Andrija Maurović

**Andrija Maurović** (Muo u Boki kotorskoj, 29. 3., 1901. – Zagreb, 2. 9. 1981.) bio je hrvatski i jugoslovenski likovni umjetnik, najpoznatiji kao crtač stripova. Često ga se naziva ocem hrvatskog, ali i jugoslovenskog stripa.

## Biografija
Andrija Maurović, rođen je 29. marta 1901. godine u malom mestu Muo, kraj Kotora, kao sedmo dete Bokeljke i Slovenca, apotekarskog službenika austro-ugarske vojske. Nakon kratkotrajnog boravka u Krakovu, u Poljskoj, porodica Maurović se preselila u Dubrovnik, gde je Andrija proveo dane dečaštva i mladosti. Bio je slab đak, ali je od najranije mladosti pokazivao talenat za crtanje. U jesen 1920. godine prvi put odlazi u Zagreb u nameri da studira slikarstvo, ali se zbog besparice vraća kući.

### Mladost i studije
Kao osamnaestogodišnjak, 1919. godine, na jednoj zajedničkoj izložbi je u Dubrovniku izložio svoje prve radove. O uspehu tog prvog izlaganja nema nikakvih podataka, ali već sledeće 1920. godine Maurović ponovo izlaže i to 32 slike u tehnikama akvarela, ulja, pastela i ugljena.

*"Fali mu još dosta toga - osobito u tehnici; boje mu nemaju svježinu i prelazi su tvrdi ali se sve to dade postići školom i vježbanjem. Maurović je sada u 8. razredu gimnazije. Ovako mlad nas je začudio svojom prvom izložbom"* - pisala je tadašnja kritika.

Kraće vreme (1921./1922) bavio se glumom u sarajevskom pozorištu, a glumio je i u nekoliko nemih filmova. Pokazalo se kasnije da je ovo kratko filmsko iskustvo uveliko odredilo njegov način kadriranja stripova i ilustracija.

Nakon odsluženja vojnog roka u Nišu, po drugi put odlazi u Zagreb kako bi otpočeo sa studiranjem na "Kraljevskoj akademiji za umjetnost i obrt", što je bio tadašnji naziv za Akademiju likovnih umetnosti. Upisao se u klasu Ferde Kovačevića.

Ovoga puta Finansijski problemi su manji jer ga je pripomogla dubrovačka opština. Ipak Maurović je zarađivao za život izradom ilustracija za plakate, časopise i knjige. U to vreme pravila Akademije zabranjivala su studentima takav rad, pa Maurović ubrzo prekida studije. U arhivi Akademije nisu pronađeni dokumenti na osnovu kojih bi se moglo utvrditi da je došlo do sukoba sa upravom i da je Maurović isključen sa Akademije.

### Početak karijere
Nakon prekida školovanja u potpunosti se posvećuje ilustratorskom radu. Povremeno objavljuje karikature u dubrovačkom "Ježu". Među sačuvanim brojevima "Ježa" prvi Maurovićev crtež naslovljen je Madam Pompadur i taj crtež možemo smatrati njegovim najranijim sačuvanim crtežom ("Jež", Dubrovnik 1921., br. 4 od 1.5.1921).

Od 1925. godine povremeno sarađuje i sa tada najznačajnijim humorističko-satiričnim časopisom u Hrvatskoj "Koprive", a od 1928. dobija poverenje da radi naslovnice i zadnje strane za taj časopis i pokoji crtež unutar broja. Tokom 1930. godine većinu naslovnica je uradio Maurović što govori da je stekao ugled i status među ilustratorima i karikaturistima. Sarađivao je sa velikim brojem novina i časopisa među kojima su "Jutarnji list", "Novosti", "Koprive", "Ženski svet" i "Kulisa".

### Zlatno doba: 1935—1941
Uvozni strip, pretežno američki, sredinom tridesetih godina počeo je da osvaja čitaoce, pa su urednici zagrebačkih "Novosti" odlučili da otpočnu sa objavljivanjem domaćeg stripa, a taj veliki posao su poverili Andriji Mauroviću. Svoj prvi strip "Vjerenica mača", prema delu francuskog pisca Paula Fevala, *"Novosti"* su počele objavljivati 2. maja 1935. godine. Reprint ovog Maurovićevog prvenca, u okviru biblioteke "Velikani hrvatskog stripa", objavio je Osiječki "Format" 2006. godine.

Posle "Verenice mača", prvog "romana u slikama", usledila su dva naučno-fantastična stripa, "Podzemna carica" i "Ljubavnica s Marsa", a onda su se kao na pokretnoj traci počeli ređati stripovi: "Plen demona džungle", "Razbojnikova verenica", "Krvolok od Tanipura", "Ognjem i mačem", "Zlatarevo zlato" i mnogi drugi. Veliku slavu je stekao sa svoja prva dva vestern-stripa "Trojica u mraku" i "Sedma žrtva" za kojima slede "Gospodar Zlatnih bregova", "Poslednja pustolovina Starog Mačka", "Sablast zelenih močvara"...

Strip junaci naprečac osvajaju publiku širom zemlje, a svom tvorcu donose ogromnu slavu - i isto toliko novca.

"Zarađivao sam po sedamdeset-osamdeset hiljada tadašnjih dinara mesečno, a za taj novac je kuća mogla da se kupi". - rekao je Andrija Maurović. "Ali, kako je dolazilo, tako je i odlazilo: piće, žene, lumpovanje, četa prijatelja koji se za tren okupe oko čoveka punog para; koliko god da ih ima, nikad dovoljno, i ništa mi od sveta toga nije ostalo..."

Svoj stvaralački vrhunac Maurović je imao između 1935. i 1941. godine. U drugoj polovini pedestih godina (1956-60) nije objavio nijedan strip pokušavajući da se vrati na puteve čistog slikarstva. Često je govorio da ga slikarstvo odmara, a da je strip upropastio njegov život. U periodu 1970-76 takođe se uzdržava od crtanja stripova. U 1976. objavljuje svoj poslednji strip "Povratak Starog Mačka".

### Drugi svetski rat

Nakon okupacije Jugoslavije, Maurović surađuje s pokretom otpora od 1941. godine, te je zatvaran 1941. i 1943. Prvih godina rata (1941-43.) Maurović nije crtao stripove, ali je tokom 1943. i 1944. za "Zabavnik" nacrtao sledeće stripove: Grob u prašumi, Seoba Hrvata, Knez Radoslav, Tomislav, Zlatni otok i Ahuramazda na Nilu.

U partizane odlazi 1944. godine. Prvo je bio u 7. banijskoj diviziji (ili 8. kordunaškoj) a zatim u Propodjelu ONOO-a za Pokuplje, te u likovnoj grupi Kulturno-umjetničkog odjela ZAVNOH-a, gde je uglavnom radio plakate i zidne novine. 

Nakon rata je nacrtao opus od 6 kratkih stripova iz partizanskog života. Ti stripovi su objedinjeni u strip-albumu "Priče o odvažnim ljudima" (Izdavač: KIC "Privlačica", Vinkovci 1989). Strip-album "Priče o odvažnim ljudima" sadrži sledeće stripove:
* "Brodolomci na otoku Mega" (Scenario Marcel Čukli. Prvo objavljivanje "Horizontalni zabavnik", 1952)
* "Protiv smrti (scenario Vicko Raspor. Prvo objavljivanje "Omladina", 1954)
* "Rankov odred" (Scenario: Mahmud Konjhodžić i Norbert Neugebauer. Prvo objavljivanje "Plavi vjesnik", 1961)
* "Vreme odvažnih" (Scenario Rudi Aljinović. Prvo objavljivanje "Strip magazin", 1966)
* "Istinite priče o malim borcima" (Scenario Rudi Aljinović. Prvo objavljivanje "Kekec", 1967/68.), sadrži zbirku kratki stripova: "Prijeteći pozdrav", "Zaslađeni benzin", "Most je popravljen", "Spašeno selo", "Ruke uvis", "Lekovi su nabavljeni", "Spašena žetva", "Snalažljivi kurir", "Beg iz doma", "Uništeni plakati".

Poslednji šesti strip iz partizanskog opusa pod nazivom "Sinovi slobode" nije objavljen u ovom albumu jer su originalne table izgubljene, a reprint iz "Modre laste" nije bio zadovoljavajućeg kvaliteta.

### Posleratni period

"Pio sam po desetak litara vina dnevno, po dva litra najjače rakije od kukuruza, pušio po osamdeset cigareta, predavao se jednako neumerenim čulnim uživanjima - i tako preko dvadeset godina, dok nisam dospeo na rub ponora, na granicu potpunog rastrojstva i kraha. Tek onda, kad mi je već bilo četrdeset pet godina, uspeo sam da se trgnem, da bih koliko-toliko produžio menicu života." - izjavio je Maurović za magazin "Start" .

### Smrt
Poslednjih godina svog života Andrija Maurović je u svojoj okolini važio za čudaka i ekscentrika. Prihvatio je spartansko-asketski način života, opredelio se za najstroži vegetarijanski način ishrane, ustajao zorom a legao s prvim mrakom. Odrekao se poroka i društva ljudi i vratio se svojoj prvoj ljubavi - slikarstvu.

Nakon kraće bolesti umro je u oskudici 2. septembra 1981. godine u vlastitoj kući u Zagrebu, na Pantovčaku 45.

Maurović je 9 godina nakon svoje smrti sahranjen po drugi put 16. decembra 1990. godine. Piscu Maurovićeve biografije, novinaru Aleksandru Vojinoviću, pripada zasluga, pored pisanja biografije, što su Maurovićevi posmrtni ostatci premešteni iz grobnice koja je bila u katastrofalnom stanju u pristojnu grobnicu na zagrebačkom groblju Mirogoj.

## Djela
Andrija Maurović je za života nacrtao preko 200 stripova. Veliki broj stripova je urađen po književnim delima među kojima je verovatno najpoznatija adaptacija "Gričke vještice" po motivima istoimenog romana Marije Jurić Zagorke. "Večernji list" je prvi započeo objavljivanje, u periodu 1960/62., ali je strip u celosti objavljen u ediciji "Strip-strip", u izdanju "Lykos" (koji će kasnije promeniti ime u "Epoha"). Ediciju je štampao "Vjesnik" 1962. godine u 14 svezaka na ukupno 364 stranice.

Po romanima Šenoe je uradio "Zlatarevo zlato" i "Čuvaj se senjske ruke". "Ljubavnica s Marsa" je delo Alekseja Tolstoja, "Ognjem i mačem" Henrika Sjenkjeviča
* Kompletan opus možete pogledati ovde: Stripovi Andrije Maurovića

Posthumno je NLC Media Grupa, Zagreb objavila Maurovićevu zbirku erotskih skica i crteža pod nazivom "Kandaul".  koja je štampana u nekoliko izdanja. Crteži su rađeni u olovci. Na pojedinim mestima olovka se razmazala, pa tekst nije dovoljno čitak. Na nekim tablama sličice su razrađene do najsitnijeg detalja dok su na drugima ostale samo kao proste skice. Maurović se nije previše trudio jer je stripove sa erotskom sadržinom radio iz razonode, samo za sebe.

## Priznanja

*Delujući u maloj zemlji s nerazvijenom strip-tradicijom, zemlji neažurnih poslenika kulture, Maurović je, nažalost, iskusio sudbinu mnogih velikih umetnika i ostao je gotovo anoniman izvan njenih granica.*

* Kulturno društvo klub devete umetnosti iz Ljubljane (Vošnjakova 4.) je 1978. godine ustanovio nagradu "Andrija"
* Zagrebačko nevladino udruženje "Art 9", koje okuplja strip crtače, scenariste, kolekcionare, istoričare i stripofile, ustanovilo je 2009. godine nagradu "Andrija Maurović" koja se dodeljuje hrvatskim strip autorima za životno delo.

## Vidi još
* Stripovi Andrije Maurovića

## Reference

## Literatura
* Aleksandr Vojinović "Andrija Maurović: Prorok apokalipse". (Izdavač "Profil internacional". )
* Andrija Maurović: Poznato i nepoznato (Galerija "Klovićevi dvori". ).
* Strip album "Majstori jugoslovenskog stripa". Predgovor Veljko Krulčić "Andrija Maurović - Nepretenciozni genije". ("Istarska naklada", Pula 1986)
* Strip album "Maurović". Predgovor Darko Glavan "Andrija Maurović - od umetnosti do stripa i natrag" (NIRO Dečje novine, Gornji Milanovac 1983)
* "Kandaul, erotska ostavština" (Predgovor Drago Glamuzina "Erotska imaginacija Andrije Maurovića". Izdavač NCL Media grupa. 
* Slavko Draginčić i Zdravko Zupan "Istorija Jugoslovenskog stripa" (Izdavač NIŠRO "Forum", Novi Sad 1986)

## Vanjske veze
* Maurović na www.stripovi.com 
* Andrija Maurović otac JU stripa - TV novosti, oktobar 1975.
* Junak svoje priče
* Nasleđe Andrije Velikog
* Maestro devete umetnosti