Edmontonia

***Edmontonia*** je bila oklopljeni dinosaur i pripadnik porodice nodosaurida iz perioda kasne krede. Dobila je naziv prema formaciji Edmonton (sada formacija Horseshoe Canyon) gdje su njezini ostaci i pronađeni.

## Opis

*Edmontonia* je bila krupno građena, sa dužinom od oko 6,6 m i visinom od 2 m. Imala je građu tipičnu za ankilosaure - zdepasto tijelo i jake udove. Na kraju repa nije imala koštanu "toljagu" - njezino odsustvo je karakteristično za nodosauride kojima pripada i *Edmontonia*. Kretala se četveronožno. Leđa i glava bili su joj pokriveni malenim, grbavim pločama, a na leđima i repu je također imala mnogo oštrih bodlji. Četiri najveće nalazile su se na ramenima, a kod nekih primjeraka su se dvije od njih dijelile u manje bodlje. Na vratu je imala široke ploče pravougaonog oblika.

Gledana odozgo, njezina lubanja imala je oblik kruške. Bila je relativno malena, dužine 49 cm. Imala je zube listastog oblika, prilagođene ishrani biljkama. Za razliku od svojih primitivnijih predaka, imala je dobro razvijeno koštano nepce, a u prednjoj kosti gornje čeljusti nije imala zuba.

## Otkriće i vrste
 
Tipičnu vrstu roda *Edmontonia*, *E. longiceps*, otkrio je George Paterson 1924. godine. Nije imala naziv sve do 1928. godine kada joj ga je dao C. M. Sternberg. *E. rugosidens*, kojoj je naziv službeno dao Gilmore 1930. godine, pronađena je u formaciji Aguja u Teksasu. Vrste roda *Edmontonia* su:
* *E. longiceps*, tipična vrsta, poznata je iz ostataka iz formacije Horseshoe Canyon (Jedinica 2) stare između 71,5-71 miliona godina.
* *E. rugosidens*, koja se ponekada odvaja u vlastiti rod, *Chassternbergia*, stvorena je kao podrod 1988. godine od strane Dr. Robert T. Bakkera (*Edmontonia (Chassternbergia) rugosidens*). Međutim, taj podrod se obično ne prihvata. Može se pronaći u donjoj formaciji Dinosaur Park, koja je stara otprilike 76,5-75 miliona godina. 
* *E. australis*, koja je poznata samo iz vratnih ploča i smatra se da je *nomen dubium* ili sinonim za *[[Glyptodontopelta]] mimus.*

U taj rod obično se svrstava i *Denversaurus schlessmani* ("Schlessmanov denverski gušter"). Bakker je 1988. uspostavio taj takson na osnovu lubanje iz formacije Lance u Južnoj Dakoti, ali drugi naučnici poslije su smatrali da pripada vrsti *Edmontonia rugosidens*. Tipični primjerak roda *Denversaurus* nalazi se u Denverskom prirodoslovnom muzeju u Denveru, Colorado.

## Paleobiologija

 
Velike bodlje vjerojatno su služile mužjacima u borbi prilikom obrane teritorija ili u potrazi za partnerom. Bodlje su također bile korisne za zastrašivanje grabežljivaca i rivalnih mužjaka, za samoobranu, a možda i obranu potomaka. Kako bi se obranila od grabežljivaca *Edmontonia* se mogla spustiti na tlo kako bi minimizirala mogućnost napada na svoj nezaštićen stomak.

Godovi kod očuvanog drveća koje je postojalo kada i *Edmontonia* ukazuje na postojanje sezonskih promjena u temperaturi i padavinama; to možda objašnjava zašto je pronađeno toliko primjeraka sa oklopom i bodljama na istom dijelu tijela kao i za vrijeme života. Naime, *Edmontonia* je mogla umrijeti zbog suše, njezini ostaci osušili bi se na zraku, a dolaskom vlažne sezone brzo bi je pokrili sedimenti.

## Izvori