open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Detritivor

**Detritivori** (također poznati kao **detritofagi** ili **saprofagi**) jesu heterotrofi koji hranjive tvari priskrbljuju konzumacijom detritusa (raspadne organske tvari). Time pridonose dekompoziciji i ciklusu hranjivih tvari.

Detritivori čine važan aspekt mnogih ekosustava. Mogu živjeti na svakom tlu s organskom komponentom pa se mogu pronaći u morskim ekosustavima gdje se još nazivaju pridnenim hraniteljima.

U tipične detritivorne životinje ubrajamo stonoge, drvne uši, izmetne muhe, mnoge terestričke crve, morske zvijezde, rakove gudače i neke sedentarne mnogočetinaše kao što su amfitriti (*Amphitritinae*, crvi porodice terebellidae) i ostali terebelidi.

Mnoge vrste bakterija, gljiva i protista, koji ne mogu progutati sićušne ostatke tvari, žive tako što apsorbiraju i metaboliziraju na molekularnoj razini. Strvinari se obično ne smatraju detritivorima jer općenito konzumiraju veće količine organske tvari. Koprovori se također obično zasebno označavaju jer pokazuju nešto drugačije hranidbeno ponašanje. Jedenje drva, živog ili mrtvog, naziva se ksilofagija.

## Ekologija

U hranidbenim mrežama detritivori općenito imaju ulogu dekompozitora. Detritivore obično jedu potrošači pa stoga obično imaju važne uloge kao reciklatori u ekosustavnom protoku energije i biogeokemijskim ciklusima.

Mnogi detritivori žive u zrelim šumama iako se termin može primijeniti na određene pridnene hranitelje u vlažnom okolišu. Ovi organizmi igraju ključnu ulogu u bentičkim ekosustavima formirajući esencijalne hranidbene lance i sudjelujući u ciklusu dušika.

Gljive koje djeluju kao dekompozitori važne su u današnjem terestričkom okolišu. Tijekom karbonifernog perioda gljive i bakterije tek su trebale evoluirati sposobnost probavljanja lignina pa su se veliki depoziti uginulih biljnih tkiva akumulirali tijekom ovog perioda, poslije postavši fosilna goriva.

Hraneći se na sedimentima izravno radi ekstrakcije organskih sastojaka, neki su detritivori slučajno koncentrirali toksične polutante.

## Saprofiti
'Saprofit' (*-fit* znači 'biljka') botanički je termin koji se danas smatra zastarjelim. Ne postoje pravi saprotrofni organizmi koji su embriofiti, a gljive i bakterije ne nalaze se više u carstvu biljaka. Biljke koje su nekoć smatrane saprofitima kao što su nefotosintetske orhideje i monotropi poznate su danas kao paraziti na gljivama. Ove se vrste danas nazivaju mikoheterotrofima.

## Povezano
* Koprofilne gljive
* Dekompozitor
* Saprotrofna prehrana

## Reference
Gujavice

**Gujavice** (*Lumbricidae*) (poznatija pod imenom "kišne gliste") su porodica iz potkoljena kolutićavaca, reda maločetinaša.

Tijelo im je sastavljeno od velikog broja kolutića i pokriveno je kožom. U svakom kolutiću ponavljaju se isti organi (krvne žile, cjevčice za izlučivanje, gangliji i drugo). U koži su žlijezde koje izlučuju sluz, što gujavici olakšava kretanje u tlu. Kretanju pomažu snažni mišići i osam odnosno četiri para četina koje se nalaze na svakom kolutiću.

Probavni sustav čine usta, ždrijelo i dugačko crijevo koje završava crijevnim otvorom. Probijajući se kroz tlo gujavica guta zemlju i lišće. Razgrađene hranjive tvari odlaze u krv, a neprobavljene tvari i rahla zemlja izlaze kroz crijevni otvor. Krvotok im je zatvoren. Sastoji se od leđne i trbušne krvne žile koje su međusobno povezane prstenastim žilama u svakom kolutiću. Krvne žile im se granaju u tanke kapilare koje u koži preuzimaju kisik. Disanje gujavica obavlja kožom koja je uvijek vlažna. Preko nje plinovi difuzijom lako ulaze u krv i izlaze iz krvi u okoliš. Za izlučivanje ima u svakom kolutiću po dvije cjevčice za izlučivanje. Na trbušnoj strani tijela gujavica ima ljestvičav živčani sustav. U svakom kolutiću nalaze se po dva ganglija međusobno povezana živčanim vrpcama. U nekoliko kolutića prednjeg dijela nalaze se muški i ženski spolni organi. Gujavica je dvospolac, ali oplodnja je unutarnja. Gujavica i njezini srodnici razvili su se od drevnih kolutićavaca.

Srodnici gujavice su pijavice (živi u kopnenim vodama) i kožasti cjevaš (živi u moru).

## Izvori
Republika Srpska (1992–1995)

**[[Republika Srpska]]** je između 1992. i 1995. bila faktički nezavisna paradržava. Formirana je na delu teritorije nekadašnje SR Bosne i Hercegovine, jedne od republika bivše SFR Jugoslavije.

## Teritorija i granice
Republika Srpska je obuhvatala nekoliko geografskih celina - Bosansku Krajinu, Posavinu, Semberiju, Romaniju, Podrinje i istočnu Hercegovinu. Graničila se sa Saveznom Republikom Jugoslavijom na istoku, Republikom Srpskom Krajinom na zapadu, Hrvatskom na severu i jugu, kao i sa Republikom Bosnom i Hercegovinom i Hrvatskom Republikom Herceg-Bosnom duž linija fronta.

## Historija
U toku raspada Jugoslavije, proglašeno je pet srpskih autonomnih oblasti na području SR Bosne i Hercegovine: SAO Bosanska Krajina, SAO Semberija, SAO Romanija, SAO Hercegovina i SAO Severna Bosna. Ove oblasti će se zatim ujediniti u jedinstvenu republiku. Srpska Republika Bosna i Hercegovina proglašena je 9. januara 1992. godine, dok je 28. februara donet Ustav Republike Srpske Bosne i Hercegovine, u kojem je pisalo da teritorija ove republike obuhvata srpske autonomne oblasti, opštine i druge srpske etničke entitete u SR Bosni i Hercegovini. Republika je proglašena delom jugoslovenske federalne države.

Kada je krnja vlada SR Bosne i Hercegovine 5. aprila 1992. godine proglasila nezavisnost, Srpska Republika Bosna i Hercegovina proglašava 7. aprila 1992. godine odvajanje od SR Bosne i Hercegovine i ostanak u SFR Jugoslaviji. Ime republike je promenjeno u Republika Srpska 12. avgusta 1992. godine. S obzirom da je SFR Jugoslavija prestala da postoji i da su novu Saveznu Republiku Jugoslaviju činile samo Srbija i Crna Gora, Republika Srpska je faktički postala izdvojena paradržava.

Između 1992. i 1995. Vojska Republike Srpske VRS je bila u ratu sa Armijom Republike Bosne i Hercegovine ARBiH i Hrvatskim vijećem obrane HVO. 30. avgusta 1995. počinje NATO bombardovanje Republike Srpske. Na kraju rata, potpisan je Dejtonski mirovni sporazum, 21. novembra 1995. godine. Republika Srpska je tada međunarodno priznata kao jedan od dva entiteta, koji čine državu Bosnu i Hercegovinu (drugi entitet je Federacija Bosne i Hercegovine). Republika Srpska je priznata na 49% teritorije Bosne i Hercegovine, a Federacija Bosne i Hercegovine na 51%.

## Povezano
* Bivše opštine Republike Srpske
* Vojska Republike Srpske
Mnogočetinaši

*Mnogočetinaši* su pretežito morski organizmi, koji pripadaju u kolutićavce. Obitavaju ispod kamenja, u mulju, među algama. Pojedine su vrste jako dugačke. Mogu biti vrlo šareni. Uz maločetinaše i pijavice, glavni su predstavnici koljena kolutićavci (Annelida).

## Opis
Mnogočetinaši su obično dugi do 10 cm, no veličina im varira od nekoliko milimetara do 3 metra. Tijelo im je kolutićavo te imaju celom. Sa strane svakog kolutića imaju parapodije (bataljice), iz kojih izlaze četine (hete), po kojima su i dobili ime. Parapodiji im služe za pokretanje. Način života im je slobodan i sjedilački. Sjedilački izlučuju oko tijela vapnenu cijev u kojoj žive. Kod sjedilačkih i slobodnih oblika razvijena je glava na kojoj su osjetila i strukture koje pomažu pri uzimanju hrane. Na glavi su usta i jedan do četiri para očiju, nekoliko ticala i par pipala (palpi). Imaju velike regeneracijske sposobnosti.

## Razmnožavanje
Razdvojena su spola. Spolne stanice izlaze metanefridijima ili se izbacuju kroz stijenku tijela koja pukne. Iz jajeta se razvija ličinka trohofora, koja se potom razvija u odrasli oblik.

## Pokrov tijela
Kožu izgrađuje jednoslojni epiderm koji na površinu izlučuje kutikulu. Između epidermalnih stanica nalaze se žlijezde i osjetne stanice. Ispod epiderma su prstenasti i uzdužni mišići.

## Disanje
Dišu škrgama, koje nastaju kao izvrat površine kože. To su nježni listići u koje urastaju i krvne kapilare. Manji vodeni mnogočetinaši dišu kožom, poput kopnenih maločetinaša, gujavica.

## Prehrana
Pojedine vrste su grabežljive i vrlo proždrljive. Hrane se planktonom, detritusom i manjim beskralješnjacima. Probavni sustav čine usta, ždrijelo i dugačko ravno crijevo koje završava crijevnim ili analnim otvorom.

## Izlučivanje

Mnogočetinaši izlučuju pomoću segmentalnih organa, metanefridija. 

## Živčani sustav
Živčani sustav izgrađen je od jednog para moždanih ganglija koji leže iznad ždrijela i povezani su okoždrijelnim vrpcama s podždrijelnim ganglijima. Od thi se ganglija pružaju dvije živčane vrpce prema stražnjem dijelu tijela koje su povezane u svakom kolutiću. Mnogočetinaši imaju ljestvičav živčani sustav.

## Optjecajni sustav
Optjecajni sustav je zatvoren. Građen je od jedne leđne krvne žile koja tjera krv prema prednjem dijelu tijela i trbušne krvne žile koja tjera krv prema stražnjem dijelu tijela. Te su žile međusobno povezane u svakom kolutiću. U krvi se nalaze dišni pigmenti, najčešće hemoglobin.

## Povezano
* Maločetinaši
* Pijavice
* Kolutićavci
* Mnogokolutićavci
* Hermodice carunculata
* Spirobranchus giganteus

## Izvori

* Raznolikost živoga svijeta - udžbenik biologije za drugi razred gimnazije, Bačić, T., Erben, R., Krajačić, M., Školska knjiga, d.d., Zagreb, 2003.
Tropski i suptropski travnjaci, savane i šikare

**Tropski i suptropski travnjaci, savane i šikare** su biom koji se nalazi u polusuhim do poluvlažnim područjima. Krajolikom travnjaka dominiraju trave i slične zeljaste biljke. U savani postoji raštrkano drveće. U šikarama dominira drvenasto ili zeljasto žbunje.

Količina godišnjih oborina u tropskim i suptropskim travnjacima, savanama i šikarama je između 450 i 1500 milimetara; ovo može mnogo ovisiti o sezoni, a ponekada sva kiša padne u samo nekoliko tjedana.
Tropski i suptropski travnjaci, savane i šikare se pojavljuju na svim kontinentima osim Antarktika. Rašireni su u Africi, ali ih se može naći i u južnoj Aziji, sjevernim dijelovima Južne Amerike i Australije, kao i na jugu Sjedinjenih Američkih Država.

**Afrička [[savana]]** se pojavljuje u područjima između šumskih i travnatih regija. Klima varira, sa prosječnom temperaturom od 27&nbsp;°C, a najviše 30&nbsp;°C u travnju i listopadu; godišnja količina oborina je između 300 i 1500 milimetara. U floru spadaju:
 
*Akacije (drvo)
**Gubi lišće tijekom sušne sezone kako bi očuvala vlagu
**Tijekom kišne sezone ima lisnatu krošnju
*Baobab (drvo)
**Skladišti vodu u deblu
**Ima debelu koru kako bi se odbranio od požara tijekom sušne sezone
**Ima dugo korjenje kako bi dosegnuo vlagu duboko u tlu
**Ima malo lišća kako bi smanjio gubitak vlage tijekom transpiracije
*Trave
**Brzo raste do 3 ili 4 metra uvis
**Izdanci odumiru tijekom sušne sezone i ostaje samo korjenje
*Nisko grmlje
**Otporno na sušu
**Maleno
**Ima trnje umjesto lišća

## Živi svijet
Raznolikost biljnih i životinjskih vrsta je obično visoka. Bivoli, žirafe, impale, gazele, gerenuci, gnuovi, zebre, nosorozi i slonovi se hrane travom i lišćem drveća. Ovi biljožderi su hrana za mesoždere poput lavova, geparda, leoparda, šakala i hijena.

## Reference

## Povezano
* Savana
* Šuma
* Fauna Afrike
Babuška (riba)

**Babuška** (*Carassius gibelio*) је vrlo prilagodljiva slatkovodna riba unesena iz Kine, pripada porodici Cyprinidae. Babuška se prvi put pojavila kod nas početkom osamdesetih.

## Opis i građa
**Babuška** je riba slična karasu, ima debelo tijelo, srebernaste boje i nema brčiće poput šarana.

## Stanište i ponašanje

Babuška voli rijeke sa slabom strujom i puno raslinja, česta je i u stajaćim vodama, riječnim rukavcima, gdje je također izvrsno prilagođena. Babuška se kreće po dnu gdje se i hrani. Tijekom zimskih perioda zakopava se u supstrat dna. Izgleda da u tom stanju može preživjeti i najniže temperature. Raširana je po cijeloj Sjevernoj Aziji, i kontinentalnoj Europi.

## Način hranjenja

Babuška je svežder koji se hrani na dnu, najčešće mekušcima i vodenim biljem.

## Razmnožavanje
Spolnu zrelost postižu u 3 ili 4 godini života. Plodnost je 160 000 d 380 000 jaja. U našim vodama daleko su zastupljenije ženke, mada se mogu pronaći i mužjaci. One se mrijeste i sa mužjacima drugih vrsta riba, tako da spermatozoid ulazi u jaje ali ne dolazi do oplodnje. Dakle mogu se razmnožavati i iz neoplođenih jaja. Za vrijeme mrijesta skupljaju grančice kako bi uhvatili rubnu vegetaciju pri dnu. Jaja se vežu za biljke. Jedinke koje nastanjuju jezera sele u riječna ušća da bi izbjegle nisku koncentraciju kisika u vodi tijekom zime.

## Strani nazivi
*Prussian carp* (engleski); *Giebel* (njemački); *Carpa di Prussia* (talijanski); *Серебряный карась* (ruski).

## Literatura
*Ribe Hrvatske 

## Vanjske veze
Drvena vuna

**Drvena vuna** je proizvod napravljen od drvenih vlakna povezanih cementom u tanke ploče. Drvena vlakna su iznimno dobar toplinski izolator, te su načinjene od prirodnog i obnovljivog materijala - drveta. Uz sve to, ploče su lagane i jednostavne za rukovanje, te se sve više i češće primjenjuju kao toplinski izolator, pogotovo zbog tog ekološkog aspekta.

## Svojstva

Prešana drvena vlakna povezana cementom kao vezivom tvore drvenu vunu. Takva kombinacija daje kruti proizvod idealan za proizvodnju u obliku ploča. Takve ploče su vrlo lagane, jer sadrže šupljine budući da vlakna prilikom izrade ne dosjedaju idealno jedna na drugu. Njihova gustoća najčešće se kreće od 200 do 500 kg/m3 (ovisno o tome koliko ih jako prešamo), a može se postići gustoća od čak 1000 kg/m3 kod tvrdih ploča. Niska gustoća, tj. šupljine koje se nalaze između niti vlakana, omogućavaju joj i dobru paropropusnost. Ima vrlo dobra termoizolacijska svojstva, s obzirom na masu, ali i isto tako, može poslužiti i kao dobar izolator zvuka budući da drvena vlakna upijaju određene zvučne valove. 

Izrađena je od prirodnog obnovljivog materijala drveta, te se smatra kvalitetnim ekološkim rješenjem koje bi moglo zamijeniti neke druge materijale koji imaju štetan utjecaj na okoliš. Takva prešana drvena vuna, za razliku od suhog neobrađenog drva, teško gori, te se koristi kad je potrebna kvalitetna protupožarna efikasnost. Otporna je i na udarce, no, isto tako, šteti joj duže vremensko izlaganje  vlazi.

## Primjena

Drvena se vuna koristi u građevinarskoj industriji kao toplinski izolator. No rijetko se koristi samostalno, nego najčešće u kombinaciji sa nekim drugim, boljim izolatorom i to kao vanjska kora. Budući da je kruta i tvrda, te istovremeno lagana i jednostavna za rukovanje i obradu ako je potrebna, primjerice rezanje, njezina primjena kao vanjski pokrov boljeg izolatora je sasvim opravdana. 

Najčešće se proizvodi u obliku "sendvič konstrukcija" gdje se između dva tanka sloja drvene vune, ne deblja od 5 mm, postavlja stiropor, EPS paneli ili neki drugi izolacijski materijal. Postoje i druge kombinacije u kojima se koristi, a ponekad se prilikom same gradnje objekta izravno miješa s cementom i postavlja kao izolator.

Sama rezana drvena vlakna imaju puno širu primjenu od same toplinske izolacije. Zbog niske cijene proizvodnje upotrebljava se svugdje i u velikim količinama ako je potrebno. Koriste se kod pakiranja i transporta robe kao zaštita proizvoda koji se prevozi. Budući da svojim svojstvima apsorbira udarce i vibracije koje nastaju na putu, štite proizvod od razbijanja i oštećenja, a da ga pritom sama ne oštećuju, bilo fizički bilo kemijski. Zbog toga se pomoću drvenih vlakana može transportirati i hrana, primjerice jaja. Koriste se i kao punila umjesto pliša kod "plišanih igračaka" ili za neke druge oblike kojima je potrebno dati formu, a da pritom proizvod ostane lagan i savitljiv.

## Povezano
* Termoizolacija

## Izvori
Ekoselo

**Ekoselo** je ekonomski i  ekološki održivo selo, koje je usklađeno po ekološkim kriterijima. To se prije svega odnosi na promet i na kuće koje su građene po energetskim normativima, koji su primjerice niskoenergetske kuće, pasivne kuće i regionalna energetske opskrba s obnovljivim izvorima energije i kogeneracijskih postrojenja.

Ekosela su djelomično i zajednice u kojima žive ljudi koji žele živjeti u skladu s određenim vrijednostima.

Stanovnici ekosela imaju odredene ekološke, socijalne i duhovne vrijednosti. Najčešće ih stvaraju ljudi koji ne žele biti ovisni o sustavu centralizirane distribucijske mreže resursa i energije.

Pokušavaju svojim stilom života spriječiti daljnje uništavanje okoliša i prekomjernu potrošnju fosilnih goriva.

Individualne zajednice često surađivaju međusobno.

## Vanjske veze
*  globalna webstranica 
* Ecovillage Directory  - popis ekosela  http://directory.ic.org 
* Popis europskih ekosela
* Living Together: Sustainable Community Development 
* The Ecovillage Model
* Permaculture Magazine - incorporating Global Ecovillage Network News.
*  Intentional Community and Ecovillage Database
Kej (obala)

**Kej** (od francuskog *quai*) je naziv za ozidanu obalu regulirane rijeke uređenu 
kao šetalište. Kej se može odnositi i na dio izgrađene i uređene lučke obale.

## Izvori
Gat (lučki)

**Gat** (od , , ) ili **mol** (molo, mul) je dio operativne obale u luci, koji služi za pristajanje brodova i obavljanje lučkih operacija.

## Karakteristike
U velikim lukama, se gatovi nižu jedan za drugim (zbog štednje prostora), okomito na obalu, dok se u manjim često grade ukoso, da služe i kao lukobrani.
Gatovi mogu biti izvedeni kao ozidani nasipi, ili od drva kao konstrukcija na stupovima (estakada) ili kao ponton.

Ozidani gatovi (koji su puno trajniji) su obično popločeni kamenom i imaju kamene ili željezne bitve za vezivanje brodova, a ponekad (kao u marinama) i hidrante za vodu, priključke za električnu struju, telefon. 
Po mediteranskim lukama gatovi su široki i do 160 metara, dok su po američkim uobičajeni uski, na koje se teško postavljaju lučki uređaji.

Prostor između dva gata (bazen) zove se - dok, ali se često i gatovi tako nazivaju.

U lukama koje imaju međunarodni promet, postoje carinski gatovi, to je dio lučke obale određen za pristajanje brodova koji prometuju sa inozemstvom.

## Reference

## Vanjske veze

* ''Pier'' (na portalu Encyclopædia Britannica)
Geoinženjering

**Geoinženjering** ili **geoinženjerstvo** ili **klimatski inženjering** je niz namjernih i velikih zahvata u Zemljin klimatski sustav s ciljem smanjenja globalnog zatopljenja i promjene klimatskih prilika. Obuhvaća namjernu promjenu klime pomoću tehnologije.

Uglavnom se radi o traženju metoda za smanjenje ugljikovog dioksida i kontrole sunčevog zračenja. Ugljikov dioksid smatra se uzrokom klimatskih promjena te je jedan od stakleničkih plinova iz atmosfere. Neke od ideja bile su: hvatanje ugljkovog dioksida direktno iz zraka, zasipanje Arktika česticama prašine, raspršivanje sulfatnih čestica u atmosferu (kako bi one djelovale kao svojevrstan štit, minijaturni reflektori koji bi odbijali dio sunčevog zračenja i time snizili temperaturu) te unošenje velike količine željeza u oceane (kako bi se ubrzao rast algi sposobnih za veliku apsorpciju plinova).

Međuvladin panel o klimatskim promjenama (IPCC) zaključilo je 2007., da je uglavnom teško dokazati pozitivne učinke geoinženjerstva.

Geoinženjerstvo je predloženo kao potencijalna treća opcija za rješavanje problema globalnog zatopljenja, pored ublažavanja i prilagodbe. Znanstvenici obično ne smatraju geoinženjering kao alternativu za kontrolu emisija, nego kao prateću strategiju.

Gotovo sva se istraživanja sastoje od računalnog modeliranja ili laboratorijskih testova, a pokušaji u stvarnom svijetu pokazali su se kontroverznim. Neki projekti su u tijeku poput sadnje stabala i ugradnje hladnog krova. Započela su i ruska terenska istraživanja sa sumpornim aerosolom.

Postoje kritičari geoinženjeringa, koji smatraju, da je to moralno upitno i da eksperimenti mogu dugoročno upropastiti klimu.

Skupine poput ENC grupe i pojedinci poput Raymonda Pierrehumberta pozvali su na zabranu geoinženjeringa. Puni učinci različitih geoinženjerskih metoda nisu još poznati ni posve znanstveno istraženi. Godine 2010., UN-ova konvencija o biološkoj raznolikosti proglasila je moratorij na sve pokuse u moru i svemiru, osim manjih istraživačkih studija.

## Izvori
Alexander Selkirk

**Alexander Selkirk** ili **Selcraig** (Lower Largo, Fife, 1676.  - negdje na moru, 12. decembar 1721.), bio je 
škotski mornar koji je poslužio Danielu Defou kao prototip za roman Robinson Crusoe 1719.
## Biografija
Alexander je bio sin postolara, i isto kao Defoov junak pobjegao od oca na more 1695. Nakon služenja na raznim brodovima kao mornar - 1703. se pridružio bandi pacifičkih pirata  i plovio s njima kao kormilar na galiji u njihovim podhvatima.
Nakon svađe sa kapetanom u septembru 
1704. na vlastiti zahtjev je iskrcan i ostavljen na pustom otoku Mástierra (Otok Robinsona Crusoa) arhipelaga Juan Fernández 640 kilometara zapadno od čileanskog grada Valparaisa.

Nakon pet godina usamljeničkog života - u februaru 1709. otkrila ga je posada britanskog broda kapetana Woodesa Rogersa i uzela na brod. Do Engleske su doplovili u oktobru 1711., slijedeće godine kapetan Woodes Rogers izdao je knjigu o svojoj plovidbi oko svijeta, u koju je uvrstio i Selkirkov usamljenički život na otoku. 
Ta priča uzbudila je brojne čitatelje onoga doba, ali ne i samog Selkirka koji se ponovno otisnuo na more, na kom je i umro kao vođe palube.

Selkirkove zgode na usamljenom otoku objavio je i esejist Richard Steele u novinama - The Englishman 3. decembra 
1713. izgleda da su upravo one inspirirale Daniela Defoea za roman Robinson Crusoe. Priča je izgleda inspirirala i pjesnika Williama Cowpera za pjesmu - Lines on Solitude, koja počinje stihovima - *Ja sam vladar svega što sam proživio*. 
## Reference

## Vanjske veze

* ''Alexander Selkirk'' na portalu Encyclopædia Britannica
Nagrada nezavisnog duha za najbolji film

**Nagrada nezavisnog duha za najbolji film (ili cjelovečernji film)** () jedna je od Spirit nagrada koju svake godine dodeljuje neprofitna organizacija *[[Film Independent]]*.

### 1980e

### 1990e

### 2000e

### 2010e

## Reference

## Vanjske veze
* Full list of all Nominees and Winners
1961. na filmu

## Događaji
* 17. april - Održana ceremonije 33. dodjele Oscara, prve na kojoj se među nominiranim filmovima (u kategoriji filma na stranom jeziku, našlo ostvarenje jugoslavenske kinematografije - drama *[[Deveti krug]]*.
* 18. maj - Na Kanskom festivalu je Zlatnu palmu osvojila *[[Viridiana]]*, crna komedija u režiji Luisa Buñuela, koja je prikazana kao službeni predstavnik Španije; nakon što se ispostavilo da je verzija u Cannesu drukčija od one koju je Buñuel prethodno dostavio španskim cenzorima, tadašnje španske vlasti ga zbog "blasfemije" i "antikatoličanstva" zabranjuju na sljedećih sedamnaest godina.

## Filmovi
* *[[Breakfast at Tiffany's (film)|Breakfast at Tiffany's]]*
* *[[Splendor in the Grass]]*
* *[[One-Eyed Jacks]]*
* *[[West Side Story (film)|West Side Story]]*
* *[[The Hustler (film)|The Hustler]]*
* *[[The Ladies Man]]*
* *[[Prošle godine u Marienbadu]]*
* *[[La Notte]]*

* *[[Lola (film, 1961)|Lola]]*
* *[[Viridiana]]*
* *[[Såsom i en spegel]]*
* *[[Chronique d'un été]]*
* *[[El Cid (film)|El Cid]]*
* *[[The Guns of Navarone (film)|The Guns of Navarone]]*
* *[[The Children's Hour (film)|The Children's Hour]]*
* *[[The Misfits (film)|The Misfits]]*
* *[[The Parent Trap (1961 film)|The Parent Trap]]*
* *[[The Pit and the Pendulum (1961 film)|The Pit and the Pendulum]]*
* *[[King of Kings (1961 film)|King of Kings]]*
* *[[Grad bez milosti]]*
* *[[Divorzio all'italiana]]*
* *[[The Colossus of Rhodes (film)|The Colossus of Rhodes]]*
* *[[Matka Joanna od Aniołów (film)|Majka Ivana od Anđela]]*
* *[[Solunski atentatori (film)|Solunski atentatori]]*
* *[[Dersu Uzala (1961 film)|Dersu Uzala]]*
* *[[Yojimbo (film)|Yojimbo]]*
* *[[Čisto nebo]]*
* *[[Victim (1961 film)|Victim]]*
* *[[The Young Ones (1961 film)|The Young Ones]]*
* *[[Professor Mamlock (1961 film)|Professor Mamlock]]*
* *[[Parni valjak i violina]]*
* *[[Bili smo mladi]]*
* *[[Ples v dežju]]*

## Filmske nagrade
* Oscar za najbolji film - *[[West Side Story (film)|West Side Story]]*
* Zlatni globus za najbolji dramski film - *[[The Guns of Navarone (film)|The Guns of Navarone]]*
* Zlatni globus za najbolji mjuzikl ili komediju- *West Side Story*/*[[A Majority of One]]*
* Velika nagrada Kanskog festivala - *[[Une aussi longue absence (film, 1961)|Une aussi longue absence]]*/*[[Viridiana]]*
* Zlatni lav - *[[Prošle godine u Marienbadu]]*
* Zlatni medvjed - *[[La notte]]*
* Photoplayeva nagrada za najbolji film - *[[Splendor in the Grass]]*

## Debiji
* Ann-Margret - *[[Pocketful of Miracles]]*
* Warren Beatty - *[[Splendor in the Grass]]*
* Louis Gossett, Jr. - *[[A Raisin in the Sun (1961 film)|A Raisin in the Sun]]*
* Gene Hackman - *[[Mad Dog Coll (film)|Mad Dog Coll]]*
* Joe Pesci - *[[Hey, Let's Twist!]]
* [[Burt Reynolds]] - *Angel Baby*
* [[Ljubiša Samardžić]] - *Igre na skelama''

## Rođenja

## Smrti

## Reference

## Vanjske veze

* 1961  na Internet Movie Database
Belinda Lee

**Belinda Lee** (15. jun 1935 - 12. mart 1961) bila je engleska filmska glumica, koja je stekla popularnost nastupajući u italijanskim filmovima krajem 1950-ih i početkom 1960-ih.

Školovala se na Kraljevskoj akademiji dramskih umjetnosti (RADA). U prvim godinama karijere je bila osuđena na tipske uloge zavodnica ili praznoglavih ljepotica. Godine 1958. je u Italiji postala predmetom skandala kada su ona i princ pomoćnik papske stolice Filippo Orsini navodno istovremeno pokušali samoubistvo, što je dovelo do špekulacija o vanbračnoj ljubavnoj vezi; Lee je nakon toga okončala brak sa fotografom Cornelom Lucasom, a papa Pio XII je smijenio princa Orsinija sa njegove funkcije. Usprkos toga, nastavila je raditi u Italiji te je nastupila u hvaljenoj drami *[[Duga noć '43.]]* 1960. godine.

Lee je godinu dana kasnije poginula u automobilskoj nesreći, vraćajući se iz Las Vegasa u Los Angeles. Njen pepeo je kasnije doveden u Rim i pokopan u Cimitero acattolico u Rimu.

## Iazbrana filmografija

* *[[The Runaway Bus]]* (1954)
* *[[Murder by Proxy]]* (1954)
* *[[Life with The Lyons (film)|Life with The Lyons]]* (1954)
* *[[Meet Mr. Callaghan]]* (1954)
* *[[The Belles of St Trinian's]]* (1954)
* *Blackout* (1954)
* *[[Footsteps in the Fog]]* (1955)
* *Man of the moment* (1955)
* *[[No Smoking (1955 film)|No Smoking]]* (1955)
* *[[The Feminine Touch (1956 film)|The Feminine Touch]]* (1956)
* *[[The Secret Place (film)|The Secret Place]]* (1957)
* *[[Dangerous Exile]]* (1957)
* *[[The Big Money (film)|The Big Money]]* (1958)
* *[[The Magliari]]* (1959)
* *[[Love Now, Pay Later]]* (1959)
* *Les Dragueurs (1960)
* *Long Night in 1943* (1960)
* *Constantine and the Cross* (1961)
* *The Story of Joseph and His Brethren'' (1961)

## Izvori

## Vanjske veze

*
*
*
Gustav Ucicky

**Gustav Ucicky** (također navođen i kao *Gustav Učicky*, 6. jul 1898 - 27. april 1961) bio je austrijski filmski režiser najpoznatiji po nizu uspješnih filmova koje je snimio u Njemačkoj 1930-ih i 1940-ih.

Njegova majka Maria Učicka bila je kućna pomoćnica, kao i model znamenitom slikaru Gustavu Klimtu, pa je to izvor nikada potvrđenih špekulacija da je on bio Klimtov vanbračni sin. U svakom slučaju, mladi Gustav Ucicky se nakon kraćeg školovanja u Carsko-kraljevskom vojnogeografskom institutu godine 1916. zaposlio u bečkom filmskom studiju Sascha-Film gdje je ispočetka radio kao kamerman, potom kao direktor fotografije, prije nego što je debitirao kao režiser sa filmom *[[Die Pratermizzi]]* 1927. godine.

Propast matičnog studija ga je natjerala da sreću potraži u Njemačkoj, gdje se zaposlio u studiju UFA. Vrlo brzo je stekao popularnost podmorničkim filmom *[[Morgenrot]]*, a nakon dolaska nacista na vlast njihovo povjerenje stekao propagandnim antisovjetskim filmom *[[Flüchtlinge]]* iz 1933. godine. Nakon Anschlussa se vratio u domovinu gdje je postao jedna od ključnih ličnosti novoosnovanog državnog studija Wien-Film. Njegov film *[[Der Postmeister]]*, koji se često navodi kao jedan od neobičnijih za doba Trećeg rajha je nagrađen na venecijanskoj Mostri. Godine 1941. je režirao propagandni film *[[Heimkehr (film, 1941)|Heimkehr]]*, koji se zbog opravdavanja invazije i okupacije smatra jednim od najzloglasnijih nacističkih filmova.

Nakon Drugog svjetskog rata nekoliko godina nije snimao filmove, ali mu se karijera obnovila, te je nastavio raditi sve do smrti. Umro je u Hamburgu snimajući film *[[Das letzte Kapitel]]*, koji je na kraju dovršio njegov kolega Wolfgang Liebeneiner,

## Izabrana filmografija

## Vanjske veze
*
Zoboomafoo

***Zoboomafoo*** je američka TV-serija za djecu obrazovnog tipa koja se emitira od 1999. godine.

## Reference

## Vanjske veze
* PBS Kids: Official Site
Meljine (Herceg Novi)

**Meljine**  je danas samo gradsko naselje (kvart) od 1150 stanovnika, u Opštini Herceg Novi
u Crnoj Gori. 
## Geografija
*Meljine* leže na ulazu u Boku Kotorsku udaljene 3 km istočno od Herceg Novog.
Uz obalu ide šetnica - Pet Danica, kojom se može doći sve do Igala.
## Historija
Najznačajniji objekt u Meljinama je bolnica, koja je počela sa radom kao bolnica Austrougarske mornarice negdje polovicom 19. vijeka. Izgrađena je neposredno do venecijanskog lazareta izgrađenog 1732. koji je radio bez prekida do 1830.

U krugu Lazareta sagrađena je - 1730. i crkva Sv. Roka (obnovljena 1882.),i fontanu sa vodom dovedenom 1741. iz Manastira Savina.

Nakon Drugog svjetskog rata - Vojna bolnica Meljine bila je jedina vojna bolnica (i najveća zdravstvena ustanova) na prostoru Crne Gore, Dubrovnika i Trebinja, koja je puno značila za čitav taj kraj. Šezdesetih godina prošlog vijeka u neposrednoj blizini bolnice sagrađena je vila za boravak Josipa Broza Tita koju su koristili i najviši državni funkcioneri i strani zvaničnici. 
## Reference

## Vanjske veze

* Meljine na portalu Herceg Novi
Ledolom

**Ledolom** () ili ***Odmrzavanje*** je sovjetski crno-bijeli nijemi film snimljen 1931. u režiji Borisa Barneta. Predstavlja ekranizaciju istoimenog romana Kuzme Gorbunova, a po žanru je drama. Radnja je smještena u jedno rusko selo za vrijeme tada aktualne kolektivizacije i prikazuje kako se lokalni komsomolci suprotstavljaju bogatim kulacima.

## Uloge
* Aleksandar Žukov – *Skulov, predsjednik seoskog sovjeta*
* V. Marinič – *Anka*
* Anton Martinov – *komsomolac Semjon*
* S. Prjanišnikov

## Vanjske veze
*
U samom sinjem moru

***U samom sinjem moru*** () je sovjetski crno-bijeli igrani film snimljen 1936. u režiji Borisa Barneta. Po žanru predstavlja kombinaciju drame i romantične komedije. Radnja je smještena na obale Kaspijskog mora, a protagonisti, koje tumače Nikolaj Afanasjevič Krjučkov i Lev Sverdilin su dvojica ribara, najboljih prijatelja, čije će prijateljstvo na kušnju staviti to da su se obojica zaljubila u istu ženu (čiji lik tumači Jelena Kuzmina).

## Vanjske veze
*
Lower Largo

**Lower Largo**  je naselje na istoku Škotske od 1,900 stanovnika.

Lower Largo administrativno podpada pod Područno vijeće - Fife.
## Geografija
Lower Largo leži u istoimenom zaljevu, na sjevernoj obali zaljeva Firth of Forth - 18 km sjeveroistočno od Kirkcaldya.
## Historija
Lower Largo je vijekovno prosperitetno ribarsko mjesto poznato po proizvodnji mreža i pletenina. Na istočnom kraju naselja stere se 
brdo Temple, za koje postoji legenda da je bilo u vlasništvu srednjovjekovnih vitezova templara koje je u 
Kraljevinu Škotsku doveo kralj David I u 12. vijeku.  

Romanopisac Daniel Defoe posjetio je Lower Largo 1706. kako bi se bolje upoznao sa Alexandrom Selkirkom koji je rođen u Largu 1676.

To je radio u sklopu priprema za pisanje romana o Robinsonu Crusou, jer je Selkirk proživio četiri godina na pustom otoku arhipelaga Juan Fernández. Njemu u čast podignut je spomenik, ispred njegove rodne 
kuće.

Početkom 19. vijeka počeli su voziti parobrodi preko Firth of Fortha na južnu obalu, a željeznica je došla do mjesta 1856. i odtad je postao turistička atrakcija, kako zbog Selkirka tako i zbog 
pješčanih plaža.
  
Naselje je 1978. proglašeno zaštićenim krajem. 
## Reference

## Vanjske veze

* ''Lower Largo'' na portalu The Gazetteer for Scotland
Jeff Chandler (glumac)

**Jeff Chandler** (15. decembar 1918 - 17. jun 1961) je bio američki glumac, najpoznatiji po ulozi apačkog poglavice Cochisea u vesternu *[[Broken Arrow (film, 1950)|Broken Arrow]]*, a za koju je bio nominiran za Oscar za najboljeg sporednog glumca.

Rođen je pod imenom Ira Grossel u siromašnoj jevrejskoj porodici u Brooklynu. Iako ga je od rane mladosti zanimala gluma, sa njom se počeo baviti tek nakon što je radio u restoranima i reklamnim uredima, te zaradio dovoljno novaca za glumačku školu. Svoju je prvu glumačku trupu osnovao 1941. godine, ali mu je karijeru prekinuo Drugi svjetski rat, tokom koga je služio u vojsci, uključujući službu na Aleutima.

Po povratku iz vojske se zaposlio na radiju, prije nego što je 1947. dobio svoj prvi filmski nastup. Uloga Cochisea u *Broken Arrowu*, koji je predstavljao hit, ali i impozantni stas, su ga učinili zvijezdom. Chandler ju je ponovio u još nekoliko vesterna. Tokom 1950-ih su mu specijalnost postale uloge "egzotičnih" i ne-američkih protagonista.

Chandler je volio isticati svoje jevrejsko porijeklo, ali i davati javnu podršku Izraelu. Kada je to godine 1956. učinio za vrijeme Sueske krize, vlasti u Egiptu su zabranile njegove filmove.

Nakon što je dovršio snimanje filma *[[Merrill's Marauders]]*, igrao je partiju bejzbola sa pripadnicima vojnih specijalaca koji su služili kao statisti. Tom prilikom se ozlijedio te je odveden u bolnicu gdje mu je dijagnosticirana diskus hernija. Tokom operacije je došlo do komplikacija i unutrašnjeg krvarenja, od kojeg je umro nekoliko tjedana kasnije.

## Filmografija

## Izabrane radio-uloge

### Glavne uloge
* *[[Michael Shayne]]* 1948–1949
* *[[Our Miss Brooks]]* 1948–1955
* *Frontier Town* 1952–1953 (naveden kao "Tex Chandler")

### Gostujući nastupi
* "Young Mr. Lincoln" – Academy Award Theatre* (10. jul 1946)
* "Photo Finish" – *Suspense* (jul 1946)
* "With Cradle and Clock" – *Cavalcade of America* (2. februar 1946)
* "Gregory Hood, Suspect" – *Casebook of Gregory Hood* (30. septembar 1946)
* "Blood On Sun" – *Academy Award Theatre* (16. oktobar 1946)
* "The Black Curtain" – *Suspense*  (3. januar 1948)
* "Snake Doctor" – *Escape* (8. februare 1948)
* "Blond Mink", "Leopard's Spots", "Social Error", "Palm Beach Santa Claus" – *Damon Runyon Theatre* (1949)
* "Steel River Prison Break" – *Suspense* (3. septembar 1951)
* "The Woodsman" – *The Woodsman* (20. jul 1952)
* "My True Love's Heir" – *Suspense* (19. oktobar 1953)
* "A Good Neighbor" – *Suspense* (31. mart 1957)

==Diskografija==
* "I Should Care"
* "More Than Anyone"

==Literatura==
* Hoffmann, Henryk.  *"A" Western Filmmakers*.  McFarland & Co., 2000.
* Kirk, Marilyn. *Jeff Chandler'. 1st Books Library/AuthorHouse, 2003.
* Marie, Rose.  *Hold the Roses*.  University Press of Kentucky, 2002.
* Wells, Jeff.  *Jeff Chandler: Film, Record, Radio, Television and Theater Performances*.  McFarland & Co., 2005.
* Williams, Esther.  *The Million Dollar Mermaid*.  Houghton Mifflin Harcourt, 2000.

## Vanjske veze

* 
* 
* Jeff Chandler as Cochise in Broken Arrow (1951 radio version)
Un chant d'amour

***Un chant d'amour*** (srpskohrvatski: ***Pjesma o ljubavi***) je francuski film iz 1950. godine kojega je režirao i za kojeg je scenarij napisao Jean Genet. *Un chant d'amour* danas ostaje jedini realizirani Genetov film. Film se prilično eksplicitno (iako umjetnički prezentirano) bavi tematikom homoseksualnosti zbog čega je dugo vremena bio zabranjen. U Francuskoj je prvi put prikazan tek 1975. godine, a pokušaj prikazivanja u Sjedinjenim Državama 1966. godine završio je zabranom koju je potvrdio čak i Vrhovni sud, navodeći samo kako je film opscen.

## Sinopsis

Radnja filma odvija se u nepoznatom francuskom zatvoru gdje zatvorski čuvar voajeristički promatra zatvorenike tokom scena masturbiranja. U dvije susjedne ćelije, odvojene debelim zidom, nalaze se dvojica muškaraca - stariji muškarac alžirskog porijekla te zgodni mladič. Muškarac ludo voli mladića te se samozadovoljava uz pomoć zida i dijeli svoj cigaretni dim s njim preko slamke i rupice u zidu.

Dok to promatra, čuvar evidentno postaje ljubomoran te upada u muškarčevu ćeliju. Svuče svoj remen i izmlati muškarca, nakon čega ga prisili da oralno zadovolji njegov pištolj. Muškarac, dok trpi zlostavljanje, u svojoj mašti odlazi u prirodu gdje se zabavlja s mladićem. Na samom kraju, stražar shvati kako je ljubav dvojice muškaraca jača od njegove sile i odlazi.

Film je naglašeno erotičan i izrazito simboličan, a nedostatak dijaloga Genet je nadomjestio vizualnim prikazima i naglašavanjem golih muških tijela i spolovila. Radi se o jednom od najpoznatijih eksperimentalnih filmova ovoga žanra i tematike.

## Glumačka postava
:**Napomena:** Kako svi glumci u filmu nisu poznati, popis ispod sadrži samo imena i uloge poznatih članova glumačke postave.
*André Reybaz kao čuvar
*Java kao ruka koja njiše cvijeće
*Coco Le Martiniquais kao drugi plešući zatvorenik
*Lucien Sénémaud kao mladić

## Kritički osvrt

U retrospektivi, kritičari su ocijenili film izrazito pozitivno naglašavajući revolucionarnost, erotičnost i liričnost samog filma. Ipak, Phil Hall u svojoj kritici smatra da, unatoč svojoj kvaliteti, film suvremenom gledatelju može ponuditi jako malo.

Filmski portal Rotten Tomatoes dao je filmu 100% pozitivnih ocjena kritičara uz prosječnu ocjenu 7.4, dok je prosječna ocjena filma na IMDb-u 7.5/10.

## Vanjske veze
* 
* ''Un chant d'amour'' at YouTube
* ''Un chant d'amour'' at UbuWeb
Géza von Bolváry

**Géza von Bolváry** (punim imenom **Géza Maria von Bolváry-Zahn**; 26. decembar 1897 – 10. august 1961) bio je mađarski filmski glumac, scenarist i režiser koji je uglavnom radio u Njemačkoj i Austriji.

Odrastao u plemićkoj porodici, pohađao je Carsku vojnu akademiju u Budimpešti i tokom Prvog svjetskog rata služio u austro-ugarskoj vojsci; iz rata je izašao sa činom konjičkog kapetana. Filmsku karijeru je 1920. započeo u domovini, prije nego što je 1922. otošao u Munchen gdje je radio za filmsku kompaniju Emelka. Od dolaska zvučnog filma su mu specijalnost bili mjuzikli i operetni filmovi, a iza Drugog svjetskog rata je snimao i *[[Heimatfilm]]ove*. Osim na filmu, režijom se bavio i u teatru.

## Filmografija

## Vanjske veze
*
Hutovo blato

**Hutovo Blato** je ptičji rezervat i zaštićeni pejzaž (park prirode) na jugu Bosne i Hercegovine, u blizini donjeg toka rijeke Neretve. Obuhvata močvare, jezera, vlažne livade i riječne šume. Udaljeno je samo 5 km od Čapljine s jasnim putokazima postavljenim na cesti M-17. Ulaz u park slobodan je tokom cijele godine. U parku postoji izletnička zona, kafić/restoran i nedavno obnovljeni hotel.
  
To je močvara koju stvara podzemni vodeni sustav rijeke Krupe. Napaja se s vapnenastog masiva Ostrvo koji dijeli Deransko i Svitavsko jezero. 

Ovaj rezervat jedinstvena je oaza u surovom i škrtom kršu zapadne Hercegovine. Idealan je za ljubitelje ptica i prirode, te obitelji s djecom jer je prepun slatkovodne ribe, divljih patki, guski, liski, jastreba, čaplji, fazana, veprova i divljih konja. 
## Zaštićeno područje
### Ptičije stanište
Međunarodni savjet za zaštitu ptica (ICBP) je 1998. godine uvrstio „Hutovo blato“  na popis važnih ptičjih staništa za migratorne i rezidentne vrste, jer je ovaj rezervat najveći ovakve vrste u ovom dijelu Europe kako površinom, tako i raznolikošću. Ova submediteranska močvara okružena Deranskim jezerom dom je 240 vrsta ptica na njihovom migracijskom putu, kao i desetinama vrsta kojima je ovo stanište stalno prebivalište. U vrijeme migracija na desetine tisuća ptica preplavi ovo jezero i njegovu okolicu. Tijekom zime, u Hutovom blatu odmaraju se ptice selice i patke. Približno 63% vrsta riba koje se nalaze na lokalitetu su autohtone, što ga čini vrlo vrijednim žarištem za biološku raznolikost.
### Močvarno (Ramsarsko) područje
Proglašeno je "Ramsarskim mjestom", odnosno uvrštena je na svjetsku listu zaštićenih močvarnih područja i registrovan je pri UNESCO-vom Direktoratu u Parizu.  Ljudske aktivnosti poput ribolova i lova, preusmjeravanja vode u elektrane, intenziviranje poljoprivrede, urbanizacija i rastući turizam predstavljaju potencijalnu prijetnju. Promene u lokalnoj klimi takođe ugrožavaju stabilnost ekosistema, uzrokujući povećanu stopu promena staništa poslednjih godina. 
### Park prirode
Odlukom Hercegovačko neretljanskog kantona iz 2006. god Hutovo blato je proglašeno zaštićenim područjem - kategorije V, zaštićeni pejzaž (park prirode). Površina područja je 7411,1 hektara i njime upravlja Javno poduzeće Park prirode "Hutovo blato".

## Arheologija
U Hutovom Blatu nalazi se arheološko nalazište Desilo, nazvan po vrelu Desilo, jednom od brojnih vrela i jezera koja nastaju na ovom prostoru. Lokalitet se sastoji od gradine, nekropole i podvodnog arheološkog dijela.

## Reference
Izolacija od ovčje vune

**Izolacija od ovčje vune** ima toplinska izolacijska svojstva koja su slična mineralnoj vuni. Niski toplinska koeficijent toplinske vodljivosti *k* zamotuljka ovčje vune je 0,039 W/m K na 10 °C, što je slično ostalim vlaknastim izolatorima. Prikupljena prirodna vuna isprana je nekoliko puta da bi uklonio lanolin, te se zatim miješa sa poliesterom koji pomaže da zadrži svoj oblik. Zamotuljak vune općenito sadrži 85% vune pomiješane sa 15% poliestera. Ovčja vuna je prirodno vlakno dobiveno od potpuno obnovljivog izvora. Čišćenje, izlaganje zraku i toplinska obrada vezivanja tijekom proizvodnje troši minimalnu energiju. Ona koristi samo 14% energije koja se inače koristila za proizvodnju izolacije od mineralne vune.

Ovčja vuna je higroskopna i stoga će apsorbirati i osloboditi vodenu paru, ne narušavajući njezinu toplinsku učinkovitost. Kod hladnog vremena, ovčja vuna apsorbira toplinu iz vlage u zraku, što joj omogućuje da se smanji gubitak topline iz zgrade. U toplo vrijeme, oslobađanje vlage ima učinak hlađenja na vlakna koja smanjuje protok topline u zgradi. Vuna ima višu vatrootpornost od celuloze i celularno plastičnih izolatora. Topi se kada dođe  u dodir sa izvorom plamena, ali bi se trebala sama i ugasiti. Tretirana je sa neopasnim vatrootpornim sredstvom kako bi poboljšala svoju vatrootpornost, zapaljivost i površinu širenja plamena. 

Ovčja je vuna uobičajeno dostupna u zamotuljcima u širini od 400 mm ili 600 mm ,te u tri debljine: 50 mm, 75 mm i 100 mm. Ovčja je vuna pogodna za toplinsku izolaciju tavana, potkrovlja, drvenih zidova i drvenih podova.

## Svojstva ovčje vune
Ovčja vuna može se rezati veoma lako sa oštrim nožem ili škarama i ne zahtijeva nikakvu zaštitnu opremu za ugradnju. Ovčja se vuna prilagođava obliku potkrovlja, greda i čavala, te osigurava trajnu prilagođenost. Kada se ispravno ugradi zadržava svoju nisku gustoću i toplinsku izvedbu, te će imati životni vijek više od 50 godina. Ovčja vuna je moguće osjetljiva na glodavce, te im može služiti kao materijal za gniježđenje, ali zamotuljci vune se tretiraju sa insekticidom od moljaca ili kukaca.

Vuna ima višu vatrootpornost od celuloze i celularno plastičnih izolatora. Topi se kada dođe u dodir sa izvorom plamena, ali bi se trebala sama i ugasiti. Tretirana je s neopasnim vatrootpornim sredstvom, kako bi poboljšala svoju vatrootpornost, zapaljivost i površinu širenja plamena.

Ovčja vuna ima izolacijska svojstva koja su jednakovrijedna izolaciji od mineralne vune. Ukupna debljina izolacijskog materijala od 250 mm, kada je postavljen na mjeru u podu potkrovlja, imati će koeficijent prolaska topline *U*  od 0,16 W/m2K. Niski koeficijent toplinske vodljivosti *k* zamotuljka ovčje vune je 0,039 W/m K na 10°C, što je slično ostalim vlaknastim izolatorima.

## Izvori
Mahagonij

**Mahagonij** se odnosi na ravno-zrnato, crvenkasto-smeđe drvo od tri tropske vrste drveća iz roda *[[Swietenia]]*, autohtone u Americi.

Tri su vrste:
* Srednjoamerički pravi mahagonij ili američki mahagonij (lat. *Swietenia macrophylla*), s rasponom od Meksika do juga Amazonije u Brazilu, najrasprostranjenija vrsta mahagonija i jedina vrsta mahagonija, koja se dana komercijalno uzgaja.
* Zapadnoindijski pravi mahagonij (lat. *Swietenia mahagoni*), porijeklom iz južne Floride i Kariba, prije dominantan u trgovini mahagonija, ali ne u širokoj komercijalnoj upotrebi još od Drugog svjetskog rata. Ilegalna sječa i vrlo destruktivan utjecaj na okoliš, doveli su do zaštite i uvrštanja na popis Konvencije o međunarodnoj trgovini ugroženim vrstama.
* *[[Swietenia humilis]]*, ograničen na sezonske suhe šume u Pacifičkoj Srednjoj Americi, koji je od ograničene komercijalne korisnosti. Neki botaničari vjeruju, da je samo varijanta od *S. macrophylla*.

Ove tri vrste iz roda *Swietenia* zove se "pravi" mahagonij, jer postoje i druge vrste, koje imaju drvo sličnih karakteristika kao mahagonij, uključujući i afričke mahoganije iz rodova *[[Khaya]]* i *[[Entandrophragma]]* (iz iste porodice *[[Meliaceae]]*); filipinski mahagonij iz porodice *Dipterocarpaceae*; novozelandski mahagonij ili kohekohe (lat. *Dysoxylum spectabile*), također dio porodice *Meliaceae* i kineski mahagonij (*Toona sinensis*), također dio porodice *Meliaceae*.

Mahagonij je komercijalno važno drvo cijenjeno zbog svoje ljepote, trajnosti i boje, a koristi se izradu namještaja, brodova, glazbenih instrumenata i drugih stvari. Vodeći uvoznik mahagonija su Sjedinjene Američke Države, a slijedi Velika Britanija, dok je danas najveći izvoznik Peru, koji je nadmašio Brazil, nakon što je ta zemlja zabranila izvoz mahagonija 2001. Procjenjuje se, da je oko 80 ili 90% peruanskoga mahagonija, koji se izvozi u SAD ilegalno posječen.

Mahagonij je nacionalni stablo Dominikanske Republike i Belizea. Nalazi se na grbu Belizea.

## Reference
Krevet

**Krevet** (od tur. *kerevet* i novogrč. ϰρε(β)βάτı < ϰραββάτıον, deminutiv od grč. ϰράββατος), **postelja** (od prasl. *posteljь*) ili **ležaj**, dio namještaja prvenstveno korišten kao mjesto na kome  se može ležati za vrijeme sna  a može poslužiti i u drugim prilikama kada je udobno ili poželjno da tijelo bude u ležećem položaju. Oblici i veličine kreveta variraju.

Prvobitni kreveti nisu bili mnogo više od gomile slame ili nekog drugog prirodnog  materijala. Bitna promjena bilo je pravljenje čvrstih konstrukcija koje su  izdignute iznad zemlje, čime se postiže veća zaštićenost od prašine i kukaca.

Prema vrsti materijala od koga je izrađena konstrukcija kreveti mogu  biti: drveni, metalni i drveno-metalni.

## Neke vrste kreveta
***Poljski krevet** — krevet na rasklapanje za kampiranje ili za  vojnike za terenske uvjete
***Francuski ležaj** — krevet većih dimenzija za dvije osobe (drugi naziv **bračni krevet**)
***Krevetac** — mali krevet za djecu, obično s ogradicom
***Krevet na kat** — dva kreveta jedan iznad drugog, obično za  djecu
***Vojnički krevet** — krevet sa metalnom konstrukcijom
***Hotelski ležaj** — običan krevet od drveta s umetnutim madracem

## Reference
Jastuk

**Jastuk** (iz turskog *Yastık*) ili vankuš predmet je od tkanine koji služi za oslanjanje glave pri spavanju u raznim veličinama.

Pravokutnog, okruglog ili drugog je oblika a ispunjen je mekanim materijalom. Određeni jastuci imaju samo dekorativnu funkciju. Jastuci su obično ispunjeni s umijetnim vlaknima, vunom, perjem (osobito u hladnim područjima) ili sintetičkim materijalima kao što su umjetna spužva, elastična pjena, ili lateks. U prošlosti rabljena je i slama za punjenje jastuka.

## Izvori
Kim

**Kim** () jedan je od najstarijih poznatih začina iz porodice Apiaceae. Plodovi kima nađeni su u iskopinama iz 3000-e godine p.n.e., a u pisanim spomenicima spominje ga Karlo Veliki.

## Rasprostranjenost
Kim se najviše uzgaja u zemljama bivšeg SSSR i u Europi (Holandija i skandinavske zemlje). Porijeklom je iz Male Azije.

## Karakteristike

## Upotreba
Kim je klasičan začin teškoj hrani: jelima od krumpira, mahunastog povrća, kupusa i dodatak je pecivu.
Listovi kima imaju okus peršina i kopera, pa je izvrstan dodatak juhama i salatama. Korijen se može kuhati, kao svako drugo povrće. Plodovi su omiljeni naročito u židovskoj, sjeverno i istočno europskoj kuhinji, kao začin pecivima od raži, gulašu, siru, kolačima, jabukama i rakiji. Ni nakon dužeg vremena plodovi kima ne gube na kvalitetu i aromi.
Od kima se rade i likeri i rakije.

## Hemijski sastav
Kim sadrži eterična ulja, više masne kiseline i vitamin C.

Zanimljivo je da kemijska molekula od koje potječe osjećaj "okusa kima", S-karvon, ima identičnu strukturu kao molekula koju poistovjećujemo sa "okusom nane", R-karvon, pri čemu je jedina razlika u njihovoj hiralnosti.

## Narodno vjerovanje
Kim pospješuje apetit, olakšava probavu, nadutost i pomaže kod grčeva u trbuhu. Ulje kima koristi se za ublažavanje glavobolje, migrena i loše probave.

## Povezano
* Lista začina