open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Kobalt(II) oksid

**Kobalt(II) oksid** (*kobalt monoksid*) je neorgansko jedinjenje koje sa javlja u obliku maslinasto-zelenih kristala, ili kao sivo-crni prah. On se koristi ekstenzivno u keramičkoj industriji kao aditiv za kreiranje plavo obojenih glazura emajla kao i u hemijskoj industriji za produkciju kobalt(II) soli.

## Struktura i osobine
CoO kristali poprimaju oblik strukture slične kamenoj soli sa konstantom rešetke od 4.2615 Å.

On je antiferomagnetan ispod 16&nbsp;°C.

## Priprema
Kobalt(II,III) oksid se razlaže do kobalt(II) oksida na 950&nbsp;°C:
:2 Co3O4 → 6 CoO + O2

Mada je komercijalno dostupan, kobalt(II) oksid se može pripremiti u laboratoriji elektrolizom rastvora kobalt(II) hlorida

: CoCl2 + H2O → CoO + H2 + Cl2

On se takođe može pripremiti precipitacijom hidroksida, praćenom termalnom dekompozicijom:

: CoX + 2 NaOH → Co(OH)2 + Na2X
: Co(OH)2 → CoO + H2O

## Reakcije
Kobalt(II) oksid reaguje sa mineralnim kiselinama da formira kobaltne soli:
: CoO + 2 HX → CoX2 + H2O

## Reference
Kobalt(II) hidroksid

**Kobalt(II) hidroksid** (*kobaltni hidroksid*) je hemijsko jedinjenje koje se sastoji od jona kobalta i hidroksida sa formulom Co(OH)2. Javlja se u dve forme, bilo kao crven prah, koja se stabilnija, ili kao plavo-zeleni prah. Oni ima brucitnu ili kadmijum jodidnu kristalnu strukturu.

## Upotreba
On nalazi primenu kao agens za suženje boja, lakova i mastila, u pripremi drugih kobaltnih jedinjenja, kao katalizator i u proizvodnji elektroda baterija.

## Reakcije
Kobalt(II) hidroksid se taloži kad se doda alkalni hidroksid u vodeni rastvor Co2+ jona:
:CoCl<sub>2</sub> (aq) + 2 NaOH → Co(OH)2 (s) + 2 NaCl

Kobalt(II) hidroksid se razlaže do kobalt(II) oksida na 168&nbsp;°C pod vakuumom i oksiduje su u vazduhu da formira kobalt(III) hidroksid, Co(OH)3. Termalna dekompozicija produkta u vazduhu iznad 300&nbsp;°C je Co<sub>3</sub>O<sub>4</sub>.

Poput gvožđe(II) hidroksida, kobalt(II) hidroksid je primarno bazni hidroksid, mada on ne formira slabo kiseli crvenkasti heksaakvakobalt(II) jon, [Co(H2O)6]2+, u kiselim vodenim rastvorima. U jakim bazama, kobalt(II) hidroksid prihvata dodatne hidroksidne jone da formira tamno plave kobaltate(II) [Co(OH)4]2- i [Co(OH)6]4-.

## Reference
Nikl(II) karbonat

**Nikl(II) karbonat** je neorgansko hemijsko jedinjenje hemijske formule NiCO3.

## Dobijanje
Ova so se dobija tako što se rastvoru natrijum-bikarbonata koji je zasićen ugljen-dioksidom doda niklo-sulfat. Ukoliko se niklove soli mešaju sa natrijum-karbonatom dobiće se bazni niklo-karbonati.

## Svojstva
Ova supstanca je sačinjena iz zelenih kristala. Pirolizom se dobija oksid:
:NiCO3 → NiO + CO2

## Reference
Nikl(II) hlorid

Nikl(II) hlorid (nikl-hlorid) je neorgansko hemijsko jedinjenje opšte formule NiCl2.

## Dobijanje
Dobija se u rastvoru dejstvom razblažene hlorovodonične kiseline na nikl-oksid ili nikl-karbonat. Iz tako dobijenog rastvora kristališe kao heksahidrat zelene boje. 

## Svojstva
Ovaj heksahidrat je na vazduhu slabo eflorescentan. Prilikom zagrevanja se može dobiti anhidrovana so (čvrsta žuta supstanca) koja se jedini sa amonijakom. Međutim, nije dovoljno samo zagrevati, već je potrebno to uraditi uz prisustvo SOCl<sub>2</sub>:
:NiCl2·6H2O + 6 SOCl2 → NiCl2 + 6 SO2 + 12 HCl

## Reference
Nikl(II) oksid

**Nikl(II) oksid** je hemijsko jedinjenje sa formulom NiO. On je jedini dobro okarakterisani oksid nikla (mada su poznati i nikl(III) oksid, Ni2O3 i NiO2). Mineraloška forma NiO, **bunzenit**, je veoma retka. On se klasifikuje ka bazni metalni oksid. Nekoliko miliona kilograma različitog kvaliteta se proizvede godišnje, uglavnom kao intermedijar u produkciji legura nikla.

## Reference

## Vanjske veze
* Bunsenite at mindat.org
* Bunsenite mineral data
Kobalt(II) hlorid

**Kobaltohlorid** je neorgansko hemijsko jedinjenje hemijske formule CoCl2.

## Dobijanje
Kada se na oksid ili karbonat kobalta deluje hlorovodoničnom kiselinom, prvo će kristalisati heksahidrat, koji sa povećanjem temperature postaje monohidrat (oko 100&nbsp;°C), a potom i anhidrovana so (oko 120&nbsp;°C).

## Svojstva
Heksahidrat se javlja u vidu rubin-crvenih monokliničnih kristala, dok je anhidrovani hlorid zatvorenoplav, ali daje ružičaste rastvore u hladnoj vodi. Zagrevanjem, na oko 50&nbsp;°C ti rastvori postaju plavi. Pretpostavka je da ružičasti rastvori sadrže razne hidratisane jone, dok plavi sadrže kompleksne jone.

## Upotreba
Ružičasti rastvor se koristi kao „nevidljivo mastilo“. Kada se njime piše po hartiji nije vidljiv, ali postaje ukoliko se hartija zagreva i tada daje plavu boju. Hlađenjem na vlažnom vazduhu, boja iščezava.

## Izvori

## Vanjske veze
Gvožđe(III) sulfat

**Ferisulfat** je neorgansko hemijsko jedinjenje hemijske formule Fe2(SO4)3.

## Dobijanje
Dobija se reakcijom ferosulfata i sumporna kiselina|sumporne kiseline i azotne kiseline ili vodonikperoksida kao oksidacionog sredstva:

FeSO4 + H2SO4 + H2O2 → Fe2(SO4)3 + 2H2O

Na taj način kristališe hidrat, a zagrevanjem se dobija i anhidrovana so.

## Fizičko-hemijske osobine
ferisulfat je so u vidu belih kristala. Pri zagrevanju se raspada na feri-oksid i sumpor-trioksid. Ova reakcija se nekada koristila za pravljenje pušljive (Nordenhausenove) sumporne kiseline.

## Značaj
Ferisulfat gradi stipse sa sulfatima alkalnih metala, od kojih je najvažnija feristipsa jer se upotrebljava u analitičkoj hemiji za pravljenje rastvora feri-soli zbog svojstva da se lako može prečistiti kristalizacijom.

## Reference
1137.

Godina **1137.** (**[[rimski brojevi|MCXXXVII]]**) bila je redovna godina koja počinje u petak (1. 1. po julijanskom kalendaru).

## Događaji

### Tokom/tijekom godine

* Dinastija Zagaj uspostavlja Etiopsko carstvo.
* Louis VII okrunjen za kralja Francuske, a nakon čega se ženi za Eleanor od Akvitanije, kćer vojvode Guillaumea X.
* Almohadi prvi put sklapaju ugovor sa kršćanskom državom, temeljem koga je Genova dobila pravo trgovine u sjevernoafričkim lukama.
* Flota od trideset sedam almoravidskih brodova napada obalu Južne Italije pod normanskom vlašću.
* Veliki požar izbija u Hangzhouu, glavnom gradu kineske dinastije Song; vlada nakon oslobađa građane plaćanja najma, a porezna davanja od 108.840&nbsp;kg (120 tona) riže su raspodijeljena siromašnima; građevinski materijal poput bambusa i dasaka je također oslobođen poreza.
* Rochesterska katedrala ozbiljno oštećena u požaru, ali je ubrzo nakon toga obnovljena.

## Rođenja

* Saladin, sultan Egipta i Sirije († 1193)
* Amalric I od Jeruzalema
* Walter Map, velški historičar († 1209)

## Smrti

* 8. 3. &ndash; Adela od Normandije, grofica od Bloisa (* o. 1067)
* 9. 4. &ndash; Vojvoda Guillaume X od Akvitanije (* 1099)
* 23. 6. &ndash; Nadbiskup Adalbert od Mainza
* 1.8. &ndash; Kralj Louis VI od Francuske (* 1081)
* 18. 9. &ndash; Erik II od Danske
* 30. 10. &ndash; Sergio VII, vojvoda Napulja
* *nepoznat datum*
** Ramanuja, indijski filozof (* 1017)
** Pons, grof Tripolija (* o. 1098)
** Antipapa Grgur VIII
** Gruffydd ap Cynan, kralj Gwynedda
* *vjerojatno* &ndash; Nikifor Vrijenije Mlađi, bizantski vojnik (* 1062)

## Reference

## Vanjske veze
Blois

**Bloa** () je grad u Francuskoj u regionu Centar, u departmanu Loar i Šer. Smešten je na reci Loari između gradova Tur i Orlean. Najpoznatiji je po tome što je u srednjem veku bio sedište moćnih grofova od Bloaa.

Po podacima iz 1990. godine broj stanovnika u mestu je bio 49.318, a gustina naseljenosti je iznosila 1,317 stanovnika/-{km}-².

## Demografija

## Reference

## Literatura

* 
* 
* 
* 
* 
* 

* dvorac Bloa

## Vanjske veze

* Izvor podataka: -{Insee}-
* Mape i satelitski snimci:
** -{Google maps}-
** [-{MSN}--ov atlas sveta](http://maps.msn.com/(cgxnej455qpgxeu5vurxtejz)/map.aspx?&lats1=47.5833333333&lons1=1.0&alts1=14&regn1=2)
Adalbert od Mainza

**Adalbert od Mainza**, također poznat i kao **Adalbert I od Saarbrückena** (? - 23. jun 1137) bio je nadbiskup Mainza od 1111. do smrti, najpoznatiji po ulozi koju je imao u završnoj fazi borbe za investituru.

Karijeru se rodio kao sin grofa Friedricha od Saarbrückena. Na početku je podržavao njemačkog kralja i rimsko-njemačkog cara Heinricha V, koji ga je 1106. imenovao svojim kancelarom. Nakon što je 1110. poslan u Rim, gdje je obavio diplomatsku misiju kod pape Paskala II, vratio se u Njemačku gdje je postavljen za nadbiskupa. Međutim, odmah nakon toga se okrenuo protiv Heinricha i postao jedan od njegovih žestokih protivnika, odnosno vođa papinske stranke među biskupima u Njemačkoj. Godine 1119. ga je papa Kalist II imenovao papskim legatom i na tom je mjestu imao važnu ulogu u sklapanju Wormskog konkordata kojim je završena Borba za investituru. Njegovo neprijateljstvo prema Heinrichu se održalo, te je nakon Heinrichove smrti, nastojeći spriječiti da novim njemačkim vladarom postane Heinrichov rođak Friedrich II od Švapske, nagovorio njemačke plemiće da umjesto njega za kralja izaberu vojvodu Lotara od Saksonije. Time je u Njemačkoj umjesto nasljedne uvedena izborna monarhija, čime je značajno oslabljena centralna vlast.

## Izvori
* Karl Hampe (1973). *Germany Under the Salian and Hohenstaufen Emperors*.
Sergio VII od Napulja

**Sergio VII** (*Sergije*; ? - 30. oktobar 1137) bio je 39. po redu i posljednji vojvoda Napulja ("dux" i "magister militum"), koji je vladao od oko 1120. do smrti. Njegovu vladavinu je obilježio uspon italo-normanskog vladara Rogera II od Sicilije, sa kojim je došao u sukob. On je eskalirao nakon što se Roger 1127. proglasio vojvodom Apulije, a 1130. okrunio za kralja. Sljedeće godine je bio prisiljen priznati Rogera kao svog sizerena nakon neuspjelog pokušaja da pomogne pobunjenom gradu Amalfi. Godine 1134. se priključio još jednoj pobuni, ovog puta pod vodstvom Roberta II od Kapue i Ranulfa II od Alifea, a što je 1135. dovelo do dugotrajne i teške opsade Napulja, koja je uspješno razbijena. Međutim, već sljedeće godine, kada je postalo jasno da pobunjenicima neće stići pomoć od rimsko-njemačkog cara Lotara III, Sergio se predao Rogeru. Godine 1137. je pak sudjelovao u Rogerovom pohodu protiv Ranulfa II; u njemu je poginuo prilikom bitke kod Rignana. Nakon toga se građani Napulja nisu mogli dogovoriti tko će biti novi vojvoda; godine 1139. je grad formalno na to mjesto izabrao Rogerovog sina Alfonsa od Hautevillea čime je Napulj de facto izgubio nezavisnost.

## Izvori
* Norwich, John Julius. *The Kingdom in the Sun 1130-1194*. Longman: London, 1970.
* Alexander of Telese. ''The Deeds Done By King Roger of Sicily''.
Ramanuja

**Ramanuja** (1017–1137) bio je indijski hinduistički teolog, filozof i egzeget svetih spisa, rodom z tamilske brahminske porodice u selu Sriperumbudur u današnjoj državi Tamil Nadu. Također je poznat i kao **Sri Ramanujacharya**, **Udayavar**, **Ethirajar (Yatiraja)**, **Emberumannar** i **Lakshmana Muni**. Sljedbenici sri vaišnavizam ga slave kao svog najvažnijeg acharyju (učitelja) koji je slijedio Nathamunija i Yamunacharyju, dok ga hindusi općenito smatraju vodećim predstavnikom Vishishtadvaite, jednog od dominantnih tumačenja Vedanta škole hinduističke filozofije.

## Izvori

## Vanjske veze

### Biografije
* Biography and works, The Internet encyclopedia of Philosophy.
* Biography of Ramanuja , *Sanskrit.org*
* Reckoning the date of birth of Ramanuja, ''rangavilasam.com'

### Djela
* Sri Bhashya: Ramanuja's commentary on Vedanta Sutras , translated By George Thibaut (1904)

### Filozofija
* A collection of articles on the philosophy of Sri Ramanuja 
* Srivaishnava Sampradayam - Information on various aspects of Srivaishnavite philosophy, culture, literature and history
* Ramanuja.org
* A collection of e-books on Ramanuja Sampradayam 

### Potpis
* Ramanuja's signature as found on a palm leaf manuscript at Melkottai Thirunarayanapuram
Pons od Tripolija

**Pons od Tripolija** (o. 1098 &ndash; 1137) bio je grof Tripolija od 1112. do smrti.

Bio je sin grofa Bertranda od Tripolija, koga je naslijedio poslije njegove smrti. Oženio se zua Cecile od Francuske, udovicu svog mentora Tankreda od Galileje, i kćer kralja Filipa I od Francuske. Taj je brak značajno pridonio pomirenju normanskih sa provansalskim križarima, koji su bili zavađeni od vremena opsade Antiohije.

Godine 1118. je sklopio savez sa Balduinom II, novim kraljem Jeruzalema. Sljedeće godine su njih dvojica marširala na sjever kako bi pomogla Rogeru od Salerna u borbi protiv muslimanskog vođe Il-ghazija. Roger ih nije htio čekati što je dovelo do uništenja njegove vojske u bitci na Ager Sanguinisu; Balduin II je kasnije zarobljen.

Nakon što je Balduin 1124. godine pušten, Pons mu je pomogao zauzeti Tir, jednu od posljednjih preostalih luka pod muslimanskom vlašću. Godine 1125. je sudjelovao u križarskoj pobjedi u Azaza. Godine 1131. se sukobio sa novim jeruzalemskim kraljem Fulkom, koji ga je porazio u kod Rugije.

Godine 1137. je Grofoviju Tripoli napao damaščanski sultan. Iako su borbe završile bez pobjednika, Pons je zarobljen i kasnije pogubljen. Na mjestu grofa ga je naslijedio sin Raymond II.

## Izvori
* William of Tyre, *A History of Deeds Done Beyond the Sea*, trans. E. A. Babcock and A. C. Krey. Columbia University Press, 1943.
* Steven Runciman, *A History of the Crusades, Vol. II: The Kingdom of Jerusalem*. Cambridge University Press, 1952.
Nikl(II) sulfat

**Niklo-sulfat** je neorgansko hemijsko jedinjenje molekulske formule NiSO4. Poznati su heksa- i hepta-hidrat.

## Dobijanje
Heptahidrat se dobija u reakciji niklo-oksida ili niklo-karbonata i razblažene sumporne kiseline. U vodi se lako rastvara.

## Svojstva
Heptahidrat niklo-sulfata je čvrsta supstanca koju čine zeleni kristali koji su izomorfni sa odgovarajućim hidratima fero-sulfata i magnezijum-sulfata. Sa gasovitim amonijakom gradi nepostojano jedinjenje zatvorenoplave boje, a sa amonijum-sulfatom gradi dvogubu so nikl-amonijum-sulfat ([Ni(NH3)6]SO4) koja se upotrebljava za niklovanje.

## Reference
Nikl(II) hidroksid

**Nikl(II) hidroksid** Ni(OH)2 je nerastvorljivo jedinjenje sa snažnim redoks svojstvima i širokom laboratorijskom i industrijskom primenom. Najčešće se koristi u punećim elektrodama baterija, preko oksidacije nikl(III) oksid-hidroksida.

## Osobine
Nikl(II) hidroksid ima dve dobro poznate polimorfne strukture, α i β formu. α struktura se sastoji od Ni(OH)2 slojeva sa interkaliranim anjonima molekula vode koji zauzimaju prostor između slojeva. β forma je heksagonalno najgušće pakovana struktura Ni2+ i OH- jona, bez drugih interkaliranih jona. U prisustvu vode, α polimorf se tipično razlaže do β forme usled rastvaranja i rekristalizacije. Osim α i β polimorfa, nekoliko γ nikl hidroksida je poznato. Oni su osobeni po kristalnoj strukturi sa mnogo većim rastojanjima između slojeva.

## Reakcije
Ni(OH)2 brzo podleže oksidaciji do nikl oksihidroksida, NiOOH, u kombinaciji sa reakcijom redukcije.

**Reakcija 1** 
: Ni(OH)2 + OH- → NiOOH + H2O + e-

**Reakcija 2** 
: M + H2O + e- → MH + OH-

## Reference

## Povezano
* Nikl-kadmijumska baterija
* Nikl vodonična baterija
* Nikl metalni hidrid baterija
* Nikl-gvozdena baterija
Walter Map

**Walter Map** (o. 1140 - 1208/1210) bio je engleski katolički svećenik, diplomat i pisac rodom iz Walesa, najpoznatiji kao autor teksta *[[De Nugis Curialium]]*. Obrazovao se na pariškom Univerzitetu, te služio na dvoru kralja Henryja II, potom obavljajući za njega misije na dvoru Louisa VII od Francuske i pape Aleksandra III. Njegovo djelo *De Nugis Curialium* predstavlja zbirku nepovezanih anegdota, često satiričkog sadržaja, koji opisuju svakodnevni život na dvoru. Historičarima je zanimljivo što se u njemu, kao i kod suvremenika Williama od Newburgha opisuju stvorenja nalik na vampire.

## Izvori

## Literatura
* British History Online Archdeacons of Oxford  accessed on October 28, 2007
* British History Online Chancellors of Lincoln  accessed on October 28, 2007
* British History Online Precentors of Lincoln  accessed on October 28, 2007
* Gransden, Antonia *Historical writing in England, c. 550 to c. 1307* (London: Routledge, 1974) pp.&nbsp;242–244.
* Map, Walter, and M.R. James and C.N.L. Brooke and R.A.B. Mynors. De Nugis Curialium - Courtiers. 6th ed. Oxford: Oxford University Press, 1983.

## Vanjske veze
* Latin Chroniclers from the Eleventh to the Thirteenth Centuries: '''Walter Map''' from The Cambridge History of English and American Literature, Volume I, 1907–21.
* Biography from the Catholic Encyclopedia.
Translatewiki.net

**translatewiki.net** je prevodilačka platforma zasnovana na web interfejsu i *translate* proširenju (ekstenziji) za MediaWiki, što MediaWiki daje moćni alat za prevođenje bilo koje vrste teksta.

Trenutno je translatewiki.net trinaesta najveća wiki na svijetu po broju stranica (stanje mart 2013.). Na njoj rade oko pet hiljada prevodilaca na preko 20 projekata uključujući MediaWiki, OpenStreetMap, Mifos, Encyclopedia of Life i MantisBT.

## Osobine
Osnovna osobina translatewiki.net-a i njenog engine-a, proširenja *Translate* je wiki, jer na njoj može da radi bilo koji korisnik interneta sa vrlo malim nivoom iskustva i znanja. Kvalitet se održava tako što se prevodioci fokusiraju na ono što najbolje znaju, bez potrebe da znaju bilo šta drugo u vezi tehničkih stvari ili održavanja stranice.

Prevodi su odmah dostupni prevodiocima i povremeno se uvrštavaju u softwarske repozitorije. ili na wiki prevodive stranice bez intervencije prevodioca. U najboljem slučaju, na primjeru MediaWiki na projektima Wikimedije, novi prevodi se uvrste na stranice za oko jedan dan.

## Reference

## Vanjske veze
* translatewiki.net
Ortosnimak

**Ortosnimak** je aerosnimak nekog dela terena, koji je geometrijski korigovan („ortorektifikovan“). Razmera ovakvog snimka jednaka je u svim njegovim delovima, što znači da su karta i ortosnimak istog područja identični. Za razliku od običnog aerosnimka, ortosnimak može biti korišćen za merenje pravih rastojanja, zbog toga što predstavlja preciznu sliku dela Zemljine površi. 

Ortosnimci predstavljaju osnovu geografskog informacionog sistema (GIS-a). Softveri, kao što su MapInfo, ArcGis ili ArcInfo prikazuju ortosnimke, i omogućavaju digitalizaciju, ili postavljanje određenog sadržaja na snimak. Takođe, postoji nekoliko softverskih paketa koji na snimke automatski postavljaju željeni sadržaj, sa određenim procentom tačnosti. 

## Ortosnimak

Ortosnimak je aerosnimak, koji je planimetrijski korigovan. Na taj način uklonjene su sve deformacije prouzrokovane optičkim delovima kamere, tiltom i razlikama u visinama. Za razliku od topografskih karata, ortosnimci sadrže sve detalje koji se u datoj razmeri i rezoluciji mogu uočiti. Od klasičnih aerosnimaka bolji su zbog činjenice da imaju istu razmeru u svim delovima snimka (zbog svoje ortogonalne projekcije) i mogućnosti direktnog merenja. Zbog toga se ortosnimci mogu koristiti kao osnova za izradu topografskih karata. Takođe, ortosnimci imaju veliku upotrebu u daljinskoj detekciji. 

Ortosnimci se sada formiraju skeniranjem aerosnimaka i njihovim prevođenjem u rastersku fotografiju. Zatim se na raster dodaje digitalni model terena, tako što se tačkama dodaje njihova nadmorska visina, čime se dobijaju visinske razlike. Postavljanjem kontrolnih tačaka na aerosnimak, pomoću stereomodela moguće je preračunati geometrijske deformacije. Snimak se rektifikuje i georeferncira upotrebom matematičkih modela, čime se uklanjaju deformacije koje izazivaju tilt, topografija, atmosfera i optički delovi kamere.

## Digitalni proces rektifikacije

U digitalnom procesu, razvoj ortosnimka se vrši procesom ortorektifikacije, koji predstavlja korekciju razmere i promene relativnog položaja tačaka, koji su rezultat razlika u visini između aviona (na kome se nalazi kamera koja vrši snimanje) i terena iznad koga avion leti. Ovaj proces se vrši korigovanjem jedne po jedne tačke reljefa. Avion leti na visinama predviđenim za aerosnimanje, noseći širokougaonu kameru. Ortosnimak je načinjen korišćenjem klasičnog stereomodela terena. Proces započinje digitalizacijom aerosnimka, čime se formira digitalni raster. Aerosnimci se prevode u digitalne ortosnimke deljenjem date oblasti snimka u veoma male, jednake piksele. Geometrijska korekcija aerosnimaka zahteva proračun deformacije za svaku tačku i postavljanje slike te tačke na njeno pravo mesto.
Ortogonalna projekcija

**Ortogonalna projekcija** je glavni način predstavljanja predmeta, delova, objekata, mašina,itd. na tehničkim crtežima. Sa perspektive linearna algebre i funkcionalne analize, *projekcija* je linearna transformacija *P* iz vektorskog prostora u sebe tako da je *P*2 = *P*. Ona ostavlja sliku nepromenjenu. Mada apstraktna, ova definicija projekcije formalizuje ideju grafičke projekcije.

## Pogledi

Kod ortogonalne projekcije sve tačke predmeta projektuju se ortogonalno (normalno-pod pravim uglom - 90°) na tri projekcijske ravni :

* V - vertikalnu,
* H - horizontalnu i 
* P - profilnu

Na ovaj način se dobijaju tri slike koje definišu predmet. Ove slike zovu se **pogledi**.

Na *vertikalnicu* se projektuje *pogled spreda*, na *horizontalnicu pogled odozdo*, a na *profilnicu pogled sleva*. Tri profilne ravni čine prostorni koordinatni sistem, koji se zasecanjem po određenoj osi zaokreće i svodi u ravanski. Otogonalnom projekcijom se u izvesnom smislu prostor pretvara u ravan. Iz tog razloga je ortogonalna projekcija najpogodnija za crtanje predmeta na tehničkim crtežima.

Moguća su šest pogleda, ali se u praksi najčešće koriste tri, gore pomenuta. Predmet se na tehničkom crtežu po pravilu predstavlja samo u dovoljno broju pregleda.

## Raspored pogleda

Standard definiše dva rasporeda pogleda: evropski i američki.

### Evropski raspored pogleda

* Pogled s preda-crta se po izboru,
* Pogled sleva-crta se desno od pogleda spreda,
* Pogled odozgo-crta se dole,
* Pogled zdesna-crta se levo,
* Pogled odozdo-crta se gore,
* Pogled odpozadi-crta se levo od pogleda zdesna.

### Američki raspored pogleda

* Pogled s preda-crta se po izboru,
* Pogled zdesna-crta se desno od pogleda spreda, 
* Pogled odozgo-crta se gore,
* Pogled sleva-crta se levo,
* Pogled odozdo-crta se dole,
* Pogled odpozadi-crta se levo od pogleda zdesna.

## Reference

## Vanjske veze

* Ortogonalna projekcija
* Vrste projektovanja
Linearna transformacija

U matematici, **linearno preslikavanje** (takođe **linearna transformacija** ili **linearni operator**) je funkcija između dva vektorska prostora, koja očuvava operacije sabiranja vektora i skalarnog množenja. Izraz *linearna transformacija* se često koristi, posebno za linearna preslikavanje iz nekog vektorskog prostora u samog sebe (endomorfizmi).

U jeziku apstraktne algebre, linearno preslikavanje je homomorfizam vektorskih prostora, ili morfizam u kategoriji vektorskih prostora nad datim poljem.

## Definicija i direktne posledice
Neka su *V* i *W* vektorski prostori nad istim poljem *K*. Funkcija *f* : *V* → *W* je *linearno preslikavanje* ako za svaka dva vektora *x* i *y* iz *V* i svaki skalar *a* iz *K*, važe sledeća dva uslova:

Ovo je ekvivalentno zahtevu da za sve vektore *x*1, ..., *x**m* i skalare *a*1, ..., *a**m*, važi jednakost
:f(a_1 x_1+\cdots+a_m x_m)=a_1 f(x_1)+\cdots+a_m f(x_m)

Ponekad može da se uzme da su *V* i *W* vektorski prostori nad različitim poljima. Tada je neophodno odrediti koje od ovih polja se uzima u definiciji *linearnosti*. Ako su *V* i *W* vektorski prostori nad poljem *K* kao u gornjem slučaju, radi se o *K*-linearnim preslikavanjima. Na primer konjugacija kompleksnih brojeva je **R**-linearno preslikavanje **C** → **C**, ali nije **C**-linearno.

LInearno preslikavanje iz *V* u *K* (gde se *K* posmatra kao vektorski prostor nad samim sobom) se naziva linearni funkcional.

Iz definicije direktno sledi da je *f*(0) = 0. Stoga se linearna preslikavanja ponekad nazivaju **homogenim linearnim preslikavanjima** (vidi: linearna funkcija).

## Primeri
* Identiteta i nula-preslikavanje su linearni.
* Za realne brojeve, preslikavanje x\mapsto x^2 nije linearno.
* Za realne brojeve, preslikavanje x\mapsto x+1 nije linearno.
* Ako je *A* *m* &times; *n* matrica, onda *A* definiše linearno preslikavanje iz **R***n* u **R***m* tako što šalje vektor kolona *x* ∈ **R***n* u vektor kolona *Ax* ∈ **R***m*. Obratno, svako linearno preslikavanje između konačno-dimenzionih vektorskih prostora se može predstaviti na ovaj način.
* Integral daje linearno preslikavanje iz prostora svih integrabilnih funkcija realne vrednosti na nekom intervalu u **R**
* Diferenciranje je linearno preslikavanje iz prostora svih diferencijabilnih funkcija u prostor svih funkcija.

## Literatura
* Ayres, Frank, *Schaum's Outline of Modern Abstract Algebra*, McGraw-Hill; 1st edition (June 1, 1965). .
Fotogrametrija

**Fotogrametrija** i daljinska istraživanja su vještina, znanost i tehnologija dobivanja pouzdanih kvantitativnih informacija o fizičkim objektima na Zemlji i okolišu, procesom zabilježbe, mjerenja, analiziranja i interpretacije fotografskih snimaka i scena elektromagnetskog zračenja dobivenih senzorskim sustavima. Fotogrametrija je stara koliko i moderna fotografija, te datira još od sredine devetnaestog stoljeća.

Nešto sofisticiranija tehnika, zvana stereografija, omogućava procjenjivanje 3D koordinata (x, y ,z) objekta. Ti su podaci dobiveni sa snimka snimljenog s dva ili više položaja.

Fotogrametrija se primjenjuje u različitim poslovima, kao u topografskom kartiranju, arhitekturi, inžinjerstvu, policiji, geodeziji, ekologiji, medicini, rudarstvu, građevini, te u meteorologiji kod utvrđivanja brzine kretanja tornada, kada uobičajene meteorološke metode to ne omogućavaju.

## Vanjske veze
International Society for Photogrammetry and Remote Sensing
Wilbur Wright und seine Flugmaschine

***Wilbur Wright und seine Flugmaschine*** () je francuski kratki crno-bijeli nijemi dokumentarni film snimljen 1909. i poznat kao prvo ostvarenje u historiji filma koje je sadržavalo snimke napravljene u zraku. Napravljen je tokom evropske turneje koju su braća Wright započeli 1908. na poziv francuskog poduzeća Compagnie Générale de Navigation Aérienne kako bi raspršili sve, tada još uvijek postojeće, sumnje da njihov avion Wright Flyer ("Model A") uistinu može letjeti. Tokom leta iznad Rima je postavljena kamera koja je snimala u jednom kadru koji čini završni dio filma.
OpenStreetMap

**OpenStreetMap** (**OSM**) je projekt virtualne zajednice s ciǉem stvaraǌa slobodne, svima dostupne karte koju svatko može sam i dorađivati.

Karte, odnosno kartografski podaci na OpenStreetMap projektu su doprinosi suradnika, a uglavnom nastaju korištenjem GPS uređaja, zračnim fotografiranjem, iz drugih slobodnih izvora, ili jednostavno poznavanjem zemljišta, odnosno naselja. Karte, bilo kao strojno generirane slike ili kao sami vektorski podaci, bili su raspoloživi za preuzimanje prema Creative Commons *[[:en:Creative Commons licenses|Attribution-ShareAlike 2.0]]* licenciji,
 no tijekom 2009. godine
 počela je promjena na novostvorenu licenciju Open Database License 1.0. Tom promjenom se od doprinositelja traži da svoje doprinose ponovno licenciraju pod novom licencijom. Zacrtana promjena licencije  predviđa u fazi 5 uklanjanje svih doprinosa čiji doprinositelji nisu pristali ponovno licencirati svoj rad pod novom licencijom. Stoga se pojavljuju pokreti za otcjepljenje,
 poput projekta FOSM, gdje bi podaci ostali pod postojećom licencijom i bez posebnih uvijeta za doprinositeǉe.

OpenStreetMap je nastala nadahnućem projektima poput wikipedije – prikaz karata se može odmah uređivati (na prikazu postoji kartica 'Uredi'), te se održava cijelovita povijest svih promjena podataka. Registrirani korisnici mogu dopriǌeti svojim GPS snimkama, te uređivanjem kartografskih podataka pomoću alata na web stranici ili pomoću samostalnih GIS alata.

OpenStreetMap projekt se sastoji od cjelina koje ukǉučuju:
* bazu podataka koja čuva pohranjene sve kartografske podatke
* sustavi za crtaǌe karte (npr. Mapnik, Osmarender i drugi)
* sustav za raspodjelu posla crtaǌa na računala korisnika koji žele sudjelovati (Tiles@Home, ugašen krajem veǉače 2012

* web poslužiteǉ za prikaz i uređivaǌe karata (ovo je glavni način putem kojeg korisnici koriste karte, a sadrži i Potlach editor za uređivaǌe karata)
* samostalni programi za uređivaǌe karata (npr. JOSM i Merkaator)
* sučeǉe sa razmjenu kartografskih podataka (koriste ga samostalni programi za uređivaǌe karte kako pristupili bazi kartografskih podataka)
* sučeǉe za razmjenu programskog koda (programi na kojima se projekt zasniva su otvorenog kôda tako da ih korisnici mogu preuzeti, pa i nadopuniti)
* samostalni programi za crtanje karata, tražeǌe optimalnog puta i drugo

## Reference

## Vaǌske veze
* www.openstreetmap.org - stranica projekta
* OpenStreetMap zaklada
* Wiki stranice projekta
* geo.topf.org  *online* usporedba Google i OpenStreetMap karata
* OpenSource navigation system
Balon (razvrstavanje)

Reč **balon** može da označava više pojmova:

* Balon (vazduhoplov), vazduhoplov lakši od vazduha (aerostat)
* Balon (laboratorijski pribor), deo laboratorijskog pribora

Mesta:
* Balon (Ardeni), naseljeno mesto u Francuskoj
* Balon (Drom), naseljeno mesto u Francuskoj
* Balon (Meza), naseljeno mesto u Francuskoj
* Balon (Primorski Šarant), naseljeno mesto u Francuskoj
* Balon (Sart), naseljeno mesto u Francuskoj

Osobe:
* Klod Balon, francuski baletan
Tamara Šoletić

**Tamara Šoletić** (Zadar, 21. listopada 1965.) je hrvatska kazališna i televizijska glumica, recitatorica i lutkarica.

## Filmografija
### Filmske uloge
* "Mali div" kao voditeljica (2013.)
* "Tlo pod nogama" kao mama (2014.)

### Televizijske uloge
* "Zlatni dvori" kao Žana Zlokić (2016.-2017.)
* "Ruža vjetrova" kao Adrijana Jelavić (2011.-2012.)
* "Dolina sunca" kao Loreta (2009.-2010.)
* "Sve će biti dobro" kao doktorica (2008.-2009.)
* "Zauvijek susjedi" kao Ljiljana "Lili" Ferdić (2007.-2008.)

## Vanjske veze
*
Darko Janeš

**Darko Janeš** (Zagreb, 19. jula 1957.), je hrvatski kazališni, televizijski i filmski glumac.

## Filmografija
### Televizijske uloge
* "Dnevnik plavuše" kao Moranin tata (2011.)
* "Pod sretnom zvijezdom" kao Milić (2011.)
* "Tito" (2010.)
* "Dolina sunca" kao Skoko (2009.-2010.)
* "Zakon!" kao Mićo (2009.)
* "Sve će biti dobro" kao poslovođa (2008.-2009.)
* "Zakon ljubavi" kao Slavko Levaj (2008.)
* "Zauvijek susjedi" kao Jura Ferdić (2007.-2008.)
* "Cimmer fraj" kao Budimir (2007.)
* "Ljubav u zaleđu" kao Vlado "Cuki" Cukić (2005.-2006.)
* "Zabranjena ljubav" kao dr. Franić (2005.)
* "Naša kućica, naša slobodica" (1999.)
* "Malavizija" kao voditelj (1991.-1996.)
* "Dirty Dozen: The Series" kao poručnik Mueller (1988.)
* "Gabrijel" kao Novelin dečko (1984.)

### Filmske uloge
* "Koko i duhovi"  kao Kokov učitelj (2011.)
* "Neke druge priče" kao gost na partiju (2010.)
* "Ajmo žuti" kao Halapija (2001.)
* "Novogodišnja pljačka" kao policajac (1997.)
* "Memories of Midnight" (1991.)
* "Papa mora umrijeti" kao stražar (1991.)
* "Born to Ride" (1991.)
* "Night of the Fox" (1990.)
* "Fatal Sky" (1990.)
* "Gavrilo Princip - Smrt školarca" (1990.)
* "Just another secret" (1989.)
* "Honor Bound" kao vojnik MLM (1988.)
* "Sustanar" (1982.)

## Vanjske veze
*
Franjo Jurčec

**Franjo Jurčec** (Hodošan Hrvatska, 1. prosinca 1936.) je hrvatski kazališni, televizijski i filmski glumac.

## Filmografija

### Televizijske uloge
* "Dolina sunca" kao Mihić (2009.-2010.)
* "Zakon!" kao sanitarni inspektor (2009.)
* "Sve će biti dobro" kao Pišta (2008.-2009.)
* "Mamutica" kao susjed (2008.)
* "Zauvijek susjedi" kao Adolf "Koma" Komer (2007.-2008.)
* "Mamutica" kao Župan (2006.)
* "Odmori se, zaslužio si" kao bravar (2006.)
* "Bitange i princeze" kao Tin Janović (2005.)
* "Zlatni vrč" kao lovac (2004.)
* "Operacija Barbarossa" kao portir (1990.)
* "Putovanje u Vučjak" (1986.)
* "Inspektor Vinko" kao Mort (1984.)
* "Naše malo misto" (1970.)

### Filmske uloge
* "Metastaze" kao Krpin susjed (2009.)
* "Ko živ, ko mrtav" (2005.)
* "Slučajna suputnica" kao Kuštreba (2004.)
* "Ajmo žuti" kao Car (2001.)
* "Je li jasno, prijatelju?" kao politički zatvorenik (2000.)
* "Treća žena" (1997.)
* "Vrijeme za ..." kao Joža (1993.)
* "Narodni mučenik" (1993.)
* "Čovjek koji je volio sprovode" (1989.)
* "Glembajevi" (1988.)
* "Osuđeni" (1987.)

### Sinkronizacija
* "Velika avantura malog dinosaura" (2009.)
* "Snjeguljica i sedam patuljaka" kao Srećko (2009.)
* "Legenda o Tarzanu" kao Profesor Porter (2009.)
* "Aladin" (franšiza) kao Sultan (2004.)
* "Tarzan" (serija) kao Archimedes Q. Porter

## Vanjske veze
*
1563.

Godina **1563** (**[[rimski brojevi|MDLXIII]]**) bila je redovna godina koja počinje u petak (1. jan./sij. po julijanskom kalendaru).

## Događaji
* 1. 2. - Sarsa Dengel je novi car Etiopije (do 1597), suočava se s brojnim pobunama.
* 18. 2. - Francuski religiozni ratovi: u atentatu smrtno ranjen katolički političar François de Guise koji je opsedao Orlean.
* 19. 3. - Amboaski edikt: hugenotima u Francuskoj data izvesna tolerancija, čime je okončana prva faza Religioznih ratova; katolici i hugenoti zatim zajednički opsedaju Engleze u Le Havre-u (predali se 28. 7.).
* 23. 4. - Položen kamen-temeljac za *[[El Escorial]]* (završen 1584).
* 28. 5. - Sigetski kapetan Nikola Šubić Zrinski imenovan vrhovnim kapetanom Ugarske s desne obale Dunava.
* 30. 5. - Pomorskim okršajem između Danaca i Šveđana kod Bornholma počinje Sjeverni sedmogodišnji rat.
* 13. 6. - Jak zemljotres u Boki Kotorskoj.
* 12. 7. (ili 1564?) - Povelja kralja Ferdinanda kojom je uskocima u Žumberku potvrdio povlastice (ne plaćaju porez na zemlju, slobodni su od mitničarine i carine).
* 8. 9. - Maksimilijan okrunjen u Požunu/Bratislavi za ugarsko-hrvatskog kralja (do 1576); supruga Marija okrunjena sutradan.
* 7. 10. - Izvješće komisije o stanju gradova na hrvatskoj i slavonskoj granici i potrebnim mjerama.
* 19. 11. - Kralj Ferdinand imenovao Jurja Draškovića, koji učestvuje u Tridentskom koncilu, za zagrebačkog biskupa (do 1578).
* 4. 12. - Zvanično zatvoren Tridentski koncil, reafirmirane sve glavne katoličke doktrine (dekreti potpisani 6. 12.).

### Kroz godinu
* Turci osvajaju Glinu.
* Obnovljen manastir Žitomislić kod Mostara (vojvoda Petar i Milisav Hrabren Miloradovići).
* Turci srušili franjevačke samostane sv. Ante u Mostaru i sv. Katarine u Ljubuškom - nema legalnog vjerskog života do 1844.
* Habsburgovci zatražili slobodnu plovidbu na Jadranu, Mlečani odbijaju pozivajući se na "pravo vlasništva" nad tim morem.
* Tvrđava Sutvrač na Lopudu.
* "Pjesni razlike" Dinka Ranjine.
* Trideset devet članaka definiše doktrine Crkve Engleske.
* 1563-97 - Aktivnost Zografa Longina, pećkog monaha, ikonopisca, pesnika i prepisivača.


Pieter Bruegel the Elder - The Tower of Babel (Vienna) - Google Art Project 2.jpg|Breughel Stariji: Babilonska kula
Paolo Veronese 008.jpg|Veronese: Svadba u Kani


## Rođenja

* 4. 9. - Wanli, kineski imperator († 1620)
* Matija Divković, književnik († 1631)

## Smrti

* 1. 2. - Menas, etiopski car
* 24. 2. - François de Guise, vojnik i političar (* 1519)
* Sejdi Ali-reis, osmanski admiral (* 1498)
* Andrea Schiavone (poznat i kao Andrija Medulić), slikar i grafičar (* 1510-15)
* Hajdar-paša, turski vezir, sandžak Hercegovine
* Matija Bruman, zagrebački biskup

## Reference

* Vjekoslav Klaić, Svezak treći: dio prvi..... Prva knjiga: Doba kraljeva Ferdinanda I., Maksimilijana i Rudolfa (1527-1608) (archive.org)
* *Historija naroda Jugoslavije II*, str. , Školska knjiga Zagreb, 1959
Lucija Šesto

**Lucija Hranjec Šesto** (1983.) je hrvatska televizijska glumica. Karijeru je započela tokom studija povijesti i kroatistike, a javnosti je poznata kao glumica Anđa iz serije s Nove TV pod nazivom "Zauvijek Susjedi".

### Televizijske uloge
* Ah, taj Ivo! (2012.)
* Dobre namjere (2008.)
* Zakon ljubavi (2008.)
* Zauvijek susjedi (2007)

## Vanjske veze
* 
* Članci na T Portalu
Sonja Kovač

**Sonja Kovač** (18. lipnja 1984) je hrvatska glumica i manekenka. Najpoznatija je po ulogama u humorističkim TV-serijama ''Bračne vode'' i *[[Zauvijek susjedi]]*, a 2009. je nastupila u drugoj sezoni reality serije *[[Farma (Hrvatska)|Farma]]*.

Sonja je u 2008. godini snimila i svoju prvu pjesmu "Više nisi moj" za koju je snimila i 
spot.

### Televizijske uloge
* Zauvijek susjedi (2007.-2008.) kao Viky
* Bračne vode kao Kristina
* Najbolje godine (2010.) kao Dorotea
* Der Kroatien Krimi (2016.) kao Lena Knezevic

## Vanjske veze
* 
* Članci o Sonji Kovač na index.hr
Jeff Hanneman

**Jeff Hanneman** (Oakland, Kalifornija, 31. 1. 1964. − Inland Empire, Kalifornija 2. 5. 2013), bio je američki gitarist, najpoznatiji kao jedan od osnivača thrash metal sastava Slayer.

Hanneman je rođen u Oaklandu, a odrastao je u Long Beachu, u Kaliforniji. Otac mu se je borio u Drugom svjetskom ratu, a brat u Vijetnamu, pa je rat bila česta tema razgovora. Hanneman je često pisao pjesme s temom rata.
Umro je 2. 5. 2013. godine zbog zatajenja jetre.

## Diskografija

* 1983: *[[Show No Mercy (Slayer album)|Show No Mercy]]*
* 1984: *[[Haunting the Chapel]]*
* 1985: *[[Hell Awaits]]*
* 1986: *[[Reign in Blood]]*
* 1988: *[[South of Heaven]]*
* 1990: *[[Seasons in the Abyss]]*
* 1994: *[[Divine Intervention (album)|Divine Intervention]]*
* 1996: *[[Undisputed Attitude]]*
* 1998: *[[Diabolus in Musica]]*
* 2001: *[[God Hates Us All]]*
* 2006: *[[Christ Illusion]]*
* 2009: *[[World Painted Blood]]*

## Vanjske veze

*
Francuski prekomorski departmani i teritorije

**Francuski prekomorski departmani i teritorije** (francuski: *Départements et territoires d'outre-mer*), kolokvijalno zvane akronimom *DOM-TOM* je naziv za sve teritorije izvan Evrope, kojima upravlja Francuska. Te teritorije imaju različite pravne statuse i nivoe autonomije, pa ih se dijeli u 4 kategorije.

## Prekomorski departmani

Oni po ustavu imaju isti status kao francuski departmani i francuske pokrajine te se smatraju dijelom Evropske Unije.
*  (od 1946.)
*  (od 1946.)
*  (od 1946.)
*  (od 1946.)
*  (od 2011.)

## Prekomorske zajednice

Zemlje te grupe imaju vrlo različite statuse, od svih njih jedino otoci Saint Martin i Saint Barthélemy u Karibima pripadaju Evropskoj Uniji.
* , to je zemlja sa visokim stupnjem autonomije (od 2003.)
*  (od 2003.)
*  (od 2003.)
*  (od 2007.)
*  (od 2007.)

## Specijalna zajednica
* **[[Nova Kaledonija]]** u Melaneziji ima specifičan status *zajednice sui generis* (collectivité sui generis). To je zbog dogovora iz 1998. da se u roku od 15 do 20 godina izvrši potpuni prijenos vlasti na lokalnu zajednicu, pa će stanovnici Nove Kaledonije odlučiti na referendumu da li će postati nezavisna država ili ostati Francuska prekomorska zajednica.

## Francuske prekomorske teritorije

* **[[Francuske Južne Teritorije]]** (*Terres australes et antarctiques françaises*, TAAF) od 6. augusta 1955.
Zakonskim aktom 2007-224 od 21. februara 2007., Raspršeni otoci u Indijskom oceanu postali su peti distrikt TAAF-a.

### Nenaseljene zemlje
Većina tih teritorija pripada 5 distinktu TAAF-a
* otoci Saint-Paul i Amsterdam
* arhipelag Crozet
* arhipelag Kerguelen
* Otok Clipperton koraljni atol u sjevernom Pacifiku sa administracijom u Francuskoj Polineziji.

## Karakteristike
Za razliku od Britanskih prekomorskih teritorija koji nisu po ustavu dio Velike Britanije, dakle nisu dio nacionalnog teritorija, te teritorije su sastavni dio Republike Francuske.

## Historija
Status brojnih francuskih prekomorskih teritorija, ostataka nekadašnjeg Francuskog kolonijalnog imperija radikalno se izmjenio početkom 1970-ih. Tad je arhipelag Komori u Indijskom oceanu prograsio nezavisnost 1975. godine, uz izuzetak otoka Mayotte koji se odlučio ostati unutar Francuske. Slijedio ga je 1977. Džibuti na Rogu Afrike, a 1980. anglo-francuski pacifički kondominij Novi Hebridi, pod imenom Vanuatu.

Francuzi su svim teritorijima koji su odlučili ostati uz Francusku Republiku dali prilično veliku autonomiju, osim u resorima koji su ostali rezervirani za metropolu, poput vanjskih poslova i odbrane. Njima se vlada kroz različite, ali u biti slične administrativne strukture, obično imaju izabrano vijeće sa presjednikom, koji su ipak podređeni predstavniku Francuske Republike.

## Reference

## Vanjske veze

* ''The overseas territories'' na portalu Encyclopædia Britannica 
* Službene stranice Ministarsva prekomorskih zemalja
Jelena Vukmirica

**Jelena Vukmirica** (Zagreb, 1979.) je hrvatska kazališna, televizijska i filmska glumica

## Filmografija
### Televizijske uloge
* "Stipe u gostima" kao recepcionerka (2011.)
* "Zakon!" kao djevojka iz snova (2009.)
* "Luda kuća" kao Marcela (2008.)
* "Zauvijek susjedi" kao Sanja Jurić (2007.-2008.)
* "Cimmer fraj" kao Mima (2006.)

## Vanjske veze
* 
* Stranica na mala-scena.hr
Promil

**Promil** (iz latinskoga, doslovno znači "za (svaku) tisuću") desetinka je postotka ili jedan (dio) od tisuću. Obilježava se znakom ‰ (Unicode U+2030), koji izgleda kao znak postotka (%) s dodatnom nulom na kraju.

Jedan promil se definira kao:
:1‰ = 10−3 = 0,001 = 0,1%

Promil se ne smije miješati s ppm. Mjera u ppm označava dijelove *milijuna* i stoga u nazivniku ima 1,000.000, a ne 1000.

## Primjeri
Primjeri uobičajene uporabe su:
* Sadržaj alkohola u krvi;
* Salinitet (morske) vode, primjerice, "prosječni salinitet je 35 ‰";
* Uzdužni nagibi tunela i željezničkih pruga;
* Stope demografskih promjena.
Postotak

**Postotak** ili **procenat** je u matematici način izražavanja broja kao razmjernog dijela na 100. Obično se označava znakom postotka, "%". Primjerice, 45 % (čitano kao "četrdeset-pet posto") jednako je 45 / 100, ili 0,45.

Postotci se koriste za izražavanje koliko je velika jedna količina u odnosu na drugu količinu. Prva količina obično predstavlja *dio od*, ili *promjenu u odnosu na*, drugu količinu, koja treba biti veća od nule. Primjerice, povećanje od 1,50 kn na cijenu od 25,00 kn predstavlja povećanje za 1,50 / 25,00 = 0,06. Izraženo kao postotak, to je povećanje od 6 %.

Premda se postotci obično koriste za izražavanje brojeva između 0 i 1, postotkom se može iskazati bilo koji bezdimenzionalni omjer. Primjerice, 111 % je 1,11 odnosno −0,35 % je −0,0035.

Simbol postotka (%) razvio se od simbola koji je predstavljao skraćenicu za talijanski izraz *per cento*.

Međunarodni sustav mjernih jedinica (SI) i norma ISO 31-0, zahtijevaju postavljanje razmaka između brojke i simbola postotka.

## Povezane jedinice
* Promil
* ppm

## Reference

## Vanjske veze
* percent-change.com
* Express learning - percentages
* Kako se računa postotak
Iranska visoravan

**Iranska visoravan** (poznata i kao *Perzijska visoravan*) je prostrani geološki oblik u jugozapadnoj Aziji. Područje je dijelom Euroazijske ploče i uklještena je između Arapske i Indijske ploče, a nalazi se između Zagrosa na zapadu, Kaspijskog jezera i Kopet-Daga na sjeveru, Hormuškog tjesnaca i Perzijskog zaljeva na jugu, te Inda na istoku.

Kao historijska regija obuhvaća Partiju, Mediju i Perziju koje su žarište kulture Velikog Irana. Iranska visoravan okvirno je sastavljena od dijelova Irana, Azerbajdžana, Turkmenistana, Afganistana i Pakistana (Balučistan), a ponekad se u pojam uvrštava i nizinski Huzestan koji je ogrankom ravničarske Mezopotamije.

Područje obuhvaća približno 3,7 milijuna km² i proteže se približno 1800 km u smjeru sjever-jug odnosno 2500 km u smjeru istok-zapad. Unatoč nazivu „visoravan“, reljef područja je zapravo izrazito raznolik i sastoji se od više planinskih planaca među kojima se ističe vrh Damavand (5610 m) na Alborzu, kao i od ravničarskih dijelova pustinje Dašt-e Lut iz Kermanske pokrajine u središnjem Iranu čija je prosječna nadmorska visina ispod 300 m.

## Povezano
* Veliki Iran
* Geografija Irana

## Vanjske veze
*  
*  
*  
;Ostali projekti
Otvoreno more

**Otvoreno more** prema Konvenciji Ujedinjenih naroda o pravu mora, obuhvaća sve dijelove mora koji nisu uključeni u isključivi gospodarski pojas, teritorijalno more ili unutrašnje vode neke države, ili u arhipelaške vode neke arhipelaške države.

Otvoreno more je otvoreno za sve države, obalne i neobalne. Sloboda otvorenog mora ostvaruje se pod uvjetima koje određuju Konvencija i druga pravila međunarodnog prava. Za obalne i za neobalne države ona sadrži, između ostalog:
* slobodu plovidbe;
* slobodu prelijetanja;
* slobodu polaganja podmorskih kabela i cjevovoda, 
* slobodu izgradnje umjetnih otoka i drugih uređaja koje dopušta međunarodno pravo, 
* slobodu ribolova, 
* slobodu znanstvenog istraživanja.

Sve države ostvaruju te slobode dolično poštujući interese drugih država u ostvarivanju slobode otvorenog mora. Otvoreno more smije se koristiti isključivo u miroljubive svrhe.Nijedna država nema pravo zahtijevati da podvrgne bilo koji dio otvorenog mora svojoj suverenosti. Sve države, obalne i neobalne, imaju pravo da na otvorenom moru plove brodovi koji vijore njezinu zastavu.

## Izvori
*  Konvencija UN-a o pravu mora
Unutrašnje morske vode

**Unutrašnje morske vode** obalne države su vode koje se nalaze od polazne crte teritorijalnog mora u smjeru kopna. Unutarnje morske vode obuhvaćaju luke i zaljeve na obali kopna i otoka, dijelove mora između crte niske vode na obali kopna i ravne polazne crte za mjerenje širine teritorijalnog mora. Zaljevom se smatra jasno istaknuta uvala uvučena u kopno, čija je morska površina jednaka površini ili je veća od površine polukruga kojemu je duljina promjera jednaka duljini prave crte koja zatvara ulaz u zaljev. Morska površina zaljeva mjeri se od crte niske vode uzduž obale zaljeva i prave crte koja zatvara ulaz u zaljev.

Kad se određivanjem ravne polazne crte kao unutarnje morske vode obuhvate vode koje se prije toga nisu smatrale takvima, u tim će vodama postojati pravo neškodljivog prolaska. 

Unutrašnje morske vode, zajedno s teritorijalnim morem čine obalno more nad kojim se prostire suverenitet obalne države.

## Izvori
*  Konvencija UN-a o pravu mora
*  Pomorski zakonik Republike Hrvatske

## Poveznice
* Teritorijalno more
* Polazna crta
* Obala
Arhipelaške vode

**Arhipelaške vode** su vode obuhva­ćene arhipelaškim polaznim crtama bez obzira na njihovu dubinu ili udaljenost od obale. Na arhipelaškim vodama arhipelaška država proteže svoju suverenost, kao i na zračni prostor iznad njih, a i na njihovo dno i podzemlje i bogatstva koja oni sadrže.
Otočna država

**Arhipelaška država** (**otočna država**, **ostrvska država**), država koja se u potpunosti sastoji od jednog, više ili tek dijela otoka i ne pripada ni jednom dijelu kopna nekog kontinenta. Time se razlikuje od kontinentalnih i obalnih država. 

Ona ima suverenitet na području arhipelaških voda koje je okružuje. Arhipelaške vode dio su mora koji je omeđen arhipelaškim polaznim crtama koji spajaju vanjske točke najudaljenijih otoka, s time da pravac, u pravilu, ne smije biti dulji od 100 morskih milja.

## Popis po površini
* Indonezija
* Madagaskar
* Papua Nova Gvineja
* Japan
* Filipini
* Novi Zeland
* Ujedinjeno Kraljevstvo 
* Kuba
* Island
* Irska
* Šri Lanka
* Dominikanska Republika
* Tajvan (Republika Kina)
* Haiti
* Solomonski Otoci
* Fidži
* Istočni Timor
* Bahami
* Vanuatu
* Jamajka
* Cipar
* Brunej
* Trinidad i Tobago
* Zelenortska Republika
* Samoa
* Mauricijus
* Komori
* Sveti Toma i Princip
* Kiribati
* Tonga
* Dominika
* Bahrein
* Mikronezija
* Singapur
* Sveta Lucija
* Palau
* Sejšeli
* Antigva i Barbuda
* Barbados
* Sveti Vincent i Grenadini
* Grenada
* Malta
* Maldivi
* Sveti Kristofor i Nevis
* Maršalovi Otoci
* Tuvalu
* Nauru

## Poveznice
* Arhipelaške vode
* Konvencija UN-a o pravu mora
Automatski identifikacijski sistem

**Automatski identifikacijski sistem** (engl. *Automatic Identification System*, ili **AIS**) je sistem za obalno kratkodometno praćenje brodova i pomorskog prometa. Njime brodovi međusobno razmjenjuju podatke (zastava broda, vrsta, status, brzina, smjer, dužina i širina broda, gaz, destinacija, vrijeme). Također, brodovi i sa lukama razmjenjuju ovakve podatke. Osim brodovima i lukama, AIS je dostupan i svakom korisniku interneta, na 17 jezika među kojima je i srpskohrvatski.

AIS se počeo koristiti već krajem 20. stoljeća, a Međunarodna pomorska organizacija danas zahtijeva da svaki brod mase iznad 30 tona treba imati ugrađen AIS, kao i svaki putnički brod. AIS je zasada ugrađen na 40 000 plovila. Osim za razmjenu podataka, ovaj sustav vrlo dobro služi i za izbjegavanje sudara.

## Vanjske veze
*  ShippingExplorer.net - Live Vessel Tracking
*  Portmaps.com - AIS positions, vessel tracking, AIS Database, Ship Search (English)
*  AIS stranica