open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Premijer Singapura

**Premijer Singapura** (; ,  *Xīnjiāpō Gònghéguó Zǒnglǐ*; ,  *Ciṅkappūr Kuṭiyaraciṉ Piratamar*) je predsjednik vlade Singapura. Premijera imenuje predsjednik uz savjet i pristanak vlade Singapura. Singapurski je politički sustav modeliran prema vestminsterskom sustavu. Premijer vlada samo uz potporu većine zastupnika u Parlamentu; sukladno tome, premijer je uglavnom zastupnik u Parlamentu te predvodi najjaču vladajuću stranku. U praksi, premijer je čelnik parlamentarne većine. 

Pozicija premijera uvedena je 3. lipnja 1959. godine, kada je zamijenila funkciju glavnog ministra koja je postojala do uvođenja samouprave. Prvi premijer bio je Lee Kuan Yew. 

Aktualni premijer, od 15. svibnja 2024. godine, jest Lawrence Wong.

## Lista premijera

; Političke stranke (legenda)

## Vanjske veze

* Prime Minister's Office
Xavi Simons

**Xavi Quentin Shay Simons** (Amsterdam, 21. travnja 2003.), nizozemski nogometaš i reprezentativac koji igra kao ofenzivni vezni ili desno krilo. Trenutno igra za Tottenham Hotspur. 

Xavi Simons rođen je 2003. godine kao sin Peggy Simons i bivšeg nogometaša Regillija Simonsa, koji je surinamskog porijekla. Ime je dobio po slavnom  španjolskom nogometašu Xaviju Hernándezu. Njegov stariji brat, Faustino, rođen je istoga dana kad i Xavi, samo 1996. godine. Kao dječak je upisan u Barceloninu La Masiju, ali je u srpnju 2019. godine potpisao za Paris Saint-Germain. Isprva je igrao za U-19 momčad, sve dok nije debitirao za prvu momčad 2021. godine. S PSG-om je osvojio naslov prvaka i jedan kup. Godine 2022. vraća se u Nizozemsku i potpisuje za PSV Eindhoven, s kojim osvaja prvenstvo i kup te postaje najbolji strijelac lige te sezone. Već sljedeće godine vraća se u Pariz, ali je odmah poslan na posudbu u RB Leipzig, gdje je igrao do 2024. godine. Tijekom zimskog prijelaznog roka u siječnju 2025. godine trajno prelazi u RB Leipzig.

Za Nizozemsku je igrao u mlađim kategorijama prije nego je 2022. godine pozvan u seniorsku reprezentaciju, s kojom je nastupio na Svjetskom prvenstvu 2022. godine.
Ollie Watkins

**Oliver George Arthur Watkins** (Torquay, 30. prosinca 1995.), engleski nogometaš i reprezentativac koji igra kao napadač. Trenutno igra u Premier ligi za Aston Villu.

Watkins je proizvod akademije Exeter Cityja i napravio je svoj proboj u klubu, osvojivši EFL nagradu za mladog igrača godine, prije nego što je 2017. prešao u Brentford. Imao je uspješne tri godine u klubu, što je kulminiralo titulom za najboljeg strijelca drugue lige u sezoni 2019./2020. (podijelio s Mitrovićem) i nagradom za najboljeg igrača druge lige u istoj sezoni. Tijekom rujna 2020. godine, Watkins je potpisao za svoj sadašnji klub, Aston Villu. U ljeto 2024. godine dobio je nagradu za playmakera sezone u Premier ligi. 

Watkins je 2021. godine debitirao za reprezentaciju Engleske, s kojom je sudjelovao i na Europskom prvenstvu 2024. godine. U polufinalnoj utakmici protiv Nizozemske postigao je pobjednički pogodak (2:1) u prvoj minuti sudačke nadoknade drugog poluvremena, osiguravši tako svojoj reprezentaciji drugo uzasropno finale Eura.
Crvena zvijezda (pjesma)

**Crvena zvijezda** je partizanska pjesma čiji je autor Vladimir Nazor.

Pesma govori o crvenoj zvezdi kao međunarodnom simbolu komunizma, koji "*s Dona, s Volge i s Urala*" obasjava sve Slavene.

Pesmu su komponovali mnogi partizanski kompozivori: Oskar Danon, Nikola Hercigonja, Natko Devčić.

## Nastanak pjesme

Pesnik Vladimir Nazor, nakon odlaska u partizane decembra 1942. godine, tokom naredne 1943. godine napisao neke od najpoznatijih partizanskih pesama.

## Tekst pesme


S Dona, s Volge i s Urala
Visoko je zatreptala
Pa na naše kape pala
Zvijezda crvena.

Velika je njena sila.
Sred čela se posadila,
Mrak i maglu raspršila
Zvijezda plamena.

S Dona, s Volge i s Urala
Do jadranskog morskog vala
Sve Slavene obasjala
Nova Danica.

Na kapi nam sja i blista,
U srcu nam cvijeta i lista
Rujna, svježa, rosna, čista,
Kao ružica.


## Kompozicije

Mnoge od njih je komponovao Oskar Danon i postale su popularne masovne pesme:

Nikola Hercigonja je takođe komponovao Nazorove pesme u partizanima:

Natko Devčić je 1943. tokom boravka sa partizanima u Moslavini komponirao dvoglasni zbor, borbenu pjesmu »Crvena zvijezda«, na tekst Vladimira Nazora.

## Reference

## Povezano
* Partizanske pesme
18. slovenska divizija NOVJ

**Osamnaesta slovenačka divizija [[Narodnooslobodilačka vojska Jugoslavije|NOVJ]]** formirana je 14. septembra 1943. u Zdenskoj Vasi od Osme slovenačke udarne brigade „Fran Levstik“ i Devete slovenačke udarne brigade, i Desete „Ljubljanske“ brigade. Pri osnivanju brojala je oko 3350 boraca.

Od 3. oktobra 1943. do kraja rata divizija je bila stalno u sastavu Sedmog korpusa NOVJ.

Nemačka Vrhovna komanda nakon kapitulacije Italije intervenisala je u zaleđu Tršćanskog Zaliva krupnim snagama. Divizija je tokom nemačke oktobarske „Romelove“ ofanzive u oštrim borbama sa nadmoćnim neprijateljem pretrpela znatne gubitke. Naročito teške borbe kod Broda na Kupi 18. - 24. oktobra, u rejonu Kočevska Reka, Mlaka, Gotenica (9. brigada), 27. - 31. oktobra, na sektoru Grosuplje, Slična, Muljava, Krka i na Ilovoj Gori 1. - 4. novembra, i u probojima kroz nemačke obruče na Mokrecu i Krimu (8. i 10. brigada) 8. - 10. novembra.

Nakon ofanzive divizija je od početka novembra 1943. do sredine februara 1944. ratovala na području Gorskog Kotara, gde je u sadejstvu sa Trinaestom divizijom napadala ustaške i nemačke postaje Ravna Gora (7. - 8. decembra), Vrbovsko (15. 23. decembra), Hreljin (22./23. januara.

Tokom 1944. i početkom 1945. godine jedinice **Osamnaeste divizije** vodile su značajne borbe na komunikacijama Ljubljana - Rijeka, Ljubljana - Trst i Ljubljana - Novo Mesto. Od posebnog značaja bilo je ponovno rušenje Štampetovog mosta 26. septembra

Početkom maja 1945. **Osamnaesta slovenačka divizija** učestvovala je u oslobođenju Dolenjske i Ljubljane.

## Literatura
* *[[Vojna enciklopedija]]* (knjiga šesta). Beograd 1973. godina.
Nas dva brata oba ratujemo

**Nas dva brata oba ratujemo** je narodna partizanska pesma, koja ima više sačuvanih verzija.

Jedna verzija ove pesme zabeležena je i u filmu Bitka na Neretvi iz 1969. godine. Pesmu je 1977. godine obradio i Bora Drljača.

## Nastanak pesme

Jugoslovenski partizan i kompozitor Oskar Danon u svojim sećanjima piše da ovu pesme napisao u svoju bilježnicu decembra 1943. godine na Kozari, dok su bili opkoljeni od neprijatelja:

## Test pesme (verzija Oskara Danona)


Nas dva brata oba ratujemo, 
ne plač majko ako poginemo 
Mi smo braća ispod Kozarice 
gdje ne rađa majka izdajice


## Izvori

## Povezano
* Partizanske pesme
Yusuf Yazıcı

**Yusuf Yazıcı** (Trabzon, 29. januara 1997.), turski fudbaler i reprezentativac koji igra kao ofenzivni veznjak. Za reprezentaciju Turske debitirao je 2017. godine. 

## Biografija
Rođen je 1997. u Trabzonu i odrastao je u omladinskom pogonu Trabzonspora. Debitirao je u prvoj momčadi 22. decembra 2015., u utakmici Kupa Turske pobijeđenoj 2:1 protiv Gaziantepspora. Svoje prve golove za klub postigao je 8. maja, zabio je dva puta i asistirao za još dva u 6:0 pobjedi protiv Rizespora. U augustu 2019. prešao je u francuski klub Lille, za koji će odigrati tri sezone i dati 10 golova. Dana 22. oktobra 2020. dao je tri gola u pobjedi 4:1 u gostima protiv Sparta Prage u Europskoj ligi 2020/21. Dana 5. novembra 2020. postigao je još jedan *hat-trick* u Europskoj ligi, ovaj put u 3:0 gostujućoj pobjedi protiv Milana na San Siru. U sezoni 2020/21. sa Lilleom je osvojio naslov Prvaka Francuske i Superkup Francuske. 19. januara 2022. posuđen je CSKA Moskvi do kraja sezone, s opcijom otkupa igrača na ljeto. 26. februara 2022. je dao prvi gol iz izravnog slobodnog udarca u moskovskom derbiju protiv Spartak Moskve. Utakmica je završila pobjedom CSKA 2:0. 25. marta 2022. proglašen je igračem mjeseca ruske Premier lige. U junu 2022. CSKA je objavio da klub nije uspio postići dogovor o trajnom transferu igrača i Yazıcı se vratio u Lille. U septembru 2022. vratio je se u Trabzonspor na posudbu, a nakon toga, u Lilleu.

25. februara 2016. je debitirao je za tursku nogometnu reprezentaciju U-19 i postigao prvi gol u 3:2 porazu od Češke. U tursku seniorsku reprezentaciju je debitirao 11. juna 2017. u pobjedi protiv Kosova u kvalifikacijama za Svjetsko prvenstvo 2018. rezultatom 4:1 i upisao asistenciju za četvrti gol Turske.

## Tehničke karakteristike
Lijevonogi ofenzivni vezni, sposoban na poziciji centarfora ili drugog napadača, brz je i ima izvrsnu tehniku, vješt je u kontroli lopte, ima dobar šut i kvalitetna ubacivanjima. Zahvaljujući Paulu Fonseci, njegovom treneru u Lilleu, također je postao aktivan u fazi obrane, dokazavši se kao dobar sakupljač lopte.
Demografija Bosne i Hercegovine

**[[Bosna i Hercegovina]]** je zemlja sa složenom i heterogenom **[[Demografija|demografskom]]** strukturom. Ukupno broji 3.531.159 stanovnika (2013). Najmnogoljudnija urbana središta su Sarajevo, Banja Luka, Tuzla, Zenica, Mostar i Bijeljina.

Glede etničko-nacionalne pripadnosti, Bosna ima dugu historiju suživota između vjera, jezika i kultura, koji su ponekad dolazili do sukoba, a ponekad do konstruktivnog dijaloga, sklada i kulturnog miješanja. Pretežno je naseljena Srbima, Bošnjacima (ranije nazvani u demografskim popisima i u političkom žargonu „Muslimani” ili „muhamedanci”) i Hrvatima, te su kroz vrijeme popisi obilježavali brojne manjine Židova, Roma; Cincara, Vlaha, Crnih Vlaha; Talijana, Slovenaca, Čeha, Slovaka, Rusina i Ukrajinaca, Rusa, Poljaka, Mađara, Nijemaca, Albanaca („Arnauta”), Turaka, Rumuna.

## Historijski kontekst
Historijska regija Bosne u velikoj mjeri duguje svoju demografsku strukturu svom geopolitičkom i geografskom položaju. Prije svega, radi se o planinskoj regiji usred Dinarskih Alpa, pogodnoj za život, ali podložnoj balkansko-sredozemnoj klimi s nekim planinskim osebujnostima, kao i logističko-prometnim specifičnostima planine. Veliku važnost zauzimaju doline i rijeke. Drugi važan element je položaj regije između Panonske nizine i Jadranskog mora, što je čini važnim prijelaznim prostorom. Treće, regija je se često nalazila usred napetosti između geopolitičkog područja Anadolije i područje Austrije ili Srednje Europe, bivajući uključena u velika ljudska migracijska kretanja.

## Popisi stanovništva
* Popis stanovništva u Bosni i Hercegovini 1879.
* Popis stanovništva u Bosni i Hercegovini 1885.
* Popis stanovništva u Bosni i Hercegovini 1895.
* Popis stanovništva u Bosni i Hercegovini 1910.
* Popis stanovništva u Bosni i Hercegovini 1921.
* Popis stanovništva u Bosni i Hercegovini 1931.
* Popis stanovništva u Bosni i Hercegovini 1948.
* Popis stanovništva u Bosni i Hercegovini 1953.
* Popis stanovništva u Bosni i Hercegovini 1961.
* Popis stanovništva u SR Bosni i Hercegovini 1971.
* Popis stanovništva u SR Bosni i Hercegovini 1981.
* Popis stanovništva u SR Bosni i Hercegovini 1991.
* Popis stanovništva u Bosni i Hercegovini 2013.

## Statistika
Historijska zbirna tablica vitalne statistike za Bosnu i Hercegovinu od 1950. do 2021. godine.

## Povezano
* Demografija SFR Jugoslavije
* Demografija Hrvatske
* Demografija Srbije
* Demografija Crne Gore

## Vanjske veze
* Agencija za statistiku Bosne i Hercegovine 

## Napomene

## Reference

## Literatura

* 
* 
* 
*
Tvrtko Čubelić

**Tvrtko Čubelić** (Bihać, 2. ožujka 1913. – Zagreb, 10. kolovoza 1995.) bio je jugoslavenski povjesničar književnosti i folklorist.

## Biografija

Rođen je u Bihaću 1913. godine. Studirao filozofiju, etnologiju i jugoslavistiku na Filozofskom fakultetu u Zagrebu. Radio je u Klasičnoj gimnaziji u Zagrebu od 1947. do 1948. godine. Na istom fakultetu bio redovni profesor i predstojnik Katedre za usmenu narodnu književnost. Bavio se prikupljanjem, istraživanjem i interpretiranjem djela narodne književnosti.

## Djela
* Tvrtko Čubelić. Književno-teorijski pojmovi i književni leksikon : u osvjetljenju folkloristike kao fundamentalne znanosti o ukupnosti usmenog narodnog stvaralaštva / 4. izd. Ante i Danica Pelivan. Zagreb. 1994.
* Tvrtko Čubelić. Korijeni i staze izvornog, narodnog, usmenog stvaralaštva. Pelivan. Zagreb. 1993.
* Tvrtko Čubelić. Povijest i historija usmene narodne književnosti. Ante Pelivan i Danica Pelivan. Zagreb. 1988.
* Tvrtko Čubelić. Junačke narodne pjesme  (priredio Tvrtko Čubelić) 17. izd. Školska knjiga, Zagreb.  1983.
* Tvrtko Čubelić. Na stazama usmenog narodnog stvaralaštva. Pedagoški fakultet u Osijeku. Osijek. 1982.
* Tvrtko Čubelić. Književni leksikon: Osnovni teorijsko-književni pojmovi i bio-bibliografske bilješke o piscima. Filozofski fakultet. Zagreb. 1972. 
* Tvrtko Čubelić. Narodne pripovijetke.  Izbor tekstova s komentarima i objašnjenjima i rasprava o narodnim pripovijetkama, Peto izdanje (Prošireno i dopunjeno te kritički sređeno). Usmena narodna književnost, knjiga 4 (Vlastita naklada). Zagreb 1970.
* Slika društvenih i kulturnih prilika u našoj narodnoj epici (rukopis), deset panoramsko-antologijskih odabira iz narodne književnosti (s predgovorima i pogovorima), članci o narodnim plesovima i književnosti – u periodici.

## Izvori
Vlado Milošević

**Vlado Milošević** (Banja Luka, 1901 — Banja Luka, 1990) bio je jugoslovenski i bosanskohercegovački akademik ANUBiH, kompozitor, etnomuzikolog, horovođa i pedagog iz Banje Luke.

## Biografija

Osnovnu školu i gimnaziju završio je u Banjoj Luci, gdje dobija i prve muzičke osnove. Studije, prvo istorije i geografije, završio je u Beogradu, a potom i muzike, pedagoški smjer, u Zagrebu. Predavao je na Učiteljskoj i Muzičkoj školi u Banjoj Luci i Nišu, radio je u Muzeju Bosanske krajine, dirigovao horom SPD „Jedinstvo”. Kao kompozitor, Vlado Milošević je počeo s harmonizacijama i obradama za hor, prešao na solo pjesme, napisao rukovjet Pjesme sa Zmijanja, što je horska sublimacija njegovog odnosa prema narodnoj pjesmi i stvaralačkom pristupu folkloru,

Poslije rata je komponovao više kamernih i orkestarskih djela, dajući kao krunu svom stvaralaštvu, u formalnom smislu, operu *Jazavac pred sudom*. Kao melograf obišao je gotovo svako selo Bosanske krajine i zabilježio sve vrste narodnog pjevanja. Većinu zapisa je transkribovao i objavio u četiri knjige, kojima je kasnije pridodao knjigu o sevdalinci, dvije zbirke pjesama iz NOB-a i knjigu *Ravna pjesma*.

## Djela

* *Krajiške narodne pjesme iz NOB-e i socijalističke izgradnje*, Vlado Milošević (ur.), Banja Luka, 1949.
* *Krajiške borbene pjesme*, Vlado Milošević (ur.), Banja Luka, 1961.

## Priznanja i nasleđe

Za izuzetne doprinose u svim oblastima svog rada, Vlado Milošević je dobio više državnih nagrada, a bio je i član Akademije nauka i umjetnosti BiH. Na širem prostoru nekadašnje Bosanske krajine, Vlado Milošević je svojim djelovanjem obilježio dvadeseti vijek.

Muzej Vlade Miloševića se i danas nalazi u jednoj od starih banjolučkih vila na takozvanom ’Carskom drumu’. To je kuća u kojoj je Vlado posljednjih godina stvarao a vile bi uskoro trebalo da budu proglašene zaštićenim spomenicima.

## Povezano
* Muzička škola „Vlado Milošević“ (Banja Luka)

## Reference
Ivan Curl

**Ivan Curl** (Sisak, 8. rujna 1908. – Zagreb, 18. travnja 1975.) bio je istaknuti hrvatski i jugoslovenski društveno-politički i kulturni djelatnik.

Njegov doprinos radničkim zborovima, te urednički rad ostavili su značajan trag na kulturnoj sceni između dva svjetska rata i nakon Drugog svjetskog rata.

## Biografija

Ivan Curl rođen je 8. rujna 1908. godine u Sisku. Polazio je gimnaziju u Sisku, a nakon završetka srednjoškolskog obrazovanja, započeo je službovanje u Zagrebu.

### Period Kraljevine Jugoslavije

Već između dva svjetska rata, Curl se aktivno uključuje u rad radničkih amaterskih kulturno-umjetničkih društava. Godine 1930. do 1933. djelovao je u pučkom teatru, a 1934./35. bio je urednik popularne biblioteke (POBI). Istovremeno, od 1932. godine, dirigirao je radničkim zborom u planinarskom društvu Prijatelj prirode.

Od 1934. do 1941. godine surađivao je kao zborovođa s Pavlom Markovcem, dirigentom radničkog zbora i orkestra. Zajedno su 1936. godine izdali zbirku revolucionarnih radničkih pjesama "*Naša pjesmarica*", koju je ubrzo zaplijenila policija.

### Drugi svjetski rat

Tijekom Drugog svjetskog rata Curl je djelovao ilegalno u Sisku i Zagrebu. Godine 1943. pridružio se Narodnooslobodilačkoj borbi (NOB) i postao član Komunističke partije Hrvatske (KPH).

### Period SFRJ

Nakon oslobođenja, Curl je postao pomoćnik povjerenika za prosvjetu i kulturu Glavnog narodnog odbora (GNO) Zagreb. Od 1950. do 1966. bio je tajnik Saveza kulturno-prosvjetnih društava Hrvatske (kasnije Prosvjetni sabor Hrvatske) te urednik časopisa *Kulturni radnik* (1950–64). U tom časopisu objavljivao je članke o kulturno-umjetničkim amaterskim društvima, zbivanjima u kazališnom životu i drugim pitanjima iz područja kulture.

### Smrt

Ivan Curl preminuo je 18. travnja 1975. godine u Zagrebu, ostavivši za sobom značajan kulturni i društveni doprinos koji je obilježio njegovu epohu.

## Djela

Ivan Curl izdao je i uredio *Izbor radničkih revolucionarnih pjesama, 1* (Zagreb 1959.), zbirku koja je odraz njegovog dugogodišnjeg rada s radničkim zborovima i njegova posvećenost radničkoj kulturi.

}
Le vkup uboga gmajna

***Le vkup, uboga gmajna*** (Na okup, uboga rajo), poznata kao ***Puntarska*** (Pobunjenička), je slovenska revolucionarna pesma koju je napisao Mile Klopčič 1936. godine. Pesma govori o velikoj slovenskoj seljačkoj buni 1515. godine.

Muzika je preuzeta od nemačke pesme iz 1920-ih, *Wir sind des Geyers schwarzer Haufen* (Mi smo Gejerove crne čete), posvećene nemačkoj seljačkoj buni iz 1524. godine, i jednom od njenih vođa Florianu Geyeru. Melodiju je 1919. godine osmislio Fritz Sotke (1902–1970), koji je kasnije pristupio nacional-socijalistima. U drugom svetskom ratu, nemačka verija pesme je bila nezvanična himna 8. SS konjičke divizije Florijan Gajer.

Pesma je takođe prepevana na srpskohrvatski pod nazivom ***Seljačka***, poznata po uvodnim stihovima ***Mi smo Gupca muške čete***. Pesma je stekla veliku popularnost među partizanima tokom narodnooslobodilačke borbe.

Danas se *Puntarska pesma* često smatra narodnom.

## Nastanak

»*Le vkup, le vkup uboga gmajna!*« i »*Stara pravda!*« su početkom 16. stoleća uzvikivali slovenski kmetovi u velikom ustanku protiv feudalne gospode. Ta dva ustanička poklika su bila podloga pesniku Miletu Klopčiču za pesmu *Puntarska*, koju je leta 1936. napisao za dramu *Velika puntarija* (Velika buna) Bratka Krefta.

Reč *gmajna* dolazi iz nemačkog *gemein*, u značenju zajednički, opći (npr. pašnjak), i označavala je pripadnika prostog naroda, često sa negativnom konotacijom.

## Slovenski prepev


Le vkup, le vkup, uboga gmajna,
heja, hejo!
Za staro pravdo zdaj bo drajna,
heja, hejo!
Zimzelen za klobuk!
Punt naj reši nas tlačanskih muk

Le vkup, v poslednji boj, tlačani,
heja, hejo!
Sedaj se kmečka gmajna brani,
heja, hejo!
Puško, meč, kopje v dlan!
Bije za svobodo se tlačan!

Iz grajskih kevdrov teče vino,
heja, hejo!
Zažgali grofu smo graščino,
heja, hejo!
Grad gori, grof beži,
vino teče naj, če teče kri!  


## Izvori

## Povezano
* Revolucionarne pesme
* Partizanske pjesme

## Vanjske veze
* Puntarska pesem  sa prevodima
Oj narode Like i Korduna

**Oj narode Like i Korduna** je narodna partizanska pesma, nastala na osnovu pesme *Poziv u borbu*, sa podnaslovom *Pjesma Marku Oreškoviću*, Desanke Ćuić Kačar.

Pjesma je ušla u usmenu predaju i sačuvana je u više verzija. Pjesmu je u periodu SFRJ objavio lički pjevač narodne muzike Dobrivoje Pavlica.

## Poziv na ustanak (''Pjesma Marku Oreškoviću'')

Uvodna strofa pesme *Poziv u borbu* poslužila je kao osnov narodne pesme:


Oj narode Like i Korduna
došlo vreme da se diže buna.
Protiv sviju gnusnih ugnjetača
svih ustaša i svih osvajača.


## Oj narode Like i Korduna


Oj, narode Like i Korduna,
Došlo vrijeme da se diže buna

Protiv sviju tvojih ugnjetača,
Ustaša i tuđih osvajača.

Sastali se Kordunaši s Likom,
Ne daju se pokoriti nikom.

Kunemo se našem drugu Titi
Da ćemo se do kraja boriti.

Donijet ćemo sreću i slobodu
hrvatskom i srpskome narodu.


## Izvori

## Povezano
* Partizanske pesme

## Vanjske veze
* Kazivanja Desanke Kačar o postanku pjesama "Na Kordunu grob do groba" i "Pjesma o smrti Marka Oreškovića", Zagreb 1982.
8. SS konjička divizija Florijan Gajer

**8. SS konjička divizija ''Florijan Gajer**'' je bila nemačka Vafen-SS konjička divizija. U martu 1944. godine u naziv je dodato ime Florijana Gajera (1490—1525), frankonijskog plemića koji je vodio u nemačkoj tradiciji popularnu Crnu četu tokom Seljačkog rata.

Divizija je formirana 1942. godine od ranije postojećih konjičkih formacija Vafen-SS-a. Oko 40% ljudstva činili su folksdojčeri iz Erdelja i Banata.

Trenažni bataljon ove divizije učestvovao je u gušenju pobune u Varšavskom getu 1943. godine.

Divizija se borila na Istočnom frontu na područjima kao što su između ostalih Brjansk i Vjazma. Učestvovala je i u borbama na Balkanu i konačno u Budimpešti gde je i uništena od strane Crvene armije.

## Reference

## Literatura
* 
* 

## Vanjske veze
* Marcus Wendel, Axis History Factbook, Waffen SS units (8. SS-Kavallerie-Division Florian Geyer)
Kud narodna vojska prođe

**Kud narodna vojska prođe** je partizanska pesma iz drugog svetskog rata, nastala 1943. godine. Peva se na sličnu melodiju kao poznata revolucionarna pesma *[[Padaj silo i nepravdo]]*, čiju glazbu je napisao Josip Hatze.

Pesma je usmenom predajom sačuvana u više verzija.

## Tekst pesme

Kud narodna vojska prođe
sretna će se zemlja zvat

Ajd u borbu i vi stari
gdje su vaši sinovi

Da se borba prije svrši
da nestanu fašisti

Šta će nama svijetla kruna
i kukasti krstovi

Republiku mi hoćemo
za nju smo se borili

Republiko majko naša
mi smo tvoji sinovi 


## Pevanja

Zabeleženo je da su usred jedne krvave bitke 12. proleterske slavonske brigade sa domobranima, u kojoj je bilo na desetine poginulih, domobrani odjednom zapevali ovu pesmu:

Takođe je zabeleženo da su po završetku priredbi u narodnooslobodilačkoj borbi, građani ostajali nastavljajući s partizanima pjesmu *Kud narodna vojska prođe*, "a jedan broj je od uzbuđenja i oduševljenja i plakao".

## Izvori

## Povezano
* Partizanske pjesme
* Revolucionarne pesme
Svobodna Slovenija

***Svobodna Slovenija*** (Slobodna Slovenija) je jedna od poznatijih slovenskih partizanskih pesama. Napisana je po melodiji partizanske pesme iz drugih delova Jugoslavije.

Pesma ima pet strofa, pri čemu su često izvođene samo prve tri ili četiri. Prve četiri strofe se završavaju stihovima: *Preko gora, polja, po svetu neka odjekuje: Slovenija junačka, slobodna ćeš biti!*, poslednja pak sa *Preko gora, polja, neka odjekuje preko sveta: živi velika savezna Jugoslavija!*

Grupa Agropop je na albumu *Pod slobodnim suncem* napravila obradu ove pesme, pod nazivom *Slovenci kremeniti*.

## Nastanak
Pesma najverovatnije potiče iz Makedonije, a svoju verziju je dobio svaki jugoslovenski narod. Makedonska glasi *Site Makedonci na noze sme pak*, srpska *Dok poslednji fašist od nas ne ode*, hrvatska *Partizane naše celi svet već zna* itd. Slovenačku verziju pesme je napravio autor, poznat samo kao »*dr. Martin, koji je pao na Štajerskom*«.

Slovenačku varijantu, poznatu i kao *Slovenci kremeniti, stopimo u korak*, je 1944. godine po pevanju partizana zapisao Pavel Šivic. U konačnom oblikovanju teksta učestvovalo je više velikih književnika tog doba, među kojima su France Kosmač, Mile Klopčič i po nekim svedočenjima Miško Kranjec.

## Slovenski tekst

Slovenci kremeniti, le stopimo v korak,
da osvobodimo svoj domači prag!
Čez gore, polja, po svetu naj doni:
Slovenija junaška, svobodna bodeš ti!

Mladen'či, mladenke, vi, starci in žene,
za svobodo našo, vsi naj se bore!
Čez gore, polja, po svetu naj doni:
Slovenija junaška, svobodna bodeš ti!

Svoboda res je zlata, svoboda nam je vse,
zanjo, če bo treba, vsakdo naj umre!
Čez gore, polja, po svetu naj doni:
Slovenija junaška, svobodna bodeš ti!

Sovrage vse zatrimo, očistimo zemljo,
da si izgradimo Sloven'jo združeno!
Čez gore, polja, po svetu naj doni:
Slovenija junaška, svobodna bodeš ti!

Vsi Srbi in Hrvati, vsi bratski narodi,
združimo se v zvezni Jugoslaviji!
Čez gore, polja, doni naj prek sveta:
živi velika zvezna naj Jugoslavija! 


## Prevod (ChatGPT)

Slovenci kremeniti, le stopimo u korak,
da oslobodimo svoj domaći prag!
Preko gora, polja, po svetu neka odjekuje:
Slovenija junačka, slobodna ćeš biti!

Mladenci, mladenke, vi, starci i žene,
za slobodu našu, svi neka se bore!
Preko gora, polja, po svetu neka odjekuje:
Slovenija junačka, slobodna ćeš biti!

Sloboda je zaista zlato, sloboda nam je sve,
za nju, ako treba, svako neka umre!
Preko gora, polja, po svetu neka odjekuje:
Slovenija junačka, slobodna ćeš biti!

Neprijatelje sve srušimo, očistimo zemlju,
da izgradimo Sloveniju ujedinjenu!
Preko gora, polja, po svetu neka odjekuje:
Slovenija junačka, slobodna ćeš biti!

Svi Srbi i Hrvati, svi bratski narodi,
ujedinimo se u saveznoj Jugoslaviji!
Preko gora, polja, neka odjekuje preko sveta:
živi velika savezna Jugoslavija! 


## Povezano
* Partizanske pjesme

## Literatura
* Bogomil Gerlanc, Pesma borbi i pobeda, Zavod Borec, Ljubljana, 1964 

## Vanjske veze
* Snimak pesme u mp3 formatu
Mile Klopčič

**Mile Klopčič** (16. novembar 1905, L'Hôpital, Francuska - 19. mart 1984, Ljubljana) je bio slovenski pesnik i prevodilac.

Autor je više revolucionarnih i partizanskih pesmama, među kojima je i *[[Le vkup uboga gmajna]]*.

## Biografija

Mile Klopčič se rodio 16. novembra 1905. u gradu L'Hôpital u Francuskoj, koji je tada bio pod kontrolom Nemačkog carstva i zvao se Spittel.

Pored Seliškarja je najistaknutiji predstavnik slovenske socijalne poezije između dva rata. Gimnaziju je pohađao u Ljubljani, ali je nije završio, jer je nekoliko puta bio zatvaran zbog revolucionarne aktivnosti. Posvetio se dopisništvu u američkim publikacijama i pesništvu. Pre Drugog svetskog rata živeo je u Ljubljani. 

1943. godine pridružio se partizanskoj vojsci. 

## Dela

Izdao je dve zbirke *socijalnih* i *revolucionarnih* pesama, među kojima druga, pod nazivom *Proste pesmi*, sa svojom raznolikošću i efektnošću već pokazuje zrelog pesnika. Zbirka prikazuje težak život proletarijata u rudarskim revirima, predgrađima, potkrovnim sobama. U pesmama nastupaju izmorene majke, preplašena i gladna deca, mrki očevi-rudari, iseljenici. Mračnu sliku vremena otkrivaju pesme *Blazni France*, *Pogreb*, *Deževna pomlad*.

Tokom narodnooslobodilačke borbe objavio je još nekoliko pesama, napisao je i jednočinku *Mati*, koja je igrana na mnogim scenama i prevedena na strane jezike.

Kao prevodilac poznat je pre svega po prevodima ruskih romantičnih pesnika, Ljermontova, Puškina itd. i simbolista (Blok (*[[Dvanaestorica (Blok)|Dvanaestorica]]* (*Двенадцать*))). Prevodio je i dela Nemca Hajnriha Hajnea, Čukovskog (*[[Doktor Jojboli]]* (*Доктор Айболит*)), Erdmana (*[[Samoubica (Erdman)|Samoubica]]* (*Самоубийца*)), Krilova (*Basne* (*Басни*)).

## Porodica

Mile je brat istoričara i političara Franceta Klopčiča. Njegovi sinovi su reditelj Matjaž Klopčič i violinista Rok Klopčič.

## Povezano
* Partizanske pesme
Etbin Kristan

**Etbin Kristan** (Ljubljana, 15. april 1867 — Ljubljana, 22. novembar 1953) bio je slovenački političar i književnik. Bio je politički aktivan u Austrougarskoj i Kraljevini Srba, Hrvata i Slovenaca. Bio je jedan od prvih slovenačkih socijalista.

Smatra se da je napravio prvi prepev Pjesme radu na južnoslovenske jezike.

## Biografija
Rođen je 1867. godine u Ljubljani. Školovao se u rodnom gradu i Zagrebu. Nakon završetka srednje škole, upisao je vojnu akademiju u Karlovcu, ali je 1887. odustao i preselio se u Beč gde se posvetio radu u novinarstvu.

U Beču je postao aktivan u radničkom pokretu. Godine 1896. bio je jedan od osnivača Jugoslovenske socijaldemokratske stranke i bio njen predsednik sve do 1914. godine. Bio je pripadnik leve frakcije unutar Jugoslovenske socijaldemokratske stranke zalažući se za federalizam i kulturnu autonomiju slovenskih naroda u Austrougarskoj.

Po početku Prvog svetskog rata 1914, odselio se u SAD. Vratio se kući netom pre završetka rata i bio poslanik u prvoj skupštini Kraljevine Srba, Hrvata i Slovenaca. Razočaran političkim razvojem u zemlji, vratio se u SAD 1921. godine. Živeo je u Klivlendu, Ohajo, gde je bio jedan od osnivača i predsednik Slovenačkog republikanskog udruženja Amerike. Tokom Drugog svetskog rata, zajedno sa Lujem Adamičem promovisao je po SAD Narodnooslobodilački pokret Jugoslavije.
Bio je predsednik Slovenačkog antifašističkog narodnog saveta (SANS-a) i za vreme Drugog svetskog rata pisao sa simpatijama o oslobodilačkom ratu jugoslovenskih naroda.

Vratio se u Jugoslaviju 1951. godine. Umro je u Ljubljani dve godine kasnije.

Osim učešća u politici, Kristan je delovao i kao prevodilac, novinar, pesnik, novelist, te izdavač mnogih slovenačkih izdanja po Evropi i Americi.

## Reference

## Vanjske veze

* Kristan, Etbin, Papers, UMN
6 sati São Paula

**6 sati São Paula** utrka je svjetskog prvenstva sportskih automobila u izdržljivosti poznato kao **World Endurance Championship** (WEC). 
### Ukupni pobjednici po godinama

## Višestruki pobjednici

### Proizvođači
1. južnomoravska udarna brigada

**Prva južnomoravska narodnooslobodilačka udarna brigada** formirana je 11. oktobra 1943. godine u selu Obražda, kod Bojnika od jedinica Prvog južnomoravskog partizanskog odreda. Na dan formiranja imala je tri bataljona - dva udarna i jedan omladinski, sa ukupno 570 boraca.

Brigada je rasformirana 10. februara 1944. godine i od njenih boraca i boraca Prve šumadijske brigade, formirana je kod Čajniča Treća srpska udarna brigada. 

Za svoje zasluge tokom Narodnooslobodilačkog rata, brigada je Ukazom Predsednika FNRJ Josipa Broza Tita od 22. decembra 1961. godine odlikovana Ordenom partizanske zvezde i Ordenom zasluga za narod.

## Borbeni put Prve južnomoravske brigade
Odmah po formiranju Prva južnomoravska brigada je upućena na područje Kuršumlije, radi čišćenja terena od četnika. Kod sela Kosmače 18. oktobra napali su je delovi bugarskog okupacionog 122. puka 27. divizije i delovi Srpske državne straže, ali su protiv napadom brigade razbijeni i odbačeni ka Kuršumliji; 28. oktobra kod sela Rujkovca brigada je zajedno sa delovima Prvog južnomoravskog partizanskog odreda nanela gubitke bugarskom Trećem bataljonu 67. puka od 63 poginula i 50 ranjenih; tada je zaplenjeno četiri mitraljeza, tri puškomitraljeza, 40 pušaka i 12.000 metaka. 

U prvoj polovini novembra brigada se prebacila na područje Župe i Rasine, gde je nanela teške gubitke četničkom Rasinskom korpusu. Posebno se istakla u borbama sa četnicima kod Velikog Šiljegovca i Zdravinja, od 16. do 18. novembra, kada je poginulo oko 130 četnika, a 190 zarobljeno.

Po naređenju Vrhovnog štaba NOV i POJ Prva južnomoraska brigada je 22. novembra krenula preko Šumadije za Bosnu. Uz put je vodila teške borbe sa četnicima kod sela Milutovca, kod Kruševca 24. i 25. novembra; kod Donje Šatronje i Trešnjevice 27. i 28. novembra i u selu Darosavi 3. decembra. Posle razbijanja Prve račanske četničke brigade kod Divčibara, brigada je izbila preko planine Tare kod Starog Broda na reku Drinu, koju je prešla 12. decembra vodeći ponovo borbe s četnicima. U istočnoj Bosni brigada je bila privremeno stavljena pod komandu Pete krajiške divizije i vodila borbe sa Nemcima na Devetaku, Ozrenu, kod Tuzle, Han-Pijeska i na drugim mestima. 

Odlukom Glavnog štaba NOV i PO Srbije, brigada je rasformirana i od njenih boraca i boraca Prve šumadijske brigade formiran je 10. februara 1944. godine u selu Ponikvama, kod Čajniča Treća srpska udarna brigada.

## Narodni heroji Prve južnomoravske brigade
* Vladimir Bukilić Pop Mićo (1919—1944) politički komesar Trećeg omladinskog bataljona
* Slavoljub Vuksanović (1921—1943) komandir čete
* Stojan Ljubić (1916—1943) komandir Udarne čete

## Literatura
*  

## Vanjske veze
* 1. južnomoravska brigada
Predrag Marković Alimpije

**Predrag Marković Alimpije** je bio srpski partizan, obaveštajac u četničkim redovima, te načelnik Štaba 6. istočnobosanske brigade i komandant 1. južnomoravske brigade NOVJ.

## Biografija

Predrag Marković Alimpije, kapetan bivše jugoslovenske vojske, bio je simpatizer KPJ. 

### Drugi svetski rat

Početkom 1942. godine, po nalogu Okružnog komiteta KPJ za Požarevac stupio je u četnike. Nedićevi oficiri su početkom februara 1942. prikupljali u Beogradu četnike-dobrovoljce za odlazak u Bosnu. U jedan takav odred (Krajiški) stupio je tada i Predrag Marković Alimpije, s još nekoliko simpatizera NOP-a, uspjevši da se, tako, prebace u istočnu Bosnu.

Po dolasku u Istočnu Bosnu, Alimpije u izveštaju komandantu Samostalnog dobrovoljačkog odreda Žagubica od 23. marta 1942, između ostalog, piše: 

Zahvaljujući delovanju jedinica Proleterske udarne grupe, s jedne, i ličnom zalaganju Predraga Markovića, s druge strane, čitav Krajiški odred prešao je, bez borbe, na stranu partizana. Odred je rasformiran, a njegovo ljudstvo raspoređeno u proleterske i bosanske partizanske jedinice.

Nakon borbi za istočnu Bosnu, Predrag Marković Alimpije je postavljen za načelnika Štaba 6. istočnobosanske NOU brigade. Početkom avgusta 1942, po naređenju Vrhovnog štaba NOP i DVJ, pošao je iz Šekovića, preko Drine, da uspostavi vezu s Pokrajinskim komitetom KPJ za Srbiju i Glavnim štabom partizanskih odreda Srbije. Četnici su dobili informaciju o njegovom prelasku u Srbiju, i planirali su njegovu likvidaciju.

U istočnoj Srbiji imenovan je za komandanta 1. južnomoravske brigade (formirane 9. oktobra 1943. u s. Obražde). Početkom decembra 1943, po naređenju Vrhovnog štaba, prešao je s brigadom reku Drinu kod Starog Broda i privremeno ušao u sastav 5. divizije NOVJ, a nekoliko dana docnije u sastav 17. divizije. 

### Smrt

24/25. decembra 1943, poginuo na Tumarskom brdu (trig. 555), na planini Ozrenu. Prema drugom izvoru, poginuo je januara 1944 god. u Istočnoj Bosni, na Konjuh planini, u borbi protiv Nemaca.

Poginuo je u činu pukovnika NOV i POJ.

## Izvori
Palabardha

**Palabardha** (srpskohrvatski: *Paljabarda*; ćirilica: Паљабарда), selo na Kosovu u općini Gjakova.

## Stanovništvo

## Reference
Pjetërshani

**Pjetërshani** (srpskohrvatski: *Petrušan*; ćirilica: Петрушан), selo na Kosovu u općini Gjakova.
 	
## Stanovništvo

## Reference
Marc Cucurella

**Marc Cucurella Saseta** (Alella, 22. srpnja 1998.), španjolski nogometaš i reprezentativac koji igra kao lijevi bek. Trenutno igra za engleski prvoligaški klub Chelsea.

## Klupska karijera
Cucurella je bio dio Espanyolova juniorskog sustava od 2006. do 2012., godine u kojoj je prešao u redove gradskog rivala Barcelonu.

Dana 26. studenog 2016. debitirao je s drugom momčadi Barcelone igrajući utakmicu Segunda Divisióna B protiv L'Hospitaleta. Dana 7. srpnja 2017., nakon što je s Barcelonom B izborio promociju u Segunda División, obnovio je ugovor do lipnja 2021. Dana 24. listopada debitirao je za Barcelonu, zamijenivši Lucasa Dignea u 83. minuti u utakmici Kupa kralja protiv Real Murcije koja je dobivena rezultatom 3:0.

Dana 31. kolovoza 2018. posuđen je na godinu dana Eibaru. Nakon izvrsne sezone na individualnoj razini, 27. svibnja 2019. u potpunosti ga je kupio baskijski klub; 16. srpnja ga je Barcelona otkupila za četiri milijuna eura. Dva dana kasnije preselio se u Getafe na posudbu. 15. prosinca iste godine zabio je svoj prvi pogodak u dresu Azulonesa protiv Real Valladolida koji je poražen 2:0. Dana 30. lipnja 2020. Getafe ga je kupio za 10 milijuna eura.

Dana 31. kolovoza 2021. prodan je Brightonu, momčadi s kojom je potpisao ugovor na pet sezona. Nakon samo jedne sezone, prešao je u Chelsea za iznos od 55 milijuna funti plus 7 milijuna funti u bonusima.

## Reprezentativna karijera
S reprezentacije do 21 godine sudjelovao je na Europskom prvenstvu 2021. na kojem je Španjolska ispala u polufinalu.

Početkom lipnja 2021. Cucurella je debitirao za seniorsku reprezentaciju protiv Litve koju je Španjolska dobila 4:0. Zbog slučajeva COVID-19 u sastavu za odgođeno Europsko prvenstvo 2020., koje je počelo nedugo nakon toga, u ovoj utakmici su igrali igrači koji su prethodno igrali na Europskom prvenstvu do 21 godine.

Krajem lipnja 2021. Cucurella je imenovan članom španjolske olimpijske reprezentacije za nogometni turnir odgođenih Ljetnih olimpijskih igara 2020. Igrao je pet puta, a njegova momčad izgubila je u finalu od Brazila. Dana 7. lipnja 2024. Cucurella je pozvan u španjolsku momčad za Europsko prvenstvo 2024. u Njemačkoj.

## Izvori
William Saliba

**William Alain André Gabriel Saliba** (Bondy, 24. ožujka 2001.), francuski nogometaš i reprezentativac koji igra na poziciji stopera. Trenutno igra za engleski Arsenal, a smatra ga se jednim od najboljih stopera na svijetu.

## Karijera

Rođen je u Bondyju. Otac mu je porijeklom iz Libanona, a majka iz Kameruna. Kada se kao dječak počeo baviti nogometom, trener mu je bio otac Kyliana Mbappéa. Nakon dvije godine u juniorima, Saliba je 2018. godine debitirao za prvu momčad Saint-Étiennea, ali se u klubu zadržao samo jednu sezonu. Već 2019. godine kupuje ga Arsenal, koji ga prvo šalje na posudbu natrag u Saint-Étienne, a onda i u Nicu i Marseille, prije nego je postao standardni prvotimac u londonskoj momčadi. 

Za reprezentaciju Francuske debitirao je 2022. godine te je bio dio momčadi koja je osvojila drugo mjesto na Svjetskom prvenstvu 2022. godine. Na UEFA Euru 2024. godine uvršten je u idealnu momčad prvenstva. 

## Reference

## Vanjske veze

*William Saliba at the Arsenal F.C. website
Mike Maignan

**Mike Peterson Maignan** (Cayenne, 3. srpnja 1995.), francuski nogometni golman i reprezentativac. Maignan trenutno igra za Milan u Seriji A, a danas ga se smatra jednim od najboljih golmana na svijetu, pri čemu se posebno naglašavaju njegovu refleksi, sposobnost razigravanja i vještine vođe. 

Karijeru je započeo u Paris Saint-Germainu, ali u dvije profesionalne godine u klubu nije odigrao nijedan službeni nastup za prvu momčad, igrajući uglavnom za rezervnu ekipu. Godine 2015. prelazi u Lille za samo 1,000,000€ te se ubrzo uspijeva nametnuti kao prvi golman u momčadi. Godine 2019. proglašen je za najboljeg golmana Ligue 1, a 2021. godine s Lillom je postao prvak. Nakon te sezone prelazi u Milan za visokih 15,000,000€ te u prvoj sezoni osvaja naslov prvaka i biva uvršten u momčad sezone. 

Za francusku reprezentaciju debitirao je 2020. godine, ali je dugo godina bio zamjena za Huga Llorisa, dok se potonji nije umirovio. Na UEFA Euru 2024. godine proglašen je najboljim golmanom turnira.
JD Vance

**James David Vance** (rođen kao **James Donald Bowman**, 2. august 1984.) je američki političar i advokat koji služi kao mlađi senator Sjedinjenih Država iz Ohioja od 2023  Član Republikanske stranke, bio je najavljen i nominovan za potpredsednika Donalda Trumpa na listi republikanaca za predsedničke izbore u Sjedinjenim Državama 2024. tokom Republikanske nacionalne konvencije 2024.

Rođen u Middletownu u Ohioju, Vance je služio u mornaričkom korpusu pre nego što je studirao političke nauke i filozofiju na Državnom univerzitetu Ohio i stekao zvanje doktora prava na Pravnom fakultetu Yale. Istaknuo se svojim memoarima iz 2016. godine, *Hillbilly Elegy*, koji opisuje njegovo odrastanje u Middletownu i apalačke vrednosti njegove porodice. Postao je bestseler The New York Timesa i privukao je značajnu pažnju štampe tokom predsedničkih izbora u Sjedinjenim Državama 2016. Prvobitno, Vance je bio Trumpov kritičar i 2016. je napisao kritički članak u Atlantiku protiv njega, ali je kasnije došao da ga podrži. Vance je pokrenuo svoju prvu političku kampanju za mesto u Senatu Ohioja 2021. i dobio je republikansku nominaciju nakon što ga je Trump podržao. On je na opštim izborima pobedio demokratskog kandidata Tima Ryana.

## Potpredsednička kampanja 2024.

Vance je 31. januara 2023. podržao bivšeg predsednika Donalda Trumpa na primarnim izborima Republikanske stranke 2024  Trump je prisustvovao privatnoj večeri prikupljanja sredstava sa Vanceom u Cincinnatiju 15. maja 2024..

Dana 15. jula 2024., tokom Nacionalne konvencije republikanaca 2024., Trump je objavio da je izabrao Vancea za svog potpredsednika putem objave na Truth Social.

## Izvori
Singapurski dolar

**Singapurski dolar** (kineski: 新加坡元; engleski: *Singapore dollar*; malajski: *Dolar Singapura*; tamilski: சிங்கப்பூர் வெள்ளி), službena valuta u Singapuru. Međunarodni kod je **SGD**, dok je službeni simbol **S$**. Dolar izdaje Monetarna uprava Singapura. U siječnju 2017. godine, inflacija je iznosila 0.6%. Jedan dolar sastoji se od 100 centa.

Singapur je od 1845. do 1939. koristio tjesnačni dolar. Zamijenio ga je malajski dolar, a od 1953. godine koristio se dolar Malaje i Britanskog Bornea. Prilikom odvajanja od Malezije, nastavljena je upotreba zajedničke valute u Singapuru i Bruneju, ali je 1967. godine Singapur počeo tiskati vlastiti novac. Sve do 1973. godine, singapurski dolar bio je jednake vrijednosti kao valuta u Maleziji, a i danas ima jednaku vrijednost kao brunejski dolar. Iz tog se razloga koristi u Bruneju, kao što se brunejski dolar koristi u Singapuru.

Postoje novčanice u apoenima od 0.1, 1, 2, 5, 10, 20, 25, 50, 100, 500, 1,000 i 10,000 dolara te kovanice od 1, 5, 10, 20 i 50 centi kao i od 1 dolara. Na svim novčanicama nalazi se lik Yusofa Ishaka.

## Vanjske veze

* Images of the four note series
3. makedonska udarna brigada

**Treća makedonska udarna brigada [[Narodnooslobodilačka vojska Jugoslavije|NOVJ]]** formirana je 26. februara 1944. u selu Žegljane kod Kumanova. U njenom sastavu bili su bitoljsko-prespanski partizanski bataljon „Stiv Naumov“ i dva kumanovska bataljona, „Jordan Nikolov Orce“ i „Hristijan Todorovski Karpoš“.

Prvi Štab brigade sačinjavali su – komandant Tihomir Miloševski, zamenik komandanta Boris Milevski, politički komesar Kiril Mihajlovski i zamenik političkog komesara Zlatko Biljanovski.

## Borbeni put brigade

Na početku učešća u borbenim dejstvima, briga je razbila Vardarski korpus JVuO kod sela Sejac, 29. februara, i Novog Sela 3. marta, vodila uspešne borbe kod sela Biljača, Buštranje, Svinjište i Ristovac 23. marta, uništila rudarska postrojenja kod Dobreva i Probištipa 3. aprila, dok je pri napadu na Kratovo 25. aprila zarobila 120 bugarskih vojnika.

Tokom Prolećne ofanzive u Makedoniji (25. april – 20. jun 1944), u sadjestvu s drugim jedinicama NOVJ, vodila je uspešne borbe u Makedoniji i Pomoravlju: napad na Kratovo (25. april), borbe kod Pobijenog Kamena, Crnooka (25. april), Stanikin Krst (12. maj), Znepolje (13. maj), Lisac, Kosmatica, Golak, Kosturino (1. jun), Kuškuli (5. jun), planina Kruša, Ponikva, Čupino Brdo (15. jun) i Petrova Gora (19. jun).

Nakon priliva novih boraca u brigadu, od dela njezinog sastava i od Druge makedonske udarne brigade bila je formirana Četvrta makedonska brigada, na planini Lisec 24. jula 1944. godine. Borci bivše Treće makedonske brigade su nadalje učestvovali u borbenim dejstvima na komunikaciji Kumanovo-Kriva Palanka u napadima na bugarske snage kod sela Stracin, Mlado Nagoričano i Klenovce. Imala je značajno učešće u obezbeđivanju rada Prvog zasedanja ASNOM-a u manastiru Prohor Pčinjski 2. avgusta 1944. godine.

Noću 9/10. avgusta 1944. razbila je bugarski policijski odred od 120 policajaca i zajedno s Kumanovski partizanskim odredom izvršila napad na železničke stanice Ristovac i Tabanovce (12/13. avgust), organizovala oslobađanje i prihvat oko 300 političkih zatvorenika iz skopskog zatvora Idrizovo 28. avgusta.

Zajedno sa Osmom i Dvanaestom makedonskom brigadom ušla je u sastav 42. makedonske divizije Petnaestog makedonskog korpusa NOVJ. U sastavu ove divizije je nadalje učestvovala u oslobođenju Velesa, Skoplja i Tetova. Nakon toga je marširala do Vranja i tamo su njeni borci vozovima prebačeni na Sremski front. Nakon porobja fronta učestvovala je u oslobođenju Šida, Slavonske Požege, Dugog Sela i Zagreba. Na kraju rata, svečano je dočekana u Makedoniji.

Brigada je odlikovana Ordenom narodnog oslobođenja, Ordenom zasluga za narod i Ordenom bratstva i jedinstva.

## Literatura
* *[[Vojna enciklopedija]]* (knjiga deseta). Beograd 1975. godina.
* *[[Makedonska enciklopedija]]* (knjiga druga). „MANU“, Skoplje 2009. godina.

## Vanjske veze

* Kiril Mihajlovski Grujica ''Treća makedonska brigada''
Dušan Mirković (dizač utega)

**Dušan Mirković** (Bač, 12. aprila 1953. – Sombor, 8. marta 2023.) bio je jugoslavenski dizač utega. Natjecao se u muškoj srednjoj kategoriji na Ljetnim olimpijskim igrama 1980.

Bio je višestruki prvak i rekorder Jugoslavije u dizanju tegova. Bio je 42 puta kapiten državne reprezentacije, prvak Balkana i osvajač srebrne i bronzane medalje na mediteranskim igrama. Na Olimpijskim igrama 1980. godine u Moskvi zauzeo je deveto mesto.

## Vanjske veze
* Dušan Mirković na Olympediji.

## Reference
Lista utakmica fudbalske reprezentacije Turske

&nbsp; Utakmice **[[Fudbalska reprezentacija Turske|<font color=white>Turske fudbalske reprezentacije</font>]]**



----
} 
|valign=top|
|}
----
----
} 
|valign=top|
|}
----
----
} 
|valign=top|
|}
----
----
} 
|valign=top|
|}
----
----
} 
|valign=top|
|}
----
----
} 
|valign=top|
|}
----
----
} 
|valign=top|
|}
----
----
} 
|valign=top|
|}
----
----
} 
|valign=top|
|}
----
----
} 
|valign=top|
|}
----
----
} 
|valign=top|
|}
----
----
} 
|valign=top|
|}
----
----
} 
|valign=top|
|}
----
----
} 
|valign=top|
|}
----
----
} 
|valign=top|
|}
----
----
} 
|valign=top|
|}
----
----
} 
|valign=top|
|}
----
----
} 
|valign=top|
|}
----
----
} 
|valign=top|
|}
----
----
} 
|valign=top|
|}
----
----
} 
|valign=top|
|}
----
----
} 
|valign=top|
|}
----
----
} 
|valign=top|
|}
----
----
} 
|valign=top|
|}
----
----
} 
|valign=top|
|}
----
----
} 
|valign=top|
|}
----
----
} 
|valign=top|
|}
----
----
} 
|valign=top|
|}
----
----
} 
|valign=top|
|}
----
----
} 
|valign=top|
|}
----
----
} 
|valign=top|
|}
----
----
} 
|valign=top|
|}
----
----
} 
|valign=top|
|}
----
----
} 
|valign=top|
|}
----
----
} 
|valign=top|
|}

----

&nbsp;
Anali (album)

**Anali** su četvrti po redu studijski album Branimira Štulića, izdat u formi duplog -{CD}--a u izdanju kuće Komuna (Beograd), 1995. godine.

## Spisak pesama
### Disk 1
# *Ne glumi*
# *Jano mori*
# *You can find me there*
# *Golubice bijela*
# *Voice*
# *Lijepa Janja*
# *Uncertain times*
# *Ajde Jano*
# *Mystery*
# *U Stambolu*
# *Dark street of pretty thieves*
# *Maruskha's dread*
# *Zacijelo sam vol*
# *Jeza*
# *Push on through*
# *Vođe*
# *Hajduk Veljko*
# *Djevojka s obale mora*
# *Juriš lake konjice*
# *Otprije znadeš za poljupce moje*
# *Anchors & chains*
# *Ludi ludi*
# *Abydos*
# *Moderato cantabile*
# *A ja nemam dara*
# *Zabavljač*
### Disk 2
# *Last man in europe*
# *Better days*
# *Modern day blues*
# *No tomorrow like today*
# *Zumbul cveće*
# *Konjuh planinom*
# *Ljubav*
# *Rjabinuška*
# *Makers of fortune*
# *Kap veselja*
# *Biljana platno beleše*
# *90 years / Bide my time*
# *Si zaljubiv v edno mome*
# *Cruel sea*
# *Heraklit je to i Kavafi uz to*
# *An idle day & gossip*
# *Moj Dilbere*
# *Earthquake blues*
# *Kaleš bre Anđo*
# *Dawning in gold*
# *Imam jednu želju*
# *Blonde - brunette*
# *Dan*
# *What's life*

## Muzičari
Džoni Štulić - glas i gitare

## Ostali učesnici
* Producent: Bogumil Blejavac
* Post produkcija i mastering: Đorđe Petrović
* Dizajn omota: Ivana M. (agencija Spectra)
* Urednik izdanja: Petar Popović
* Fotografija: Nenad Marjanović

## Reference

## Vanjske veze
* -{www.azraweb.com}- — Reči pesama