open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Leteća bomba

**Leteća bomba** je vrsta aerodinamičkog vođenog projektila sa nepokretnim krilima, vlastitim pogonom i sistemom vođenja ili samonavođenja na daljinu. Od rakete se razlikuje po tome što krila imaju ulogu stvaranja uzgona i povećanja doleta bombe.

## Istorija i razvoj
Ideju za ostvarenje dao je francuski oficir Rene Lorin. On 1907. predlaže avion samonosećih krila, sa nabojno-mlaznim motorom (Lorenova cijev, Loren-motor), težine 500&nbsp;kg. Predviđa vođenje leteće bombe radiom, a za stabilan let žiroskop za pravac, aneroidnu kutiju za održavanje visine i polijetanje katapultom.

U Prvom svjetskom ratu radi se na razvoju letećih bombi. Tako američka leteća bomba Bag (Bug) ima oblik aviona dvokrilca, motor od 40 KS i težinu 270&nbsp;kg, od toga je pola eksploziva. Domet je bio oko 80&nbsp;km. Stvorena je i prva formacija ovih letećih bombi ali nije upotrijebljena zbog kraja rata.

U Drugom svjetskom ratu Nijemci masovno koriste leteće bombe zemlja zemlja V-1 (Fieseler Fi-103, Fau-1, FGZ-76) za bombardovanje Londona i kasnije Antverpena. Izbačeno je preko 9300 letećih bombi, od kojih je ubijeno oko 6139 a teže ranjeno 17239 osoba. Na cilj je stiglo 29% projektila, 25% je palo zbog tehničkih problema poslije ili na samom lansiranju, a ostalo je oborila PAV artiljerija ili lovci.

Leteća bomba vazduh zemlja razvijena je od planirajuće bombe sa dodatnim pogonskim uređajima. Njemačke leteće bombe Henšel Hs-293 (Henschel Hs 293) i njihov razvoj verzije 294, 295 i 296 su korištene za napade na brodove saveznika. Leteće bombe zemlja-vazduh su također razvijane od Nijemaca (Henšel Hs 117) ali nisu upotrijebljene u ratu.

Poslije Drugog svjetskog rata dolazi do naglog razvoja letećih bombi svih vrsta, za 4 osnovne namjene: zemlja-zemlja (protivtenkovske, taktičke, strateške), zemlja-vazduh, vazduh-zemlja i vazduh-vazduh.

Kao predstavnici letećih bombi u poslijeratnom periodu se mogu uzeti protivtenkovske rakete SS.10, SS.11, Svingfajer (Swingfire), Maljutka, leteće bombe zemlja-zemlja strateške namjene SM-62 Snark i SM-64 Navajo (Navaho), zemlja-vazduh Bladhaund (Bloodhound), Hok (Hawk), vazduh-vazduh Matra R-530, Feniks (Phoenix), i vazduh-zemlja Blu Stil (Blue Steel) i Haund Dog (Hound Dog).

## Literatura
* Vojna enciklopedija, Beograd, 1973., knjiga peta, strana 54-59.

## Vanjske veze
* V1 leteća bomba
* Kertis leteća bomba
* Razvoj leteće bombe
Katolički kraljevi

**Katolički kraljevi** (španjolski: *Reyes Católicos*) je zajednička titula koja se u historiji koristi za kraljicu Isabelu I i Ferdinanda II. Aragonskog. Titulu Katoličkih kraljeva je ovom kraljevskom paru dao papa Aleksandar VI. Ovaj kraljevski par vjenčao se 1469. godine u Valladolidu i tim brakom ujedinili dvije krune - Kastilje i Aragona - i praktično postavili prve temelje Kraljevine Španjolske koja će konačno biti formirana pod vladavinom njihovog unuka, Karla V. Vremenom će opravdati ovu titulu, prvo boreći se protiv Maura u Rekonkvisti, koja se zarvšava 1492. godine padom Granade, posljednjeg maurskog uporišta na Pirinejskom poluotoku.

Vladavina Katoličkih kraljeva se podudara s razdobljem prijelaza svijeta iz srednjeg vijeka u moderno doba. Uz podršku gradova i sitne vlastele, uspostavili su jaku centralističku monarhiju koja se mogla boriti protiv nezajažljivog apetita za vlašću crkvenih velikodostojnika i krupnih feudalaca. Osvajanjem Granade, Navare, Kanarskih otoka, Melille i drugih dijelova Afrike, uspjeli su ujediniti sav teritorij (osim Ceute) pod jednom jedinom krunom, onoga što se danas zove kraljevina Španjolska.

Kraljevi su vodili zajedničku vansjku politiku obilleženu diplomacijom Ferdinanda Katoličkog, koja je osigurala hegemoniju Španjolske u sljedećih nekoliko stoljeća.

Otkriće Amerike 1492. - iste godine kada je Rekonkvista konačno privedena kraju - označilo je novo poglavlje u povijesti Pirinejskog poluotoka i otvorilo je nove mogućnosti u gospodarstvu, znanosti i politici, stavljajući naglasak na prekooceansku ekspanziju koja će trajati nekoliko stoljeća.

Katolički kraljevi su imali petoro djece, preko čijih brakova je Izabela Katolička obsigurala političku sigurnost Španjolske koja se tada smatrala velikom silom na političkom, kulturnom i vjerskom planu.
* Izabela od Aragona i Kastilije *(Isabel de Aragón y Castilla)*, udana prvo za Alfonsa od Portugala, a potom i za Manuela I. od Portugala.
* Juan od Aragona i Kastilije *(Infante Juan de Aragón y Castilla)*, oženjen Margaritom od Austrije, umro rano, godine 1497.
* Juana I. od Kastilije *(Juana I de Castilla)*, pozanta u povijesti i kao Juana Luda, udala se za Filipa od Austrije (Filip Lijepi), koji je kasnije postao Filip I. od Kastilje, sina njemačkog cara, Maksimilijana I.
* Marija od Aragona i Kastilje *(María de Aragón y Castilla)*, udala se za Manuela I. od Portugala nakon što je njena sestra Izabela umrla.
* Katarina od Aragona *(Catalina de Aragón)*, udata za Henrika VIII. od Engleske.
Kruna Aragona

**Kruna Aragona** (; ) je nastala ujedinjenjem Kraljevstva Aragona i Barselonske grofovije. Pošto aragonski kralj nije imao sinova, njegova kćerka Petronila od Aragona udala se za grofa od Barselone, Ramona Berengera. Sin Petronile i Ramona, Alfonso II, preuzeo je 1162. godine kao grof Alfonso I vlast u Kataloniji i posle abdikacije njegove majke, 1164, kraljevsku krunu Aragona. Novonastala zajednica obuhvatala je Aragon i Kataloniju, a kasnije se proširila i na veliki deo Sredozemlja.

Pedro II od Aragona je vladao od 1196. do 1213. godine. Jaime I od Aragona (1213-1276) izdao je ustav i rešio da podeli zemlju svojim sinovima, ali oni nisu mogli da se usaglase. 

Najstariji sin, Pedro III od Aragona, osvojio je 1282. Siciliju, ali ovaj pohod se razvio u rat sa Francuskom. Ovo je dovelo do nesuglasica i razmirica zbog finansijskih problema zbog čega se morao da se uvede porez, ali ubrzo, 1283, su ljudi zahtevali staru slobodu. Oni su iznudili od kralja posebne privilegije za Saragosu. 1285. Pedrov stariji sin, Alfonso III od Aragona, je poslao svog strica Jaimea II od Aragona na Majorku i započeo rat sa Kastiljom i Francuskom koji je dugo trajao. Alfonsa je nasledio Jaime II od Aragona 1291-1327) koji je čvrsto ujedinio špansko carstvo. 

Naslednik Jaimea II, Alfonso IV (1327-1336), se borio protiv Đenovljana i zajedno sa Alfonsom XI od Kastilje vodio uspešne borbe protiv Mavara. Pedro IV (1336-1387) je okončao rat sa Đenovom koji je veoma naškodio trgovcima Aragona. On je ponovo ujedinio Majorku (1344) sa Aragonom, ali je zato delimično izgubio Sardiniju. Godine 1348. se borio kod Epila i osvojio novo utvrđenje.

Njegov sin, Juan I (1387-1396) je izgubio celu Sardiniju. Nakon smrti Juana i njegovog brata Martina I (1396-1410), mnogi su se borili za vlast, ali je za kralja izabran Fernando I od Kastilje (1412-1416), Huanov nećak.

Posle Fernanda na vlast je došao njegov sin Alfonso V (1416-1458) koji je upravu prepustio supruzi Mariji od Kastilje i svom bratu Huanu dok je on vodio ratove. Aragonu je priključio Siciliju i Napulj.

Špansko carstvo zajedno sa Sardinijom i Sicilijom nasledio je Juan II (1458-1479), koji je po svojoj ženi, Blanki, bio i kralj Navare. On je umro 1479. godine.

Od posebnog značaja je ustavna istorija Aragona, kada se pokrenulo pitanje obrazovanja građanstva. Već 1118. godine građani Saragose dobili su mnoga prava.

Gradovi Aragona i Kastilje uvek su se trudili da očuvaju svoje privilegije i slobodu. Vlada Aragona, koju su činili zastupnici više i niže klase, odlučivala je o ratu i slobodi, savezima i nagodbama, porezima, novcu, novim i starim zakonima, presudama suda.

## Katolički kraljevi i ujedinjenje Kastilje
Huana III nasledio je sin Fernando II koji se 1469. oženio Izabelom od Kastilje i tako postavio temelje ujedinjenju hispanskih kraljevina u buduću kraljevinu Španiju.

## Vladari Krune Aragona
Naserovo jezero

**Jezero Naser** je veliko veštačko jezero na jugu Egipta i severu Sudana. Striktno, termin Jezero Naser se odnosi samo na veći deo jezera koji se nalazi na Egipatskoj teritoriji (83%), dok Sudanci njihov deo nazivaju Nubijsko jezero. 

Nastalo je kao rezultat izgradnje Asuanske brane preko Nila između 1958. i 1970. Jezero je dugo nekih 550 kilometra i ima maksimalnu širinu od 35 kilometra, u blizini severnog povratnika. Ima površinu od 5250 kvadratnih kilometra, i ima najveću zapreminu od 157 kilometra kubnih vode. Podizanje nivoa jezera tokom 1990-ih je dovelo do izlivanja vode u zapadnu pustinju, čime su nastala jezera Toška 1998. 

Više značajnih Nubijskih arheoloških nalazišta su rastavljeni kamen po kamen i premešteni na viši nivo, među kojima je najznačajniji Abu Simbel. Egipćani su mu dali ime u čast predsednika Gamal Abdel Nasera, koji je bio začetnik projekta.
Jezera Toška

**Jezera Toška** (, fonetski: boħeˈɾæːt ˈtoʃkæ) naziv je za nedavno stvorena endoreična jezera u egipatskom dijelu Sahare.

Asuanska brana, sagrađena 1964-1968, stvorila je Naserovo jezero s maksimalnom razinom vode na 183 m nadmorske visine. Godine 1978. Egipat je počeo graditi Sadatov kanal sjeverozapadno od Naserovog jezera kroz Wadi Toshka kako bi omogućio da se voda iznad 178 m sliva u depresiju na južnom kraju eocenske vapnenačke visoravni. Krajem 1990-ih voda je počela teći kroz Sadatov kanal u Zapadnu pustinju. Taj kanal, koji vodi iz Nila, obložen je betonom da se izbjegne gubitak vode. Voda iz Nila ne ide normalno u kanal, nego se mora pumpati velikom Mubarakovom pumpnom stanicu sjeverno od Abu Simbela.

## Vanjske veze
* http://earthobservatory.nasa.gov/Newsroom/NewImages/images.php3?img_id=4495  Astronaut photography of Sara Lake formation 1998-1999.
* http://visibleearth.nasa.gov/view_rec.php?vev1id=16059  March 2002 MODIS 'true color' image of Toshka Lakes and vicinity.
* http://rapidfire.sci.gsfc.nasa.gov/gallery/?2003026-0126/Egypt.A2003026.1110.721.500m.jpg  Jan. 2003 MODIS false color image of the Toshka Lakes.
* http://www.utdallas.edu/~allie/flythrough2.html  This fly-through is of the area imaged by satellites before the lakes formed.
* http://www.gesource.ac.uk/worldguide/html/image_469.html  Astronaut photography documenting the formation of the westernmost lake in 2001.
* http://earthobservatory.nasa.gov/Newsroom/NewImages/images.php3?img_id=17147  Astronaut photography documenting shrinking of the lakes in late 2005.
* http://eol.jsc.nasa.gov/scripts/sseop/LLSearch.pl?lrlat=22.0&ullat=23.0&ullon=31.4&lrlon=32.4&filters=simple  CEO (Crew Earth Observation) on the Gateway to Astronaut Photography of Earth (Toshka, Egypt)
Luis de Góngora y Argote

**Luis de Gongora i Argote** (; Kordoba, 11. 7. 1561. — Kordoba, 23. 5. 1627) je bio španski pesnik i dramaturg Zlatnog veka, sveštenik, najznačajniji predstavnik hermetičkog pravca u španskom pesništvu 17. veka, poznatog kao kultizam ili gongorizam (pogdno nazivan od strane svojih protivnika kulteranizam), koji je bio u direktnoj suprotnosti sa konseptizmom, pravcem čiji je najupečatljiviji predstavnik bio ogorčeni Gongorin neprijatelj, Fransisko de Kevedo.

## Vanjske veze
Francisco de Quevedo

**Fransisko Gomes de Kevedo i Santibanjez Viljegas** (; Madrid, 14. septembar 1580. — Viljanueva de los infantes, 8. septembar 1645) je bio španski prozni pisac i pesnik španskog Zlatnog veka. Bio je najznačajniji predstavnik književnog pravca konseptizam, koji je bio u direktnoj suprotnosti sa kultizmom (pogrdno nazivan i kulteranizam), pravcem čiji je najistaknutiji predstavnik bio Luis de Gongora.
Juan Rufo

**Huan Rufo** (; Kordoba, 1547. — Kordoba, 1620) bio je španski pesnik i pisac.

Bio je sin bojadžije koji se prezivao Rofos, ali je promenio svoje ime u Rufo. Živeo je u Toledu i Sevilji, kao i u Madridu i Napulju. Jedno vreme je studirao u Salamanki. Više puta je dopao zatvora zbog ljubavnih avantura, a ceo njegov život se svodio na borbu sa kockarskim dugovima. Bio je hroničar Huana od Austrije i u Bici kod Lepanta nalazio se na istoj galiji kao i don Huan, te je na osnovu iskustva stečenog u toj bici napisao „Austrijadu“, epsku pesmu, koja je štampana prvi put 1584o za koju je dobio pohvale od pisaca kao što su bili Gongora ili Servantes.
Kleptokratija

**Kleptokracija** ili **kleptokratija** (grč. ϰλεπτοϰρατία, od ϰλέπτεıν: krasti + κρατείν: vladati), izraz, u pravilu pežorativni, koji se koristi za opisivanje zemalja i režima u kojima je korupcija na najvišim razinama vlasti dosegla takve razmjere da se smatra institucijom poretka, odnosno da se prakticira s malo ili bez ikakvog skrivanja ili izgovora; vladavina lopova.

Izraz "kleptokracija" se tradicionalno vezuje uz zemlje Trećeg svijeta, a u posljednje dvije decenije i za postkomunističke zemlje istočne Evrope. Za kleptokracije je karakteristično da vlastodršci tih zemalja sa javnom, odnosno državnom imovinom raspolažu kao sa svojim privatnim vlasništvom - bilo tako da ta sredstva troše na vlastiti luksuz, bilo da ih prebacuju na račune na stranim bankama (kako bi u slučaju gubitka vlasti mogli nastaviti lagodan život u egzilu). Kleptokratska praksa se može javiti u raznim oblicima, te uključivati namještanje javnih natječaja za poduzeća u vlasništvu vlastodršca ili članova njihove porodice; iznuđivanje novca od poslovnih ljudi koji se uplaćuje u "crne fondove" vladajuće stranke i sl.

## Povezano

* Drugarski kapitalizam
* Sukob interesa
* Banana republika
* Organizirani kriminal
* Propala država
* Međunarodna akademija za borbu protiv korupcije
* Transparency International

## Izvori
Propala država

**Propala država** () je izraz koji se od 1990-ih koristi kako bi se opisala suverena država koja više nije u stanju obavljati svoje tradicionalne funkcije. Pod time se podrazumijeva država koja više nije u stanju održavati suverenu vlast nad svojom teritorijom; pružati elementarnu fizičku sigurnost i javne usluge svojim podanicima i/ili redovno komunicirati sa drugim državama. Po Maxu Weberu država smije biti jedina, čije ustanove imaju pravo prinude u slučaju nepoštivanja zakona, a ukoliko si to pravo prisvoje druge snage unutar ili izvan neke države ili su pak državne ustanove previše neučinkovite da provedu primjenu vlastitih zakona država je "propala".

Kao simptomi propale države se navodi vlast koja je toliko slaba da je uopće nema na velikim dijelovima teritorije, nedostatak bilo kakvih javnih usluga (zdravstvo, prometnice, struja, vodovod i sl.), potpuni kolaps ekonomije, široko rasprostranjena korupcija i kriminal te veliki broj izbjeglica na vlastitoj teritoriji. Kao klasični primjer propale države se spominje Somalija koja od 1991. nije imala efektivnu centralnu vlast. U ocjenjivanju je li neka država propala, u koliko mjeri ili je u opasnosti da takva postane, koriste se različite rang liste i skaliranja, čija je nepristrasnost međutim često kontroverzna, jer mnogi sociolozi smatraju da kulturološke i društvene općeprihvaćene vrijednosti diljem svijeta nisu niti mogu biti jednostavno i jednako usporedive. Često nije baš sasvim jasna niti razdvojiva podjela na obilježja, tj *simptome* propale države te njihove uzroke.

Izraz "propala država" ima pežorativno značenje i njegova primjena često zna izazivati kontroverze, dijelom i zato što se takva ocjena čuje od svjetski razvijenih i utjecajnih zemalja koje ne zanimaju previše uzroci već u propalim državama vide prije svega prijetnju po vlastite interese, između ostalog opasnost od nekontrolirane emigracije u vidu azilanata, kojima su cilj upravo te razvijene države. Premda se često spominje a nekada manje ili više pruža pomoć propalim državama u vidu humanitarne pomoći i iznimno zbrinjavanju izbjeglica s njezinog teritorija, u stvarnosti građanima države koja zaradi ocjenu "propale" to donese samo dodatne štete, jer to na kraju vodi prije ili kasnije u potpunu međunarodnu izolaciju iste, političku a i gospodarsku sa svim pratećim posljedicama.

## Povezano

* Država parija
* Odmetnuta država

## Vanjske veze
* Center of Defence Information Resources on Failed States
* The "failed State" and international law  - Daniel Thürer, International Review of the Red Cross (December 12, 1999)
* Real-Time Event Monitoring for Failed States
Sternokleidomastoidni mišić

**Bočni pregibač vrata** () je parni površinski mišić prednje strane vrata, koga oblaže površinski list vratne fascije. Sastoji se iz tri ili četiri dela koja su rastavljena na njegovim krajevima, dok je središnji deo mišića kompaktan.

Pripaja se na gornjem delu grudne kosti i gornjoj strani i zadnjoj ivici ključne kosti. Odatle se prostire koso naviše i unazad do gornjih pripoja na mastoidnom nastavku slepoočne i gornjoj liniji potiljačne kosti. S obzirom na pripoje i lokalizaciju blizu kože, sternokleidomastoidni mišić gradi reljef odgovarajućeg dela vrata i stupa u odnose sa velikim brojem krvnih sudova, živaca i drugih vratnih struktura.

Inervacija mišića potiče iz dva izvora. Jednim delom ga oživčava spoljašnja grana pomoćnog živca, a drugim delom dobija impulse iz vratnog živčanog spleta. Snabdevanje mišića krvlju stiže preko gornje tiroidne arterije, koja je grana spoljašnje karotidne arterije.

Dejstvo mu je složeno i zavisi od tačke oslonca. Ukoliko je tačka oslonca na grudnom košu, onda mišić svojom aktivnošću savija glavu unapred (obostrana kontrakcija) ili je bočno savija na jednu stranu (pri unilateralnoj kontrakciji). Kada je tačka oslonca mišića na njegovim gornjim pripojima, on podiže grudnu i ključnu kost i tako deluje kao pomoćni mišić pri udisaju kod otežanog disanja.

## Reference
Yustaga

**Yustaga**, nekada značajno ali slabo poznato pleme Indijanaca (porodica Timuquanan) koje je u 16. stoljeću nastanjivalo područje kod rijeke Suwanee na sjeveru Floride. Njih vjerojatno susreće 1539. De Soto koji ovim krajem prolazi 1539. Kasnije se (1564.) na ušću rijeke St. Johns naseljavaju francuski hugenoti koji također dolaze u kontakt s njima. Značenje riječi Yustaga nije poznato, a nema ni sačuvane nijedne riječi iz njihovog jezika.

Prema svojoj lokaciji, između Aucille i Suwaneeja da se zaključiti da su govorili neki timucua jezikom. Nije poznato ime nijednog sela (Swanton) koje bi se moglo identificirati kao njihovo. Oni se uskoro počinju gubiti miješanjem s drugim Timucua plemenima, a posljednji puta se spominju 1659. Moguće je (Swanton) da je ovih Indijanaca bilo na misijama Asile, San Marcos, Machaba i San Pedro. Godine 1675. (prema Mooneyu) na misiji Asile bilo je 40 Indijanaca i 300 na ostalim spomenutim. Mooney (1928) smatra da ih je 1600. moglo biti oko 1,000.

Prema novijim saznanja, Dr. Jerald T. Milanich navodi da su Yustage imali misije u okruzima Madison i Hamilton, na Floridi (istočno od Aucille), među kojima ih je do 1623. bilo podignuto osam. Prema nekim drugim mišljenjima. Nakon iskrcavanja Fernanda De Sotoa 30. svibnja 1539. došlo do žestokog okršaja s Indijancima sela Napituca ili Napetca (kod Live Oaka), koje navodi i Swanton u svom popisu Timucua-sela, čiji bi stanovnici trebali biti Yustaga Indijanci. Ako je ovo točno, to bi vjerojatno i značilo da su bili pripadnici saveza Timucua i vjerojatno članovi iste jezične porodice.

Suvremeni autori o ovoj problematici danas etnički označavaju stanovnike ovog bivše indijanskog sela imenom Yustaga.

## Izvori

## Vanjske veze
Aconipa

**Aconipa** (Akonipa, Tabancale), nestala etnolingvistička porodica američkih Indijanaca koju su Rivet i Loukotka označili kao jednu od 108 Južnoameričko-antilskih jezičnih porodica. Jezik Aconipa Indijanaca govorio se u Ekvadoru i Peruu. Porodica je ostala neklasificirana i izolirana. 

Teritorij Aconipa prostirao se uz gornji tok Chinchipe u graničnom području Ekvadora (provincija Zamora-Chinchipe) i Perua (provincija San Ignacio, Cajamarca). Od njihovih sela po imenu je poznato istoimeno selo Aconipa. Iz jezika aconipa sačuvano je 5 riječi, to su yema (water; voda); moa (maize; kukuruz); oyme (firewood; drvo za ogrjev); lalaque (fire; vatra) i tie (house; kuća). Ovih nekoliko riječi ne pokazuje srodnost s nijednim drugim poznatim jezikom, a su Akonipe ostali jezično neklasificirani.

## Literatura
* Willem F. H. Adelaar, The Languages of the Andes, 2004

## Vanjske veze
* Willem F. H. Adelaar, Pieter Muysken, The Languages of the Andes
Amniapé

**Amniapé**, pleme američkih Indijanaca iz zapadnobrazilske države Rondônia srodno plemenu Guarategaja. U 18 stoljeću oba ova plemena označavana su imenom Mekens ili Mequens koiji se kasnije proširuje i na Indijance Guaratira (Koaratira ili Canoe) i Sakurabiat (Sakurap).

Rivet i Loukotka plemenskim imenom amniape označavaju jednu od njihovih 108 jezičnih porodice Južne Amerike. Danas se vode pod porodicu tupari , velika porodica tupian.

Potomaka možda imaju na rezervatu Terra Indígena Rio Mequens.

## Reference
Amuzgoan

**Amuzgoan**, malena etno-lingvistička porodica američkih Indijanaca koja dobiva ime po plemenu Amuzgo, a obuhvaća 3 amuzgo jezika koji se govore u Oaxaci i Guerreru u Meksiku, to su: oaksački amuzgo (Oaxaca Amuzgo) [azg], guerrerski amuzgo (Guerrero Amuzgo) [amu] i ipalapa amuzgo [azm]. 

Prema McQuown (1955)/Greenberg (1956) klasifikaciji, jezik amuzgo se vodio kao član porodice Mixtecan, ali je ova srodnost sa jezicima Indijanaca Cuicatec i Mixtec upitna, i danas vode kao samostalna jezična porodica i dio hipotetske Velike porodice Oto-Manguean.

## Izvori

## Vanjske veze
* Ethnologue (14th)
* Ethnologue (15th)
Oto-Manguean

**Oto-Manguean**.- Velika porodica (Oto-Manguean Stock) sjevernoameričkih indijanskih jezika iz Meksika i Srednja Srednje Amerike. Porodice na koje se ova Velika porodica grana su: Amuzgoan, Manguean ili Chorotegan; Chinantecan, Mixtecan, Oto-Pamean, Popolocan i Zapotecan.

U novo vrijeme lingvisti pokušavaju pokušavaju ovu porodicu proširiti i na Tlapanecan Indijance, jedna od porodica Hoka. Glavna plemena i jezici su: Amuzgo, Chatino, Chiapanec, Chinantec, Chocho, Chorotega, Cuicatec, Diria, Guatinicamame, Ixcatec, Jonaz, Mangue, Matlame, Matlatzinca, Mazahua, Mazatec, Mixtec, Nagrandan, Ocuiltec , Orotiña (Nicoya, Orosi,) Otomi, Pame, Papabucos, Popoloca, Soltecos, Trique, Zapotec.

## Vanjske veze
* Language Family Trees: Oto-Manguean
* Oto-Manguean Language Family 
* Oto-Manguean Stock
Tomislav

**[[Tomislav (ime)|Tomislav]]** je hrvatsko muško ime slavenskoga podrijetla. 

Poznate osobe koje nose ili su nosile ovo ime su:
* Tomislav Trpimirović, hrvatski knez i prvi hrvatski kralj 
* Tomislav II., *de jure* kralj Nezaviske Države Hrvatske
* Tomislav Karađorđević, jugoslavenski princ i brat kralja Petra II.
* Tomislav Karamarko, ministar unutarnjih poslova Republike Hrvatske u vladi Jadranke Kosor
* Tomislav Merčep, hrvatski vojnik osumnjičen za ratne zločine
* Tomislav Nikolić, srpski političar, bivši zamenik Vojislava Šešelja
* Tomislav Sertić, šef štaba Ante Pavelića
Aguano

**Aguano**, indijansko pleme nastanjeno prašumama na području rijeke Marañon u Peruu, odnosno na donjoj Huallaga i gornjem toku rijeke Samiria u departmanu Huánuco.

Danas više ne govore vlastitim jezikom koji je činio samostalnu porodicu, nego se služe sa Quechua ili španjolskim, a sa njima su se pomiješali i Indijanci Maparina i Cutinana. Sastoje se od podplemena Seculusepa, Chilaca, Meliquines i Tivilo ili Tibilo.

U vrijeme dolaska Španjolaca u 16. vijeku žive sjeverno od rijeke Marañon. Sredinom 18. vijeka potamanile su ih uvezene evropske bolesti, kao i napadi tradicionalnih neprijatelja Jívarosa. Kako bi se zaštitili od Jívarosa tražili su zaštitu od Španjolaca.

U 19. vijeku su locirani oko Santa Cruza na donjoj Huallagi. procesom akulturacije i detribalizacije počeli su sebe nazivati Santacrucinos. O izvornoj religiji nije ništa poznato, a danas su rimokatolici. Godine 1959. preostalo ih je tek 40 porodica u Santa Cruz de Huallaga.

## Reference

## Vanjske veze
* AGUANO: a n extinct language of Peru
Alacalufan

**Alacalufan**, jezična porodica američkih Indijanaca iz južnog Čilea koja obuhvaća jezike plemena Alacaluf, po kojima je dobila ime, i još nekoliko manjih grupa, to su: Calen (Cálenches, Calenes, Caleuches), Pecheré ili Pecherais, Huemul (ogranak Pešera), Hekaine, Aksanas (?), Yekinauer, Tayataf, Keyes, Caucahues, Adwipliin, Pärri, Enoo, Lecheyeles, Requinagüeres, Huagheseneches. -Jedini preživjeli jezik je Alacaluf, koji po Oscar Aguileru, ima tek 20 govornika (1996) u području Mageljanovog tjesnaca (Estrecho de Magallanes), od toga 10 u Puerto Edenu. Dijalekt aksanas kojim govori grupa u Puerto Edenu ima 10 govornika

Danas se srodnost ove porodice hoće dovesti u vezu sa jezicima nekih indijanskih grupa u području Bolivije.

## Jezici
Porodica obuhvaća dva priznata jezika iz Čilea: kakauhua [kbf], nestao; qawasqar [alc], 12 (2006)
## Reference

## Literatura
* MOLINA, Manuel J. , 1970 "El idioma "aksanas" de los canoeros de los canales patagónicos occidentales: una crítica a D. Hammerly Dupuy", Anales de Arqueología y Etnología, 24-25, Mendoza, p.&nbsp;251-254.

## Vanjske veze
* Rama Meridional - Lengua Qawaskar
* Dialectología qawasqar 
* Alacalufan (14th)
* Alacalufan (15th)
Manguean

**Manguean** (Chiapanec-Mangue), porodica indijanskih jezika i plemena raširenih po meksičkim državama Chiapas i Oaxaca, i srednoameričkim državama Nikaragva, Honduras i Kostarika. Porodica Manguean vodi se kao dio Velike porodice Oto-Manguean a obuhvaća jezike i plemena: Chiapanec iz Chiapasa, nestale Mangue sa plemenima Diria i Nagrandan iz Nikaragve, nestale Chorotega i Choluteca iz Hondurasa, i Orotiña Indijance iz Kostarike sa plemenima Orosi ili Orisi što žive južno od jezera Nicaragua i Nicoya sa poluotoka Nicoya, čiji se potomci danas izdaju za izumrle Chorotege, pa ih i SIL vodi pod tim imenom.
Oto-Pamean

**Otomian** (Oto-Pamean), porodica indijanskih jezika i plemena iz Meksika, koja čini dio Velike porodice Oto-Manguean. Porodica Otomian nosi ime po plemenu Otomí a granaju se u četiri grane: Mazahua (danas 2 jezika), žive u Michoacánu i državi México; Ocuiltecan ili Matlatzincan, država México; Otomí (9 jezika) koji se govore u državama Hidalgo, Guanajuato, država México i Querétaro; i Pamean sa Pame u San Luis Potosi i Hidalgo i Meco, Jonaz i Tonaz u Guanajuatu. Ova tri posljednja ponekad se nazivaju i kao Chichimec, i vode se kao posebna grana Oto-Pamean porodice. Otomian jezicima u suvremeno doba služi se 596,000 ljudi.

## Vanjske veze
* Otopamean Family
Chinantecan

**Chinantecan** je jezična porodica američkih Indijanaca u sjeveroistočnim predjelima meksičke države Oaxace. jezici, njih oko 13, pripadaju unutar porodice Chinantecan u Veliku porodicu Oto-Manguean. Chinanteci nastanjuju kojih 20 ili više gradova. Izvorno hortikulturni, uzgajivači kukuruza i graha. Jezici Chinanteca su tonalni. Veliki broj jezika Chinanteca, kao i njihovih daljnjih srodnika [Zapotec]a upućivao bi na detribalizaciju ovih skupina i prihvaćanje jednog kolektivnog imena, vjerojatno najjačeg i najutjecajnijeg. Za noviji primjer nam mogu poslužiti i Indijanci Soltecos i Papabucos koji se tope u zapotečkoj populaciji i nameće im se zapotečki ime, premda pripadaju užoj grupi Chatino.

## Vanjske veze
* Chinantec family
Mixtecan

**Mixtecan** je porodica indijanskih jezika i plemena iz meksičke države Oaxace, i susjednih predjela Pueble i Guerrera. Porodica obuhvaća jezike i plemena Indijanaca Cuicatec, Mixtec i Trique. Danas se vodi kao dio Velike porodice Oto-Manguean.

## Vanjske veze
* Mixtecan
Popolocan

**Popolocan**, etno-lingvistička porodica američkih Indijanaca rasprostranjena po meksičkim državama Oaxaca i Puebla. Porodica Popolocan danas se vodi kao dio Velike porodice Oto-Manguean, a grana se u dsvije grane: a) Popolocan sa jezicima i plemenima Ixcatec, Popoloca (ne smiju se pobrkati sa plemenom Popoluca) i Chocho; i b) Mazatecan zastupljenoj od članova Guatinicame i Mazateca. Ova jezična porodica se ponekad naziva i Mazatecan, danas obuhvaća 17 jezika.

## Literatura
* *García Zúñiga, H. Antonio*, "La relación entre entorno físico, cultura y lengua: Los nombres de lugar en la cultura popoloca", Etnografía del Estado de Puebla. Puebla Sur. Coords. Elio Masferrer Kan et al. Secretaría de Cultura del Estado de Puebla, Puebla, 2003, pp. 164-169. Etnolingüística. Lenguas Mexicanas: Popoloca.

## Vanjske veze
* Language Family Trees: Popolocan
Zapotecan

**Zapotecan** je jezična porodica američkih Indijanaca iz Meksika (Oaxaca), jedna od najvećih u velikoj porodici Oto-Manguean. Obuhvaća jezike Indijanaca Zapotec, Papabucos, Chatino i Soltecos, koja nastavaju prvenstveno krajeve oko grada Oaxaca i obale prevlake Tehuantepec, te na sjeveroistoku u planinama Sierra Juarez. Zapotecan Indijanci su tradicionaslno ratari. Poznati su (Zapotec) po ručno izrađenom zlatnom nakitu, košarama od palminih listova i totopos-tortiljama. Grupa poznata kao Papabucos klasificirana kao jedna od podgrupa Chatina, moguće da su im etnički nesrodni.

## Vanjske veze
* Zapotecan family
Chatino

**Chatino** (Sebe zovu Kitse cha’tnio =“palabra trabajosa”, “palabra difícil”, “trabajo de las palabras”) je indijanski narod iz jugozapadne Oaxace, Meksiko, jezično srodni Zapotecima. -Chatinosi su stara populacija Oaxace o kojima se govori kao o nekoj 'ratničkoj naciji, koja je ratovala protiv svojih susjeda, kao što su Zapoteci i Mixteci. Oni se danas služe sa 6 različitih chatino jezika, to su: Chatino de la Zona Alta Occidental ili Chatino, Chatino de Lachao-Yolotepec, Chatino de Nopala, Chatino de Tataltepec, Chatino de Yaitepec, Chatino de Zacatepec i Chatino de Zenzontepec. 

Kulturno su Chatinosi dosta slični Zapotecima. Obitelji prakticiraju život na selu. Danas je to agrikulturan narod, uzgajivači kukuruza, rajčica, čili-papričica i graha. U distriktu Juquila bave se plantažnim uzgojem kave. Jaja i kokoši koje uzgajaju glavni su izvor proteina. Lončarstvo i tkalaštvo je rijetko. Chatino-tkanje svelo se tu i tamo tek na izradu pojaseva. Odjeća je tipična za meksičkog seljaka, od bijelog pamuka za muškarca, i dugih haljina i bluza strojno rađenih za žene. Religija im je rimokatolička sa elementima starih indijanskih vjerovanja, a ima i animizma.

Ima ih oko 10,000 naseljenih u municipijima: Santos Reyes Nopala, San Juan Quiahije, San Miguel Panixtlahuaca, Santiago Yaitepec, Santa Cruz Zezontepec, San Juan Lachao, Santa María Temaxcaltepec, Santa Catarina Juquila y Tataltepec de Valdez.

## Vanjske veze
* Chatinos 
* Chatinos 
* Los chatinos
Tlapanecan

**Tlapanecan** (Supanecan) su porodica indijanskih jezika na juga Meksika i dijelovima Nikaragve i Salvadora. Ova nevelika porodica obuhvaća jezike Indijanaca Tlapanec, Subtiaba ili Maribio i Maribichicoa. Klasificira se kao dio Velike porodice Hokan. -Grupa Tlapanec raširena je Guerrerom, a jezikom govori kojih 95,000 ljudi, što bi značilo da je etnička pripadnost daleko veća jer nisu obuhvaćene hispanizirane grupe domorodaca, kao ni djeca do 5 godina. Indijanci Subtiaba koji su govorili istoimenim jezikom u Nikaragvi, danas broje oko 9,000 duša (2005; prema UN-u) i služe se španjolskim. Njihov ogranak Maribichicoa ili Maribichicoa-Guatajigiala nastanjeni su u sjeveroistočnom Salvadoru, hispanizirani su i nestali. -Po novijoj klasifikaciji član je porodice Oto-Manguean.

## Vanjske veze
* Language Family Trees: Subtiaba-Tlapanec
Chumashan

**Chumashan** je porodica američkih indijanskih jezika sa obale Santa Barbare na južnom primorju Kalifornije. Ova porodica obuhvaća jezike Indijanaca Chumash, koji se dalje dijele na više plemena, od kojih svako govori vlastitim dijalektom. Pripada Velikoj porodoci Hokan a predstavnici su: Barbareño (dijalekt jezika central chumash), Canaleño, Cruzeño (Island Chumash, Ysleño, Isleño), Ineseño (Inezeño, Ynezeño; dijalekt jezika central chumash)), Obispeño (northern chumash), Purisimeño (dijalekt jezika central chumash), Ventureño (dijalekt jezika central chumash)

## Jezici
Obuhvaća (7) jezika u SAD-u: barbareño [boi], †; chumash [chs], nema poznatih govornika; cruzeño [crz], †; ineseño [inz], †; obispeño [obi], †; purisimeño [puy], †; ventureño [veo]† 
## Izvori

## Vanjske veze
* Chumash (14th)
* Chumash (15th)
* Chumashan Family
Papabucos

*'Papabucos*, pleme Indijanaca iz zapadne Oaxace u Meksiku, klasificiraju se grupi poznatoj kao Chatino, no srodnost treba prihvatiti s rezervom, porodica Zapotecan. Papacucosi žive u tek jednom pueblu. U zapadnim i središnjim predjelima Sola de Vege također žive dvije grupe Zapoteca koje se nazivaju i Papabuco koji im možda pripadaju ali ne govore istim jezicima. 

## Izvori
Soltecos

**Soltecos** (Sing. Solteco).- Pleme američkih Indijanaca jezične porodice Zapotecan nastanjeno u meksičkoj državi Oaxaca u distriktu Sola de Vega. Ovo ime Indijanci su dobili prema lokaciji (**Sola** de Vega + tecos). Pleme Soltecos pripada užoj grupi poznatoj kao Chatino. Godine 2005. navodi se broj od tek 70 Solteco Indijanaca. Ovdje treba dodati da je sigurno njihov znatan dio hispaniziran ili govori zapotečki, kao i to da meksički podaci kada se govori o Indijancima navode samo osobe starije od 5 godina, ukoliko govore domorodačkim jezikom.

## Vanjske veze
* Populacijska tabla, Mexico
Barbareño

**Barbareño** (Barbarino), jedna od glavnih grana Chumash Indijanaca koji su obitavali na obali kanala Santa Barbara u Kaliforniji od Point Conceptiona pa do blizu rijeke Ventura River. Svoje ime Barbareño dobili su ime po misiji Santa Barbara utemeljenoj 4. prosinca 1786., desetoj od dvadeset i jedne franjevačke misije u Kaliforniji. Potomaka imaju na obali Santa Barbare.

## Jezik
Jezik barbareño član je porodice Chumashan, dio Velike porodice Hoka. Posljednja živa govornica ovog jezika bila je Mary Yee koja je umrla 1965. 
Jezik ima 5 samoglasnika a, e, i, o, u koji se izgovaraju na isti način kao i u španjolskom i posebna glas ɨ koji se nalazi između 'i' u engleskom 'tick' i 'u' u engleskom 'tuck'. 

## Etnografija
Do španjolskog dolaska čumaška plemena živjela su od lova i sakupljanja. Umjeli su graditi kanue poznate kao tomol (Vidi ) koji su bili sposobni ploviti uz obalu kanala Santa Barbara. Tomole su gradili od redwooda, bili su dugi do 30 stopa (9 metara), a mogli su nositi 3 do 10 osoba, a posljednji aktivni ribarski tomol izgrađen je 1850., a posljednji Čumaš Indijanac koji ih je znao graditi bio je Fernando Librado (vidi Falcon 1) kojega je o njihovom načinu gradnje 1914. pitao američki antropolog John Peabody Harrington ekspert za plemena Chumash, Yuma i Mohave.
Kuće su građene od tule-trske, sela su bila autonomna a seoske vođe nasljedne. Agrikulturu su uvezli Španjolci.

## Vanjske veze
* Chumash tomol to ply local waters
Obispeño

**Obispeño**, jedno od regionalnih grupa Chumashan Indijanaca uz južnu obalu Kalifornije na području misije San Luis Obispo de Tolosa po kojoj su i dobili ime Obispeño. Govorili su posebnim chumash-jezikom obispeño ili sjeverni čumaški koji pokazuje da je bio pod utjecajem salinanskog jezika. Obispeño-teritorij se prostirao na sjever od Purisimeña i na jug od Playano Indijanaca, jedne od grupe Salinana. 
Misiju San Luis Obispo de Tolosa, kao petu u Kaliforniji, utemeljio je 1. rujna 1772 o. Junipero Serra, a imenovana je po jednom biskupu iz Toulousea u Francuskoj.

## Literatura
* Greenwood, Roberta S. Obispeño and Purismeño Chumash. In Handbook of North American Indians, Vol. 8, California. Smithsonian Institution
Ventureño

**Ventureño**.- Jedna od skupina Chumash Indijanaca, porodica Chumashan, nastanjeno u kalifornijskom okrugu Ventura u Sjedinjenim Državama. Ime Ventureño dano je bandama Chumash Indijanaca nastanjenim u okrugu Ventura koji su sebe nazivali raznim imenima. Pravi Ventureño Indijanci nazivaju sebe Mitskanaka, druge grupe bile su Humaliwu, Muwu, Saticoy, Ojai, Suku i drugi, oni su Chumashi sa obale. Danas se obalna skupina također sastoje od više plemena, to su: Oakbrook Indijanci (službeno Oakbrook Band) ili Ish Panesh a ime obuhvaća i Fernandeño Indijance, nesrodno šošonsko pleme sa kojima su se udružili pod imenom Ish Panesh. Druga grupa Ventureña su Tejon Chumash, sa rezervata Tejon. Ovo je kontinentalna grupa Ventureña, koji su često živjeli u zavadi sa spomenutim obalnim Chumashima, inače nazivanim Lulapin. 

Planinski Tejon Čumaši sastoje se od skupina Tashlipun ili Emigdiano; grupa Kastac sa Castac Lake; grupa Moowaykuk ili Uvas i posebna grupa Tecuya, ovi su u stvari militantna skupina obalnih Lulapin Chumasha koji su izbjegli u planinske krajeve. Među Tejon Chumashima danas žive i pripadnici šošonskih plemena Kawaiisu i Kitanemuk a ima i Yokutsa. 

## Sela
Na misiji San Buenaventura imali su sljedeća sela: Aguin, Alloc, Anacbuc, Chihucchihui, Chumpache, Eshulup, Kachyayakuch, Kanwaiakaku, Kinapuke, Lacayamu, Liam, Lisichi, Lojos, Luupsch, Mahow, Malahue, Malico, Matilhja, Miguihui, Miscanaka, Piiru, Sespe, Shishalap, Simi. Sisa, Sisjulcioy, Sissabanonase, Soma, Tapo, Ypuc i Yxaulo.

## Izvori
Ynezeño

**Ynezeño** (Inezeño, Ineseño, Samala), pleme Chumash Indijanaca u domorodačko doba nastanjeno duž rijeke Santa Ynez u Kaliforniji, između plemena Barbareño i Cuyama. Sami sebe Ynezeño su nazivali Samala. Podaci o ovom plemenu porijeklom su od Maria Qiliqutayiwit (1842-1923.), poznatije kao Maria Solares koja je lingvistu John P. Harringtonu pružila podatke o jeziku, kulturi, običajima i vjerovanjima njezinog i susjednih plemena koje je ovaj pohranio na 10,000 stranica što se sada nalaze u * 'Smithsonian Institution in Washington, DC.' *

Nakon što su Španjolci 1804. utemeljili misiju Santa Ynez, Indijanci na njoj prozvani su Ynezeño ili Ineseño.

## Vanjske veze
* Maria Solares, Like a flower of this earth is our Samala language
* Point Conception: The Chumash Western Gate
Ysleño

**Ysleño** (Island Chumash, Isleño), jedna od lokalnih skupina Chumasha Indijanaca, porodica Chumashan, nastanjeno na otocima Northern Channel Islands ili Santa Barbara otocima (San Miguel, Santa Rosa i Santa Cruz) pred kalifornijskom obalom. Sastojali su se od najmanje dvije skupine koje su govorile srodnim dijalektima, to su Cruzeño i Roseño. Ysleño je danas nestali jezik. Lovci i sakupljači.

## Sela
Otoci su naseljeni oko 13,500 godina. Na otoku San Miguel imali su sela Nimollollo i Zaco; Roseño Indijanci na otoku Santa Rosa čiji se dijalekt donekle razlikovao od cruzeño čumaškog imali su sela: Kshiwukciwu, Lilibeque, Muoc, Ninumu, Níquesesquelua, Niquipos, Patiquilid, Patiquiu, Pilidquay, Pisqueno, Poele i Siliwihi;i na Santa Cruzu: Alali, Chalosas, Chosho, Coycoy, Estocoloco, Hahas, Hitschowon, Klakaamu, Lacayamu, Liyam, Macamo, Mashcal, Mishumac, Nanahuani, Niakla, Nichochi, Nilalhuyu, Nimatlala, Nimitapal, Nitel, Nomkolkol, Sasuagel, Xugua.

## Literatura
* Douglas J. Kennett, The Island Chumash
## Vanjske veze
*
Quoratean

**Quoratean** je jezična porodica iz Kalifornije koja obuhvaća jezik Karok Indijanaca. Čini dio Velike porodice Hokan. Kao članovi ove porodice navode se plemena Ehnek, Karok i Pehtsik.

## Vanjske veze
* Quoratean Family
Yurumanguí

**Yurumanguí** (Yurumangui, Yurimangui, Yurimangi ), porodica indijanskih jezika i istoimeno pleme sa južnog primorja Kolumbije čiji je član jedini i istoimeni jezik yurumangui. Porodica yurumangui prema Rivetu (1942.) pripada Velikoj porodici Hokan, kasnije ju povezuju sa Velikom porodicom Chibchan, ali se klasificira i samostalno. Yurumangui ili Yurimangui kako se još speluje njihovo ime, nestali su. -Od nekih 180 plemena i jezika kolumbijskih Indijanaca dosta njih ušlo je u sastav mestičkog stanovništva, a sa njima vjerojatno, jer njihova dalnja sudbina nije poznata, i Yurumangui .

Teritorij Yurumaguija nalazio se na gornjim tokovima rijeka Cayambre, Yurumangui i Nava što teku sa planinskog područja Los farallones de Cali i utjeću u Pacifik. Ovaj kraj prostirao se jugozapadno od današnjeg grada Cali. Prve posjete bijelaca u njihov kraj zbile su se između 1765 i 1768. a organizirao ih Sebastián Lanchas de Estrada. Poduzeo je dvije ekspedicije što je urodilo popisom nekih riječi iz njihovog jezika, nešto etnografske građe i dnevnikom. Ovaj materijal 1940. izdao je Arcila Robledo.

## Reference

## Vanjske veze
* Tronco Hokano - Lengua Yurimangi
Washoan

**Washoan**, malena porodica američkih indijanskih jezika čiji je jedini član jezik washo po kojem je dobila ime. Porodica washoan prostire se na malenom području između Renoa i Carson Valleya, odnosno na granici Nevade i Kalifornije. Ovim jezikom služi se pleme Washo ili Washoe, 111 govornika (1990 popis), od 1,000 etničkih (1977 SIL) i dio je Velike porodice Hokan.

## Vanjske veze
* Washoan Family
Jumanski jezici

**Yuman** je jezična porodica američkih Indijanaca koja obuhvaća jezike plemena u dolini rijeke Colorado u Arizoni i Kaliforniji i susjednom Meksiku, napose na poluotoku Baja California. Članovi su: Akwa’ala (Paipai)*, Alakwisa†, Cochimi*, Cocopa, Diegueño, Halchidhoma, Halyikwamai (Kikima), Havasupai, Hualapai, Kamia, Kaveltchadom, Kiliwi*, Kohuana, Laymon*, Maricopa, Mohave, Yavapai, Yuma.(*Meksiko;ostali SAD)

## Vanjske veze
* Yuman family  
* Yuman Family Language Summit
* Yuman Family
* Yuman Indian Tribe History
Yanan

**Yanan** je malena indijanska jezična porodica, član Velike porodice Hokan. Jezici ove porodice govorila su se u sjevernoj Kaliforniji od plemena Yana (zvani i Noje ili Nozi) i Yahi. Posljedni punokrvi Yana (iz plemena Yahi) umro je u ranom 20. stoljeću. Miješanih potomaka imaju u Reddingu i Round Mountainu u Kaliforniji. Jezik je izumro.
Pravi Yana Indijanci (bez Yahija) dijelili su se na 3 skupine: Northern sa Montgomery Creeku; Central na Cow Creek i Bear Creek; i Southern na Battle, Payne i Antelope Creeku. 

## Vanjske veze

* Yanan Family
Salinan Indijanci

**Salinan** je pleme, jezik i jezična porodica američkih Indijanaca, dio Velike porodice Hokan, čiji se teritorij nalazi poglavito u kalifornijskim okružjima Monterey and San Luis Obispo, od rijeke Salinas do blizu Soledada. Salinan Indijanci sastoje se od 3 glavne skupine, to su: Antoniaño sa misije San Antonio (imali su 9 sela), Migueleño (4 sela) sa misije San Miguel i Playaño sa obale, sa 4 sela. Podaci o lokalnim skupinama Salinana prilično su oskudni, osim da su govorili s tri različita dijalekta.

## Ime
Ime Salinan došlo je po rijeci Salinas, uz koju se nalazila većina njihovog teritorija.

## Historija
Kada je 1542. Cabrillo istraživo obalu izjavio je da je nenaseljena. Prvi izvještaj o njima potječe 1602. od Viscaino koji susreće neke od njih u kanuu od trske. Tek 1769. Portola koji posjećuje ovaj kraj nailazi na njih, nabrojavši ih 1,050, no to nisu bili svi. Iduće se godine (1770) utemeljuje se misija u Soledadu, i već 1771. misija San Antonio de Padua za Antoniañe, čija je populacija tada iznosila 1,124. Dvadeset-šest godina kasnije (1797) i misija San Miguel Arcangel na kojoj su se naselili Migueleño. Na ovim misijama pokršteno je preko 4,000 Indijanaca, a među njima bilo je i Yokuta (pleme Tache ili Telami). Tokom misionarskog života Salinanima uveliko opada broj. Ranih prvih godina 19. stoljeća pogađaju ih epidemije pneumonije i difterije (1802) i ospica 1806. Konačnu propast doživljavaju 1850. najezdom naseljenika. Od njih 700 (1831), preostalo ih je 1880. tek 12. ; 50 (1900) 16 (1910) i 50 (2000). Danas Salinani žive organizirani u dva plemena, to su Salinan Nation, sa središtem u San Joseu, i Salinan Tribe Of Monterey County, čije je plemensko sjedište u Concordu.

## Kultura
Salian Indijanci bili su polu-sjedilački lovci, sakupljači više nego ribari, napose je bilo zastupljeno sakupljanje i sjemenja trave i žira. Kuće su bile od trave i granja. Za mrvljenje sjemenja i žira koristili su se kameni avani. O religiji je malo poznato, osim da su se orao, kojot i kolibrić smatrali stvaraocima. Košaraštvo od trske-tule, košare su korištene i za kuhanje hrane uz pomoć užarenog kamenja ubačenog u vodu; spaljivanje mrtvih; parne kupelji (temescal).

## Danas
Prema Proeberu (1925.) Salinani su 1770. brojali oko 3,000 duša, da bi ih 1910 preostalo tek 16. Prema mišljenjima NAHDB-a 2000. ih ima oko 50.

## Vanjske veze
* Salinan
* The Salinan Indians 
* Salinan Indian Tribe History
* Salinan Family
* Mission San Antonio de Padua 
* The Salinan People
Jicaquean

**Jicaquean**.- Malena porodice indijanskih jezika čiji je jedini član jezik Jicaque iz Hondurasa, departman Yoro, kojime se danas služi oko 300 Jicaque (Xicaque) ili Tol Indijanaca, od 19,000 etničkih. Jezik ima dva dijalekta: jicaque occidental ili zapadni i tol ili jicaque oriental, ili istočni. Porodica Jicaquean vodi se kao dio Velike porodice Hokan /phylum/.

## Vanjske veze
* Lengua Tol
* Tol
* Tol (Jicaque)
Sastean

**Sastean**, ime porodici indijanskih jezika i naroda nastanjenih na sjeveru Kalifornije i južnog Oregona. Porodica obuhvaća skupine plemena poznate pod kolektivnim imenom Shasta, a to su: Shasta, Konomihu, Okwanuchu i New River Shasta. Danas se često vodi pod širim imenom Shastan kojoj su uz njih pridodani jezici Indijanaca Pit River, Achomawi i Atsugewi. Dio je Velike porodice Hokan.
Tequistlatecan

**Tequistlatecan** je porodica indijanskih jezika iz Meksika, član Velike porodice Hokan (Hokan Phylum), koja obuhvaća jezike Indijanaca Tequistlatec ili Chontal nastanjenih u Oaxaci. Jezično i teritorijalno Chontali se dijele na nizinske Huamelulteca, danas bilingualni u španjolskom, i gorštačke Tequistlatec ili Chontal. 

## Vanjske veze
* Tequistlatecan family
Serian

**Serian**, malena indijanska porodica jezika izolirana unutar Velike porodice Hokan. Ime je dobila po plemenu Seri, nastanjenima uz obalu Sonore, a prije i na otoku Tiburón i Angel de la Guarda. Seri su se u prošlosti sastojali od više skupina koje su govorile srodnim jezicima i dijalektima. Ostala plemenska imena su: Guaymas (Xica Xnai Iic Coii *‘los que viven hacia el viento del sur’*), Salineros, Tiburones (Tahéjöc comcáac *‘la gente de la isla del Tiburón’*), Upanguaymas (Xica Xnai Iic Coii), Tepocas (Xica Hai Iic Coii *‘los que viven hacia el verdadero viento’*), i sa otoka San Esteban Xica Hast Ano Coii.

## Literatura
Olivera, J.L.D. and A. López. 1988. Isla Tiburón para los "Tiburones" Etnias 1(2):9-10.
Felger, R.S. and M.B. Moser. 1985. People of the Desert and Sea. Ethnobotany of the Seri Indians. University of Arizona Press, Tucson.

## Vanjske veze
* Bandas Seris 
* Serian Family
Huamelultec

**Huamelultec** (Chontales de la Costa).- Ogranak Tequistlatec Indijanaca nastanjen na obalnom području Oaxace u Meksika, u distriktu Tehuantepec (San Pedro Huamelula i Santiago Astata). Godine (1990.) bilo je oko 950 samo-deklariranih Huamelulteca sa svega 200 govornika, od kojih nijedan nije bio monolingualan. Egzistiraju na agrikulturi.

## Literatura
* Waterhouse, Viola. 1967. *Huamelultec Chontal. Handbook of Middle American Indians*, Volume5, Linguistics, ed. Norman A. McQuown, pp.&nbsp;349–367. Austin: University of Texas Press.

## Vanjske veze
* Huamelula. Música y danzas de los chontales de Oaxaca 
* Chontales de Oaxaca
Guaycuran

**Guaycuran** (često nazivana i Waicuri-Pericu).- jedna od problematičnih porodica indijanskih jezika, danas izumrlih, koji su se govorili do uništenja domorodaca na poluotoku California u Meksiku. -Porodica je po staroj klasifikaciji uključivana u Veliku porodicu Hokan-Siouan. jezici plemena koji nose njihovo ime gotovo su potpuno nepoznati zbog neistraženosti, etnički su također slabo poznati. Nekada, do naseljavanja bijelog čovjeka, bijahu brojno stanovništvo današnje meksičke države Baja California Sur. Prema oskudnim podacima predstavnici bi mogli biti: Aripa (Aripe), Cora, Didu, Edu, Ika (Ica), Monqui, Pericu, Uchita, Waicuri i vjerojatno još poneka skupina.

## Vanjske veze
* An Expedition to the Guaycura Nation in the Californias: The Guaycuran Language
Tequistlatec Indijanci

**Tequistlatec**, Tequistlatec ili Chontal su pleme Indijanaca porodice Tequistlatecan (D. G. Brinton, 1891.) u distriktima Yautepec i Tehuantepec na pacifičkoj obali Oaxace, Meksiko. Jezik ovi Indijanaca Kroeber (1915., klasificira u Hokan Stock. Tekistlateki su locirani u područjima Sierra Madre del Sur u općinama Asunción Tlacolulita, San Miguel Tenango, San Pedro Huamelula, Santa María Ecatepec i Santiago Astata. Nizinski Čontali (Huamelultec, žive u obalnim općinama San Pedro Huamelula i Santiago Astata na visinama do 300 metara, a brdski (proizvođači i prodavači meskala) na visinama od 1 200 do 2 400 metara

Pleme se bavi ratarstvom (kukuruz, ćili i grah), lovom i sakupljanjem. Gradovi i sela Tekistlateka sastoje se od jednosobnih i dvosobnih kuća. Jedan njihov ogranak poznat je kao Huamelultec po njihovom središtu San Pedro Huamelula. 

## Izvori
Xica Hast Ano Coii

**Serrano** (Xica Hast Ano Coii) /= ‘los que viven en las montañas’ ili ‘they who live in the mountains’,/ jedna od 6 različitih skupina Seri Indijanaca. Živjeli su u planinskom području otoka San Esteban i krajnjem jugu otoka Tiburón u Kalifornijskom zaljevu, Meksiko. Sastojali su se od bandi Xnitom, Pajíi, Coftécöl Iifa i Coiij. 

## Literatura
* Thomas Bowen, Unknown Island

## Izvori