Branko Belan

**Branko Belan** (Postira na Braču, 15. studenog 1912. – Zagreb, 4. svibnja 1986.) bio je hrvatski filmski redatelj, teoretičar filma, filmski i televizijski kritičar, romanopisac i novelist. Prevoditeljica Jerka Belan njegova je sestra.

Režirao je niz dokumentarnih filmova 1947-60 *(Elektrifikacija; Ribari Jadrana; Tunolovci; Vriština i klasje; Ne spavaju svi noću; Istarski puti; Vjekovi [[Hvar]]a; Jesen na otoku [[Brač]]u; Mediteranski prozori)* te dva dugometražna igrana filma (*[[Koncert (film)|Koncert]],* 1954; *Pod sumnjom,* 1957). Prvi mu je donio doživotne probleme s jugoslavenskim političkim sustavom, a drugi je bio u potpunosti cenzuriran, premontiran, a zatim i bunkeriran. Autor je priče za slovenski film *Trenutki odločitve* (1955) F. Čapa, koji je također bio bunkeriran zbog ideološki nepoćudne priče. 

Daljnja filmska karijera bila mu je u potpunosti onemogućena pa se profesionalno posvetio pisanju. Objavljivao je prve domaće knjige o filmu (*Scenarij što i kako,* 1960; *Sjaj i bijeda filma,* 1966; *Sintaksa i poetika filma,* 1979), modernističke (*Kutija od ebanovine,* 1960; *Tmora,* 1967) i kriminalističke romane (*Biografija utopljenice,* 1962; *Obrasci mržnje,* 1964; *Tko će pokucati na moja vrata,* 1974). Jedan je od prvih autora znanstvene fantastike u Hrvatskoj (niz novela u Siriusu 1976-86; roman *Utov dnevnik,* 1982). Objavio je na stotine filmskih članaka u Telegramu, Slobodnoj Dalmaciji, Vjesniku, Filmskoj reviji, Filmskoj kulturi, Kinematografiji i drugdje. Bio je utemeljitelj Katedre za montažu na Akademiji za kazalište i film u Zagrebu (danas Akademija dramske umjetnosti) i glavni predavač do umirovljenja 1979. Objavio je dvije knjige novela (*Lica otputovala, lica umrla,* 1963; *Gle, krasne li paprati,* 1978). Prevodio je s engleskoga i talijanskoga; u drugoj polovici 1940-ih preveo je prve filmološke knjige u Hrvatskoj (R. May, P. Rotha), a 1950-ih i prvi anglosaksonski SF (I. Asimov). Dobitnik je Nagrade grada Zagreba za roman *Kutija od ebanovine,* prve dodijeljene nagrade Večernjeg lista za kratku priču, nagrade Dušan Timotijević za filmskog kritičara godine, nagrade Vladimir Nazor za životno djelo na filmu i nagrade SFERA za SF roman godine za *Utov dnevnik*.

Danas se tada inkriminirani *Koncert* smatra jednim od klasika hrvatske kinematografije i prvim djelom hrvatskoga filmskog modernizma. Splitski klub ljubitelja SF-a nosi Belanovo ime.

## Bibliografija
* *Kutija od ebanovine*, Zagreb 1960. - roman
* *Scenarij – što i kako*, Zagreb 1960.
* *Biografija utopljenice*, Zagreb 1962. - roman
* *Lica otputovala, lica umrla*, Zagreb 1963. - zbirka novela
* *Obrasci mržnje*, Zagreb 1964. - kriminalistički roman
* *Sjaj i bijeda filma*, Zagreb 1966.
* *Tmora*, Zagreb 1967. - roman
* *Tko će pokucati na moja vrata*, Zagreb 1974. - roman
* *Životopis utopenej - Vzorce nenavisti*, Bratislava 1974.
* *Kto zapuka do moich drzwi *, Lodz 1976.
* *Gle krasne li paprati*, Zagreb 1978. - zbirka priča
* *Sintaksa i poetika filma: teorija montaže*, Zagreb 1979.
* *Utov dnevnik*, Biblioteka naučne fantastike Kentaur, Beograd 1982. - roman
* *Izabrana djela*, Pet stoljeća hrvatske književnosti, knj. 132, Zagreb 1984.

## Filmografija
* *Elektrifikacija*, 1948.
* *Tunolovci*, 1948.
* *Ribari Jadrana*, 1948.
* *Vriština i klasje*, 1949.
* *Ne spavaju svi noći*, 1951.
* *Istarski puti*, 1953.
* *[[Koncert (film)|Koncert]]*, 1954. - dugometražni igrani film
* *Pod sumnjom*, 1956. - dugometražni igrani film
* *Jesen na otoku Braču*, 1957.
* *Europa kampuje na Jadranu*, 1958.
* *Vjekovi Hvara*, 1959.
* *Prozori Mediterana*, 1960.
* *Dobričina*, 1966. - kratkometražni igrani film

## Vanjske veze
* Branko Belan na IMDB-u
* Branko Belan u Bazi hrvatskoga filma 
* Branko Belan u Bazi hrvatske kinematografije
* ["Od vrhunskoga do rutinskoga: dokumentarni filmovi Branka Belana (I)", tekst [Zoran Tadić|Zorana Tadića] u *Vijencu*] 
* "Ispraćaj aplauzom: dokumentarni filmovi Branka Belana (II)", tekst Zorana Tadića u ''Vijencu'' 
* "Gromoglasni šapat: igrani filmovi Branka Belana", tekst Tomislava Šakića u ''Vijencu'' 
* ["Filmska fotografija u filmovima Branka Belana", članak [Krešimir Mikić|Krešimira Mikića]]
* "»Krimić kao literatura«: ''Biografija utopljenice'' Branka Belana između egzistencijalizma i popularne književnosti", studija Maše Grdešić na web-stranicama Odsjeka za komparativnu književnost