Cirkulatorni sistem čovjeka

Krvotok čovjeka sastoji se od srca i krvnih sudova. Neki krvni sudovi idu od srca prema periferiji i zovemo ih arterije, dok druge žile idu s periferije tijela prema srcu, a zovemo ih vene. 
Krvotok čovjeka podijeljen je u dva dijela:
* mali krvotok
* veliki krvotok.

### Veliki krvotok

Veliki krvotok nosi hranjive materije i kiseonik do svih ćelija tijela gdje završava najsitnijim žilicama, kapilarama. U perifernim dijelovima tijela u krv dospijevaju otpadni produkti, uglavnom ugljen dioksid. Srce je središnji organ koji tjera krv kroz sistem krvnih žila. U skladu s postojanjem dva krvotoka i srce je podijeljeno u dva dijela, tj. desni i lijevi koji se opet svaki dijele na pretkomoru i komoru.

Aorta dijeli se na manje ogranke:
# početni uzlazni dio (*[[aorta ascendens]]*),
# luk kojim aorta zavija prema dolje, a zove se aortin luk (*[[arcus aortae]]*),
# silazni dio aorte (*[[aorta descendens]]*).
 
Prema smještaju silaznu aortu dijelimo na: 
# prsnu aortu (*[[aorta thoracica]]*) i 
# trbušnu aortu (*[[aorta abdominalis]]*).

Iz luka aorte izlaze: *[[truncus brachiocephalicus]]*, lijeva zajednička karotidna arterija (*[[arteria carotis communis sinistra]]*) i lijeva potključna arterija (*[[arteria subclavia sinistra]]*). 
Lijeva zajednička karotidna arterija vodi krv u veći dio lijeve polovice glave i vrata, a lijeva potključna arterija vodi krv u lijevu ruku i manji dio lijeve polovice glave i vrata.

*Truncus brachiocephalicus* se dijeli u dvije grane: 
# desna zajednička karotidna arterija (*[[arteria carotis communis dextra]]*)
# desna potključna arterija (*[[arteria subclavia dextra]]*).

Desna zajednička karotidna arterija vodi krv u veći dio desne polovice glave i vrata, a desna potključna arterija vodi krv u desnu ruku i manji dio desne polovice glave i vrata. Lijeva i desna zajednička karotidna arterija dijele su u vanjsku karotidnu arteriju (*[[arteria carotis externa]]*) i unutrašnju karotidnu arteriju (*[[arteria carotis interna]]*).

Potključna arterija nastavlja se u pazušnu arteriju (*[[arteria axillaris]]*), pazušna u nadlaktičnu arteriju (*[[arteria brachialis]]*). Nadlaktična arterija se konačno dijeli na palčanu arteriju (*[[arteria radialis]]*) i lakatnu arteriju (*[[arteria ulnaris]]*). Prsna aorta daje ogranke za organe prsne šupljine, i to: visceralne ogranke (za organe) i parijetalne ogranke (za stijenku prsnog koša). Od trbušne aorte također polaze parijetalni i visceralni ogranci, ali za organe trbušne šupljine. Aorta descendens se na kraju dijeli u lijevu i desnu zajedničku ilijačnu arteriju (*[[arteria iliaca communis]]*).
 
Zajednička ilijačna arterija dijeli se u dvije grane: 
* vanjsku ilijačnu arteriju (*[[arteria iliaca externa]]*)
* unutrašnju ilijačnu arteriju (*[[arteria iliaca interna]]*), koje opskrbljuju krvlju zdjelicu i noge.

Vanjska ilijačna arterija nastavlja se u bedrenu arteriju (*[[arteria femoralis]]*), a bedrena u zakoljensku arteriju (*[[arteria poplitea]]*). Zakoljenska arterija se dijeli u prednju arteriju potkoljenice (*[[arteria tibialis anterior]]*) i stražnju arteriju potkoljenice (*[[arteria tibialis posterior]]*). Svi ogranci aorte napokon završavaju kapilarama preko kojih se izmjenjuju tvari i plinovi između stanica i krvi. Nakon toga krv postaje venska, tj. zasićena ugljičnim dioksidom i vraća se prema srcu sustavom vena, i to sve većim venama koje se konačno slijevaju u dvije glavne vene, donju i gornju šuplju venu.

Donja šuplja vena (*[[vena cava inferior]]*) prima krv svih vena ispod razine dijafragme (ošita), a gornja šuplja vena (*[[vena cava superior]]*) prima krv svih vena iznad razine dijafragme.

Donja šuplja vena nastaje spajanjem desne i lijeve zajedničke ilijačne vene (*[[vena iliaca communis]]*), a svaka zajednička ilijačna vena nastaje spajanjem vanjske ilijačne vene (*[[vena iliaca externa]]*) i unutrašnje ilijačne vene (*[[vena iliaca interna]]*) koje skupljaju krv iz nogu i zdjelice. Vanjska ilijačna vena nastavlja tok bedrene vene (*[[vena femoralis]]*), a bedrena vena tok zakoljenske vene (*[[vena poplitea]]*). Do razine zakoljenske arterije svaku arteriju prate dvije vene, dok veće arterije udova prati samo po jedna vena.

Vene udova možemo podijeliti u dvije skupine. 
# duboke vene smještene u mišićnom sloju,
# površinske vene smještene izravno pod kožom.

Zakoljenska vena skuplja krv iz dubokih vena potkoljenice. Krv iz površinskih vena skuplja se u maloj skrivenoj veni (*[[vena saphena parva]]*) koja se ulijeva u zakoljensku venu, i velikoj skrivenoj veni (*[[vena saphena magna]]*) koja se ulijeva u bedrenu venu. Pritoke donje šuplje vene dijelimo u parijetalne pritoke, koji krv dovode iz stijenki trbušne šupljine, i na visceralne pritoke koji polaze od nekih organa trbušne šupljine.
 
U donju šuplju venu ulijevaju se i jetrene vene (*[[venae hepaticae]]*) koje dovode krv koju jetra prima od vlastite arterije i od vene vratarice (*[[vena portae]]*). Vena vratarica tvori funkcionalni krvotok jetre, tj. dovodi u jetru krv iz probavnog sustava i slezene.

Gornja šuplja vena nastaje spajanjem desne i lijeve brahiocefalične vene (*[[vena brachiocephalica]]*). Brahiocefalične vene (dextra i sinistra) nastaju spajanjem unutrašnje vratne vene (*[[vena jugularis interna]]*) i potključne vene (*[[vena subclavia]]*). Unutrašnja vratna vena skuplja vensku krv glave i vrata. Potključna vena skuplja vensku krv iz ruke i dijela glave i vrata. U potključnu venu nastavlja se pazušna vena (vena axillaris) koja skuplja krv iz dubokih i površinskih vena ruke.

Dvije glavne površinske vene ruke su: 
# *[[vena cephalica]]* i 
# *[[vena basilica]]*

One se ulijevaju u duboke vene nadlaktice ili pazušne šupljine. Uz njih je još važna i *[[vena mediana antebrachii]]*. U laktu cefalička vena daje poprečnu spojnu granu za venu beziliku, a to je *[[vena mediana cubiti]]*. U području lakta nalazi se i najvažnija među spojnim granama površinskog i dubokog venskog sustava. To je *[[vena mediana cubiti profunda]]*. U gornju šuplju venu ulijeva se i neparna vena (*[[vena azygos]]*) koja povezuje sustav gornje i donje šuplje vene. Neparna vena počinje na desnoj strani tijela kao *[[vena lumbalis ascendens]]* koja je anastomozama povezana sa zajedničkom ilijačnom venom. Najznačajniji pritok neparne vene je *[[vena hemiazygos]]* koja počinje na lijevoj strani tijela jednako kao neparna vena na desnoj strani. Obje šuplje vene ulijevaju se u desnu pretkomoru i tu završava veliki krvotok.

## Limfni sistem

Obuhvata poseban sistem sudova koji se granaju po čitavom telu i na izvesnim mestima komuniciraju s venskim sistemom. Postoje dva glavna limfna suda koja idu pored aorte i ulivaju se u venski sistem na mestu spajanja jugularnih i potključnih vena. Na putevima limfnog sistema nalaze se limfni čvorovi u kojima se stvaraju imfociti (vršefagocitozu bakterija da ne bi prodrle u krv). Pri infekciji nastaje zapaljenje ovih čvorova. Pored limfnih čvorova, u limfne organe spadaju i krajnici, slezina i timus (grudna žlezda) u kojima se takođe stvaraju leukociti. Mešanjem sa venskom krvlju, limfa postaje sastavni deo krvi.

## Povezano
Bolesti cirkulatornog sistema