1793.

Godina **1793** (**[[rimski brojevi|MDCCXCIII]]**) bila je redovna godina koja počinje u utorak po gregorijanskom kalendaru odn. redovna godina koja počinje u subotu po julijanskom kalendaru. 
__NOTOC__



## Događaji
### Januar/Siječanj
* 9. 1. - Jean-Pierre Blanchard demonstrirao let balonom u Americi.
* 10. 1. - Zakon o tuđincima u Britaniji propisuje registraciju imigranata i mogućnost pritvora i proterivanja - prošle jeseni je došlo dosta ljudi iz Francuske, vlada se plaši eventualne subverzije.
* 13. 1. - Francuski diplomata Nicolas-Jean Hugou de Bassville linčovan u Rimu.
* januar - Topal Ahmed-paša, koji je jesenas porazio janičare, postavljen na čelo Beogradskog pašaluka - surov, lukav i gramziv, ostaje samo pola godine.
* 16. 1. - Burmanski kralj Bodawpaya povratio Tenasserimsku obalu (Tanintharyi) od Sijamaca.
* 20. 1. - Član Konventa Louis-Michel Lepeletier de Saint-Fargeau ubijen u restoranu u Palais-Royalu jer je glasao za kraljevu smrt - "prvi mučenik republike", David će naslikati sliku nalik na "Smrt Mara". 

* 21. 1. - Francuska revolucija: bivši kralj Louis XVI, građanin Louis Capet, nakon što je osuđen zbog izdaje, pogubljen na giljotini.
* 23. 1. - Kraljevina Pruska i Rusko Carstvo potpisuju sporazum temeljem koga će se provesti Druga podjela Poljske, odnosno obje države anektirati dijelove Poljsko-Litvanske Unije.
* 28. 1. - Grof od Provanse se proglašava za regenta maloletnog "Luja XVII".
* 31. 1. - Grofovija Nica anektirana Francuskoj (do 1814).

### Februar/Veljača
* 1. 2. - Rat Prve koalicije: Francuska objavljuje rat Velikoj Britaniji i Nizozemskoj.
* 14. 2. - Irski parlament dao pravo glasa katolicima na parlamentarnim i lokalnim izborima.
* 15 - 26. 2. - Neuspešna francuska ekspedicija na Sardiniji, odlučujuće poraženi kod La Maddalene 22-25. februara. Debakl će dovesti do raskida između kapetana Napoleona Bonaparte i korzikanskog lidera Pasquale Paolija. Na Sardiniji raste pokret za autonomiju od Pijemonta.
* 16. 2. - Francuski general Charles François Dumouriez prelazi holandsku granicu, Breda zauzeta 24-og.
* 24. 2. - Proglašena regrutacija (*la levée en masse*) u Francuskoj, poziva se 300.000 ljudi pod oružje.
* 24. 2. - Monako priključen Francuskoj pod imenom Fort d'Hercule (do 1814), nakon što je knez Honoré III vladao 59 godina (završiće život u zatvoru 1795).
* februar-mart - Napadi na radnje i neredi za hranu u Parizu.

### Mart/Ožujak
* 1. 3. - Bitka kod Aldenhovena je austrijska pobeda nad Francuzima na tromeđi Nemačke, Holandije i Belgije, Francuzi dva dana kasnije napuštaju opsadu Maastrichta.
* 11. 3. - Izbija velika Pobuna u Vandeji protiv francuske republikanske vlasti, provocirana novačenjem i antiklerikalizmom. Seljaci masakrirali oko 200 ljudi u Machecoulu.
* 7. 3. - Francuska objavila rat Španiji - Pirinejski rat traje do 1795.
* 10. 3. - U Francuskoj ustanovljen Vanredni krivični tribunal, kasniji Revolucionarni tribunal, tužilac je Antoine Fouquier-Tinville, zvani "Snabdevač giljotine".
* 18. 3. - Bitka kod Neerwindena: Austrijanci porazili francuskog generala Dumourieza u Belgiji, francuske trupe se napustile zemlju prvih dana aprila.
* 18. 3. - Lokalni jakobinci proglasili Republiku Mainz, krajem meseca Konvent odobrio pristupanje Francuskoj republici.
* 21. 3. - U svim komunama Francuske osnovani revolucionarni komiteti nadzora (*Comité de surveillance révolutionnaire*) nad osumnjičenim neprijateljima nacije.
* 23. 3. - Bourbonu, francuskom otoku u Indijskom oceanu, promjenjeno ime u Réunion ("Sastanak", po sastanku marsejskih i pariskih revolucionara prošlog kolovoza).
* 23. 3. - Bazel (Raurakijska republika) priključen Francuskoj kao departman Mont-Terrible.
* 25. 3. - V. Britanija i Rusija zaključile konvencije o trgovini i defanzivnom savezu protiv Francuske; sledećeg meseca, ruska carica Katarina II izdaje edikt kojim prekida trgovačke odnose sa Francuskom.
* 27. 3. - Johann Amadeus Franz von Thugut je novi austrijski državni kancelar (ministar inostranih poslova, do 1801), nakon što je Philipp von Cobenzl morao dati ostavku zbog Druge podele Poljske.

### April/Travanj
* 5. 4. - Gen. Charles François Dumouriez prebegao Austrijancima, što baca senku na njegove saveznike Žirondince. Jakobinci preuzimaju kontrolu nad vojskom preko predstavnika na misiji (*[[Représentant en mission]]*).
* 6. 4. - Francuska revolucija: U Francuskoj osnovan Komitet javnog spasa (*Comité de salut public*) kao naslednik Komiteta opšte odbrane iz januara, na čelu je Georges Danton.
* 13. 4. - Jean-Paul Marat uhapšen po inicijativi Žirondinaca, Revolucionarni tribunal ga oslobađa 11 dana kasnije.
* 17. 4. - Španska vojska ulazi u Francusku u istočnim Pirinejima, napreduju do jula.
* 22. 4. - George Washington proglasio neutralnost u ratu između Francuske i V. Britanije.
* proleće - Braća Kiš, odn. Privilegovano ugarsko kraljevsko brodarsko društvo, započinje gradnju kanala između Dunava i Tise u Bačkoj - Francov kanal, danas Veliki bački kanal, završen je 1802.

### Maj/Svibanj
* 4. 5. - U Francuskoj ograničena cena žita (*[[Loi du maximum]]*).
* 8. 5. - *Charter Act* obnavlja povelju Britanske istočnoindijske kompanije za još 20 godina.
* maj - Francuski gusarski brod Luja Mareja uhvaćen u blizini Boke Kotorske?
* 18. 5. - Žirondinci osnovali Komisiju Dvanaestorice, biće uhapšeni Hébert i dr.
* 18. 5. - Umro duranijski afganski vladar Timur Shah Durrani, nasleđuje ga sin Zaman Shah (do 1800).
* 23. 5. - Bitka kod Famarsa: pobeda Koalicije na severu Francuske.

### Jun/Juni/Lipanj

* 31. 5. i 2. 6. - Dani 31. maja i 2. juna - pobuna sankilota izaziva pad Žirondinaca; Jakobinci preuzimaju diktatorsku vlast, uhapšen 31 žirondinski poslanik. U unutrašnjosti Francuske počinju federalističke pobune, za federalizaciju, protiv centralizacije vlasti u Komitetima - ugušene su do decembra.
* jun, početkom - Hadži Mustafa-paša Šinikoglu stiže u Beograd kao kapidži-baša da bi istražio žalbe protiv Ahmed-paše i uveo nove uredbe, između ostalog Srbi imaju pravo da tuže Turke koji im čine nasilje.
* 10. 6. - Pasquale Paoli se osamostaljuje na Korzici pod britanskim okriljem. Porodica Bonaparta istog dana beži u Francusku, nakon što im je prošlog meseca zapaljena kuća.
* 10. 6. - U Parizu osnovan Nacionalni muzej prirodne istorije (kraljevski vrt postojao od 1635).
* 17. 6. - Otvoren Grodnenski sejm, poslednji Sejm (sabor) Poljsko-litvanske zajednice - uz ruski mito i prinudu odobrena Druga podela Poljske, ukinut ustav iz 1791, sklopljen "večni savez" sa Rusijom (zasedanja traju do novembra). 
* 19. 6. - Macartneyeva misija stiže u Kinu.
* 20. 6. - U Parizu pogubljeno 12 članova zavereničkog Bretonskog udruženja.
* 24. 6. - Ratifikovan *[[Francuski ustav 1793.]]* (Ustav godine I), kasnije potvrđen referendumom, suspendovan već u oktobru.
* 29. 6. - Bitka za Nantes: poraženi vandejski kontrarevolucionari.
* sredinom godine - U mletačkom Splitu se sudi skupini Juraja Antuna Matutinovića koja ima revolucionarne ideje, ali i kritikuje odluku u poskupljenju živežnih namirnica.
* sredinom godine - Na Brandenburška vrata postavljena Kvadriga.

### Jul/Juli/Srpanj

* 3. 7. - Mali Louis XVII oduzet od majke.
* 9. 7. - U Gornjoj Kanadi (dan. Ontario) donesen Akt protiv ropstva, kojim je zabranjen uvoz robova i propisano oslobođenje sa navršenih 25 godina.
* 13. 7. - Jean-Paul Marat ubijen od žirondinke Charlotte Corday (giljotinirana posle četiri dana).
* jul - Hadži Mustafa je novi beogradski paša - pristalica sultanovih reformi, obziran prema Srbima.
* 17. 7. - Francuzi odbili Špance od Perpignana po cenu velikih gubitaka.
* 20. 7. - Alexander Mackenzie stigao na obalu Tihog okeana, u mestu Bella Coola, British Columbia - prvi prelazak preko kontinenta severno od Meksika. Za 48 dana se mimoišao sa Georgom Vancouverom koji s mora istražuje obale Britanske Kolumbije, pa sve do Aljaske.
* 23. 7. - Tromesečna Opsada Mainza se okončava francuskom predajom (pad Republike Majnc).
* 27. 7. - Maximilien Robespierre ulazi u Komitet javnog spasa.
* 28. 7. - Konvent proskribovao 21 žirondinca kao izdajnike i neprijatelje zemlje.
* 28. 7. - Flandrijska kampanja Rata Prve koalicije: dvomesečna Opsada Valenciennesa je okončana francuskom predajom.
* jul, krajem - Janičari na čelu s Kara-Hasanom zauzeli Požarevac.
* 30. 7. - U Lisabonu otvoren operski dom *[[Teatro Nacional de São Carlos]]*, zamena za Ópera do Tejo, razorenu 1755).

### Avgust/August/Kolovoz
* 1 - 2. 8. - Okršaj tursko-srpske vojske sa janičarima kod Kolara - pobunjenici se povukli. Hadži Mustafa-paša obznanio Srbima dva fermana: potvrđeni organi vlasti, seoski knezovi i knežinski oborknezovi, Turci ne smeju ulaziti u sela.
* 6 - 8. 8. - Prva profanacija francuskih kraljevskih grobova u Bazilici Saint-Denis - ostaci kraljeva i kraljica bačeni u masovne grobnice i preliveni krečom, uzeti dragoceni metali.
* 8. 8. - Konvent zabranio francuske Kraljevske akademije.
* 10. 8. - Otvoren muzej Louvre. U Parizu se održava Praznik jedinstva i nedeljivosti.. 
* 12. 8. - Janjevski svećenik Matija Mazarek u pismu prefektu Kongregacije kaže da svaku litaniju završava rečima *Libera nos, Domine, ab Albanensibus!* ("Oslobodi nas, Gospode, od Albanaca").
* 23. 8. - Francuska uvodi opću regrutaciju - *[[Levée en masse]]*.
* 24. 8. - Francuski Komitet javne sigurnosti zabranio deoničarska društva.
* 26. 8. (15. 8. po j.k., Velika Gospojina) - Hadži Mustafa-paša i portin komesar Azis-efendija sazvali narodni zbor sa uglednim Srbima - određene dažbine, uredbe o održavanju reda, poziv Srbima da se odazivaju na odbranu od janičara, izgleda i pravo na obnovu i gradnju crkava.
* 27. 8. - Guverner John Graves Simcoe osnovao u Gornjoj Kanadi grad York - od 1834. Toronto.
* 28. 8. - Toulon pao u ruke Koalicije i rojalista, što vodi opsadi.
* 29. 8. - Léger-Félicité Sonthonax, civilni komesar u koloniji Saint-Domingue objavljuje oslobođenje robova u severnoj provinciji, uz ograničenja (Konvent ratifikovao sledećeg februara) - na ostrvu je Haićanska revolucija, prete Britanci i Španci.

### Septembar/Rujan
* 3. 9. - Komitet javne bezbednosti zatvorio *[[Comédie-Française]]* i uhapsio glumce nakon izvođenja predstave po romanu "Pamela" (ponovo radi od 1799).
* 5. 9. - Francuska revolucija: smatra se da ovoga dana započinje **[[Jakobinska diktatura|Teror]]** u kome je za deset meseci stradalo nekoliko desetina hiljada osumnjičenih neprijatelja revolucije.
* 8. 9. - Bitka kod Hondschootea je francuska pobeda nad Koalicijom.
* 14. 9. - Britanski poslanik Macartney primljen kod kineskog cara Qianlonga - uspeo je da izbegne *kowtow*, padanje ničice. Qianlong poručuje da "nebeska imperija ima svega u obilju" i da nema potrebe za trgovinom sa barbarima.
* 14. 9. - Bitka kod Pirmasensa: Prusi potukli Francuze u Nemačkoj.
* 17. 9. - Donesen Zakon o osumnjičenima (*Loi des suspects*), zakonski osnov Terora.
* 17. 9. - Pirinejski rat: bitka kod Peyrestortesa je francuska pobeda nad Špancima.
* 18. 9. - 18. 12. - Opsada Tulona.
* 19. 9. - Britanci sa Jamajke se iskrcavaju na Haiti, u dogovoru sa rojalistima.
* 29. 9. - Zakonom uveden Generalni maksimum za cene u Francuskoj.
* septembar-oktobar - Vrhunac epidemije žute groznice u Philadelphiji, 5.000 mrtvih, 20.000 izbeglih.

### Oktobar/Listopad
* 5. 10. - Racija na Đenovu: Britanci zauzeli francusku fregatu *Modeste* u neutralnoj Đenovi, sedam dana kasnije i *Impérieuse* kod La Spezie. Đenova prekida diplomatske odnose sa Britanijom, austrijska pojačanja za Toulon se ne mogu ukrcati.
* 6. 10. (15 Vendémiaire an II) - Uveden francuski revolucionarni kalendar, s početkom 22. septembra 1792 (uobličen u novembru).
* 7. 10. (16 Vendémiaire) - Predstavnik na misiji Philippe Rühl uništio u bazilici Saint-Remi Svetu ampulu koja je od 12. stoleća sadržavala ulje za pomazanje francuskih kraljeva.
* 9. 10. (18 Vendémiaire) - Pobuna Liona protiv Konventa okončana zauzećem grada - ime mu promenjeno u *Ville-Affranchie* ("Oslobođeni grad").
* 10. 10. (19 Vendémiaire) - Suspendovan francuski ustav od 24. juna, proglašena revolucionarna vlada do povratka mira.
* 13. 10. (22 Vendémiaire) - Prva bitka kod Wissembourga: Wurmser potisnuo Francuze prema Strasbouru.
* 13 - 25. 10. - Skrnavljenje kraljevskih grobnica u bazilici St. Denis. (→ fr)

* 16. 10. (25 Vendémiaire) - Francuska revolucija: Pogubljena Marija Antoaneta.
* 16. 10. - Francuska pobeda kod Wattigniesa nad austro-holandskom koalicijom, čime je okončana i opsada Maubeugea.
* 17. 10. (26 Vendémiaire) - Bitka kod Choleta: republikanci potukli vandejske pobunjenike, njihov ranjeni komandant Louis d'Elbée zarobljen, a smrtno ranjeni Charles de Bonchamps se istakao naredbom da se poštede zarobljeni republikanci.
* 21. 10. (30 Vendémiaire)- Stavljeni van zakona svi francuski sveštenici nelojalni novom poretku, kao i svi koji ih štite. (→ Dehristijanizacija).
* 25. 10. - Britanci na Zapadnoj Novoj Gvineji osnovali Fort Coronation, u oblasti nazvanoj New Albion, kod mesta Manokwari, ali odlaze već posle dve godine.
* 31. 10. (10 Brumaire an II) - Teror: giljotinirano 29 žirondinskih poslanika na čelu sa Jacques Pierre Brissotom. Sledećeg meseca stradali i Olympe de Gouges, Madame Roland, Philippe d'Orléans, Jean Sylvain Bailly...

### Novembar/Studeni
* 8. 11. (18 Brumaire an II)- Luvr, dvorac francuskih kraljeva u Parizu i jedan od najvećih i najpoznatijih muzeja na svijetu, otvoren kao muzej od strane francuske revolucionarne vlade.
* 10. 11. (20 Brumaire an II) - U Notrdamu proslavljena "Boginja razuma".
* 17. 11. (27 Brumaire an II) - Počinju Nantska davljenja (*Noyades de Nantes*) - do februara ubijeno nekoliko hiljada osumnjičenih rojalista u Nantu.
* 29. 11. - Mahmut-paša Bušatlija porazio sultanovu vojsku pod Skadrom.
* 28 - 30. 11. (10 Frimaire an II) - Bitka kod Kaiserslauterna: prusko-saksonske snage odolele francuskim napadima.

### Decembar/Prosinac
* 4. 12. (14 Frimaire an II) - Zakon od 14. frimera - privremeni ustavni poredak, vlast centralizovana u Komitetu javnog spasa.
* 5. 12. (15 Frimaire an II) - Prvi broj Desmoulins-ovog *[[Le Vieux Cordelier]]*-a.
* 13. 12. (23 Frimaire an II) - Bitka kod Le Mansa je velika pobeda nad vandejskim pobunjenicima.
* 19. 12. (29 Frimaire an II) - Republikanske trupe ušle u Tulon, zahvaljujući komandantu artiljerije Napoleonu Bonaparti - unapređen u brigadnog generala.
* 23. 12. (3 Nivôse an II) - Pobuna u Vandeji: Bitka kod Savenaya u kojoj republikanska vojska nanosi odlučujući poraz pobunjenicima - slede krvave represalije i politika spaljene zemlje.
* 26 - 29. 12. (9 Nivôse an II) - Druga bitka kod Wissembourga: Ošovi Francuzi potisnuli koalicione snage preko Rajne.

### Kroz godinu
* Samoborsko vlastelinstvo oduzelo rudarima sve zemlje koje im je dalo na uživanje.
* Popravljen krov pravoslavne crkve u Sarajevu, izgorio u velikom požaru 1788.
* Smrću Josipa Ivana, izumrla hrvatska plemićka obitelj Ratkaj, dvorac Veliki Tabor pripada državi.
* Dominique-Jean Larrey uspješno primjenio "leteće ambulante" na bojištu.
* Kovnica novca SAD započinje rad, bakarni polucent se kuje do 1857.
* Eli Whitney napravio *cotton gin*, mašinu za odvajanje vlakana pamuka od semenja - povećana proizvodnja pamuka zahteva robovski rad na Jugu.
* Johann Christoph Friedrich GutsMuths objavio *Gymnastik für die Jugend*, prvi sistematski udžbenik gimnastike.

## Rođenja

* 2. 3. - Sam Houston, predsednik Republike Teksas († 1863)
* 23. 3. - Vicko Andrić, arhitekt († 1866)
* apr. - Thomas Addison, lekar († 1860)
* 19. 4. - Ferdinand I, austrijski car, ugarsko-hrvatski kralj itd. († 1875)
* 11. 6. - Dimitrije Tirol, srpski književnik, prevodilac itd. († 1857)
* 22. 6. - Tokugawa Ieyoshi, japanski šogun († 1853)
* 29. 7. - Ján Kollár, slovački pisac († 1852)
* 10. 9. - Georgije Magarašević, književnik († 1830)
* 27. 9. - Jevrem Nenadović, Jakovljev sin, državni savetnik († 1867)
* 3. 11. - Stephen F. Austin, osnivač Teksasa († 1836)
* 23. 12. - Dost Mohammad Khan, vladar Afganistana († 1863)
* Đorđe Protić, predsednik srpske vlade († 1857)
* Cvetko Rajović, predsednik srpske vlade († 1873)
* Neofit Rilski, bugarski monah, preporoditelj († 1881)

## Smrti

### Januar/Siječanj &ndash; Jun/Lipanj
* 1. 1. - Francesco Guardi, venecijanski slikar (* 1712)
* 20. 1. - Louis-Michel Lepeletier de Saint-Fargeau, revolucionar (* 1760)
* 21. 1. - Louis Capet, bivši kralj Francuske (* 1754)
* 6. 2. - Carlo Goldoni, talijanski komediograf i reformator komedije (* 1707.)
* 4. 3. - Louis-Jean-Marie de Bourbon, vojvoda od Penthièvra (* 1725)
* 15. 4. - Ignacije Szentmartony, hrvatski isusovac, znanstvenik (* 1718)
* 29. 4. - John Michell, filozof prirode (* 1724)
* 18. 5. - Timur Shah Durrani, afganski vladar (* 1748)

### Jul/Srpanj &ndash; Decembar/Prosinac
* 5. 7. - Aleksander Roslin, švedski slikar. (*1718).
* 13. 7. - Jean-Paul Marat, francuski revolucionar (* 1743.)
* 14. 7. - Jacques Cathelineau, kontrarevolucionarni general (* 1759)
* 17. 7. - Charlotte Corday, atentatorka na Marat (* 1768)
* 20. 7. - Antoine Bruny d'Entrecasteaux, francuski pomorac, istraživač (* 1737)
* 22. 8. - Louis de Noailles, maršal Francuske (* 1713)
* 28. 8. - Adam-Philippe de Custine, francuski general (* 1742)
* 20. 9. - Fletcher Christian, pobunjenik sa Bountyja (* 1764)
* 8. 10. - John Hancock, američki trgovac i državnik (* 1737)
* 9. 10. - Joseph-Marie Amiot, jezuitski misionar u Kini (* 1718)
* 16. 10. - Marija Antoaneta, bivša francuska kraljica (* 1755)
* 18. 10. - Charles de Bonchamps, lider vandejskih pobunjenika (* 1760)
* 31. 10. - Jacques Pierre Brissot, francuski revolucionar (* 1754)
* 3. 11. - Olympe de Gouges, spisateljica, feministkinja (* 1748)
* 6. 11. - Louis-Philippe d'Orléans, francuski plemić revolucionar (* 1747)
* 8. 11. - Madame Roland, francuska revolucionarka (* 1754)
* 12. 11. - Jean Sylvain Bailly, francuski astronom i revolucionar (* 1736)
* 17. 11. - Jean-Nicolas Houchard, francuski general (* 1739)
* 20. 11. - Teodor Ilić Češljar, slikar, ikonopisac (* 1746)
* 29. 11. - Antoine Barnave, francuski revolucionar (* 1761)
* 5. 12. - Jean-Paul Rabaut Saint-Étienne, francuski političar (* 1743)
* 7. 12. - Joseph Bara, dečak heroj revolucije (* 1779)
* 8. 12. - Madame du Barry, ljubavnica Luja XV (* 1743)
* 8. 12. - Étienne Clavière, francuski bankar, političar (* 1735)
* 31. 12. - Armand Louis de Gontaut, francuski general (* 1747)
* Joanikije III Karadža, bivši pećki i vaseljenski patrijarh (* 1700)

## Reference

;Literatura
* *Istorija srpskog naroda*, Četvrta knjiga, prvi tom, Srbi u XVIII veku, SKZ Beograd 1986 (IV-I)