Ischigualasto

**Ischigualasto** ili **Mjesečeva dolina** (španjolski: *Valle de la Luna*) je Provincijski park u zapadnoj argentinskoj Provinciji San Juan, pored granice sa Čileom. On, zajedno sa sjevernim susjednim Nacionalnim parkom Talampaya (Provincija La Rioja) pripada istoj geološkoj formaciji u kojoj je pronađeno najviše fosila biljaka, dinosaura i predaka sisavaca, koji otkrivaju evoluciju kralježnjaka i prirodnog okoliša razdoblja trijasa. Zbog toga su ova dva zaštićena područja, površine od 275.300 ha, upisani na UNESCO-v popis mjesta svjetske baštine u Americi 2000. godine.
## Prirodne odlike

Pokrajinski park Ischigualasto pokriva 603,7&nbsp;km² krajnjeg zapada pampaskih brda, na nadmorskim visinama od oko 1.300 m. U njemu tipična pustinjska vegetacija (grmovi, kaktusi i pokoje drvo) pokriva tek 10 do 20 % površine. Klima je jako aridna s rijetkim padalinama (uglavnom ljeti) i ekstremnim temperaturama od -10&nbsp;°C do 45&nbsp;°C. Također, svako poslijepodne do večeri, neprestano puše južni vjetar brzine 20–40&nbsp;km/h, koji ponekad prati i jaki zonda vjetar.

U takvim uvjetima su sačuvani ponajbolji fosili iz razdoblja kasnog trijasa (karnik), stari od 231,4 do 225,9 milijuna godina. To je jedino mjesto na svijetu gdje je gotovo cijeli trijas predstavljen u nedirnutim nizovima naslaga kamenja, što uključuje i neke od najstarijih i najbolje sačuvanih ostataka dinosaura na svijetu. Zahvaljujući njima znanstvenci su u mogućnosti pratiti evolucijski razvoj sisavaca od dinosaura; istraživanje koje još uvijek traje.

## Naziv
Ischigualasto je dobio ime po poglavici plemena Huarpe koje je ovdje živjelo u vrijeme dolaska Španjolaca. Huarpe su potomci polu-nomadskih plemena lovaca-sakupljača od kojih je pronađeno šest arheoloških lokaliteta sa špiljskim slikama i petroglifima. Oni su uglavnom smješteni iznad ulaza u prirodne zaklone i špilje, u blizini groblja, ostataka naselja i područja za pravljenje alata.

## Paleontologija

Tijekom karnika ovo područje je bilo mjesto poplavna dolina s mnogim vulkanima kojima su dominirale rijeke i snažne sezonske padaline. O bogatstvu tadašnje vegetacije najbolje svjedoče okamenjena stabla drveća *Protojuniperoxylon ischigualastianus* koja su bila viša od 40 m, ali i mnogi fosili paprati i preslica. Od kopnenih kralježnjaka, od kojih dinosauri predstavljaju tek 11%, najzastupljeniji su fosili *[[Rhynchosaur]]a i [[Cynodont]]a* (ponajviše *[[Hyperodapedon]]a i [[Exaeretodon]]a*). Od kopnenih grabežljivaca najzastupljeniji su hererasauridi, najstarija vrsta dinosaura (čak 72%), ali se tu nalaze i najraniji primjeri dva glavna reda dinosaura, *[[Ornithischia]] i [[Saurischia]]*. Od njih su najzastupljeniji fosili arhosaura *[[Herrerasaurus]]a*, dok je za znanstvenike najvažniji rani dinosaur eoraptor koji je otkriven ranih 1990-ih. Ostali značajni fosili su: Pisanosaurus, Staurikosaurus, Sanjuansaurus, Panphagia, Ischisaurus, Frenguellisaurus, Eodromaeus, Chromogisaurus i dr. Ostali oblici pronađenih drevnih guštera (*[[Archosauromorpha]]*), pored spomenutog *Exaeretodona*, su: Chiniquodon, Ecteninion, Ischigualastia i Probainognathus; dok su negušteroliki kralježnjaci predstavljeni drevnim vodozemcima: Pelorocephalus i Promastodonsaurus.


Datoteka:Valle_de_la_Luna_in_San_Juan.jpg|Pustinja "mjesečeve doline"
Datoteka:Ischigualasto Cancha de Bochas.jpg|"Posude boća" (*Cancha de Bochas*), polje grumenja nastalih erozijom kamenja organskog podrijetla
Datoteka:Eoraptor_lunensis.jpg|Kralježnica i gornji ekstremiteti dinosaura *[[Eoraptor|Eoraptor lunensis]]* kako viri iz stijena Ischigualasta
Datoteka:Herrerasaurus_JWPhoto.jpg|Odljev glave prvog poznatog Herrerasaurusa pronađenog u Ischigualastu


## Izvori

## Vanjske veze

* službena web-stranica  
* Parque Provincial Ischigualasto 
* Ischigualasto.com  
* Ischigualasto na stranicama Paleonotološkog muzeja kalifornijskog sveučelišta Berkeley