open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Kalcijum karbonat

**Kalcijum-karbonat** je hemijsko jedinjenje koje spada u klasu neorganskih soli. Molekularna formula kalcijum-karbonata je CaCO3. Najčešći oblici kalcijum karbonata su krečnjak, kreda i mermer.

## Dobijanje
Kalcijum-karbonat se dobija u reakciji između kalcijum-hidroksida i ugljene kiseline. Može se dobiti i reakcijom između kalcijumovog oksida i ugljen-dioksida, ili kombinacija jednog od ovih jedinjenja sa jednim od prethodna dva.
Preko bilo koje od ispod napisanih reakcija može se dobiti kalcijum karbonat.

Ca(OH)_2 + H_2CO_3 \rightarrow CaCO_3 + 2H_2O

Ca(OH)_2 + CO_2 \rightarrow CaCO_3 + H_2O

CaO + H_2CO_3 \rightarrow CaCO_3 + H_2O

CaO + CO_2 \rightarrow CaCO_3

Kalcijum-karbonat može se dobiti i na druge načine, npr. u dvoguboj izmeni soli. Ova je reakcija moguća zato što je kalcijum-karbonat talog.

Ca(NO_3)_2 + Na_2CO_3 \rightarrow CaCO_3 + 2NaNO_3

## Fizičke osobine
Kalcijum-karbonat je praskašta so bele boje.
Ova je so nerastvorljiva u vodi. Prilikom mešanja sa vodom nastaje talog.

## Hemijske osobine
Kalcijum-karbonat sa indikatorima reaguje bazno jer je baza koja ga gradi jača od kiseline koja ga gradi.

### Reakcije

Kalcijum-karbonat može da reaguje u svim hemijskim rekacijama koje su karakteristične za karbonate (soli ugljene kiseline).

CaCO_3 + H_2SO_4 \rightarrow CaSO_4 + CO_2 + H_2O

Sumporna kiselina je jača od ugljene kiseline (kao i sve ostale neorganske kiseline) i zato može da je istisne iz njenih soli. Pošto je ugljena kiselina veoma nepostojana, ona se odmah raspada na ugljen-dioksid i vodu.
U reakciji se dobija i odgovarajuća so kalcijuma (u ovom slučaju kalcijum-sulfat).

CaCO_3 \rightarrow CaO + CO_2

Na temperaturama od oko 825&nbsp;°C kalcijum-karbonat se raspada na ugljen-dioksid i kalcijum-oksid.

CaCO_3 + Na_2SO_4 \rightarrow CaSO_4 + Na_2CO_3

Oba reakcija zobe se dvoguba izmena soli. Dvoguba izmena soli je moguća samo ako nastaje slaborastvorno jedinjenje ili gas (u ovom slučaju, nastaje talog - kalcijum-karbonat).

Ako se na kalcijum-karbonat doda vode i ugljen-dioksida, doći će do reakcije i nagradiće se kalcijum-hidrogenkarbonat.

CaCO_3 + CO_2 + H_2O \rightarrow Ca(HCO_3)_2

Kalcijum-karbonat je elektrolit. Ispod je napisana reakcija elektrolitičke disocijacije kalcijum-karbonata.

CaCO_3 \rightarrow Ca^{2+} + CO_3^{2-}

## Primena
Primenjuje se u medicinske svrhe kao antacid (neutrališe kicelinu u želucu).
Koristi se i u proizvodnji školskih kreda zajedno sa kalcijum-sulfatom.
Velika je i primena kalcijum-karbonata u građevinarstvu. Koristi se sam po sebi (npr. mermer) ili kao jedan od sastojaka cementa.
U keramici kalcijum karbonat je koristan jer se njegov prah koristi kao jedan od glavnih sastojaka u prahu za glazuru.

## Nalaženje u prirodi
Kalcijum-karbonat se može u prirodi naći u raznim mineralima zajedno sa drugim solima, npr. u dolomitu (MgCO_3 x CaCO_3).

## Povezano
* Krečna voda

## Reference

## Vanjske veze

* 
* ATC codes:  and 
* The British Calcium Carbonate Association – What is calcium carbonate 
* CDC - NIOSH Pocket Guide to Chemical Hazards - Calcium Carbonate
Kalcijum hlorid

**Kalcijum hlorid** (CaCl2) je neorgansko, jonsko jedinjenje kalcijuma i hlora. Veoma je rastvorljivo u vodi. Ovo je so, čvrsta na sobnoj temperaturi. Dobija se direktno iz rude, ali se velike količine ovoga jedinjenja dobijaju i Solvejevim postupkom. Ovo je jako higroskopno jedinjenje. Gradi di, tetra i heksahidrate.

## Hemijske osobine
Kalcijum hlorid može da služi kao donor jona kalcijuma u rastvorima pošto su mnoga jedinjenja kalcijuma nerastvorljiva u vodi:
:3 CaCl2(aq) + 2 K<sub>3</sub>PO<sub>4</sub> (aq) → Ca<sub>3</sub>(PO<sub>4</sub>)<sub>2</sub> (s) + 6 KCl (aq)

Iz otopljenog CaCl2 se može putem elektrolize dobiti metalni kalcijum:
: CaCl2(l) → Ca(s) + Cl2(g)

## Primena
Kalcijum hlorid se koristi:
* u medicini kao sredstvo pri nedostatku kalcijuma
* za dehidrataciju gasova
* za dobijanje različitih jedinjenja kalcijuma
* za uklanjanje tragova vode iz organskih supstanci
* zajedno sa natrijum hloridom kao sredstvo za sprečavanje stvaranja leda na putevima

## Reference

## Literatura

* 
* *Handbook of Chemistry and Physics*, 71st edition, CRC Press, Ann Arbor, Michigan, 1990.

## Povezano
* Kalcijum
* Hlor

## Vanjske veze

* International Chemical Safety Card 1184
* Product and Application Information (Formerly Dow Chemical Calcium Chloride division) 
* Report on steel corrosion by chloride including CaCl<sub>2</sub> 
* Collection of calcium chloride reports and articles 
* Calcium chloride, Anhydrous MSDS
Kalcijum hipohlorit

**Kalcijum hipohlorit** je hemijsko jedinjenje sa formulom Ca(ClO)2. On se koristi za tretman vode, i kao izbeljivač (prah za izbeljivanje). Smatra se da je ova hemikalija relativno stabilna, i da ima dostupniji hlor nego natrijum hipohlorit (tečni izbeljivač).

## Priprema
On se proizvodi kalcijumskim procesom:
: ~\mathrm{2Cl_2 + 2Ca(OH)_2\longrightarrow \ Ca(OCl)_2 + CaCl_2 + 2H_2O}.

Prah za izbeljivanje je zapravo smeša kalcijum hipohlorita (Ca(ClO)2) i običnog hlorida CaCl2, H2O sa primesama ugašenog kreča, Ca(OH)2.

## Osobine
Kalcijum hipohlorit je žuto beli prah koji ima jak miris hlora. On nije jako rastvoran u vodi, i preferentno se koristi u mekoj do srednje tvrde vode. Postoje dve forme: suva i hidratisana forma. Hidratisana forma je bezbednija za rukovanje.

Kalcijum hipohlorit reaguje sa ugljen dioksidom da formira kalcijum karbonat, čime se oslobađa dihlor monoksid:
: ~\mathrm{2Ca(OCl)_2 + CO_2\longrightarrow \ CaCl_2 + CaCO_3 + Cl_2O \uparrow}.

Kalcijum hipohlorit reaguje sa hlorovodoničnom kiselinom da formira kalcijum hlorid:
: Ca(ClO)2 + 4 HCl → CaCl2 + 2 H2O + 2 Cl2

## Reference
Kalcijum hlorat

**Kalcijum hlorat** je kalcijumova so hlorne kiseline sa formulom Ca(ClO3)2. Poput kalijum hlorata, on je jak oksidans, i može se koristiti u pirotehničkim formulacijama. On je kristalna supstanca. Kalcijum hlorat može da eksplodira kada se jako zagreje, ili u prisustvu redukujućih agenasa, kao što su organske materije.

On se može formirati oksidacijom kalcijum hlorida jakim oksidacionim agensom.

## Reference

## Vanjske veze
Kalcijum hromat

**Kalcijum hromat** (CaCrO4) je svetlo žuta čvrsta materija. Normalno se javlja kao dihidrat.

## Osobine
Kalcijum hromat gubi vodu na 200&nbsp;°C. Kalcijum hromat reaguje sa organskim materijama ili redukujućim agensima da formira hrom(III). Kalcijum hromat eksplozivno reaguje sa hidrazinom. Ako se pomeša sa borom i zapali, dolazi do burnog formiranja hromata.

## Upotreba
On se koristi kao pigment i inhibitor korozije. On isto tako nalazi primenu u galvanizaciji, fotohemijskoj obradi i industrijskom tretmanu otpada.

## Reference

## Vanjske veze
Francuske prekomorske teritorije

**Francuske prekomorske teritorije** (francuski: *Territoires d'outre-mer* akronim *TOM*) je naziv za administrativnu podjelu Francuske, taj status danas imaju samo **[[Francuske Južne Teritorije]]** (*Terres australes et antarctiques françaises* - TAAF), što je regulirano zakonskim aktom 6. augusta 1955.
## Karakteristike
Francuzi imaju četiri vrste *prekomorskih teritorija*, pored gore navedonog postoje i Prekomorski departmani (francuski: *Département d'outre-mer* akronim *DOM*) i Francuske prekomorske zajednice (francuski: *Collectivité d'outre-mer* akronim *COM*). Pored te tri postoji i četvrta vrsta a to je Nova Kaledonija koja je *zajednica sui generis* (collectivité sui generis).
## Historija
Status brojnih francuskih prekomorskih teritorija, - ostataka nekadašnjeg Francuskog kolonijalnog imperija radikalno se izmjenio početkom 1970-ih. Tad je arhipelag Komori u Indijskom oceanu prograsio nezavisnost - 1975., uz izuzetak otoka Mayotte, koji se odlučio ostati unutar Francuske, slijedio ga je 1977. Džibuti na Rogu Afrike, a 1980. anglo - francuski pacifički 
kondominij Novi Hebridi, pod imenom - Vanuatu.

Ustavnom reformom izglasanom 28. marta 2003. promijenjen je status većine bivših *Francuskih prekomorskih teritorija* (*Territoires d'outre-mer* - TOM) u Francuske prekomorske zajednice (Collectivité d'outre-mer- COM).
## Nekadašnje prekomorske teritorije
* Francuska Indija, od 1946. do 1954.
* Nova Kaledonija, od 1946. do 1999. godine, sada ima status *zajednice sui generis* (collectivité sui generis).
* Francuska Polinezija, od 1946. do 2003. godine, sada ima status *[[Francuske prekomorske zajednice]]*.
* Saint-Pierre i Miquelon, od 1946. do 1976., pa ponovno od 1985. do 2003.
* Wallis i Futuna, od 1961. do 2003. godine, sada ima status *[[Francuske prekomorske zajednice]]*.
* Mayotte, od 1976. do 2003., od 2011. ima status Francuske prekomorske zajednice 
## Reference

## Vanjske veze
* ''The overseas territories'' na portalu Encyclopædia Britannica 
* Službene stranice
Kalcijum(I) hlorid

**Kalcijum(I) hlorid** (CaCl) je nestabilni diatomski molekul. Atomi kalcijuma i hlora su vezani jonskom vezom. Čvrsta materija sa sastavom CaCl je bila objavljena 1953 međutim kasniji pokušaji da se ponovi njeno dobijanje su bili neuspešni.

## Reference
Vapnena voda

**Krečna voda** je ime za zasićeni rastvor kalcijum hidroksida. Termin se odnosi na mineral kreča. Njegova hemijska formula je Ca(OH)2. Ovaj hidroksid je slabo rastvoran, i.e. ca. 1.5 g / l na 25&nbsp;°C, tako da nema vidne razlike između krečne i čiste vode. Alternativno, posmatrač može da primeti blag miris zemlje. Ona se jasno razlikuje po alkalnom ukusu kalcijum hidroksida. Kad je izložena ugljen dioksidu, krečna voda se pretvara u mlečni rastvor.

Dok je *krečna voda* proziran rastvor, *krečno mleko* je suspenzija čestica kalcijum hidroksida u vodi. Te čestice mu daju mlečni izgled. Krečno mleko se proizvodi reagovanjem kalcijum oksida sa viškom vode, obično 4 do 8 puta većom količinom vode od količine CaO. Reakcija vode i kalcijum oksida se naziva *gašenjem kreča*. Kalcijum oksid se konvertuje u hidroksid prema sledećoj reakciji:
:CaO + H2O → Ca(OH)2

Ova reakcija je veoma egzotermna i oslobađa dovoljno toplote da dovede suspenziju do tačke ključanja. To se može ostvariti koristeći odnosu od 2 dela vode na 1 deo kreča (po težini).

*Krečno mleko* je alkalno sa pH vrednošću od 12.3. Ono se koristi u hemijskoj industriji kao neutrališući agens u tretmanu otpadnih voda. Mada ono ime mnoštvo drugih primena, ono je najbolje poznato po svojoj (istorijskoj) primeni kao bele boja.

## Reference
Adelina zemlja

**Adelina zemlja** (francuski: *Terre Adélie*) ili *Adelina obala* je sektor teritorije na istočnom Antarktiku, između 67° južne geografske širine i južnog pola, odnosno između 136° 11’ i 142° 02’ istočne geografske dužine.
## Geografija
Površina *Adeline zemlje* iznosi 390 000 km², ona je administrativno dio Francuske Južne Teritorije (*Terres australes et antarctiques françaises* - TAAF), što je regulirano zakonskim aktom 6. augusta 1955.

Čitav teritorij je pokriven vječnim ledom, i osim dvije istraživačke stanice; *Dumont d’Urville* (na obali) i *Charcot* (320&nbsp;km od obale) nema ničeg drugog. Francuski suverenitet nad ovom teritorijom nije priznat u međunarodnim ugovorima o Antarktiku.
## Historija
Do ove teritorije je prvi doplovio francuski istraživač Jules Dumont d'Urville - 20. januara 1840. i nazvao je po svojoj ženi **Adéle**.

Upravo na osnovu tog Francuzi polažu pravo na taj teritorij. Oni su 1950. na lokalitetu Géologie Archipelago, izgradili svoju prvu naučno - istraživačku stanicu *Port-Martin*, ali je ona izgorila 1952. Na njenom mjestu su 1952. izgradili novu bazu *Dumont d’Urville*, kojom se služe i danas. 
## Reference

## Vanjske veze
* ''Adélie Coast'' na portalu Encyclopædia Britannica 
* Službene stranice TAAF-a
Kalcijum hidrid

**Kalcijum-hidrid** je hemijsko neorgansko jedinjenje hemijske formule CaH2.

## Svojstva
Kalijum-hidrid u čistom stanju (koje se ređe viđa) je bezbojna čvrsta supstanca u vidu kristala ili praha. Nerastvoran je u rastvaračima koji se koriste, a sa vodom burno reaguje.

## Dobijanje
Dobija se prevođenjem vodonika preko zagrejanog kalcijuma.

## Značaj
Pod nazivom hidrolit upotrebljava se za dobijanje vodonika:
:CaH2 + 2 H2O → Ca(OH)2 + 2 H2
Dva proizvoda hidrolize mogu se lako razdvojiti destilacijom, filtracijom ili dekantovanjem.

## Izvori

## Literatura

* 
* 

## Vanjske veze

*
Kalcijum jodid

**Kalcijum jodid** je neorgansko jedinjenje sa formulom CaI2. Ova bezbojna delikvescentna čvrsta materija je veoma rastvorna u vodi. Njene osobine su slične srodnim solima, kao što je kalcijum hlorid. On se koristi u fotografiji.

## Reakcije
Henri Moisan je prvi izolovao kalcijum 1898. redukujući kalcijum jodid čistim natrijumom:
:CaI2 + 2 Na → 2 NaI + Ca

Kalcijum jodid se može formirati tretiranjem kalcijum karbonata, kalcijum oksida, ili kalcijum hidroksida sa jodovodonikom:
:CaCO<sub>3</sub> + 2 HI → CaI2 + H<sub>2</sub>O + CO<sub>2</sub>

Kalcium jodid sporo reaguje sa kiseonikom i ugljen dioksidom na vazduhu, pri čemu se oslobađa jod, koji je odgovoran za mutno žutu boju nečistih uzoraka.
: 2 CaI2 + 2 CO2 + O2 → 2 CaCO3 + 2 I2

## Reference

## Vanjske veze
Kalcijum nitrat

**Kalcijum nitrat** (*Norveška šalitra*), je neorgansko jedinjenje sa formulom Ca(NO3)2. Ova bezbojna so apsorbuje vlagu iz vazduha i obično se nalazi u obliku tetrahidrata.

On se uglavnom koristi kao komponenta đubriva mada ima i druge primene. Nitrokalcit je ime minerala koji je po sastavu hidratisani kalcijum nitrat. On se formira kao eflorescens na mestima gde je stajsko đubrivo u kontaktu sa betonom u suvoj sredini. Niz srodnih soli je poznat, među kojima su kalcijum amonijum nitrat dekahidrat i kalcijum kalijum nitrat dekahidrat.

## Proizvodnja i reaktivnost
Kalcijum nitrat je bio prvo sintetičko azotno đubrivo. Proizvodnja je počela u Notodenu u Norveškoj 1905. Najveći deo svetske proizvodnje kalcijum nitrata u današnje vreme dolazi iz Porsgruna, Norveška.

On je proizvodi tretiranjem krečnjaka sa azotnom kiselinom, čemu sledi neutralizacija amonijakom:
:CaCO3 + 2 HNO3 → Ca(NO3)2 + CO2 + H2O

On je takođe nuzprodukt nitrofosfatnog procesa za ekstrakciju kalcijum fosfata:
:Ca3(PO4)2 + 6 HNO3 + 12 H2O → 2 H3PO4 + 3 Ca(NO3)2 + 12 H2O

On se može pripremiti iz vodenog rastvora amonijum nitrata, i kalcijum hidroksida:
:2 NH4NO3 + Ca(OH)2 → Ca(NO3)2 + 2 NH4OH

Poput srodnih zemnoalkalnih metalnih nitrata (kao i LiNO3), kalcijum nitrat se razlaže nakon zagrevanja uz oslobađanje azot dioksida:
:2 Ca(NO3)2 → 2 CaO + 4 NO<sub>2</sub> + O2 ΔH = 369 kJ/mol

## Reference

## Vanjske veze
* Kalcijum nitrat
Kalcijum hidroksid

**Kalcijum hidroksid** (*gašeni kreč*) je neorgansko jedinjenje sa hemijskom formulom Ca(OH)2. On ima bezbojne kristale i beli prah. Dobija se mešanjem kalcijum oksida (*kreča*) sa vodom. On ima više imena, među kojima su *hidratisani kreč*, *građevinski kreč*, i *gašeni kreč*. On ima nisku toksičnost, te nalazi mnogobrojne primene.

## Osobine
Kad se zagreje do 512&nbsp;°C, parcijalni pritisak vode u ravnoteži sa kalcijum hidroksidom dostiže 101 kPa, čime se razlaže kalcijum hidroksid u kalcijum okside i vodu.
: Ca(OH)2 → CaO + H2O

Suspenzija finih čestica kalcijum hidroksida u vodi se naziva krečno mleko. Rastvor (krečna voda) je baza srednje jačine kaja reaguje sa kiselinama i napada mnoge metale. Krečna voda dobija mlečni izgled u prisustvu ugljen dioksida usled formiranja kalcijum karbonata:
: Ca(OH)2 + CO2 → CaCO3 + H2O

Kalcijum hidroksid se kristalizuje u istom motivu kao i kadmijum jodid. Slojevi su međusobno povezani vodoničnim vezama.

## Priprema

Kalcijum hidroksid se industrijski proizvodi tretiranjem kreča vodom:
:CaO + H2O → Ca(OH)2

U laboratoriji se može pripremiti mešanjem vodenih rastvora kalcijum hlorida i natrijum hidroksida. Mineralni oblik (portlandit) je relativno redak, ali se može naći u nekim vulkanskim i metamorfnim stenama.

## Upotreba
Jedna značajna primena kalcijum hidroksida je u flokulaciji vode za piće i u tretmanu otpadnih voda. On formira paperjasti naelektrisani čvrsti materijal koji pomaže u otklanjanju manjih čestica iz vode. U vodi za piće on podiže pH vode tako cevi manje korodiraju.

U industriji papira se koristi za proizvodnu natrijum hidroksida. Ova konverzija je komponenta Kraftovog procesa.

## Reference
Kalcijum sulfid

| Section3 = 
| Section4 = 
| Section5 = 
| Section6 = 
| Section7 = 
| Section8 = 
}}

**Kalcijum-sulfid** je neorgansko hemijsko jedinjenje hemijske formule CaS.

## Fizička i hemijska svojstva
Kada je čist, kalcijum-sulfid je beli prah postojan na vazduhu bez prisustva vlage. U prisustvu vlage, a pod uticajem ugljen-dioksida, izgleda da nastaje vodonik-sulfid koji se može prepoznati po mirisu. To je ono što ovu supstancu čini potencijalno opasnom.

Kalcijum-sulfid pokazuje izrazitu fosforescenciju, ali samo ako sadrži neznatne tragove metalnih primesa, kao što je bizmut.

Voda hidrolizuje kalcijum-sulfid i tada se stvara smeša Ca(SH)2, Ca(OH)2, i Ca(SH)(OH).
:CaS + H2O → Ca(SH)(OH) + H2S
:Ca(SH)(OH) + H2O → Ca(OH)2 + H2S

## Dobijanje
* Jedan je od produkata Leblankovog procesa.
* Zagrevanjem gašenog kreča u atmosferi vodonik-sulfida.
* Redukcijom sulfata ugljenikom.
:CaSO4 + 2 C → CaS + 2 CO2
i može da reaguje dalje:
:3 CaSO4 + CaS → 4 CaO + 4 SO2

## Polisulfidi
Kalcijum-polusulfidi (CaSn) se grade kada se krečno mleko kuva sa sumporom. 
:Ca(OH)2 + 10S → 2CaS4 + CaS2O3 + 3H2O
Tetrasulfid dalje sa viškom sumpora gradi pentasulfid.

## Reference

## Literatura

* 
* 

## Vanjske veze

*
Kalcijum sulfat

**Kalcijum-sulfat** je hemijsko jedinjenje čija je oznaka CaSO4. U prirodi se javlja kao mineral anhidrit, CaSO4 i kao dihidrat, CaSO4* 2H2O, koji se naziva gips, a ako je zrnast i potpuno beo - alabaster.

Zagrevanjem na temperaturi od 130 do 160°S potpuno se menja kristalna struktura gipsa i nastaje poluhidrat gipsa: CaSO4 * 2H2O → CaSO4 * 1/2H2O + 3/2H2O

Daljim zagrevanjem poluhidrat gubi svu vodu, pri čemu se struktura ne menja, nastaje u vodi rastvoran anhidrit. Dodatkom vode, pošto je reakcija reverzibilna, očvršćavaju i poluhidrat i anhidrit zadržavajući dati oblik uz neznatno povećanje zapremine (što je korisno pri dobijanju gipsanih odlivaka jer se ispunjava svaka šupljina kalupa).

Gips se najviše koristi kao dodatak cementu, ali i za izradu maltera (mešanjem sa krečom), lakih građevinskih ploča (sa dodacima trske i drvenjače), veštačkog mermera, kao podloga za podove, u medicinske i zubotehničke svrhe, za proizvodnju ukrasa od gipsa, i još za mnoge druge stvari.

Osim toga, gips je i hemijska sirovina za dobijanje sumpora, sumporne kiseline i veštačkog đubriva amonijum-sulfata, (NH4)2SO4.

## Reference

## Vanjske veze
Kalcijum oksid

**Kalcijum oksid** (*CaO*, *živi kreč*, *pečeni kreč*) je bela, kaustična, alkalna kristalna materija na sobnoj temperaturi. Ovo hemijsko jedinjenje je u širokoj upotrebi.

## Priprema
kalcijum oksid se obično formira termičkom dekompozicijom materijala kao što je krečnjak, koji sadrže kalcijum karbonat (CaCO3; mineral kalcita) u krečnjačkim pećima. To ostvaruje zagrevanjem materijala iznad 825&nbsp;°C, procesom kalcinacije ili *pečenja kreča*. Ovaj proces oslobađa molekul ugljen dioksida (CO2). Pečeni kreč nije stabilan, i pre hlađenju spontano reaguje sa CO2 iz vazduha. Nakon dovoljno vremena, on će se potpuno konvertovati nazad u kalcijum karbonat.

## Upotreba
Živi kreč ima relativno malu cenu. On i njegov derivat (kalcijum hidroksid) su značajne hemikalije. Živi kreč proizvodi toplotnu energiju tokom formiranja hidrata:
:CaO (s) + H2O (l)  Ca(OH)2 (aq) (ΔHr = −63.7 kJ/mol of CaO)

## Reference

## Vanjske veze

* Geološka istraživanja 
* Faktori kvaliteta kreča
Kalcijum peroksid

**Kalcijum peroksid** (CaO2) je čvrst peroksid bele ili bledo žute boje. On je nerastvoran u vodi ali se rastvara u kiselinama pri čemu formira vodonik peroksid. Kad dođe u kontakt sa vodom odmah počne da se razlaže oslobađajući kiseonik.

## Primena
Kalcijum peroksid se industrijski proizvodi sa različitim stepenima čistoće. On se koristi na više načina u industriji i poljoprivredi. U poljoprivredi se koristi kao đubrivo, kao tretman za seme pirinča pre setve, i za dezinfekciju vode. Kalcijum Peroksid se koristi na sličan način kao magnezijum peroksid u programima restauracije životne sredine. On se primenjuje u obnavljanju zemljišta i podzemne vode kontaminirane naftnim ugljovodonicima putem stimulacije aerobne mikrobne degradacije kontaminanata.

Kao se koristi kao prehrambeni aditiv (E930).

## Reference

## Vanjske veze
Dikalcijum fosfat

**Dikalcijum fosfat** (*kalcijum monohidrogen fosfat*) je dibazični kalcijum fosfat. On se obično nalazi kao dihidrat, sa hemijskom formulom CaHPO4 • 2H2O, ali se može termički konvertovati u anhidratnu formu. On je praktično nerastvoran u vodi, i.e. 0.02 g / 100 mL na 25&nbsp;°C. On sadrži oko 29.5 procenata kalcijuma u anhidratnoj formi.

## Priprema
Dikalcijum fosfat se može formirati reakcijom stehiometrijskih količina kalcijum oksida i fosforne kiselina:
:CaCO3 + H3PO4 → CaHPO4 + H2O + CO2

## Upotreba
Dikalcijum fosfat se uglavnom koristi kao prehrambeni suplement u pripremi cerealija, hrane za pse, obogaćenog brašna, i testenina. On se takođe koristi u pripremi tableta, kao i nekih proizvoda za eliminisanja telesnog zadaha. On se koristi u hrani za živinu. On se isto tako koristi u nekim pastama za zube kao sredstvo za sprečavanje kamenca.

## Reference
Stehiometrija

**Stehiometrija** je računanje kvantitativnih (mjerljivih) odnosa između reaktanata i produkata u izjednačenim kemijskim reakcijama. Stehiometrija je vrlo važno i korisno polje kemije jer pomaže izračunu koliko se produkata može dobiti iz određenih količina reaktanata, a pri tom uzimajući u obzir i iskorištenje reakcije.

Stehiometrija se prvenstveno temelji na zakonu o očuvanju mase, zakonu stalnih omjera masa, zakonu umnoženih omjera masa i zakonu spojnih masa. Prema tome, jedan od temeljnih principa, koji slijedi iz činjenice da se tijekom kemijske reakcije ne može niti stvoriti nova materija, niti uništiti postojeća, govori da masa i količina svakog elementa sa jedne strane reakcije (reaktanti) mora biti jednaka drugoj strani reakcije (produkti).

## Povezano

Pošto stehiometrija objedinjuje mnoge mjerne jedinice i postupke računanja, korisno je pogledati i ove članke:

* Mjerna jedinica
* Relativna atomska masa
* Relativna molekularna masa
* Množina tvari
* Redoks

## Literatura
* Sikirica, Milan: *Stehiometrija*, XIX. izdanje,

## Vanjske veze
* Osnove kemije
Monokalcijum fosfat

**Monokalcijum fosfat** je hemijsko jedinjenje sa formulom Ca(H2PO4)2. On se obično nalazi kao monohidrat, Ca(H2PO4)2·H2O.

## Upotreba
### Đubrivo
Fosfor je esencijalni nutrijent i stoga je uobičajeni sastojak poljoprivrednih đubriva. Trikalcijum fosfat Ca3(PO4)2, koji je glavna komponenta fosfatnih stena kao što su fosforit, apatit, i drugih fosfatnih minerala, je suviše nerastvoran da bi bio efikasan. Iz tog razloga se konvertuje u rastvorniji monokalcijum fosfat, generalno koristeći sumpornu kiselinu H2SO4. Proizvod se hidratiše da bi se pretvorio kalcijum sulfat u dihidratni gips koji se prodaje kao *superfosfat kreča*. Alternativno fosfatne stene se mogu tretirati sa fosfornom kiselinom da se proizvede čistija forma monokalcijum fosfata koja se podaje kao *trostruki fosfat*.

#### Superfosfat
*Superfosfat* je đubrivo koje se proizvodi dejstvom koncentrovane sumporne kiseline na prah fosfatne stene.

: Ca3(PO4)2(*s*) + 2 H2SO4(*aq*) → 2 CaSO4(*aq*) + Ca(H2PO4)2(*aq*)

#### Trostruki superfosfat
*Trostruki superfosfat* je đubrivo proizvedeno dejstvom koncentrovane fosforne kiseline na samlevenu fosfatnu stenu.
:Ca3(PO4)2(*s*) + 4 H3PO4(*aq*) → 3 Ca 2+(*aq*) + 6 H2PO41-(*aq*) → 3 Ca(H2PO4)2(*aq*)

Aktivni sastojak proizvoda, monokalcijum fosfat, je identičan sa superfosfatom, ali bez prisustva kalcijum sulfata koji se formira primenom sumporne kiseline. Sadržaj fosfora u trostrukom superfosfatu (17 - 23% P; 44 do 52% P2O5) je stoga veći nego u superfosfatu (7 - 9.5% P; 16 to 22% P2O5). Trostruki superfosfat je bio najrasprostranjenije fosfatno đubrivo do 1960-ih, kad je amonijum fosfat zadobio popularnost.

## Reference
Skandijum(III) trifluorometansulfonat

**Skandijum trifluorometansulfonat** (*skandijum triflat*) je hemijsko jedinjenje sa formulom Sc(SO3CF3)3. Ova so se sastoji od skandijum katjona Sc3+ i triflatnog SO3CF3− anjona.

Skandijum triflat se koristi kao reagens u organskoj hemiji, kao Luisova kiselina. U poređenju sa drugim Luisovim kiselinama ovaj reagens je stabilan u vodi, i koristi se u organskim reakcijama kao katalizator, a ne u stehiometrijskim količinama. Ovo jedinjenje se priprema reakcijom skandijum oksida sa trifluorometansulfornskom kiselinom.

Primer upotrebe skandijum triflata je reakcija Mukaijama aldolne adicije između benzaldehida i silil enol etra cikloheksanona sa 81% hemijskog prinosa.

:

## Reference

## Vanjske veze
Titanijum tetrajodid

**Titanijum tetrajodid** je neorgansko jedinjenje sa formulom TiI4. On je redak binarni metalni jodid, koji se sastoji od izolovanih molekula sa tetraedralnim Ti(IV) centrima. Usled njegovog molekulskog karaktera, TiI4 se može destilovati bez razlaganja u atmosferi. Ova osobina je osnova Van Arkelovog procesa za prečišćavanje titanijum. Razlike u tačkama topljenja između TiCl4 (-24&nbsp;°C) i TiI4 (150&nbsp;°C) su uporedive sa razlikama tački topljenja CCl<sub>4</sub> (-23&nbsp;°C) i CI<sub>4</sub> (168&nbsp;°C), što je posledica jačeg međumolekulskog van der Valsovog vezivanja u jodidima.

## Proizvodnja
Tri metoda su poznata:
Iz elementa, tipično koristeći peć na 425&nbsp;°C:
:Ti + 2 I2 → TiI4
This reaction can be reversed to produce highly pure films of Ti metal.

Reakcija razmene titanijum tetrahlorida i HI.
:TiCl4 + 4 HI → TiI4 + 4 HCl
Oksido-jodna razmena sa aluminijum jodidom.
:3 TiO2 + 4 AlI3 → 3 TiI4 + 2 Al2O3

## Reakcije
Poput TiCl4 i TiBr4, TiI4 formira adukte sa Luisovim bazama. On se isto tako može redukovati. Kad se redukcija izvodi u prisustvu Ti metala, dobijaju se polimerni Ti(III) i Ti(II) derivati kao što su CsTi2I7 i lanac CsTiI3, respektivno. U rastvoru CH2Cl2, TiI4 manifestuje reaktivnost ka alkenima i alkinima, te proizvodi organojodne derivate.

## Reference
Kalcijum pirofosfat

**Kalcijum pirofosfat** (Ca2O7P2) je hemijsko jedinjenje koje se može formirati reakcijom pirofosforne kiseline i kalcijumove baze, ili putem jakog zagrevanja kalcijum fosfata ili kalcijum amonijum fosfata.

On se koristi kao blagi abrazivni agens u pasti za zube.

Deponovanje kalcijum pirofosfat dihidrata u zglobovima uzrokuje reumatološko oboljenje pod nazivom hondrokalcinoza.

## Reference

## Povezano
* Magnezijum pirofosfat
* Natrijum pirofosfat

## Vanjske veze
Stroncijum jodid

**Stroncijum jodid** (SrI2) je so stroncijuma i joda. To je jonsko, u vodi rastvorno, i higroskopno jedinjenje, koje se može koristiti u medicini kao zamena za kalijum jodid.

## Reakcije
Stroncijum jodid se može pripremiti reakcijom stroncijum karbonata sa jodovodoničnom kiselinom:
:SrCO<sub>3</sub> + 2 HI → SrI2 + H<sub>2</sub>O + CO<sub>2</sub>

## Reference
Hrom(IV) hlorid

**Hrom(IV) hloride**, CrCl4, je nestabilno jedinjenje hroma, koje se priprema kombinovanjem hrom(III) hlorida i gasovitog hlora na povišenim temperaturama. On se razlaže u početne supstance na sobnoj temperaturi.

## Reference
Hrom(II) oksid

**Hrom(II) oksid** (CrO) je neorgansko jedinjenje koje se sastoji od hroma i kiseonika. On je crni prah koji se kristališe u strukturi kamene soli.

Hipofosfiti mogu da redukuju hrom(III) oksid do hrom(II) oksida:
:H3PO2 + 2 Cr2O3 → 4 CrO + H3PO4

On se lako oksiduje u vazduhu.

## Reference

## Povezano
* Hrom(III) oksid
* Hrom(IV) oksid
* Hrom(VI) oksid
Hrom trioksid

**Hrom-trioksid** je oksid hroma hemijske formule CrO3, gde je oksidacioni broj hroma +6.

## Dobijanje
Može se dobiti reakcijom natrijum-hromata ili kalijum-dihromata i sumporne kiseline:
:\mathrm{Na_2CrO_4 + H_2SO_4 \longrightarrow \; Na_2SO_4 + H_2O + CrO_3}
:\mathrm{K_2Cr_2O_7 + 2H_2SO_4 \longrightarrow \; 2KHSO_4 + H_2O + 2CrO_3}

## Svojstva
Ovo je čvrsta supstanca zatvorenocrvene boje, koja postoji u obliku prizmatičnih igličastih kristala. Na visokoj temperaturi prvo isparava, pa se topi na 190&nbsp;°C, pri čemu se već delimično raspada. Pri većoj temperaturi se raspada na hromi-oksid i kiseonik:
:\mathrm{4CrO_3 \longrightarrow \; 2Cr_2O_3 + 3O_2}
Slična reakcija se vrši i prilikom redukcije, jer je hrom-trioksid veoma jako oksidaciono sredstvo. Alkohol će se u dodiru sa ovim oksidom upaliti, hartija ugljenisati, a ugalj se oksidovati u ugljen-dioksid. U voda|vodi se rastvara lako, dajući najverovatnije polihromne kiseline.

## Reference

## Literatura

* 
* 

## Vanjske veze
Izvorište (album)

**Izvorište** je naziv četvrtog a cappela albuma Bilje Krstić i orkestra Bistrik. Objavila ga je izdavačka kuća "PGP-RTS" 2013. u Srbiji.

## Opis
Bilja Krstić i ženski deo Bistrika u saradnji sa etnomuzikologom Dimitrijem Mikanom Obradovićem na novom CD-u Izvorište predstavljaju bogat kolorit srpskog folklora sa umetničkom nadogradnjom sa jedinstvenim načelom koji je izrekao St. Mokranjac, da se srpska umetnička muzika moze podići jedino na osnovama narodne muzike. Višeglasne pesme Bilja i Bistrik izvode u tradicionalnoj vokalnoj tehnici. Vokalni aranžmani su u osnovi kompozicije Dimitrija Mikana Obradovića. Poštujući stil i praksu taradicionalnog pevanja, pokazali su snagu i lepotu srpskog višeglasnog pevanja. Na albumu su pesme: moravske, kosovske i istočno srpske i a cappela pesme koje su ponovo snimljene, sa albuma Bistrik i Tarpoš.

## Pesme
* *Ofčarče ofce paseše* (3.30)
* *Šta se ono tamo zeleni* (2.16)
* *Devojka se suncu zamerila* (2.35)
* *Na kraj selo Damjan kolo vodi* (2.32)
* *Kalajdžijsko kolo* (1.38)
* *Rasla dunja i jabuka* (1.58)
* *Kočija se ljuja (Кучийка тича)* (1.57)
* *Aman vodeničare* (2.03)
* *Kad sam bila devojana* (3.34)
* *Listaj mi goro zelena* (3.40)
* *Šta s ono čuje na onoj strani* (2.30)
* *Karavilje lale kara li te majka* (1.30)

## Impresum
Snimano u Studiju 6 Radio Beograda (2011-12.) 
* Producenti – Uroš Marković, Bilja Krstić, Miki Stanojević
* Voja Aralica (6, 7), Ljuba Ninković (10) 
* Remiks – Uroš Marković
* Snimatelj – Miki Todorović
* Mastering – Miki Todorović
* Omot - idejno rešenje Nemanja Ćorović
* Grafički dizajn – Predrag Mićović
* Foto – Srđan Ralić
* Zapisi prof. M. Vasiljevića (2, 8, 9, 10, 11, 12)
* Kompozitor i aranžer: 
** Dimitrije Mikan Obradović (1, 3, 4, 9)
** Dimitrije Mikan Obradović (2, 6, 8, 10), po motivima narodnih pesama 
** Kompozitor -	K.Kondov (7) 	
** Aranžman - B. Krstić (5), B. Krstić i R. Rudić (7), Bistrik (11, 12)

Posebna zahvalnost prof. dr. Nenadu Ljubinkoviću, Saši Gligorijević, koja je ustupila svoje kolaže, Miloljubu Albijaniću na podršci.

## Izvođači
Izvođači - Bistrik:
* Bilja Krstić, Ruža Rudić, Nataša Mihaljinac, Nevenka Radonić, Maja Klisinski, Nataša Simić. (1, 2, 4, 5, 9, 11, 12)
* Bilja Krstić, Ruža Rudić, Nataša Mihaljinac, Nevenka Radonić, Maja Klisinski (3)
* Bilja Krstić (6)
* Bilja Krstić, Ruža Rudić, Nataša Mihaljinac (8,10)
* Bilja Krstić, Ruža Rudić, Nevenka Radonić, Maja Klisinski, Miki Stanojević, Ljuba Ninković, Branko Isaković, Dušan Ljubinković (7)
Stroncijum titanat

**Stroncijum titanat** je oksid stroncijuma i titanijuma sa formulom SrTiO3. Na sobnoj temperaturi, on je centralno simetrični paraelektrični materijal sa perovskitnin strukturom. Na niskim temperaturama on se približava feroelektričnoj fazi prelaza sa velikom dielektričnom konstantom ~104. Dugo se mislilo da je on isključivo veštački materijal, dok 1982 prirodni mineral *tausonit* nije otkriven u Sibiru. Tausonit je izuzetno redak mineral u prirodi. On se javlja u veoma malim kristalima. Najvažnija primena njegovog sintetičkog oblika je u optici, u varistorima, i keramici.

## Reference
Hrom(VI) oksid peroksid

**Hrom(VI) oksid peroksid** (*Hrom(VI) peroksid*, CrO5) je nestabilno jedinjenje koje se formira adicijom zakišeljenih rastvora vodonik peroksida u rastvore hromat, kao što je natrijum hromat. Ovaj generalno žuti hromat postaje tamno plav-braon tokom formiranja hrom(VI) peroksida. Metal hromata reaguje sa vodonik peroksidom i kiselinom da bi se formirao hrom peroksid, voda, i metalna so kiseline.
:M2CrO4 + 2 H2O2 + 2 H+ → CrO5 + 3 H2O + 2 M+

Nakon nekoliko sekundi, CrO5 se razlaže do zelenog hrom(III) jedinjenja. Da bi se izbegla ova dekompozicija, moguće je stabilizovati hrom(VI) oksid peroksid u dietil etru dodatkom sloja etra iznad (bi)hromatnog rastvora i mešanjem fluida tokom adicije vodonik peroksida, tako da se hrom(VI) peroksid (koji je nestabilan u vodenoj fazi) rastvori u etru. Pod tim uslovima on se može očuvati tokom znatno dužeg perioda.
:2 CrO5 + 7 H2O2 + 6 H+ → 2 Cr3+ + 10 H2O + 7 O2

Ovo jedinjenje sadrži jedan okso ligand i dva perokso liganda, tako da ima totalno pet atoma kiseonika po atomu hroma.

## Derivati

CrO5 u obliku stabilizovanih kompleksa etra, i piridina je efektivan oksidans u organskoj hemiji. Struktura piridilnog kompleksa je bila kristalografski određena.

## Galerija

File:Solution of CrO5.jpg|Vodeni rastvor hrom peroksida
File:CrO5.jpg|*Veoma* razblaženi rastvor hrom peroksida
File:Chromium(VI) oxide peroxide (stabilized in ether phase).jpg|Hrom(VI) oksid peroksid stabilisan u etarskoj fazi (iznad) i hrom(III) vodeni rastvor (ispod). 


## Reference

## Vanjske veze
* Eksperimentalni detalji
Hrom(III) oksid

**Hrom(III) oksid** je neorgansko jedinjenje sa formulom Cr2O3. On je jedan od glavnih oksida hrom. Cr2O3 se koristi kao pigment. U prirodi se javlja kao retki mineral eskolait.

## Struktura i osobine
Cr2O3 poprima strukturu korunda, koja se sastoji od heksagonalnog gusto pakovanog niza oksidnih anjona sa 2/3 oktaedralnih šupljina zauzetih hromom. Slično korundu, Cr2O3 je tvrd, krt materijal (Mosova tvrdoća 8-8.5).

On je antiferomagnetan do 307 K (Nilova temperatura). On nije u znatnoj meri podložan napadu kiselina i baza, mada istopljene alkalije proizvode hromite (soli sa Cr}{su2|b=2}}O jonom, što različito od srodnog minerala hromita).
On postaje braon kad se zagreje, ali se vraća u tamno zelenu boju hlađenjem. On je higroskopan.

## Pojava

Cr2O3 se prirodno javlja kao eskolait, koji je nađen u chromom bogatim tremolitskim stenama, metakvarcitima, i hlornim žilama. Eskolait je isto tako retka komponenta hondritnih meteorita. Mineral je dobio ime po finskom geologu Penti Eskola.

## Proizvodnja
Pantier i Binet su prvi pripremili transparentno hidratisanu formu Cr2O3 1838 putem tajnog procesa. On je prodavan kao pigment. Cr2O3 je izveden iz minerala hromita, (Fe,Mg)Cr2O4. Konverzija hromita do hrom(III) oksida ide putem Na<sub>2</sub>Cr<sub>2</sub>O<sub>7</sub>, koji se redukuje sumporom na visokim temperaturama:
:Na2Cr2O7 + S → Na2SO4 + Cr2O3

Oksid se takođe formira dekompozicijom hromnih soli, kao što je hrom nitrat, ili egzotermnom dekompozicijom amonijum dihromata.
:(NH4)2Cr2O7 → Cr2O3 + N2 + 4 H2O

Reakcija ima nisku temperatura paljenja na manje od 200&nbsp;°C, i ponekad se koristi u demonstracijama "vulkana".

## Reference
Mangan(II) oksid

**Mangan(II) oksid** je oksid mangana hemijske formule MnO, gde je oksidacioni broj mangana +2.

## Dobijanje
Može se dobiti na više načina:
* Redukcijom bilo kog drugog oksida mangana, zagrevanjem u struji vodonika:
:\mathrm{MnO_2 + H_2 \longrightarrow \; MnO + H_2O}
* Šira proizvodnja se postiže redukcijom mangan-dioksida sa hidrogenom, ugljen-monoksidom ili metanom: 
:\mathrm{MnO_2 + CO \longrightarrow \; MnO + CO_2}
* Može se dobiti i zagrevanjem karbonata, hidroksida ili oksalata bez prisustva vazduha:
:\mathrm{MnCO_3 \longrightarrow \; MnO + CO_2}

## Svojstva
Ovo je zelena supstanca koja se ne rastvara u vodi. Bazan je oksid, jer reaguje sa kiselinama dajući soli dvovalentnog mangana. Na vazduhu se brzo oksiduje.

## Reference

## Vanjske veze
Barijum permanganat

**Barijum-permanganat** je neorgansko hemijsko jedinjenje hemijske formule Ba(MnO4)2. Barijum permanganat je hemijsko jedinjenje, koje ima molekulsku masu od 375,198 ''Da''.

## Dobijanje
Nastaje u reakciji barijum-hlorida i srebro-permanganata.
 
## Upotreba
Koristi se za dobijanje permanganove kiseline.

## Osobine

## Reference

## Literatura

* 
* 

## Vanjske veze

*
Srebro permanganat

**Srebro permanganat** je hemijsko jedinjenje, koje ima molekulsku masu od 233,859 ''Da''.
		
## Osobine

**Srebro-permanganat** je neorgansko hemijsko jedinjenje hemijske formule AgMnO4.

## Dobijanje
To je crvena čvrsta supstanca koja se dobija u reakciji srebro-nitrata i kalijum-permanganata. Potrebno je prethodno ove dve supstance rastvoriti i te rastvore zagrejati, a nakon mešanja ostaviti ih da se ohlade.

## Reference
Gvožđe(II) hlorid

**Gvožđe(II) hlorid** (*fero hlorid*) je hemijsko jedinjenje sa formulom FeCl2. To je paramagnetična čvrsta materija sa visokom tačkom topljenja. FeCl2 se kristališe iz vode kao zelenkasti tetrahidrat. To je oblik koji se najčešće sreće u laboratoriji. Postoji i dihidrat, koji je takođe rastvoran u vodi. Vodeni rastvor FeCl2 je žut.

## Proizvodnja
Hidratisane forme fero hlorida se dobijaju tretmanom otpada proizvodnje čelika hlorovodoničnom kiselinom. Takvi rastvori se nazivaju "potrošenom kiselinom," posebno kad hlorovodonična kiselina nije kompletno konzumirana:
:Fe + 2 HCl → FeCl2 + H<sub>2</sub>

Potrošena kiselina se mora tretirati pre nogo što se odbaci. Gvožđe(II) hlorid je javlja kao sporedni produkt i pri proizvodnji titanijuma, pošto neke rude titanijuma sadrže gvožđe.

## Reference

## Povezano
* Gvožđe(III) hlorid
* Gvožđe(II) sulfat
Hrom(II) hidroksid

**Hrom(II)-hidroksid** je hidroksid hroma hemijske formule Cr(OH)2, gde je oksidacioni broj hroma +2. Naziva se još i **hromo-hidroksid**.

## Dobijanje
Dobija se dejstvom alkalnih hidroksida na soli dvovalentnog hroma.

## Svojstva
Hromo-hidroksid je žutomrka čvrsta supstanca, koja se na vazduhu brzo oksiduje. Pri zagrevanju se raspada:
:\mathrm{2Cr(OH)_2 \longrightarrow \; Cr_2O_3 + H_2O + H_2}

## Reference
Gvožđe(II) oksid

**Gvožđe(II) oksid** (*fero oksid*) je jedan od gvožđe oksida. On je crni prah sa hemijskom formulom FeO. On se sastoji od elementa gvožđa u oksidacionom stanju 2 vezanog za kiseonik. Njegova mineralna forma je poznata kao vustit. Gvožđe(II) oksid nije isto što i rđa, koji se sastoji od hidratisanog gvožđe(III) oksida (feri oksida). Ovaj termin se može koristi manje određeno za nestehiometrijsko jedinjenje sa promenljivim odnosom gvožđa i kiseonika. Uzorci su tipično deficitarni u gvožđu sa sastavom u opsegu Fe0.84O do Fe0.95O.

## Priprema
FeO se može pripremiti zagrevanjem gvožđe(II) oksalata u vakuumu:
:FeC2O4  FeO + CO + CO2

Stehiometrijski FeO se može formirati zagrevanjem Fe0.95O sa gvožđem na 770&nbsp;°C i 36&nbsp;kbar.

## Reakcije
FeO je termodinamički nestabilan ispod 575&nbsp;°C, te se disproporcioniše u metal i Fe<sub>3</sub>O<sub>4</sub>:
:4FeO  Fe + Fe3O4

## Struktura
Gvožđe(II) oksid poprima kubnu strukturu kamene soli u kojoj su atomi gvožđa oktaedralno okruženi atomima kiseonika. Nestehiometrijski odnosi se javljaju zbog lakoće oksidacije FeII do FeIII čime se efektivno zamenjuje mali broj FeII sa dve trećine tog broja FeIII atoma.

Ispod 200&nbsp;K dolazi do manjih promena strukture kojima se menja simetrija u romboedralnu i uzorak postaje antiferomagnetan.

## Upotreba
Gvožđe(II) oksid se koristi kao pigment. On je odobren od strane FDA za upotrebu u kozmetici, a koristi se i kao ink za tetoviranje.

## Reference

## Vanjske veze
* Vustit - podaci o mineralu
Hrom(III) hidroksid

**Hrom(III)-hidroksid** je hidroksid hroma hemijske formule Cr(OH)3, gde je oksidacioni broj hroma +3. Naziva se još i **hromi-hidroksid**.

## Dobijanje
Dobija se dejstvom alkalnih hidroksida ili amonijaka na zelene soli trovalentnog hroma. Ukoliko se deluje na ljubičaste soli dobija se hidratizovani oblik ove supstance (Cr(OH)3 • xH2O), sa tri molekula vode.

## Svojstva
Hromo-hidroksid je plavozelena čvrsta, pihtijasta supstanca. Sveže istaložen, lako reaguje sa kiselinama, ali ukoliko duže ostane u alkalnom rastvoru, reaguje teže jer se menja. Sveže istaložen se takođe lako rastvara u alkalnom hidroksidu, pri čemu se stvaraju ili hromiti ili koloidni hromi-hidroksid. U alkalnom rastvoru reaguje sa hlorom ili bromom dajući hromate. Pri zagrevanju, na oko 50&nbsp;°C, gubi vodu i nastaje hromi-oksid ili se transformiše u kompleksno jedinjenje, što zavisi od toga kako je dobijen.

## Primena
Osim što se koristi za dobijanje drugih jedinjenja hroma, koristi se i u tekstilnoj industriji, ali i za dobijanje zelene boje za slikanje, jer je rezistentan na vodu, baze, svetlost i vremenske prilike.

## Reference

## Literatura

* 
* 

## Vanjske veze

*
Gvožđe(II) sulfid

**Gvožđe(II) sulfid** (*fero sulfid*) je hemijsko jedinjenje sa formulom . U praksi, gvožđe sulfidi su često nestehiometrijski. Gvožđe sulfid je piroforan (i.e. spontano se pali na vazduhu).

## Forme gvožđe sulfida
Gvožđe sulfid postoji u nekoliko zasebnih formi, koje se razlikuju u odnosu sumpora i gvožđa i osobinama:
* Troilit, FeS, krajnji član pirotita;
* Greigit, Fe3S4, analogan sa magnetitom, Fe3O4;
* Pirotit, Fe1-xS (gde x = 0 do 0.2), ili Fe7S8;
* Makinavit, Fe1+xS (gde x = 0 do 0.1);
* Markasit, ili gvožđe(II) disulfid, FeS2 (ortorombni);
* Pirit, ili gvožđe(II) disulfid, FeS2 (kubni), najstabilniji član.

## Hemijske reakcije
Gvožđe(II) sulfid reaguje sa hlorovodoničnom kiselinom, oslobađajući oporan i veoma toksičan vodonik sulfid
:FeS + 2 HCl → FeCl2 + H2S
FeS se može dobiti zagrevanjem gvožđa i sumpora:
:Fe + S → FeS

## Reference
Psihoterapija

**Psihoterapija** je psihološka metoda liječenja psihičkih poremećaja, koja se na osnovi indikacije primjenjuje planski i s određenim terapijskim ciljem. 

Grana je psihijatrije i psihologije te drugih znanstvenih pristupa čovjeku kao što su socijalna pedagogija, socijalni rad i pedagogija.

Klinički psiholozi nisu jedini stručnjaci koji se bave psihoterapijom, ljudi kojima je potrebna psihoterapija mogu se obratiti i psihijatrima, psiholozima, psihijatrijskim socijalnim radnicima, psihijatrijskim medicinskim sestrama, obiteljskim i pastoralnim savjetovateljima.

Terapeut s klijentom mora uspostaviti dragovoljan odnos potaknut od klijenta i prihvaćen od terapeuta, a u odnosu koji je ravnoteža između naklonosti i ravnodušnosti terapeut bi klijenta trebao potaknuti na promjene, potičući klijenta da uhodane načine razmišljanja i ponašanja zamijeni novim.
Od terapeuta se očekuje da bude brižan, pažljiv, spreman i voljan odgovarati na pacijentova pitanja, a pacijenta ne smije kritizirati ili umanjivati njegovo samopoštovanje. Pacijent ne smije imati osjećaj da je “samo jedan od pacijenata”.

## Grane psihoterapije
* Analitička psihoterapija
* Gestalt psihoterapija
* Psihodinamska psihoterapija
* Kognitivno-bihevioralna psihoterapija
* NLPt (neurolingvističko programiranje)
* TA (transakcijska analiza)

## Stajališta terapijskog odnosa

* Fenomeloški orijentirani terapeuti
* Klasična psihoanaliza
** Suvremeni psihoanalitički terapeuti
* Interpersonalni terapeuti
* Bihevioralni i kongitivno-bihevioralni terapeuti

## Pristupi u psihoterapiji

U kliničkoj psihologiji terapeuti primjenjuju neki od pristupa u svojem radu poput: 
* psihodinamskog, 
* bihevioralno / kognitivno-bihevioralnog ili 
* fenomeloški/iskustvenog.
Geštalt terapija

**Geštalt-psihoterapija** ili Perlsov tretman je iskustveni tretman koji nastoji potaknuti razvoj i rast ličnosti ponovnim uspostavljanjem svjesnih procesa. 

Geštalt terapija je oblik psihoterapije u kojoj se samosvest i samoprihvatanje smatraju ključnim za lični rast. Naglašava se kreativnost i saradnja u interakciji između osobe i njenog terapeuta.

Razvijena je od Fritza Perlsa, Laure Perls i Paula Goodmana.
Klijentu se pomaže da postane svjestan osjećaja kojih se odrekao i da prepozna osjećaje i vrijednosti koji su posuđeni od drugih, ali ih klijent percipira kao svoje.

## Metode geštalt-psihoterapije

* Usredotočenost na ovdje i sada 
* Igranje uloga 
* Frustriranje klijenta 
* Uporaba snova 
* Druge metode

## Reference
Gvožđe(III) sulfid

**Gvožđe(III) sulfid** (*feri sulfid*, *seskvisulfid*) je jedan od tri gvožđe sulfida pored FeS i FeS<sub>2</sub>. Gvožđe(III) sulfid je crni prah koji se razlaže na sobnoj temperaturi u žuto-zeleni prah. On je relativno nestabilno jedinjenje koje se ne javlja u prirodi.

## Priprema i osobine
Fe2S3 se priprema dodavanjem rashlađenog razblaženog rastvora gvožđe(III) hlorida u isto tako rashlađeni rastvor natrijum sulfida.
: 2 FeCl3  + 3 Na2S → Fe2S3↓ + 6 NaCl
On se razlaže na temperaturi iznad 20&nbsp;°C u FeS i sumpor.
: Fe2S3 → 2 FeS + S↓
Sa hlorovodoničnom kiselinom on se razlaže na sledeći način:
: Fe2S3 + 4 HCl → 2 FeCl2 + 2 H2S↑ + S↓

## Reference
Gvožđe sulfid

**Gvožđe sulfid** je hemijsko jedinjenje gvožđa i sumpora sa širokim nizom stehiometrijskih formula i različitim kristalnim strukturama.

## Prirodni minerali
;Po rastućem stepenu stabilnosti: 
* Gvožđe(II) sulfide, FeS, manje stabilna amorfna forma;
* Troilit, FeS, krajnji član pirotita;
* Greigit, Fe3S4, analogan sa magnetitom, Fe3O4;
* Pirotit, Fe1-xS (gde x = 0 do 0.2), ili Fe7S8;
* Makinavit, Fe1+xS (gde x = 0 do 0.1);
* Markasit, ili gvožđe(II) disulfid, FeS2 (ortorombni);
* Pirit, ili gvožđe(II) disulfid, FeS2 (kubni), najstabilniji član.

## Veštački proizvodi
* Gvožđe(III) sulfid, Fe2S3, je nestabilni veštački proizvod koji se može sintetisati na –20&nbsp;°C, i koji nije nađen u prirodi.

## Reference
Gvožđe(III) nitrat

**Gvožđe(III) nitrat** (*feri nitrat*) je hemijsko jedinjenje sa formulom Fe(NO3)3. Pošto je on delikvescentan, on se obično koristi u nonahidratnom obliku Fe(NO3)3·9H<sub>2</sub>O u kom formira bezbojne do bledo ljubičastih kristala.

## Priprema
Ovo jedinjenje se priprema tretiranjem metalnog gvožđa sa azotnom kiselinom.
:2 Fe + 8 HNO3 = 2 Fe(NO3)3 + 2 NO + 4 H2O.

## Primena
### U hemijskoj laboratoriji
Gvožđe(III) nitrat je katalizator izbora za sintezu natrijum amida iz rastvora natrijuma i amonijaka:

: 2 NH3 + 2 Na &rarr; 2 NaNH2 + H2
Pojedine gline impregnirane feri nitratom su korisni oksidansi u organskoj sintezi.

### Druge primene
Rastvore feri nitrata koriste zlatari za nagrizanje srebra i legura srebra .

## Reference
Gvožđe(III) oksid

**Gvožđe(III) oksid** (*feri oksid*) je neorgansko jedinjenje sa formulom Fe2O3. On je jedan od tri glavna oksida gvožđa. Druga dva su gvožđe(II) oksid (FeO), koji je redak, i gvožđe(II,III) oksid (Fe3O4), koji se takođe javlja prirodno kao mineral magnetit. Kao mineral hematit, Fe2O3 je glavni izvor gvožđa za industriju čelika. Fe2O3 je feromagnetičan, ima tamno crvenu boju, i lako reaguje sa kiselinama. Rđa se često naziva gvožđe(III) oksidom, i ta etiketa je u izvesnoj meri korisna, jer rđa i feri oksid imaju više zajedničkih osobina, kao i sličan sastav. Rđa je loše definisan materijal, koji se može opisati kao *hidratisani* feri oksid.

## Struktura
Fe2O3 se može dobiti u obliku više polimorfa. U glavnim oblicima, α i γ, gvožđe poprima oktaedralnu koordinacionu geometriju, u kojoj je svaki Fe centar vezan za šest kiseoničnih liganda.

## Reakcije
Najvažnija reakcije je karbotermalna redukcija, kojom se dobija gvožđe, koje se koristi za pravljenje čelika:
:2 Fe2O3 + 3 C → 4 Fe + 3 CO2

Još jedna važna reakcija je veoma egzotermna termitna reakcija aluminijumom.
: 2 Al + Fe2O3 → 2 Fe + Al<sub>2</sub>O<sub>3</sub>
Ovaj proces se koristi za varenje masivnih metalnih komponenti kao što su železničke šine. Termit se takođe koristi u oružjima i pri izlivanju skulptura i alata.

Parcijalna redukcija vodonikom na oko 400&nbsp;°C daje magnetit, crni magnetični materijal koji sadrži Fe(III) i Fe(II)
:
:3 Fe2O3 + H2 → 2 Fe3O4 + H2O

Gvožđe(III) oksid nije rastvoran u vodi, ali se brzo rastvara u jakim kiselinama, e.g. hlorovodoničnoj i sumpornoj kiselini. On se takođe dobro rastvara u rastvorima helacionih agenasa kao što su EDTA i oksalna kiselina.

Zagrevanje gvožđe(III) oksida sa drugim metalnim oksidima ili karbonatima proizvodi materijale poznate kao ferati:
: ZnO + Fe2O3 → Zn(FeO2)2

## Reference

## Povezano
* Oksidi gvožđa

## Vanjske veze
* Hemijski hazardi
Karbonat

**Karbonat** je anjon (CO32-) koji nastaje jonizacijom karbonatne kiseline. Ovaj naziv takođe označava i svaku so koja potiče od ove kiseline.

Karbonatni anjoni vrše važnu funkciju u fiziologiji živih ćelija (od regulacije acido-bazne ravnoteže - hidrogenkarbonatni pufer, preko razmene gasova i drugih bitnih funkcija).

Najpoznatiji karbonat u prirodi je kalcijum karbonat, poznat i kao kreda, krečnjak i mermer. On je nerastvoran u vodi ali se zato dobro rastvara u kiselim vodenim rastvorima.

## Vanjske veze