open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Sirup

**Sirup** (iz arapskog شراب (=*šarab*) i latinskog *siropus*) je koncentrirana otopina koja se dobiva ukuhavanjem ili drugim metodama od  tekućina kao primjerice od soka od šećerne repe, voćnih sokova ili biljnih ekstrakta. Sirup se rabi za pića i deserte, (posebno kao šećerni sirup) kao dodatak tijestu za zaslađivanje ili bojanje.

U prirodi se pojavljuju sirupima slične tvari primjerice kao javorov sirup ili med.

U prehrambenoj industriji važnu ulogu imaju sirupi kao proizvodi koncentrata sokova zbog manje težine tijekom prijevoza. Primjerice sok od naranče trguje se gotovo isključivo kao sirup (koncentrat) i razređuje samo prije punjenja vodom na izvornu koncentraciju.
Trešnjin cvijet

**Trešnjin cvijet** (jap. 桜 *sakura*) jedan je od najvažnijih simbola japanske kulture. Predstavlja ljepotu, buđenje i prolaznost.

Vrijeme kada cvate trešnja označava jedno od vrhunaca japanskog kalendara i predstavlja početak proljeća.

Obično se odnosi na cvijet japanske **trešnje Yoshino** (*Prunus x yedoensis*) i drugih japanskih vrsta trešnje.

Doba trešnjinog cvijeta u Japanu počinje sredinom ili krajem ožujka u Kyūshū a zatim se premješta prema sjeveroistoku i početkom svibnja stiže u Hokkaido.

Gotovo polovicu svih stabala u japanskom gradovima čine stabla trešnje, tako da u to doba nastaje nestvarno lijepo more cvjetova trešnje.

## Povezano
*Hanami
*Trešnja

## Vanjske veze
Trnina

**Trnina** ili **crni trn** (*Prunus spinosa*) ponekad i nazivana *trnjina*, *trnula*, *trnavka*, *trn*, *divlja šljiva* *mačja šljiva*) je vrsta roda *Prunus* (Maloideae, Rosaceae). Raste uglavno po pašnjacima ili rubovma šuma ili ponekad kao gusto razgranat grm s trnovitim ograncima. Raste u gotovo cijeloj Europi i dijelovima sjeverne Afrike.  
Stablo ima vijek do oko 40 godina. Visine je izmedu jednog do pet metara a u rijetkim slučajevima, i do 6 m visine.

Razmjerno maleni listovi su velicine od 2 do 4 centimetra.

Sitni bijeli cvjetovi cvatu u travnju i svibnju.

Trnina posjeduje tamnu koru, koja se cijepa u poodmakloj dobi u uskim trakama. Kore grana su crvenkasto smeđe boje.

Plodovi trnine počinju dozrijevati u kolovozu i tada postaju plavkastocrno okrugla koštunica promjera izmedu 1 do 1,5 centimetara.
Divlje šljive su vrlo kisele i gorke - sve dok ih "opari" prvi mraz. Nakon mraza postaju ukusnije. U prosincu su najukusniji.

Trn se smatra pretkom šljiva. Pripisuju joj se brojna ljekovita svojstva.

## Slike

Datoteka:Schlehe1.jpg|Trnina.
Datoteka:XN Fruehjahrswiese 01.jpg|Trnina
Datoteka:Prunus spinosa 130403.jpg|Cvjetovi
Datoteka:Prunus spinosa.jpg|Cvijet


## Vanjske veze

* Narodni zdravstveni list
* Zemljovid s prikazom rasprosranošću trnine.
Dušan Glumac

**Dr Dušan Glumac** (Klokočevik, tada u sastavu općine Trnjani, Brod na Savi, 16.10. 1899. - Petrinja, 24.7. 1980.) bio je srpski doktor filosofije i profesor na Bogoslovskom i Filosofskom fakultetu u Biogradu.

## Biografija
Rođen je od oca Jovana i majke Efimije (Jefimije), rođ. Vukotić. Osnovnu školu i gimnaziju sa maturom završio je 1918. godine u Vinkovcima. Iste godine se upisao u bogosloviju u Srijemskim Karlovcima, koju je završio 1921. godine. Poslije toga je studirao pravne nauke u Zagrebu, gdje je položio i prvi državni ispit 1922. godine. U želji da se specijalizira u semitskim jezicima, naročito u jevrejskom jeziku, koji je jedan od preduslova za naučno bavljenje Svetim pismomStarog Zavjeta, otišao je o svom trošku u Njemačku i upisao se na Filosofski fakultet Berlinskog univerziteta. Tu je proveo tri semestra, slušajući čuvene semitske istoričare kao što su Majsner, Ed. Majer, Mithov, Gresman i drugi. Zatim prelazi na Lajcipški univerzitet, gdje je nastavio i završio započete studije. Na Lajpciškom univerzitetu je promovisan 5. avgusta 1925. godine za doktora filosofije za odbranjenu disertaciju *"Schauffäden (sisith)und Gebetsriemen (Tephillin) bei den Juden"*.

Po dolasku u Biograd biva izabran 4. juna 1926. godine za docenta za Starojevrejski jezik i Biblijsku istoriju i arheologiju. Za vanrednog profesora je unaprijeđen 15. jula 1933. godine. Za vrijeme Drugog svjetskog rata je bio, sa većom grupom profsora, prinudno umirovljen. Krajem 1945. godine je izabran za redovnog profesora na katedri za Sveto Pismo Starog Zavjeta, ali je potvrđen tek 1947. godine. Prilikom izdvajanja Bogoslovskog fakulteta iz sastava Biogradakog univerziteta, profesor Glumac je ostao na Bogoslovskom fakultetu, čije je izdržavanje preuzela Srpska pravoslavna crkva. Prešao je na Filosofski fakultet u Biogradu 1955. godine na katedru za Arheologiju, gdje je kao redovan profesor ostao do umirovljenja. Zastupao je Srpsku pravoslavnu crkvu i Bogoslovski fakultet na mnogim konferencijama, svečanostima i delegacijama. Bio je aktivan i u naučnom radu i u svim aktuelnim zbivanjima do same smrti. Umro je 24. jula 1980. u Petrinji, a sahranjen je 26. jula u selu Klokočeviku kod Slavonskog Broda, u svojoj zadužbini - kapeli, koja je srušena u novembru 1991. godine.

Rano je počeo objavljivati radove iz svoje struke, a kasnije su se njegovanaučna interesovanja usmjerila i u druge pravce. Pisao je mnogo i veoma stručno.  Osim originalnih naučnih djela, značajan je i njegov prijevod djela Josifa Flavija *"Judejski rat"* sa latinskog jezika, u izdanju "Prosvete" Biograd 1967. Značajna je i knjiga Stanoja Stanojevića i Dušana Glumca *"Sveto pismo u našim starim spomenicima"*, koja je objavljena u Biogradu 1932.godine, u kojoj profesor Stanoje Stanojević ističe dragocjenu pomoć profesora Dušana Glumca. Svojim prilozima je profesor Glumac učestvovao u enciklopediji *"Sveznanje"* izdanoj u Biogradu 1937. godine, u kojoj je obradio termine iz oblasti mitologije, istorij religije i bogoslovlja.

## Reference
FK Brskovo Mojkovac

**FK Brskovo Mojkovac** je crnogorski  fudbalski klub, koji se takmiči u 3. CFL - Sjevernoj regiji.

## Historija
U sezoni 2006/2007 je igrao u trećoj ligi. Brskovo igra svoje utakmice na njihovom stadionu u Mojkovcu.

## Reference
Rašeljka

**Rašeljka** (latinski  *Prunus mahaleb*) je grm ili nisko stablo iz porodice ruža. Cvate bijelim cvjetovima iz kojih nastaju crne sitne koštunice. Plod je jestiv.

Rasprostranjena je na području  južne Europe i sjeverne Afrike, a u Hrvatskoj raste na primorskim područjima.

## Vanjske veze
* Šumarska dendrološka digitalna zbirka 
* Prunus mahaleb (Rosaceae) L. - rašeljka
;Ostali projekti
Astaroth

**Astaroth** je faustovski roman Ive Brešana, dio trilogije koju, uz ovaj roman, čine i djela Država Božja 2053. te Vražja utroba. *Astaroth* je pritom prikaz totalitarizma u prošlosti, *Država Božja 2053.* u budućnosti, a *Vražja utroba* u sadašnjosti.

## Radnja

Roman je faustovskog tipa o pogodbi Martina Borasa s Astarothom, obličjem Sotone. Ali, za razliku od Goetheova *Fausta*, Brešan se bavi problematikom događaja nakon što Sotona dolazi naplatiti svoj dug i izvršiti pogodbu.

Martin Boras bio je siromašan mladić iz šibenskog predgrađa koji je odlučio otputovati i pokušati pronaći bolji život. U vlaku mu pristupi Astaroth i ponudi mu ugovor: lagodan život u zamjenu za vječnost koja slijedi nakon smrti. Borasu se isprva činilo bezazlenim te pristade i potpiše ugovor krvlju. Potom su sve stvari počele teći nabolje - imao je sve, i ljubav, i obitelj, i novac. A nakon svoje smrti najprije se našao u tijelu ustaškog časnika Maglice, zatim udbaškog komesara Santinija, pa fratra Florijana. Sve te inkarnacije imale su svoju ulogu, a svaku je Astaroth pažljivo vodio. Pri svakom novom životu, svaki je dodir s prošlim izazivao bol Astarothovim utjecajem, stoga je zaboravljao svoje pravo "ja" te više nije igrao ulogu nego je vjerovao u sve što je činio.

Martin Boras poslije smrti budi se u tijelu Antona Maghlice, važnog ustaškog časnika, dijela Pavelićeve vlasti. Na kraju života i odigrane uloge u bijegu ga 1945. streljaju partizani te se budi u novom tijelu. Postaje udbaški komesar Santini, a nakon njegove smrti franjevac Florijan, a neko vrijeme čak i kip u uredu. Nakon toga postaje srpskim časnikom za vrijeme napada na Vukovar te hrvatskim časnikom za vrijeme ahmićkog pokolja. Time Brešan stavlja protagonista u sukobljene struje kroz cijelo 20. stoljeće, u raznim njegovim periodima.

U cijelom se romanu pojavljuju i naučnofantastični elementi, poput *multiplikanata*, Astarothovih sluga koji se ponašaju poput jednog bića istodobno na više mjesta, a također uvodi i putovanje kroz vrijeme. Tako i roman završava - povratkom iz modernog Jeruzalema dvije tisuće godina ranija - za vrijeme Kristova raspeća. Brešan tako, rušeći kroz cijeli roman čovjekove iluzije, ipak daje tračak nade, kako za Borasa, tako i za čitatelja.

## Vanjske veze

* Prikaz knjige ''Astaroth''
Vražja utroba

**Vražja utroba** roman je Ive Brešana, dio trilogije koju, uz ovaj roman, čine i djela Astaroth te Država Božja 2053.. *Astaroth* je pritom prikaz totalitarizma u prošlosti, *Država Božja 2053.* u budućnosti, a *Vražja utroba* u sadašnjosti.

## Radnja

Radnja započinje pronalaskom nepoznatog trupla u rijeci s napisanom porukom:
*Ako me netko nađe mrtva, neka ne pokušava utvrditi tko sam. Jer ja sam Nitko. Onaj tko odbaci sve što čovjeka čini čovjekom ne pripada više ljudskoj zajednici niti nosi ljudsko ime. Molim vas jedino, ako imam uopće pravo išta tražiti, da moje ostatke spalite i raznesete na vjetru. No moja vam duša neće moći zahvaliti, jer sam je još za života izgubio.*

Ivo Brešan potom nas vodi u novi svijet, opisujući usporedne živote mnogih likova, a usredotočava se na Joséu, Argentincu hrvatskog porijekla koji od oca doznaje da je židovsko zlato, oteto im u doba NDH, zakopano u nepoznatoj pećini na Velebitu, takozvanoj *Vražjoj utrobi*, o kojoj su isprepletene brojne legende i priče da je ukleta.

José tako slučajno i neslučajno skuplja sve veći krug oko sebe te na kraju uspijeva pronaći pećinu uz pomoć misterioznog Urbana Tomaša, a ondje se vraća sa šestero ljudi: Agneza, Židovka koja je radila za Mossad; Čagalj, saborski zastupnik; Kaliterna, vrhunski alpinist, Žmuda, bivši policajac i sadašnji kriminalac; Laginja, poznati speleolog te Urban Tomaš, misteriozan čovjek.

Na posljetku pronađu zlato, kombinirajući vještine sviju prisutnih, ali zbog potresa nisu mogli izaći iz pećine te pokušavaju pronaći izlaz. U narodu se vjerovalo da je pećina ukleta. Pronalaze i kosture brojnih ljudi koji su prije u njoj zapeli. Ubrzo se jednom po jednom prikazuju halucinacije te ih ostaje samo četvero: José, Tomaš, Čagalj i Žmuda koji igraju ruski rulet, da bi kanibalistički zbog nedostatka hrane, što je inducirao Tomaš, žrtvovali jednog za "dobrobit sviju". Sve to vrijeme svi su sudionici ekspedicije sumnjičili Tomaša da su ga već vidjeli, a on se ponašao sve čudnije i čudnije. Na posljetku jedini preživjeli, ispod otvora na stropu koji je bio izlaz što ga je bilo nemoguće dostići, ostaju José i Tomaš. Tomaš mu govori da on nije ništa drugo nego drugi dio njega samog te da se sve svelo na borbu dviju polovica jednog čovjeka, ali da je on jači. Potom jednostavno nestane, a José odluči igrati na sve ili ništa, kako mu je i Tomaš rekao da pokuša, preplivati kroz morski tunel koji su pronašli. Prije zarona napiše oproštajnu poruku, zgrožen zbog svih događaja, i zaroni pokušavajući se osloboditi Vražje utrobe.

## Vanjske vezee

* Prikaz knjige ''Vražja utroba''
Plumbaginaceae

__BEZKN__

**Plumbaginaceae** je familija dikotiledonih biljaka iz reda Caryophyllales. Obuhvata 25 rodova sa oko 850 vrsta, raspoređenih u dve monofiletske potfamilije. Familija Plumbaginaceae je univerzalno prihvaćena u botaničkim klasifikacionim shemama, ali se u njima položaj familije i njene filogenetske afilijacije razlikuju. Familija Plumbaginaceae srodna je sa familijom troskota (Polygonaceae).

Familija je rasprostranjena kosmopolitski, sa najviše predstavnika u Sredozemlju i Centralnoj Aziji. Poznati predstavnici su babina svila (*Armeria*), plumbago (*Plumbago*), mrežavica (*Limonium*) i vražemil (*Goniolimon collinum*). Veliki broj vrsta uzgaja se radi ukrašavanja dvorišta ili pravljenja ikebana. Vranjemil ili blitvina (*Plumbago europaea*) se koristi u narodnoj medicini.

## Vanjske veze

* Plumbaginaceae  u Watson L., Dallwitz M.J. 1992 — danas. The families of flowering plants: descriptions, illustrations, identification, information retrieval. Verzija: 27.4.2006.

## Literatura
Srčenjak

**Srčenjak** (*Potentilla erecta* syn. *Tormentilla erecta*, *Potentilla tormentilla*) je višegodišnja zeljasta lekovita biljka iz familije Rosaceae

## Opis biljke
Srčenjak je višegodišnja zeljasta biljka 10-30 cm visoka, sa odrvenelim rizomom koji je na preseku bledo-crvene boje. Stabljika je polegla ili uspravna dlakava. Prizemni listovi su prstasto deljeni na 3 režnja, sa zaliscima, sa dugačkim i tankim drškama, a listovi na stablljici su sa kratkim drškama ili sedeći. Režnjevi su klinasto objajasti, testerasto nazubljenog oboda, manje ili više dlakavi. Cvetovi su sakupljeni u vršne cimozne cvasti. Čašičnih i kruničnih listića je 4+4 (što je atipično za rod) Listići krunice su objajasti, žute boje. Tučkova je 8 i od njih se formiraju plodovi - orašice. Cveta od maja do avgusta.

## Stanište i rasprostranjenje
Raste po livadama, tresavama, šumama. Česta je biljka u Srbiji.

## Upotreba
Koristi se rizom koji se vadi sa korenovima u vreme cvetanja. Rizom je izuzetno gorak, sadrži tanine pa se koristi kao adstrigens. Sastojak je raznih čajnih smeša protiv proliva i raznih nespecificnih upalnih oboljenja creva. Koristi se i za ispiranje usta i grla. Primenjuje se i u obliku tinkture, najčešće za utrljavanje kod oboljenja desni. Od rizoma se u Nemačkoj pravi gorki liker, koji se zove kao i biljka (Blutwurz), a u Americi je registrovan antidijaroični lek namenjen  deci (Quicklyte).

## Reference

* Jančić, R: Botanika farmaceutika, Službeni list SCG, Beograd, 2004.
Karamut

**[[Kruška]] crnica**, **tepka kruška**, **crna kruška** ili **karamut** je sorta kruška. Naziv „karamut“ potiče od turskih reči (kara-crno armut-kruška). Ova sorta kruške je veoma popularna i poznata kod domaćeg stanovništva.

## Izgled i građa
Kako se radi o sorti kalemnjenoj na divlju krušku raste veoma visoko (5–10 m) formirajući krošnju sfecifičnog izgleda, stablo je otporno na bolesti i vemoa bujno, kora je tvrda i hrapava. Plod je specijalan oblik bobice — pomum i sitan je u odnosu na druge sorte kruške. Prve plodove ova sorta rađa posle 10 godina od kalemnjena, velika stara stabla mogu da rode 800–1000&nbsp;kg ploda.

Plodovi u vreme berbe nisu jestivi, već mora proći određen period u kome dolazi do macreacije mesa ploda, pri čemu
nastaje tamnosmeđa slatka masa sa izraženim sklereidima (kamenim ćelijama) oko plodišta, izuzetnog je ukusa.

## Historija
Istoričari kažu da u doba Napoleona Bonaparte svaki francuski vojnik morao nositi sadnicu nekog voća i posaditi tamo gde je stacioniran.

Tako su na područja pod Napoleonovom okupacijom na Balkanu početkom HIH veka donesene prve sadnice kruške, a kalem grančice su se proširile i na područja na kome Napoleonova vojska nije bila stacionirana. U nekim delovima Balkanskog poluostrva je zovu i „napoleonka“. Po drugima izvorima carica Marija Terezija je naredila da svako domaćinstvo mora posaditi barem jednu sadnicu ove kruške. Kruška karamut je uzgajana na širem području planine Grmeč i podgrmečkih sela. Sadašnji razvoj voćarstva potpuno je zanemario ovu sortu i preti joj izmuiranje.

## Upotreba
Kruška karamut je veoma cenjena zbog svoje upotrebe za sušenje plodova kao i za proizvodnju alkohola, jer sadrži veliku količinu šećera i suve tvari. Sušenjem plodova nakon procesa maceracije dobija se kvalitetno suvo voće koje se upotrebljava za pripremu kompota i kolača. Postoje tehnike sušenja sa i bez dimljenja. Rakija od kruške karamut karakteriše lako prepoznatljivom aromom a poznavaoci joj daju prednost u odnosu na druge rakije.

## Povezano
* Kruška
Västergötland

**Västergötland** je jedna od 25 švedskih historijskih pokrajina (švedski: 
*landskap*) na jugozapadu zemlje, koja danas više nema nikakvu administrativnu funkciju, ali se njeni stanovnici 
još uvijek identificiraju sa njom.
## Geografija
Västergötland se prostire na jugozapadu zemlje, između jezera Vättern i Vänern. Omeđen pokrajinama Värmland sa sjevera, 
Närke sa istoka, Småland i Halland na jugu, Bohuslän na zapadu i Dalsland na sjeverozapadu. 
Pokriva teren od 16 676 km² na kom živi 1,238,845 stanovnika.

Iako samo malim dijelom izlazi na more, kod Göteborga - grada koji je izuzetno značajan za zemlju, jer je on najveća švedska luka i drugi po veličini grad u zemlji.

Danas administrativno podpada pod grofovije Västra Götaland i djelomično Halland, Jönköping i Örebro..

Teren Västergötlanda varira od šumovitih uzvisina na jugu, do brdovitog centra i sjevera gdje leži najviši vrh - 
Galtåsen visok 361,5 metara.
## Privreda
Poljoprivreda je dominantna u sjevernom dijelu pokrajine, na tim plodnim ravnicama se uglavnom uzgaja raž, pšenica i zob. 
Industrija je važna za ekonomiju pokrajina, a koncentrirana je oko Göteborga, Boråsa i Vänersborga. 
Vodeće industrijske grane su brodogradnja, ribarstvo, kamenolomi, šećerane, proizvodnja tekstila, papira, porculan i 
šibica.

Ostali važni gradovi su Trollhättan, Skara, Mölndal, Lidköping i Skövde.
## Reference

## Vanjske veze

* ''Västergötland'' na portalu Encyclopædia Britannica
Michael Baius

**Michael Baius**, (Ath, Belgija, 1513. - Leuven, 16. decembra 1589.), bio je belgijski katolički teolog i jedan od najznačajnijih teologa 16. vijeka. Baius je bio profesor filozofije na sveučilištu u  Louvainu. Kasnije postaje profesor biblistike.

Objavio je radove o grijehu, milosti i pravednosti (latinski *iustificatio*). Imao je radikalan augustinski stav o istočnom grijehu i milosti, i zato se smatra pretečom jansenizma. Nekoliko Baiusovih teza odbijeno je 1560., i Isusovci i Franjevci postaju njegovi najžešći protivnici, pošto je njegov strogi nauk o istočnom grijehu dovodio u pitanje Bezgrešno začeće Blažene Djevice Marije. Papa Pio V. izdaje 1567., bulu *Ex omnibus afflictionibus*, koja osuđuje 79 Baiusovih teza.

Baius je pokušao aktualizirati neke osnovne ideje Svetog Augustina, između ostalih da je čovjek potpuno korumpiran izvornim grijehom i da je nesposoban za dobročinstva, ali da postoji *gratia irresistibilis*, tj. milost kojoj se ne može oduprijeti.

## Izvori

## Literatura
* Henri de Lubac, *Augustinianism and Modern Theology* (Herder & Herder)
The Secret of NIMH

***The Secret of NIMH*** (), na prostoru bivše Jugoslavije poznatiji pod naslovom ***Čudesni grm***, je američki cjelovečernji animirani film snimljen 1982. godine u režiji Dona Blutha. Predstavlja adaptaciju knjige *[[Mrs. Frisby and the Rats of NIMH]]* Roberta C. O'Briena. Glavni lik, kome glas posuđuje Hermionne Bradley je gđa Brisby, poljski miš koja živi na farmi, te se upozna sa grupom štakora koja je pobjegla iz laboratorije gdje su im umjetno podigli inteligenciju. Bluthu je to bio prvi film nakon napuštanja Disneya, ali ga je napravio sa velikim ambicijama. Usprkos relativno slabih rezultata na kino-blagajnama, izazvao je oduševljenje među kritičarima, te se danas smatra jednim od najuspješnijih animiranih filmova svog vremena.

Godine 1998. je snimljen direct-to-video nastavak pod naslovom *[[The Secret of NIMH: Timmy to the Rescue]]*.

## Reference

## Vanjske veze
* 
* 
*
Vildfåglar

***Vildfåglar*** () je švedski crno-bijeli igrani film snimljen 1955. godine u režiji Alfa Sjöberga. Po žanru je drama. Protagonisti, čije likove tumače Maj-Britt Nilsson i Per Oscarsson, su kćer brodskog kapetana i mornar koji se zaljube jedno u drugo, ali čiju ljubav okolnosti i različiti društveni statusi dovedu do tragičnog završetka. Vildfåglar se ponekad navodio kao djelo stilski srodno poetskom realizmu u predratnoj francuskoj kinematografiji.

## Uloge
*Maj-Britt Nilsson - Lena Hern 
*Per Oscarsson - Nisse 
*Ulf Palme - Harry, gangster och hallick 
*Ulla Sjöblom - Ulla, prostituerad 
*Gertrud Fridh - Lizzie, prostituerad, medlem i gänget 
*Jane Friedmann - Ester, Lenas syster, 16 år 
*Eva Stiberg - fru Carlsson 
*Kolbjörn Knudsen - sjökapten Hern, Lenas och Esters far 
*Helge Hagerman - Åke Carlsson, nattvakt, fru Carlssons man 
*Erik Strandmark - handlaren med begagnade möbler 
*Allan Edwall - Fiorentino, musiker 
*Tommy Nilson - Stickan, medlem i gänget 
*Gunnar Collin - Berra, medlem i gänget 
*Jan-Olof Strandberg - Moje, medlem i gänget 
*Bengt Blomgren - Gunnar, styrman, Lenas fästman
*Norma Sjöholm

## Vanjske veze
*
Poetski realizam

**Francuski poetski realizam** je filmski pokret 1930-ih. Možda je više tendencija nego pokret. Obilježavaju je lirski stil i mračni ton. Vodeća imena su Pierre Chenal, Jean Vigo, Julien Duvivier, Marcel Carné i najznačajniji Jean Renoir. Zvijezde razdoblja su Jean Gabin, Michel Simon, Simone Signoret i Michele Morgan.

U ovom stilu izražena je potreba za reprodukcijom stvarnosti. Prikaz je uglavnom "fatalistički" i prikazuje likove s društvenih margina, sirotinju i nezaposlene ili pak kriminalce. Život im pruža samo razočarenja i u posljednjim pokušajima samoostvarenja likovi često dožive neuspjeh i cijela priča završava samoubojstvom. Cijeli stil zrači nostalgijom i gorčinom. Likovi su cinični i puni pesimizma. Idealizirani su prijestupnici koji ne poštuju se pravila igre.
Pridjev "poetski" upućuje na visoku estetičnost filma. Dijalozi su literarno napisani i pridavana im je velika pozornost pa su tako scenaristi imali vrlo važnu ulogu u filmskoj produkciji.

Ovaj filmski stil je izravno utjecao na Talijanski neorealizam i na Francuski novi val, koji se istodobno odmiče od poetskog realizma i oživljava brojne elemente stila. Toni iz 1934. je preteča talijanskog neorealizma.

= Bitna djela =
**[[Julien Duvivier]]**:  Bilo ih je pet (1936.), Pépé le Moko (1937.)

**[[Jean Renoir]]**:  Na dnu (1936.), Velika iluzija (1937.), Čovjek zvijer (1938.), Pravilo igre (1939.)

**[[Marcel Carné]]**:  Obala u magli (1938.), Dan se rađa (1939.), Djeca raja (1945.)

**[[Pierre Chenal]]**:  La Rue sans nom (1934.), Zločin i kazna (1935.)

**[[Jean Vigo]]**: Atalanta (1934.)

## Vanjske veze
* Poetski realizam na Filmski leksikon
Konstantin IV Carigradski

**Konstantin IV Hlijaren** (; ? - maj 1157) je bio carigradski patrijarh, koji je stolovao od novembra 1154. do smrti. Prije dolaska na mjesto patrijarha je služio kao đakon, te kao sakellarios (nadzornik crkvenih financija). 

## Literatura
* Venance Grumel, « La chronologie des patriarches de Constantinople de 1111 à 1206 », dans *Études byzantines*, tome 1, 1943, p. 250-270.
Luka Carigradski

**Luka Hrizoberg** () je bio patrijarh Carigrada od 1157. do 1169. godine. Njegovo relativno dugo stolovanje je bilo obilježeno teološkim kontroverzama zbog kojih je u dva navrata (1157. i 1166.) sazvao crkveni sinod. Također je donio propis prema kojima je svećenicima zabranjeno da služe kao advokati u svjetovnim sporovima.
Mihajlo III Carigradski

**Mihajlo III** () je bio patrijarh Carigrada od 1170. do 1178. godine.

Prije nego što je došao na mjesto patrijarha, vršio je niz istaknutih dužnosti u crkvenoj hijerarhiji. One su uključivale i mjesto *[[hypatos]]a*, odnosno pročelnika Magnaurske škole (također poznate kao Carigradski univerzitet). Mihajlo je bio poznat kao protivnik neoplatonističke filozofije te je poticao proučavanje Aristotela.

Na mjesto patrijarha ga je imenovao bizantski car Manuel I Komnen. Stolovanje su mu obilježili carevi napori da, pregovarajući sa papom Aleksandrom III okonča Veliku šizmu, odnosno ponovno uspostavi jedinstvo Katoličke i Pravoslavne crkve. Danas je sačuvan niz pisama koje je Mihajlo poslao caru i pružaju svjedočanstvo o tim događajima.

Mihajlo je poznat i kao jedan od mentora istaknutom bizantskom književniku Mihailu Honijatu.

## Literatura
*Οικουμενικό Πατριαρχείο
*J.M. Hussey. *The Orthodoox Church in the Byzantine Empire*. Oxford: University Press, 1986.
*
*Paul Magdalino. *The Empire of Manuel Komnenos*. Cambridge: University Press, 1993.
*
Iguane

**Iguane** su rod gmazova čiji pripadnici nastanjuju tropske oblasti Kariba, srednje i Južne Amerike. Rod iguana obuhvaća dvije vrste — *Iguana iguana* (zelena iguana) i *Iguana delicatissima* (mala iguana). Zelena iguana je rasprostranjenija i može se naći od južnog Brazila pa sve do Meksika i Floride i u dijelu doline Rio Grandea. Zelena iguana se često drži i kao kućni ljubimac.

## Broj vrsta
 
Zbog velikih razlika u izgledu (iguane u Peruu su često plave ; u Kostarici - crvene ; u drugim oblastima crne, pa čak i ljubičaste) od njihove prve klasifikacije (Line, 1758.) pa do danas relativno je skoro "otkriveno" čak sedamnaest vrsta iguana. Na kraju se ispostavilo da su sve osim vrste *Iguana delicatissima*, zapravo inačice zelene iguane.

## Osobine

Iguane mogu dostići dužinu od 1,5 m i težinu od 10&nbsp;kg. Veći primjerci su zabilježeni ali oni su prilično rijetki. Zabilježeno je da je jedna zelena iguana, držana kao ljubimac, doživjela 69 godina, inače žive od 20-35 godina.

Zelene iguane imaju red šiljaka na leđima, koji služe kao sredstvo za odvraćanje grabljivica. Repovima mogu zadati jake udarce, a u slučaju da ih velika grabljivica uhvati za rep, jedan njegov dio može se odlomiti bez većih posljedica, kako bi iguana pobjegla. Rep se relativno brzo regenerira. Iguane imaju veoma dobro razvijen podvoljak koji im pomaže u održavanju tjelesne temperature.

Zelene iguane imaju dobar vid, no samo kad pri dobroj osvjetljenosti. One posjeduju i stanice koje im omogućavaju vidjeti ultraljubičastu svjetlost.

Zelene iguane imaju i fotosenzitivni organ na vrhu tijela koji se često naziva i treće oko. Iako se naziva okom, ono ne može stvoriti jasnu sliku već iguane pomoću njega mogu detektirati promjene u osvjetljenju tj. sjene koje možda prave grabežljivci iznad njih.

Iguane imaju zube na unutrašnjoj strani vilice pa ih je nekad na manjim primjercima teško uočiti. Njihovi zubi mogu probiti ljudsku kožu.

Iguane su prvenstveno biljojedi.

### Ponašanje

Kada su uplašene, zelene iguane pokušavaju pobjeći. Ako je u blizini vodena površina, one će pokušati zaroniti. Ranjene iguane su agresivnije od neozljeđenih. Inače iguane vole ležati na suncu i nisu agresivne.

## Iguane kućni ljubimci

Iguane mogu biti prilično poslušne i lako se dresirati da izađu vani u „WC" (kada je toplo) ili pak priviknuti se na pražnjenje na posebnom mjestu.

Razvijanje „društvenih" tj. osobnih odnosa sa iguanama traje više godina. Poslije pet do deset godina, iguane mogu izraziti vezanost pa čak i izraženu anksioznost zbog razdvojenosti.

Rijetki su veterinari koji znaju liječiti iguane.

## Vanjske veze
Show Boat (film, 1929)

***Show Boat*** je američki crno-bijeli nijemi film snimljen 1929. godine u režiji Harryja A. Pollarda. Predstavlja adaptaciju istoimenog romana Edne Ferber, koji je nekoliko godina prije bio podloga za uspješni brodvejski mjuzikl. Po žanru je melodrama smješten na parobrod sa putujućim zabavljačima na Mississippiju u 19. vijeku. Protagonistica, koju tumači Laura La Plante, je kćer kapetana broda koja se zaljubi u kockara (koga tumači Joseph Schildkraut). *Show Boat* je snimljen za vrijeme hollywoodske tranzicije sa nijemog na zvučni film; ispočetka je snimljen kao isključivo nijemi film, ali je kasnije nadodano nekoliko zvučnih sekvenci - muzički brojevi i prolog. Većina muzičkih brojeva nisu bili iz mjuzikla, te se to ponekad navodi kao razlog zašto film nije doživio uspjeh.

Show Boat je bio ekraniziran još dva puta - kao zvučna crno-bijela verzija 1936. godine, te kao verzija u boji 1951. godine.

## Uloge
* Laura La Plante ... Magnolia Hawks
* Joseph Schildkraut ... Gaylord Ravenal
* Emily Fitzroy ... Parthenia 'Parthy' Ann Hawks
* Otis Harlan ... Capt'n Andy Hawks i ceremonijal-majstor u prologu
* Alma Rubens ... Julie Dozier
* Jack McDonald ... Windy
* Jane La Verne ... Magnolia ... a Child/Kim
* Neely Edwards ... Schultzy
* Elise Bartlett ... Elly
* Stepin Fetchit ... Joe
* Gertrude Howard ... Queenie

## Vanjske veze

* 
*
Karin Månsdotter (film)

***Karin Månsdotter*** je švedski crno-bijeli historijski film snimljen 1954. godine u režiji Alfa Sjöberga. Predstavlja adaptaciju drame *Erik XIV* Augusta Strindberga. Radnja je smještena u Švedsku u 16. vijeku, a naslovna protagonistica, koju tumači Ulla Jacobsson je Karin Månsdotter, seljanka neuglednog porijekla koja svojom ljepotom opčini kralja Erika XIV (koga tumači Jarl Kulle), postane njegova ljubavnica, a potom i supruga prije nego što kralj bude svrgnut. *Karin Månsdotter* sadrži prolog u boji, u kome se na ironičan način, u stilu slapstick komedije, prikazuje uspon i pad protagonsitice.

## Uloge
*Ulla Jacobsson - Karin Månsdotter 
*Jarl Kulle - Erik XIV 
*Ulf Palme - Göran Persson, Eriks prokurator 
*Olof Widgren - slottspredikanten 
*Stig Järrel - Olof Gustavsson Stenbock 
*Erik Strandmark - Welam Welamsson 
*Bengt Blomgren - fänrik Max, livknekt 
*Kurt-Olof Sundström - hertig Johan/narr i prologen 
*Åke Claesson - Svante Sture, riksråd 
*Per Oscarsson - fänrik Anders 
*Birgitta Valberg - änkedrottningen, Eriks styvmor 
*Ulla Sjöblom - Agda 
*Aurore Palmgren - Göran Perssons mor 
*Gunnar Hellström - Bonde, adelsman 
*Ingrid Jellart - Sigrid, Karins och Eriks dotter som äldre
*Marianne Öberg - Sigrid som liten flicka 
*Bo Gunnar Eriksson - Gustav "Gösta", Karins och Eriks son som liten 
*Jan Kings - Gustav som äldre 
*Måns Westfelt - Nils Sture 
*Curt Pettersson - Erik Sture 
*Jan Erik Lindqvist - Måns Knekt, Karins far 
*Hugo Björne - Johan Persson, kyrkoherde i Vendel 
*Gösta Gustafson - lakej, Karins lärare 
*Sigvard Törnqvist - kurir 
*Ulla Holmberg - kammartärna 
*Arne Källerud - Karins ena bror 
*Karl Erik Flens - Karins andra bror 
*Margaretha Krook - Karins ena syster/gröna systern i prologen 
*Naemi Briese - Karins andra syster/röda systern i prologen 
*Curt Åström  adelsman i prologen 
*Alf Östlund - bagare i prologen 
*Olle Ekbladh - bagarpojke i prologen 
*Gordon Löwenadler - bagarpojke i prologen 
*Marianne Nielsen - frilla i prologen 
*Lissi Alandh - frilla i prologen 
*Eric Laurent - lakej 
*Tor Isedal - adelsman på drottningens sida 
*John Melin - en tjänare 
*Anna-Lisa Fröberg - dam vid Karins kröning 
*Sonja Westerbergh - dam vid Karins kröning 
*Verner Oakland  en biskop vid Johans kröning 
*Harry Philipson - en man på Gripsholm 
*Sven Holmberg - vakt på Gripsholm 
*Björn Berglund - vakt på Gripsholm 
*Torsten Lilliecrona - Jon Månsson, vakt på Gripsholm 
*Ingvar Kjellson - Hakon Laudgårdsfogde, vakt på Gripsholm 
*Ivar Wahlgren - knekt hos Karin

## Vanjske veze
* 
*
Basiliscus (razvrstavanje)

**Basiliscus** može značiti:
* Vasilisk, bizantinski car
* Basiliscus, rod guštera
* Crotalus basiliscus, zmija
Crvenoglavi bazilisk

**Crvenoglavi bazilisk** (lat. *Basiliscus galeritus*) je vrsta baziliska koja živi u Južnoj Americi. 

## Opis
Dug je do 40 centimetara. Tijelo mu je maslinasto-zelene boje, s crvenkastosmeđim podtrbušnim dijelom. Grlo je bijele do žute boje, a na leđima mu je mala grba, koja podsjeća na onu mladunaca zelene iguane. Ima uske bijele pruge s bočnih strana tijela. Nema leđnih zalistaka.  Ženka polaže 8-18 jaja po svakom gniježdenju, a crvenoglavi bazilisci su poznati po tome da se gnijezde više puta, oko 4-5 po sezoni. 

Odrasli mužjaci imaju na glavi okrugli zalistak/grbu. Osim toga, imaju crvenkastu glavu. Mogu narasti do duljine od jednog metra, a najveći dio duljine tijela čini njegov dugi rep. Ima ukrasne leđne i repne "peraje" koje mu daju egzotičniji i privlačniji izgled. Ženke su relativno manje i za razliku od mužjaka, nemaju ukrasne "peraje". 

Crvenoglavi bazilisk prehranjuje se šturcima, brašnarom, resičarima, skakavcima i paucima.

## Rasprostranjenost
Nastanjuje zapadnu Kolumbiju, Ekvador, Kostariki i Panami, sve do Srednje Amerike. Obitava u tropskim kišnim šumama i području rijeka.

Može se naći u Nacionalnom parku otoka Gorgona u Kolumbiji. Ova vrsta nije autohtona u parku, i na taj način ugrožava autohtone vrste koje se nalaze unutar tog parka, kao što je plavi anolis (*Anolis gorgonae*), vrsta koja je endemična na otoku Gorgona. 

## Izvori
*reptile-database.reptarium.czaleritus&search_param=%28%28taxon%3D%27Corytophanidae%27%29%29
*reptilespedia.com
Smeđi bazilisk

**Smeđi bazilisk** (lat. *Basiliscus vittatus*) je vrsta baziliska koja živi u Panami, Belizeu, sjeverozapadnoj Kolumbiji i Kostariki, a uvedena je i u američku državu Floridu kao feralna vrsta.

## Opis
Muški smeđi bazilisk može doseći duljinu tijela i do 80 centimetara, a ženke su nešto manje. Težak je od 200 do 600 grama. Ima tri grbe koje su na glavi, uz tijelo i rep. Obično je smeđe ili maslinasto-smeđe boje, te ima crne pruge koje se obično nalaze samo na bokovima i leđima. Od očiju do stražnjeg dijela nogu proteže se bijela pruga. Mužjaci imaju veće grbe od ženki. Ima duge prste i oštre kandže.

## Način života
Kao i većina gmazova, aktivan je tijekom dana. Kad bježi od grabežljivaca vrlo brzo može kretati se i na površini vode, baš kao i ostali bazilisci. Ima velike stražnje noge s plivaćim kožicama između svakog nožnog prsta. Činjenica da se može kretati na površini vode uz pomoć stopala nalik na mrežu, daje im izgled "hodanja po vodi".

Budući da je svežder, hrani se i mesom i biljkama. Hrani se šturcima, brašnarom, miševima i drugim manjim životinjama, te raznim biljnim dijelovima.

Ženka polaže 2-18 jaja pet do osam puta godišnje. Iz jaja se izlegnu mali bazilisci nakon tri mjeseca. Teški su samo dva grama.

## Galerija

Datoteka:Brown-basilisk-juvenile.jpg|Mladi prije razvijanja grbe
Datoteka:Striped basilisk lizard.jpg
Datoteka:Brown Basilisk Sunbathe.JPG|Divlji smeđi bazilisk u Floridi, SAD


## Izvori
Grylloidea

**Grylloidea** (vernakularno engleski su prevedeno nazivani pravim šturcima, pravim zrikavcima) nadporodica kukaca ravnokrilaca koja obuhaća 4 porodice pravih zrikavaca, to su: zrikavci u najužem smislu Gryllidae, rovci ili Gryllotalpidae, Mogoplistidae i Myrmecophilidae koje zajedno imaju preko 5 200 različitih vrsta, među kojima je 12 vrsta ugroženo.

Najpoznatije vrste su Acheta domesticus, prije nazivan Gryllus domesticus (kućni zrikavac) i Gryllus campestris (poljski zrikavac). Članovi porodie Gryllotalpidae (rovci) imaju prednje noge prilagođene za kopanje. Rod Gryllotalpa (rovac) nanosi velike štete biljkama jer uništava korijen.

Samo mužjaci imaju aparat za proizvodnju zvuka, a njime ozačavaju svoj teritorij. Šturci žive u podzemnim hodnicima i hrane se sjemenkama i korijenjem pa po vrtovima mogu praviti štetu. 

Mladi se legu ljeti, a zimu provode u tlu.

## Izvori
Obadi

**Obadi** *(	Tabanidae)* porodica su snažnih i jakih dvokrilaca široke glave i velikih sastavljenih očiju. Usni organi su prilagođeni za bodenje kao vodoravno ispruženo sisalo kojim sišu krv. Ljeti napadaju stoku. Njihov ubod je bolan a oteklina se zadržava po nekoliko dana.

Ličinke obada žive u vodi ili vlažnoj zemlji gdje napadaju ličinke drugih kukaca.

Najpoznatije su vrste goveđi obad *(Tabanus bovinus)* koji je najveći dvokrilac u Hrvatskoj i kišni obad *(Haematopota pluvialis)* koji je široko rasprostranjen a živi na rubovima šuma.

## Izvori
Hariton Carigradski

**Hariton Eugeniotes** () je bio carigradski patrijarh od 1178. do 1179.

Prije početka stolovanja je bio iguman manastira Mangana.

## Reference

## Literatura
* Venance Grumel, « La chronologie des patriarches de Constantinople de 1111 à 1206 », dans *Études byzantines*, tome 1, 1943, p.&nbsp;250-270.
MEWS

**Indeks ranog upozorenja** (akr. **MEWS**, ) je vodič kojega koristi sestrinsko i  medicinsko osoblje u bolnicama i hitnim medicinskim službama, radi brzog određivanja stupnja težine pacijentovog stanja. Indeks se temelji na podacima dobivenim od četiri fiziološka pokazatelja (sistolički krvni tlak, puls, frekvencija disanja, tjelesna temperatura) te jednog promatranja (razina svijesti, AVPU). Ti se podaci uspoređuju s normalnim rasponom kako bi se dobio jedan složeni rezultat temeljen, primjerice, na sljedećem grafikonu:

Ocjena od 5 ili više statistički je povezana s povećanom vjerojatnošću smrti ili prijemom u jedinicu intenzivnog liječenja

U bolnicama se EWS koristi kao dio sustava "prati-i-pokreni" gdje povišeni indeks pokreće eskalirani odgovor u rasponu od povećanja učestalosti praćenja pacijenta (kod nižeg indeksa) do hitnog pregleda tima za brzi odgovor (eng. *rapid response team*) ili tima hitne medicinske pomoći.

Ovo su smjernice za ponovnu procjenu MEWS-a:

## Povezano
* Glasgowska skala kome

## Reference


## Vanjske veze
*Modified Early Warning Score online 
*National Early Warning Score online
Show Boat (film, 1936)

***Show Boat*** je američki crno-bijeli filmski mjuzikl snimljen 1936. godine u režiji Jamesa Whalea. Predstavlja drugu po redu adaptaciju istoimenog romana Edne Farber, odnosno prvu adaptaciju istoimenog brodvejskog mjuzikla. Radnja je smještena na rijeku Misssissippi u 19. vijeku, te prikazuje kako se kćer kapetana zabavljačkog broda (koju tumači Irene Dunne) zaljubi u profesionalnog kockara (koga tumači Alan Jones.

*Show Boat* je producirao studio Universal Pictures sedam godina nakon nijeme verzije u napravljene u vrijeme tranzicije na zvučni film, a u kojoj su se koristili pojedini zvučni segmenti sa pjesmama koje nemaju veze sa mjuziklom. Originalni producent Carl Laemmle je bio nezadovoljan filmom i godinama je pokušavao stvoriti novu, "pravu" verziju. Za razliku od prethodne verzije, u ovoj ne samo da je korišten autentični brodvejski materijal, nego je i uložena i izuzetna briga o kostimima i rekvizitima. Trud se isplatio, te je Show Boat dobio izuzetne pohvale kritike, a gledanost je bila takva da se Universal uspio spasiti od financijske propasti.

Kasnijih godina, međutim, nije bio dostupan gledateljima. Razlog je bio u tome što su 1940-ih prikazivačka i druga prava prodana Metro-Goldwyn-Mayeru, koji je namjeravao stvoriti vlastitu, mnogo spektakularniju verziju, konačno dovršenu 1951. godine. Kao dodatni razlog se navodi i to što je u verziji iz 1936. godine nastupio i pjevač Paul Robeson, koji se zbog komunističkih uvjerenja našao na crnoj listi.

Verzija iz 1936. godine se, pak, među filmskim historičarima, obično navodi kao najbolja od sve tri ekranizacije Farberinog romana.

## Uloge
*Irene Dunne ... Magnolia Hawks
*Allan Jones ... Gaylord Ravenal
*Charles Winninger ... Cap'n Andy Hawks
*Paul Robeson ... Joe
*Helen Morgan ... Julie LaVerne
*Helen Westley ... Parthenia "Parthy" Hawks
*Queenie Smith ... Ellie May Chipley
*Sammy White ... Frank Schultz
*Donald Cook ... Steve Baker
*Hattie McDaniel ... Queenie
*Francis X. Mahoney ... Rubber Face Smith
*Marilyn Knowlden ... Kim kao dijete
*Sunnie O'Dea ... Kim (u dobi od 16 godina)
*Arthur Hohl ... Pete
*Charles B. Middleton ... Šerif Ike Vallon
*J. Farrell MacDonald ... Windy McClain
*Charles C. Wilson ... Jim Green 
*Clarence Muse ... Sam, vratar u Trocaderu

## Reference

## Vanjske veze

* 
* ''Showboat'' Film page, Reel Classics - photos, sound clips
* 
*''Show Boat'' on Lux Radio Theater: June 24, 1940. Starring Irene Dunne, Allan Jones, and Charles Winninger.
*
Bojevoj kinosbornik № 7

***Borbena kinozbirka br. 7*** () je sovjetski crno-bijeli  ratni film snimljen 1941. godine, koji predstavlja sedmi dio istoimenog ciklusa propagandnih filmova napravljenih u prve dvije godine rata sa nacističkom Njemačkom.

Po strukturi je omnibus, koji se sastoji od šest segmenta. U njima se, sa većom ili manjom dozom humora, pokazuje kako kukavičluk njemačkih vojnika, tako i aktivnosti pokreta otpora u okupiranoj Evropi. U jednom od segmenta (*Istinski patriot*) se kao lik pojavljuje Švejk, protagonist znamenitog romana Jaroslava Hašeka, koga tumači Vladimir Kancelj. Isti je lik dvije godine kasnije iskorišten za cjelovečernji film pod naslovom *[[Nove pustolovine Švejka]]* gdje je Kancelj ponovio istu ulogu.

Film je sniman u moskovskim studijima Sojuzdjetfiljma u kritičnim trenucima bitke za Moskvu, a u kino-dvorane je pušten upravo na dan početka velike sovjetske kontraofanzive koja je predstavljala njenu prekretnicu.

## Vanjske veze
*
Bojevoj kinosbornik № 12

***Borbena kinozbirka br. 12*** () je sovjetski crno-bijeli  ratni film snimljen 1942. godine, koji predstavlja dvanaesti i pretposljednji dio istoimenog ciklusa propagandnih filmova napravljenih u prve dvije godine rata sa nacističkom Njemačkom.

Po strukturi je omnibus, koji se sastoji od dva igrana segmenta. Prvi, pod naslovom Vanjka prikazuje kako se dva djeteta priključuju partizanskom odredu. Drugi, pod naslovom Sin bojca, je režirala Vera Strojeva.

Film je sniman u Kazahstanu, gdje su tada bili evakuirani glavni sovjetski filmski studiji.

## Vanjske veze
*
Obadi (razvrstavanje)

**Obadi** može značiti:

* Obadi, kukci

**Naselja u [[BiH]]**:
* Obadi (Kalinovik, BiH), naselje u općini Kalinovik
* Obadi (Srebrenica, BiH), naselje u općini Srebrenica
Jabulania clancularia

**Jabulania clancularia**, vrsta kukca ravnokrilca (Orthoptera) otkrivenog 2009 godine u Dominikanskoj Republici, jedinog u rodu Jabulania.

Pripada nadporodici (Grylloidea) i porodici zrikavaca Gryllidae. 
## Izvori
Luigi Calabresi

**Luiđi Kalabrezi **(Rim, 14. novembar 1937 – Milano, 17. maj 1972) je bio predstavnik italijanske policije u Milanu. Ubijen je 1972. godine, nakon političkog nasilnog talasa. Rodio se u rimskoj porodici. Njegov otac je bio trgovac vinom i uljem. Diplomirao je pravo 1964. godine na temu sicilijanska mafija. Odabrao je karijeru policajca i bio je poslat u Milano.

U Milanu je optužen od strane ultraljevičarske organizacije Lotta Continua da je ubio anarhistu Đuzepea Pinelija. Tvrdilo se da ga je Kalabrezi izbacio kroz prozor, a vlasti su ovu nesreću nazvale "slučajnom". Kasnije su osvetili Pinelija tako što su upucali Kalabrezija dok je išao na posao. Uslijedile su brojne propagande vlasti, kada je njegov lik došao i na markice italijanske pošte. Proglašen je božjim slugom od strane pape Pavla VI.

## Literatura
* Mario Calabresi, Spingendo la notte più in là - Storia della mia famiglia e di altre vittime del terrorismo, Mondadori, Milan 2007, .
Lustgården (film, 1961)

***Lustgården*** () je švedska filmska komedija snimljena 1961. godine u režiji Alfa Kjellina. Scenario za film su, pod zajedničkim pseudonimom Buntel Ericsson, napisali Ingmar Bergman i Erland Josephson. Radnja je smještena u švedski gradić na početku 20. vijek koje zadesi skandal kada lokalni učitelj (čiji lik tumači Gunnar Björnstrand) kroz poeziju prizna ljubavnu vezu sa lokalnom konobaricom (čiji lik tumači Sickan Carlsson), te potakne špekulacije da je otac njene vanbračne kćeri (koju glumi Bibi Andersson).

## Uloge
* Sickan Carlsson – Fanny, konobarica
* Gunnar Björnstrand – David Samuel Franzén 
* Bibi Andersson – Anna, Fannyina kćer
* Per Myrberg – Emil 
* Kristina Adolphson – Astrid Skog, vlasnik knjižare
* Stig Järrel – Ludvig Lundberg 
* Hjördis Petterson – Ellen, Davidova sestra
* Gösta Cederlund – Liljedahl 
* Torsten Winge – Wibom

## Vanjske veze
*
Vänersborg

**Vänersborg** čita se **Venersborg** je grad na jugozapadu Švedske u Grofoviji Västra Götaland od 21,699 stanovnika.

Vänersborg je i administrativni centar istoimene oćine Vänersborg, 
koja ima 36,857 stanovnika.
 
## Geografija
Grad leži na južnom kraju jezera Vänern nedaleko od mjesta iz kog ističe rijeka Göta älv.

## Historija
Grad je dobio povelju kraljevskog grada 1644. istovremeno kad je izgrađena i utvrda koja ga je trebala štititi.

Sve do 1800. bio je maleni gradić, ali je tad izgrađen *[[Kanal]] Trollhätte* (dionica Kanala Göta) koji je omogućavao i velikim 
brodovima da doplove iz Göteborga da doplove do jezera Vänern, od tad je njegova luka dobila na značaju a grad je počeo rasti.

Sve do 1997 bio je administrativni centar Grofovije Älvsborg, koja je ukinuta 1998. Od 1999. je sjedište regionanog parlamenta 
Grofovije Västra Götaland.

## Znamenitosti
Vänersborg od 1964. ima sportski park, jedan od najvećih u Švedskoj, koji godišnje posjeti do 600,000 posjetioca.  
## Privreda
Vänersborg je prije svega administrativni centar (ona je najveći poslodavac u gradu ). Jezero Vänern privlači tokom ljetnih 
mjeseci brojne kupače pa je grad i turistička destinacija.

Sjeverno od grada leži - Dalboslätten jedna od najpoznatijih poljoprivrednih regija u Švedskoj.

Za ekonomiju grada značajna je i njegova luka.

Vänersborg je odlično povezan sa ostalim krajevima Švedske Kanalom Göta, željezničkim prugama i brojnim cestama (42, 44 i 45), pored grada nalazi se  aerodrom - Trollhättan-Vänersborg sa letovima za Brommu.

## Reference

## Vanjske veze

* ''Službene stranice Općine Vänersborg''
Rostov na Donu

**Rostov na Donu** () je grad u Rusiji i administrativno sedište Rostovske oblasti. Nalazi se na jugu zemlje, 46 kilometara od ušća Dona u Azovsko more. Udaljen je od Moskve 1226. kilometara. Rostov je jedan od najvećih gradova evropskog dela Rusije i poznat je pod imenom "vrata Kavkaza". Prema popisu stanovništva iz 2010. u gradu je živelo 1.089.851 stanovnika.

## Geografija

## Istorija i sadašnjost

Rostov na Donu je osnovan 1749. na desnoj obali Dona, kako bi štitio ruske trgovačke puteve. Godine 1760. u gradu je podignuta Rostovska tvrđava.

U vreme Sovjetskog Saveza boljševici su uništili crkvu Aleksandra Nevskog. U Drugom svetskom ratu Rostov je mnogo stradao budući da su ga Nemci osvojili 1941. i 1942. godine.

Danas je Rostov politički, kulturni i privredni centar južne Rusije. To je grad koji se u postkomunističkim vremenima brzo razvija.

Rostov je saobraćajno čvorište južne Rusije. On ima veliku železničku stanicu i važan međunarodni aerodrom.

Najvažnija industrijska grana u gradu je prerada drveta, hemijska i elektrotehnička industrija. Zemlja oko Rostova izuzetno je plodna, tako da iz tog kraja stiže mnogo prehrabrenih proizvoda. Takođe, poznati su i rudnici kamenog uglja, jedni od najvećih u Rusiji.

Najveća obrazovna institucija u gradu je Rostovski državni univerzitet,

## Stanovništvo
Prema preliminarnim podacima sa popisa, u gradu je 2010. živelo 1.089.851 stanovnika, 21.584 (2,02%) više nego 2002.

## Povezano
* Spisak gradova u Rusiji

## Reference

## Vanjske veze

* http://alenos.piranho.de/regionen/rostov.htm  
* http://grants.rsu.ru/osi/archit/ 
* http://www.planeta-rostov.ru/
Volvo

**Volvo** (službeno švedski: *Volvo Aktiebolaget*) je švedska korporacija sa sjedišem u Göteborgu, poznata po proizvodnji automobila, kamiona, autobusa i metalnih konstrukcija.

## Historija
Volvo je osnovan 1926. kao filijala kompanije *AB Svenska Kullagerfabriken* (SKF kuglični ležaji), a 1935. postao je potpuno nezavisna kompanija. Ispočetka je samo sklapao automobile i kamione od dijelova drugih proizvođača. Vremenom je stao na noge i počeo kupovati svoje dobavljače te tako postao kompletni proizvođač. Proizvođača motora *AB Pentaverken* kupio je 1930. godine, zatim je kupio proizvođača mjenjača *Köpings Mekaniska Verkstad AB* 1942. godine, a nakon tog i proizvođača karoserija *Svenska Stålpressnings AB* 1969.

Kao proizvođač automobila, Volvo proizvodi brojne modele, od malih kompaktnih do velikih i sportskih, ali uvijek polaže specijalnu pažnju na sigurnost i komfor svojih vozila. *Volvo Cars*, njegovu diviziju koja proizvodi automobile, 1999. kupio je američki Ford.

Volvo je počeo proizvoditi kamione 1928. i vrlo brzo postao poznat kao jedan od vodećih evropskih proizvođača teških i izdržljivih kamiona. Od 1931. Volvo proivodi i autobuse. Početkom 21. vijeka Volvo je kupio nekoliko kompanija, kako bi učvrstio svoju poziciju jednog od vodećih proizvođača kamiona. Tako je 2001. kupio Renaultovu diviziju za proizvodnju kamiona, a šest godina kasnije i japanskog *[[Nissan]] Diesela*.

Volvo također proizvodi brodske motore, traktore i specijalne motore za avione, rakete i industriju, kao i kamping 
vozila i opremu. Pored toga, neke njegove divizije bave se i metalnim konstrukcijama, trgovinom i eksploataciom nafte.

## Reference

## Vanjske veze

* ''Službene stranice kompanije''  
* ''Volvo Aktiebolaget'' na portalu Encyclopædia Britannica