Hrvati u Bosni i Hercegovini

**Hrvati Bosne i Hercegovine** su pripadnici hrvatskog naroda koji žive u Bosni i Hercegovini. Broje oko 500.000 pripadnika (465.000 - 571.317, 12 - 14,5 %) i čine oko 13 % ukupnog stanovništva Bosne i Hercegovine. Hrvati su jedan od triju konstitutivnih naroda u Bosni i Hercegovini, a njihov materinski jezik je hrvatski jezik, koji je jedan od triju službenih jezika u toj zemlji. Pretežno su katolici. Naseljavaju zapadnu Hercegovinu i jugozapadnu Bosnu, gdje su apsolutna većina, dijelove istočne Hercegovine, također i središnju Bosnu i Bosansku Posavinu, gdje su nakon rata u Bosni i Hercegovini postali manjina, ali su u istim krajevima povijesno ukorijenjeni.

## Ime

Hrvate Bosne i Hercegovine se često naziva "bosanskim Hrvatima", što ipak nije najprecizniji naziv jer Hrvati žive i u hercegovačkom dijelu države. S druge strane, neki ih poistovjećuju s Hercegovcima budući da su većina Hrvata iz Bosne i Hercegovine Hercegovci, što opet nije u potpunosti ispravno jer veliki dio ih potječe i iz Bosne. Stoga je najprecizniji izraz *Hrvati Bosne i Hercegovine*, jer oni po svojoj regionalnoj pripadnosti mogu biti i Bosanci i Hercegovci.

## Historija

U novijoj istoriji Hrvati su sve više podložni majorizaciji na teritoriji Federacije BiH, a većinsko bošnjačko stanovništvo preglasavanjem dominira na tom prostoru.
## Kultura

### Religija

### Umjetnost

### Književnost

### Muzika

### Kulturna baština

U pogledu kulturne baštine osobito su značajne dvije kraljevske rezidencije: Bobovac i Jajce. U Kraljevoj Sutjesci čuva se dio gotičkog krilnog oltara sa slikom "Poklonstvo kraljeva" na jednoj, a "Kristove muke" na drugoj plohi. Prva strana, dakle, pripada radosnom ciklusu i za prilike kada je oltar bio otvoren, a druga žalosnom ciklusu, kada su krila bila zatvorena. Srebreni pacifikal u Kreševu zanimljiv je zbog graviranih medaljona na krajevima krakova, u kojima su prikazane osobe odjevene tipično za XV. stoljeće. Od velikog kamenog križa sa Glamočkog polja, danas u Zemaljskom muzeju, sačuvao se samo donji dio sa nogama Isusa koje su prikovane jedna preko druge, a izvajane naturalistički, sa pregibom svojstvenim gotici i kasnijim manirima. Dva rukopisa su izuzetno vrijedna: Hvalov zbornik i Hrvojev misal. Oba su pisana u Splitu za potrebe hercega Donjih krajeva i kneza splitskog Hrvoja Vukčića Hrvatinića. Luksuznije opremljen je Hrvojev misal, pisan glagoljicom između 1405. i 1407. godine za crkvu sv. Mihovila u Splitu (ili Omišu). Posebni dio kulturne baštine Hrvata Bosne i Hercegovine čine mnogobrojna umjetnička djela nastala na tlu Hrvatske po narudžbi bosanskohercegovačke vlastele. 

Uz Hrvojev misal, u tu kategoriju ulaze posebno raškosna djela izrađena u plemenitim kovinama (srebru i zlatu), među kojima se, uz kaleže i moćnike bana Bosne Šubića i hercegovačkog vojvode Hranića, posebno ističe monumentalna škrinja sv. Šimuna, napravljena po narudžbi Elizabete Anžuvinske, kćeri bana Stjepana Kotromanića. Većina tih radova čuva se u samostanima i crkvama Zadra i Nina. Posebnu skupinu čine katolički franjevački samostani sa svojim čuvenim knjižnicama, galerijama, muzejima, ljekarnama i učionicama. U srednjoj Bosni glasoviti su samostani u Kraljevoj Sutjesci, Kreševu, Fojnici, Gučoj Gori, zatim samostani Petrićevac i Marija Zvijezda kraj Banja Luke, Tolisa i Plehan u Bosanskoj Posavini, širokobriješki samostan u Hercegovini pa samostani u Sarajevu, Gorici kraj Livna, Mostaru i drugdje. Kasnije katedrale koje nastaju uspostavom redovne crkvene organizacije odnosno osnivanjem četiriju biskupija 1881. godine nemaju tako veliku kulturno-povijesnu vrijednost kakvu imaju spomenuti franjevački samostani.

### Obrazovanje

### Sport

## Etnologija

### Život i običaji

### Narodne nošnje

### Kuhinja

### Blagadani i spomendani

## Demografska povijest

### Srednjovjekovna Bosna i Osmansko Carstvo

## Simboli

### Hrvatski pleter

## Povezano
* Popis stanovništva u Bosni i Hercegovini 1879.
* Popis stanovništva u Bosni i Hercegovini 1885.
* Popis stanovništva u Bosni i Hercegovini 1895.
* Popis stanovništva u Bosni i Hercegovini 1910.
* Popis stanovništva u Bosni i Hercegovini 1921.
* Popis stanovništva u Bosni i Hercegovini 1931.
* Popis stanovništva u Bosni i Hercegovini 1948.
* Popis stanovništva u Bosni i Hercegovini 1953.
* Popis stanovništva u Bosni i Hercegovini 1961.
* Popis stanovništva u Bosni i Hercegovini 1971.
* Popis stanovništva u Bosni i Hercegovini 1981.
* Popis stanovništva u Bosni i Hercegovini 1991.
* Heraldički ljiljan

## Vanjske veze

* HercegBosna.org Nacionalni internet portal Hrvata Bosne i Hercegovine
* HrvatiBH.com  Hrvatski web imenik u Bosni i Hercegovini

* Radio Herceg-Bosne Jedini hrvatski medij u BiH na državnoj razini
* TV Herceg-Bosne Video portal Hrvata Bosne i Hercegovine

## Izvori

## Literatura
* Dragutin Pavličević, *[http://www.hic.hr/books/pavlic2/index.htm Kratka politička i kulturna povijest Bosne i Hercegovine] *, Hrvatski informativni centar, Zagreb, 2000.
* Ivan Lovrenović, *Bosanski Hrvati: esej o agoniji jedne evropsko-orijentalne mikrokulture*, Durieux, Zagreb, 2002. ()
* Ivan Zlopaša, ''Politička sudbina Hrvata u BiH'' , Hrvatski blok BiH, Mostar, 2005. (dostupno u NSK)
* Zorislava Čulić, *Narodne nošnje u Bosni i Hercegovini*, Zemaljski muzej Bosne i Hercegovine, Sarajevo, 1963.
* Vidoslav Bagur, Zvonko Martić, *Vila bana zvala priko Vrana*, KIZ, Zagreb, 2010.
* Saša Mrduljaš, *Hrvatski etnički prostori u BiH i regulacija političko-pravnog statusa bosanskohercegovačkih Hrvata 1990. - 1995.*,Institut društvenih znanosti Ivo Pilar - Centar Split, Split, 2002.
* Svjetlo riječi, *[https://web.archive.org/web/20111103195049/http://www.svjetlorijeci.ba/pdf/posebnibrojevi/ubijeni_nestali_hrvati_BIH_082008.pdf Ubijeni i nestali Hrvati Bosne i Hercegovine 1991. - 1995.]*, Sarajevo, kolovoz 2008.