odlučno odbacile... tezu da je rat, a i 'hladni rat' neizbežan.". Odgovornost za "periodično zaoštravanje međunarodnih odnosa" je viđena u "postojećim vojnim blokovima" (v. NATO i Varšavski pakt). Nesvrstane zemlje su smatrale da su načela miroljubive koegzistencije jedina alternativa hladnom ratu.

## Spisak učesnika

Na konferenciji je učestvovalo 25 zemalja predstavljenih šefovima država, vlada ili ministrima ino. poslova. Tri zemlje su imale status posmatrača (Bolivija, Brazil, Ekvador).

Spisak zemalja članica pokreta sa predstavnicima na Konferenciji:

* Avganistan - Mohammed Daoud Khan, predsednik vlade
* Alžir - Benyoucef Benkhedda, predsednik privremene vlade 
* Burma - U Nu, predsednik vlade
* Cejlon - Sirimavo Bandaranaike, predsednica vlade
* Etiopija - Haile Selasije, car
* Gana - Kwame Nkrumah, predsednik republike 
* Gvineja - Louis Lansana Beavogui, ministar ino. poslova
* Indija - Džavaharlal Nehru, predsednik vlade
* Indonezija - Sukarno, predsednik republike
* Irak - Hashim Jawad, ministar ino. poslova
* Jemen - Sejful Islam al Hasan, princ 
* Jugoslavija - Josip Broz Tito, predsednik republike
* Kambodža - Norodom Sihanouk, šef države 
* Kipar - Makarios III, predsednik republike
* Kongo - ?
* Kuba - Osvaldo Dorticós Torrado, predsednik republike 
* Liban - Saeb Salam, predsednik vlade
* Maroko - Hasan II, kralj
* Mali - Modibo Keïta, predsednik republike 
* Nepal - Mahendra, kralj
* Saudijska Arabija - Ibrahim bin Abdullah Al Suwaiyel, ministar ino. poslova
* Somalija - Aden Abdullah Osman Daar, predsednik republike 
* Sudan - Ibrahim Abboud, predsednik Vrhovnog saveta 
* Tunis - Habib Bourguiba, predsednik republike 
* Ujedinjena Arapska Republika - Gamal Abdel Nasser, predsednik republike

## Povezano
* Pokret nesvrstanih
* Treći svijet
* Hladni rat

## Reference

## Vanjske veze
* Beogradska konferencija neangažovanih. Nesvrstanost, Jugoslavija 1918-88, Tematska zbirka dokumenata, B. Petranović, M. Zečević