Babun

**Babuni** su afrički i arabijski majmuni Starog sveta koji pripadaju rodu ***Papio***, delu potfamilije Cercopithecinae. Njihovih pet vrsta su među najvećim nehominoidnim članovima reda primata; jedino su mandril i dril veći. Ranije su, blisko srodni gelada (rod *[[Theropithecus]]*) i te dve vrste (mandril i dril) roda *[[Mandrillus]]* grupisani u isti rod, te se ti majumuni Starog sveta se još uvek često nazivaju babunima u svakodnevnom govoru. Oni variraju po veličini i težini u zavisnosti od vrste. Gvinejski pavijan je 50&nbsp;cm (20&nbsp;in) visok i težak je samo 14&nbsp;kg (30&nbsp;lb), dok najveći kapski pavijan može da ima 120&nbsp;cm (47&nbsp;in) i teži 40&nbsp;kg (90&nbsp;lb).

## Taksonomija i filogenija
Pet *Papio* vrsta se obično prepoznaju, mada postoje izvesna neslaganja po pitanju toga da li su one zaista pune vrste ili podvrste. Vrste su *P. ursinus* (kapski pavijan, prisutan u južnoj Africi), *P. papio* (zapadni, crveni, ili gvinejski pavijan, prisutan u zapadnoj Africi), *P. hamadryas* (grivasti pavijan, prisutan na Rogu Afrike i jugozapadnoj Arabiji), *P. anubis* (maslinasti pavijan, rasprostranjen u severno-centralnim afričkim savanama) i *P. cynocephalus* (žiti pavijan, koji obitava u južno-centralnoj i istočnoj Africi). Mnogi autori navode *P. hamadryas* kao punu vrstu, dok smatraju sve ostale kao podvrste *P. cynocephalus* i kolektivno ih oslovljavaju kao „savanski pavijani“. To je bazirano na argumentu da su grivasti pavijani bihevioralno i fizički distinktni od ostalih vrsta babuna, te se tvrdi da to odražava zasebnu evolucionarnu istoriju. Međutim, nedavne morfološke i genetičke *Papio* studije su pokazale da su *P. hamadryas* babuni bliže srodni sa severnim vrstama (gvinejski i maslinastim pavijanima), nego sa južnim (žutim i kapskim pavijanima).

Tradicionalna petoformna klasifikacija verovatno nedovoljno odražava varijacije unutar roda *Papio*. Neki komentatori smatraju da bi bar još dve dodatne forme trebalo prepoznati, uključujući malog kinda babuna (*P. cynocephalus kindae*) iz Zambije, DR Konga i Angole, i babuna sa sivim stopalima (*P. ursinus griseipes*) koji obitava u Zambiji, Botsvani, Zimbabveu, Mozambiku, i severnoj Južnoj Africi. Međutim, trenutno poznavanje morfološke, genetičke i bihevioralne raznovrsnosti unutar roda *Papio* je nedovljno da bi se donela finalna, sveobuhvatna presuda po tom pitanju.

Pet vrsta babuna roda *Papio* su:
***Genus ''Papio***
** [[Hamadryas baboon]], *Papio hamadryas*
** [[Guinea baboon]], *Papio papio*
** [[Olive baboon]], *Papio anubis*
** [[Yellow baboon]], *Papio cynocephalus*
*** [[Central yellow baboon]], *Papio cynocephalus cynocephalus*
*** [[Ibean baboon]], *Papio cynocephalus ibeanus*
*** [[Kinda baboon]], *Papio cynocephalus kindae*
** [[Chacma baboon]], *Papio ursinus*
*** [[Cape chacma]], *Papio ursinus ursinus*
*** [[Gray-footed chacma]], *Papio ursinus griseipes*
*** [[Ruacana chacma]], *Papio ursinus raucana*

== Anatomija i fiziologija ==

Svi babuni imaju dugačke njuške, poput psećih, teške, moćne vilice sa oštrim [[očnjaci]]ma, blisko smeštene oči, debelo krzno izuzev na njihovim njuškama, kratke repove, i zadebljanja na njihovim isturenim [[zadnjica]]ma. Ta zadebljanja su delovi kože bez nerva i dlake, koja služe za sedenje.

Sve babunske vrste ispoljavaju naglašeni [[seksualni dimorfizam]], obično u vidu veličine, mada ponekad i u pogledu boje ili razvijenosti očnjaka. Mužjaci vrste grivastih pavijana takođe imaju velike bele linije.

==Reference ==


== Literatura ==

*
*
* Thomas Geissmann: *Vergleichende Primatologie.* Springer-Verlag, Berlin u. a. 2003, .
* Colin Groves: *Primate Taxonomy.* Smithsonian Institute Press, Washington DC u. a. 2001,  (*Smithsonian Series in comparative evolutionary Biology*).
* Robert M. Sapolsky: *Mein Leben als Pavian. Erinnerungen eines Primaten.* Claassen, München 2001, .
* Shirley C. Strum: *Leben unter Pavianen. Fünfzehn Jahre in Kenia.* Hanser, München 1997, .



== Vanjske veze ==


*[http://www.awf.org/wildlives/61 Baboons: Wildlife summary from the African Wildlife Foundation]
*[http://pin.primate.wisc.edu/factsheets/links/papio Primate Info Net *Papio'' Factsheets]
*Stress and Coping What baboons can teach us Lecture by Robert Sapolsky at Stanford University (via iTunes)