Julijan Djupon

**Julijan Ljudvigovič Djupon** (; 24. avgust 1871 - 28. februar 1935), bio je ruski arhitekta, poznat po tome što je u međuratnom periodu projektirao nekoliko građevina u današnjoj Srbiji.

## Poreklo
Julijan Ljudvigovič Djupon, umetnik i arhitekta, rođen je 24. avgusta 1871. godine u Odesi u porodici engleskog državljanina Ludvika Ivanova Djupona i njegove ruske žene Agafi Naumovne. Međutim, po usmenim podacima dobijenim od potomaka, Djuponov otac je bio francuski diplomata koji se oženio Ruskinjom plemićkog porekla.

## Školovanje
Od avgusta 1888. do maja 1894. godine, obučavao se u Crtačkoj školi Odeskog društva lepih umetnosti u razredu za eksterijer Arhitektonskog odseka (Рисовальнуя школа Одесского общества изящных искусств). Od 1984. do 1901. studirao je na Imperatorskoj umetničkoj akademiji u Petrogradu, na odseku Arhitektura.

## Izvedeni projekti u Odesi i okolini
1901. godine Djupon se vratio u Odesu gde je do 1906. godine uspešno radio na dužnosti arhitekte u Institutu Blagorodne Device. U Odesi i u drugim gradovima sadašnje Ukrajine i Moldavije, Djupon je projektovao i gradio za privatne investitore, ponekad u koautorstvu sa arhitektom V.M. Kabioljskim.
U tom periodu isprojektovao je i izgradio:
* Kuću i zgradu na Мanor imanju u Dnjeprovskom reonu,
* Kuću Rišljakova u Kišnjevu,
* Kuću Brežezovskog u Harkovu,
* Vilu Ščelnukova u Harkovu,
* Kuću Putjati u Harkovu,
* višeporodični stambeni objekat za F. Maha u Odesi,
* tri višespratna stambena objekta za N.C. Belikoviča u Odesi,
* Kuću Ždanova na Ekatarinskom trgu u Odesi (koja je na Pariskoj izložbi 1901. godine bila proglašena najlepšom arhitektonskom celinom u Evropi).

## Izvedeni projekti u Rjazanju i okolini
1908. godine Djupon se seli u Rjazanj, gde stupa u službu u Vojnoj stambenoj upravi.
Tokom nekoliko godina bavio se razradom i izgradnjom kompleksa vojnog naselja za Bolhovski puk u Rjazanju.
1914. godine učestvovao je u završnim radovima na izgradnji hrama u čast Uskrsnuća Hristovog (čija je gradnja započeta 1906).

Od 1914. do 1915. radio je na izgradnji zdanja Društvene banke Sergej Živago u Rjazanju, za koje je 1912. godine dobio nagradu na arhitektonskom konkursu.

## Prilike koje su uticale na dolazak u Niš
Po izbijanju Oktobarske revolucije u Rusiji, Djupon doživljava veliku tragediju i ostaje bez porodice. Nije poznat put kojim je tokom bekstva stigao u Srbiju (pretpostavlja se preko Turske i Grčke), kao što nije poznata ni tačna godina. Aleksandar Kadijević pretpostavlja da je u pitanju 1918. godina.

## Život, rad i smrt u Nišu
Gotovo da se ništa ne zna o Djuponovom životu i radu u Nišu od 1918. do 1922. godine kada se ženi Darinkom Kostaćević sa kojom je 1923. godine dobio ćerku.

Navodi se da je Djupon izvesno vreme radio u Tehničkom odeljenju u Opštini. U istorijskom arhivu grada Niša evidentirano je oko 30 njegovih projekata stambenih objekata i nekoliko javnih objekata. U Nišu, Djupon je najpre projektovao u stilu neoklasicizma, ali se u njegovim radovima primećuju i elementi klasicizma, renesanse, kao i stilizovani elementi vizantijskog stila. Nisu mu bili strani ni elementi moderne, kao ni okretanje funkcionalizmu. Sve ovo svedoči o njegovoj potrebi za pronalaženjem novog arhitektonskog jezika i izraza.

Julijan Djupon umro je 28. februara 1935. godine u Nišu. Sahranjen je na Starom groblju.

## Izvedeni projekti u Nišu

* Javni objekti
** Englesko-srpski dom, 1926
** Spomenik na Čegru, 1927
** Učiteljski dom, 1932
** Rimokatolička župa, nadogradnja sprata, 1934
* Stambeni objekti
** Kuća trgovca Milorada Vasića, ul. Obrenovićeva 38, 1927
** Kuća industrijalca Josifa Apela, ul. Gospodska 2 (danas Lole Ribara), 1932
** Kuća Olbriha Adama, ul. Jug Bogdanova 3, 1932
** Kuća trgovca Đorđa Ćermila, ul. Mrnjavčevićeva (danas Drvarska 2), 1932
** Kuća Paše Mašovića, ul. Carice Mare (danas Anete Andrejević), 1932
** Kuća kafedžije Dragutina Marjanovića, ul. Novopazarska 23, 1932
** Kuća dr Mihajla Đorđevića, ul. Znepoljska 11, 1932
** Kuća trgovca Davida Abenšoama, ul. G. M. Lešjanina 20, 1932
** Kuća gđe S. Olivenkove i N. Sapježko, ul. Beogradska 17, 1933
** Kuća Branka St. Mitića, ul. Hreljina 44a, 1933
** Kuća inženjera Ž. i S. Milosavljevića, ul. Milentijeva 12a, 1933
** Kuća industrijalca Nikole Cvetkovića, ul. Kap. Kostina 5, 1933
** Kuća Radmile Tutunović, ul. Brijanova 5 (danas Mačvanska), 1933
** Kuća Trgovca Leona Hazana, ul. G. M. Lešjana 41, 1933
** Kuća penzionera Osvalda Repića na Keju kralja Petra I 8 (danas M. Paligorića), 1933
** Kuća livca Nikole Drezgića, ul. Kalenikova (danas Marije Bursać), 1934
** Porodična kuća samog arhitekte Djupona, ul. Ljubićska 1, 1934

## Izvori