Nacionalni mit

**Nacionalni mitovi** (također **nacionalistički mitovi**) su mitovi koje stvaraju i propagiraju nacionalni intelektualci kao sredstvo političke mobilizacije na etničkoj osnovi. Nacionalni mitovi su podvrsta političkih mitova.

Nacionalni mit često služi kao važan nacionalni simbol koji afirmiše skup nacionalnih vrednosti. Nacionalistički mitovi ponekad imaju tendenciju da stimulišu sukobe između nacija, da prenaglase karakteristična obeležja nacije i da preuveličavaju pretnju naciji od strane drugih grupa, ratoborno propagirajući ostvarenje svojih ciljeva.

Nacionalni mit može biti legenda ili izmišljeni narativ, uzdignut do ozbiljne mitološke, simboličke i vrednosne razine tako da bude istina za naciju. Može samo dramatizovati pravi događaj, izostavite važne historijske detalje, ili dodati detalje za koje nema dokaza; ili prosto može biti izmišljena priča koju niko ne uzima za doslovno istinitu, ali sadrži simboličko značenje za naciju.

U nekim slučajevima, značenje nacionalnog mita može postati sporno među različitim delovima stanovništva.

## Pozadina

### Društvena pozadina

### Psihološka pozadina

## Osnovni nacionalni mitovi

Primarni nacionalni mitovi su uobičajenu među nacionalnim mitovima skoro svih nacija.

### Mit o poreklu

Nacionalni folklor mnogih naroda podrazumeva mit o poreklu, legendarnu naraciju o prošlosti nacije, koja često potiče iz narodne epike. Mitovi o poreklu uglavnom nastoje da se poreklo nacije veže za srednji ili čak stari vek. Uzrok ovog mita je da se želi obezbediti istorijski legitimitet naciji tako da se jednoj naciji dodeli veće pravo u odnosu na neku drugu koja navodno nema kontinuitet sa srednjim ili starim vekom.

U nekim slučajevima, nacionalni mit je religiozan, i odnosi se na priče o osnivanja nacije božijim rukama, ili o vođama favorizovanim od strane bogova i drugih natprirodnih bića.

### Mit o večitosti nacije
Mit o večitosti nacije je veoma prisutan među nacionalistima raznih nacija. Njegova osnovna karakteristika je to što se nacija 19-og veka projektuje u nedoglednu prošlost te predstavlja kao večna kategorija koja postoji oduvek i koja će postojati uvek.

### Viktimizacija

Viktimizacija je način da se sopstvena nacija predstavi žrtvom drugih koji nasrću na nju i njene kvalitete, pa je nacija prinuđena da se sama bori jer su ju svi izneverili.

Klasičan primer viktimizacije je naglašavanje stradanja sopstvene nacije u proteklim ratovima, uz istodobno prećutkivanje ratnih zločina koji su njeni pripadnici počinili.

### Nacija kao bedem

Mit o bedemu predstavlja naciju bedemom u odnosu na nešto drugo: komunizam, islam, terorizam, Ruse, Srbe, Albance, Turke.... Klasičan izraz koji se u europskim zemljama rabi je "bedem hrišćanstva", za nacije koje vrše stvarnu ili pretpostavljenu odbranu "hrišćanskih" vrednosti od drugih kulturnih uticaja.

## Posebni nacionalni mitovi

### Hrvatski nacionalni mitovi

Hrvatski autor Nino Raspudić smatra da je okvirni hrvatski mit onaj o urođenoj civiliziranosti i naprednosti Hrvata i krivnji drugih koji ih priječe da pokažu pravu vrijednost. Raspudić također smatra da je u Hrvatskoj trenutno glavni politički mit o EU, čija su dva osnovna oblika eurofilski i eurofobni. Prvi vjeruje da ulazak u EU sam po sebi donosi rješenje svih problema. Drugi smatra da je EU osnovan isključivo zato da bi zagorčavao život našem narodu.

### Srpski nacionalni mitovi

Jedan od najrasprostranjenijih srpskih nacionalnih mitova je kosovski mit, koji se temelji na mitologizaciji kosovske bitke iz 1389. godine, a kao osnovne elemente ima cara Lazara, Miloša Obilića, nebesku Srbiju i Dušanovo carstvo. Kosovski mit naročito neguje Srpska pravoslavna crkva.

Jedan od poznatijih antropologa u Srbiji koji se bavi političkim mitovima je Ivan Čolović.

### Albanski nacionalni mitovi

Jedan od najrasprostranjenijih albanskih nacionalnih mitova je mit o Skenderbegu. Albanski nacionalistički pisci su transformisali lik i delo Skenderbega u mešavinu istorijskih činjenica, istina, poluistina, izmišljotina i folklora.

## Funkcije nacionalnih mitova

Nacionalni mitovi imaju mnoge društvene i političke funkcije. U totalitarnim diktaturama, nacionalni mitovi često postoje samo u svrhu državno sponzorisane propagande. Vođi mogu biti dodeljene, na primer, mitske natprirodne sposobnosti da bi izgledao poput boga (vidi kult ličnosti). Međutim, nacionalni mitovi postoje u svakom društvu. U liberalnim režimima oni mogu da posluže u svrhu podsticanja građanske vrline i samopožrtvovanja, ili kao legitimizacija vladavine dominantne grupe.

## Kritika nacionalnih mitova

Miroslav Krleža u svojim „Tezama za jednu diskusiju iz godine 1935“, u odeljku pod naslovom "Feudalni nekritički historicizam" zahteva kritičko preispitivanje nacionalih mitova:

## Literatura
* 
* 
* 

## Izvori

## Povezano
* Politička mitologija
* Civilna religija
* Mit o poreklu

## Vanjske veze
* Eric Hobsbawm, Nacije i nacionalizam: Program, mit, stvarnost 
* Evolucija i uloga tri kompleksa istorijskih mitova u srpskom akademskom i javnom mnjenju u poslednjih deset godina
* Albanian identities: myth and history; Stephanie Schwandner-Sievers,Bernd Jürgen Fischer