open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Jazman al-Hadim

**Jazaman** ili **Jazman**, poznat po nadimku **al-Hadim** ("eunuh") (? - 23. oktobar 891) bio je abasidski vojni guverner (emir) Tarza i komandant muslimanskog graničnog područja prema Bizantu u Kilikija (*[[awasim|al-thughur]] [[al-Sham|as-Sha'miya]]*) od 882. do smrti. U islamskom svijetu se slavi zbog napada na Bizantince.

Nedugo nakon imenovanja je došao u sukob sa guvernerom Egipta Ahmedom ibn Tulunom kao i svemoćnim abasidskim vezirom al-Muwaffaqom. U septembru ili oktobru 882. Yazamana su uhapsili tulunidski agenti, ali ga je oslobodilo lokalno stanovništvo. Ahmed ibn Tulun je nakon toga osobno marširao na Tarz, ali su žitelji otvorili brane i poplavili ravnicu oko grada, prisilivši Tulunide da se povuku u Damask bez da su isšta postigli.

Godine 883. se Yazaman se suprotstavio velikoj bizantskoj vojsci koja je marširala na Tarz, a kojom je komandirao *[[domestik škola]]* po imenu Kesta Styppeiotes. Yazaman je noću napao bizantski logor i rastjerao bizantsku vojsku, pri čemu je Styppeiotes ubijen. Potom je organizirao veliki pomorski prepada sa 30 velikih brodovba (*koumbaria*) čiji je cilj bila tvrđava Euripos (Halkida); njega je s velikim gubicima odbio Oineiates, guverner teme Hellas uz pomoć lokalnih regruta i grčke vatre. Historičar al-Tabari navodi da je 886. vodio kopneni, a 888. pomorski napad u kome je zarobio četiri bizantska broda.

Iako je ranije bio njihov neprijatelj, godine 890. se Yazaman zakleo na vjernost Tulunidsima, odnosno Ibn Tulunovom sinu Khumarawaihu. Tako je Tarz došao pod tulunidsku vlast pod kojom će ostati do 897. kada su ga povratili Abasidi.

Yazaman je umro 23. oktobra 891 tokom pohoda na bizantske teritorije; kada je opsjedao bizantsku tvrđavu (moguće da je riječ o Tzamandosu u zapadnoj Kilikiji), ranio ga je katapult. Zbog toga su Arapi prekinuli opsadu. Umro je na putu u Tarz, gdje je i sahranjen.

## Izvori

## Literatura

* 
*
Gao Conghui

**Gao Conghui** (891 - 948) je bio kralj Jingnana (Nanping) - jednog od Deset kraljevstava u središtu južne Kine - koji je vladao od 928. do 948. Bio je sin osnivača države Gao Jixinga. Za vrijeme vladavine je nastavio politiku održavanja dobrih odnosa sa dinastijama sjeverne Kine.
Abd ar-Rahman III

**Abd-ar-Rahman III** (**Abd al-Rahmān ibn Muhammad ibn Abd Allāh**; ; 11. januar 889/91 – 15. oktobar 961) bio je emir a potom i kalif Kordobe iz dinastije Omejada koji je vladao maurskom Španijom od 912. do 961. Na prijestolje je stupio u 20-im godinama života i vladao sljedećih pola vijeka, stekavši nadimak *al-Nasir li-Din Allah* ("branitelj Božje vjere") i reputaciju najmoćnijeg od svih. 929. godine, nastojeći stvoriti savez kojim bi odbio napad Fatimida iz Ifrikije, proglasio kalifom (odnosno vrhovnim vladarom muslimanskog svijeta), stvorivši tako Kordopski Kalifat. Poznat je kao jedan od najprosvjećenijih vladara svog vremena, koji je inzistirao na vjerskim slobodama svojih ne-muslimanskih podanika, te poticao kulturu, ostavivši iza sebe brojne vrijedne spomenike.

## Preci
Abd-ar-Rahmanova majka Muzna je bila kršćanska robinja, moguće sa područja Pirineja. Baka po ocu Onneca Fortúnez je bila kršćanska princeza iz Kraljevine Pamplone. Abd-ar-Rahman III je tako bio tri četvrtine Hispano&ndash;Bask i jednom četvrtinom Arap.



## Fusnote i izvori

## Literatura
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 

## Vanjske veze

|-
892.

__NOTOC__
Godina **892.** (**[[rimske brojke|DCCCXCII]]**) bila je prijestupna godina koja počinje u subotu u julijanskom kalendaru. 

## Događaji

* Poppo od Tiringije, grof tirinške marke, je svrgnut od strane njemačkog karolinškog kralja Arnulfa Karantanskog.
* Arnulf Karantanski zajedno sa svojim mađarskim saveznicima napada Veliku Moravsku.
* Gyeonhwon, bivši vojskovođa države Silla, napada grad Gwangju i proglašava se kraljem.


## Rođenja

* Matilda od Ringelheima, supruga njemačkog kralja Heinricha I Ptičara
* Saadia Gaon, rabin rodom iz Egipta
* 28. 2. &ndash; Gaozu of Kasnijeg Jina, osnivač kineske dinastije Kasniji Jin (u. 942)
* Car Ai od Tanga

## Smrti

* al-Tirmidhi, sastavljač hadisa

## Reference
Poppo od Tiringije

**Poppo II** ili **Boppo II**, poznat i kao **Poppo od Tiringije** (; ? - iza 906) bio je vojvoda Tiringije od 880. do svog smjenjivanja 892. Pripadao je plemićkoj porodici Babenberg i bio mlađi brat Heinricha od Frankonije, odnosno stariji brat Eginoa, koji je i sam kasnije postao tirinški vojvoda. Sva trojica su vjerojatno bila sinovi ili unuci franačkog grofa Poppoa od Grapfelda. 

Područje koje je 880. Poppo preuzeo od svog prethodnika Radulfa II, bilo je poznato kao Srpska marka (; ), odnosno predstavljalo granicu Istočne Franačke prema slavenskim plemenima kao što su Daleminzi, Česi i Luzički Srbi. Poppo je protiv njih vodio uspješne pohode, a ratovao je i protiv Saksonaca. 

Smijenio ga je Arnulf Karantanski iz nikada razjašnjenih razloga. Dio historičara špekulira da je iza svega stajao spor Babenberga sa Konradinima, a povod bio neuspjeli pohod vircburškog biskupa Arna na Slavene, poduzet na Poppov podstrek. Arna je nakon pogibije na mjestu biskupa zamijenio Rudolf, a Poppoa je zamijenio Konrad - obojica iz porodice Konradina.

Godine 899. je rehabilitiran i vraćene su mu oduzete zemlje. Godine 903. je postao grof Bavarskog Nordgaua, a 906. grof Volkfelda. Pretpostavlja se da je nedugo nakon toga umro.

## Izvori
* Reuter, Timothy. *Germany in the Early Middle Ages 800&ndash;1056*. New York: Longman, 1991.
* Reuter, Timothy (trans.) *[http://www.medievalsources.co.uk/fulda.htm The Annals of Fulda] *. (Manchester Medieval series, Ninth-Century Histories, Volume II.) Manchester: Manchester University Press, 1992.

## Fusnote
Car Ai od Tanga

**Car Ai od Tanga** () (892–908), također poznat kao **Car Zhaoxuan** (昭宣帝), rođen kao **Li Zuo** (), kasnije poznat kao **Li Zhu** (), bio je posljednji car kineske dinastije Tang koji je vladao od 904. do 907. Emperor Ai was the son of

Bio je sin cara Zhaozonga, a na prijestolje došao u dobi od 11 godina, nakon što mu je 904. otac otrovan po naređenju vrhovnog vojnog komandanta Zhu Quanzhonga. Car Ai je sve vrijeme bio Zhuova marioneta, odnosno pod nadzorom dvorskih službenika koje je postavio Zhu. Godine 905. je Zhu, na poticaj svojih suradnika Liu Cana i Li Zhena, natjerao cara Aija da pozove 30 najvažnijih kineskih plemića i velikodostojnika kod Stanice Baima (白馬驛, u današnjegm Anyangu, Henan), kraj Žute rijeke; tamo okupljenim aristokratima je potom naređeno da izvrše samoubistvo, a njihovi leševi su kasnije bačeni u Žutu rijeku. Dvije godine kasnije, nakon što je dovršio sve pripreme, Zhu je konačno natjerao cara Aija da abdicira u njegovu korist. Zhu je potom proglasio novu dinastiju Kasniji Liang, a bivšem caru je dao titulu princ od Jiyina. Međutim, već 908. ga je dao otrovati. Car je tada imao 15 godina.

## Fusnote i izvori

* *[[Knjiga Tanga]]*, vol. 20, part 2.
* *[[Nova knjiga Tanga]]*, vol. 10.
* *[[Zizhi Tongjian]]*, vols. 261, 264, 265, 266.
* 任士英 (2005) *正說唐朝二十一帝* Taipei (台北): 聯經. 

|- style="text-align: center;"

|-

|-

|-

|-

|-

|-

|-
Saadja ben Josef

**Saadja ben Josef** (arap. سعيد بن يوسف الفيومي [saʕadˈjaː ben ˈjuːsuf fajˈjuːmiː]; Dilaz u al-Fajjumu, Egipat, 882. – Sura Babilonska, 942.), židovski teolog i filozof. Prvi židovski srednjovjekovni sistematizator. Sukladno općim prilikama tog doba, pod značajnim utjecajem islamske misli. Osim metafizičkog spekuliranja, polje njegovog interesa proširilo se i na traženje pragmatičkih rješenja za političke probleme, pa tako definira zakone kao rezultat prepletanja racionalnog napora i Božje intervencije. Njegova razmatranja pojma duše polučila su zaključak da duša propada skupa s tijelom, jer je njegov neraskidivi dio. 
 
## Djela
# Kitab al Amanat (*Vjerski i razumski zakoni* ili *Vjera i Znanje*)
Dinastija Jin

**Dinastija Jin** se može odnositi na:

* Dinastija Jin (265–420) (晉朝), kineska dinastija koja se obično dijeli na periode Zapadni Jin i Istočni Jin;
* Dinastija Kasniji Jin (Pet dinastija) (936-947) (後晉), jedna od Pet dinastija iz perioda Pet dinastija i Deset kraljevstava
* Dinastija Jin (1115–1234) (金朝), jurčensko kraljevstvo u sjevernoj Kini
* Dinastija Kasniji Jīn ili Dinastija Kasniji Jinn (od 1616) (後金), kasnije poznata kao dinastija Qing (od 1636), jurčenska dinastija iz Mandžurije

## Povezano
* Jin (razvrstavanje)
Matilda od Ringelheima

**Sveta Matilda'' (ili **Matilda*') (; c. 895 – 14. mart 968) bila je supruga [[Henrik I Ptičar|Heinricha I od Njemačke]], prvog vladara saksonske [[Otonijanska dinastija|Otonijanske]] dinastije, koja je bila [[Popis saksonskih vladarskih supruga|vladarska supruga Saksonije]] od 912. i [[Popis njemačkih kraljica|njemačka kraljica]] od 919. do 936. Njihov najstariji sin [[Oton I|Otto]] je naslijedio oca kao [[Popis njemačkih monarha|njemački kralj]] te bio okrunjen za [[popis njemačkih kraljeva i njemačko-rimskih careva|svetog rimskog cara]] 962. Matildino prezime se se odnosi na [[Salzgitter-Ringelheim|Ringelheim]], gdje su njeni rođaci iz porodice [[Immedinger]] oko 940 osnovali ženski samostan.

== Reference ==


=== Primarna literatura ===
* [[Widukind]], *Res gestae Saxonicae*, ed. Paul Hirsch and H.-E. Lohmann, *Die Sachsengeschichte des Widukind von Korvei*. [[Monumenta Germaniae Historica|MGH]] SS rer. Germ. in usum scholarum 60. Hanover, 1935. [http://mdz11.bib-bvb.de/dmgh_new/ Available online from the Digital Monumenta Germaniae Historica]
* *Vita Mathildis reginae antiquior* (*c*. 974, written for her grandson [[Oton II|Otto II]]), ed. Bernd Schütte. *Die Lebensbeschreibungen der Königin Mathilde*. MGH SS rer. Germ. in usum scholarum 66. Hanover, 1994. 107-142. [http://mdz11.bib-bvb.de/dmgh_new/app/web?action=loadBook&bookId=00000714 Available from the Digital MGH]; ed. Rudolf Koepke. MGH SS 10. 573-82; tr. in Sean Gilsdorf, *Queenship and Sanctity*, 71-87.
* *Vita Mathildis reginae posterior* (*c*. 1003, written for her great-grandson [[Henry II, Holy Roman Emperor|Henry II]]), ed. Bernd Schütte. *Die Lebensbeschreibungen der Königin Mathilde*. MGH SS rer. Germ. in usum scholarum 66. Hanover, 1994. 143-202. [http://mdz11.bib-bvb.de/dmgh_new/app/web?action=loadBook&bookId=00000714 Available from the Digital MGH]; ed. Georg Pertz. MGH SS 4: 282-302; tr. in Sean Gilsdorf, *Queenship and Sanctity*, 88-127.

=== Sekundarna literatura ===
* Corbet, Patrick. *Les saints ottoniens. Sainteté dynastique, sainteté royale et sainteté féminine autour de l'an mil*. Thorbecke, 1986. [http://www.thorbecke.de/les-saints-ottoniens-p-273.html Description (external link)]
* Gilsdorf, Sean. *Queenship and Sanctity: The* Lives *of Mathilda and the* Epitaph *of Adelheid*. Catholic University of America Press, 2004. [http://cuapress.cua.edu/BOOKS/viewbook.cfm?Book=GIQS Description (external link)] 
* Glocker, Winfrid. *Die Verwandten der Ottonen und ihre Bedeutung in der Politik*. Böhlau Verlag, 1989. 7-18.
* Schmid, Karl. "Die Nachfahren Widukinds," *Deutsches Archiv für Erforschung des Mittelalters* 20 (1964): 1-47.
* Schütte, Bernd . *Untersuchungen zu den Lebensbeschreibungen der Königin Mathilde*. MGH Studien und Texte 9. Hanover, 1994. .
* Schlenker, Gerlinde. *Königin Mathilde, Gemahlin Heinrichs I (895/96-968)*. Aschersleben, 2001.
* Stinehart, Anne C. "Renowned Queen Mother Mathilda:" Ideals and Realities of Ottonian Queenship in the *Vitae Mathildis reginae* (Mathilda of Saxony, 895?-968)." *Essays in history'' 40 (1998). Available online
893.

__NOTOC__
Godina **893.** (**[[rimske brojke|DCCCXCIII]]**) bila je redovna godina koja počinje u ponedjeljak u julijanskom kalendaru. 

## Događaji

* Sabor u Preslavu na kome Simeon I nasljeđuje Vladimira kao knez Bugarske; prijestolnica države je iz Pliske premještena u Preslav; bizantski svećenici su protjerani, a umjesto grčkog se u kršćanskoj liturgiji počinje koristiti crkvenoslavenski jezik.
* Galindo II Aznárez nasljeđuje Aznara II Galindeza kao grof Aragona.
* Asser piše knjigu *Život kralja [[Alfred Veliki|Alfreda]]*.
* U Španiji kralj Alfonso III od Leona ponovno naseljava grad Zamora sa Mozarapima iz Toleda.
* Bitka kod Benfleeta u kojoj Anglosaksonci nanose poraz Vikinzima.


## Rođenja

* Ludvig Dijete, posljednji karolinški vladar Istočnih Franaka

## Smrti

* Kralj Aznar II Galíndez od Aragona
* Stefan I, patrijarh Carigrada

## Reference
South Benfleet

**South Benfleet** je gradić u Engleskoj, smješten u distriktu Castle Point grofovije Essex, oko 45 lm istočno od Londona. Područje poštanskog grada uključuje naselja South Benfleet, Thundersley i Hadleigh. Najpoznatiji je kao mjesto na kome su se 893/894. odigrala bitka kod Benfleeta u kojoj su Anglosaksonci pod kraljem Alfredom porazili Vikinge.

## Izvori

## Vanjske veze
Aznar Galíndez II

**Aznar II Galindez** () je bio grof Aragona između 867 i 893.

Bio je oženjen Onekom od Pamplone, kćerkom kralja Pamplone Garsije Injigeza i imao je dvoje dece: Galinda, koji će postati njegov naslednik Galindo II Aznares, i Sanču, koja će se udati za Muhameda al Tavilu, valiju Ueske.

Umro je 893. kada ga je naledio njegov sin, Galindo II Aznares.
Car Gaozu od Kasnijeg Jina

**Shi Jingtang** (, 892–942) bio je prvi car, odnosno osnivač dinastije Kasniji Jin (936–946), treće od Pet dinastija koje su vladale sjevernom Kinom u prvoj polovini 10. vijeka. 

Shi je po nacionalnosti bio Shatuo Turčin, a porodica mu je bila skromnog porijekla. Otac Nielieji se istakao kao oficir u vojsci Li Keyonga i Li Cunxua, od kojih će potonji 923. osnovati dinastiju Kasniji Tang. I sam Shi je služio dinastiju, ali je 926. nagovorio Li Cunxuovog sina Li Siyuana da ubije oca i zavlada kao car Minzong. Shi je postao carev zet. Nakon careve smrti 933. je vlast preuzeo njegov posvojeni sin Li Congke (car Mo); sukobe unutar dinastije je Shi iskoristio da organizira novu pobunu, u kojoj su mu podršku pružili nomadski Kitani sa sjevera. 

936. je Shi uspio svrgnuti cara Moa i uspostaviti svoju dinastiju. U znak zahvalnosti je kitanskoj dinastiji Liao predao vlast nad strateški važnih Šesnaest prefektura na sjeveru Kine, a zbog čega je bio žestoko kritiziran od kasnijih kineskih historičara. Poslije je prijestolnicu premjestio u Kaifeng. Umro je nakon šest godina vladavine, a naslijedio ga je Shi Chongggui, s kojim će ubrzo prestati dinastija.

## Literatura
* `
* 
* 
* 
*
Dinastija Kasniji Jin

*Uzeti u obzir da u kineskoj historiji postoje četiri različita perioda/dinastije za koje se koristi naziv "Jin" (v. [[Dinastija Jin|Dinastija Jin (razvrstavanje)]].)*

**Kasniji Jìn** () je bila kineska carska dinastija koja je vladala sjevernim dijelom Kine od 936. do 947. odnosno predstavljala treću po redu od Pet dinastija koje su se izredale u kaotičnom periodu iza propasti dinastije Tang. Kao i prethodnu dinastiju Kasniji Tang, osnovali su je Shatuo oficiri, odnosno Shi Jingtang, oficir koji je 936. podigao ustanak u kome su mu pomogli sjeverni kitanski nomadi. U znak zahvalnosti je Shi Jingtang kitanskoj dinastiji Liao predao Šesnaest prefektura, a vlastitu prijestolnicu premjestio u Kaifeng. Njegov nasljednik Shi Chonggui je, međutim, došao u sukob sa bivšim saveznicima, od kojih je 947. poražen. Teritoriju države su podijelili Kitani te novostvorena dinastija Kasniji Han.

## Vladari Kasnijeg Jina

## Literatura
*
Preslavski sabor

**Preslavski narodni sabor** () je naziv za veliku skupštinu Bugara održanu 893. na kojoj su donesene odluke koje su imale značajan uticaj na dalju historiju bugarske države, pokrštavanje Bugara i historiju Bugarske općenito.

Godine 889. se tadašnji bugarski knez (kan) Boris I Mihailo povukao u manastir i prepustio vlast svom sinu Vladimiru. On je, međutim, odlučio odbaciti očevo kršćanstvo te Bugare vratiti tengrizmu, tradicionalno religiji starih Bugara. Boris je izašao iz manastira kako bi svrgnuo sina te sazvao veliku skupštinu kako bi za taj potez dobio podršku naroda i plemstva. Umjesto Vladimira (koji je oslijepljen i stavljen u zatvor) za novog kneza je postavljen njegov brat Simeon I, koji se prije toga spremao, poput oca, zamonašiti. Time je prvi put u bugarskoj historiji ustanovljen princip da kneza osim sina može naslijediti brat. Također je odlučeno da se prijestolnica iz Pliske premjesti u Preslav. Također su tadašnji bizantski svećenici protjerani iz Bugarske, te je odlučeno da se ubuduće liturgija vrši na crkvenoslavenskom jeziku.

Sabor, o kome prvi zapis datira u djelu Reginoa, izazvao je sukob Bugarske s Bizantom.

## Literatura

*Николов, А., Факти и догадки за събора през 893 година. - В: България в световното културно наследство. Материали от Третата национална конференция по история, археология и културен туризъм "Пътуване към България" - Шумен, 17-19. 05. 2012 г. Съст. Т. Тодоров. Шумен, 2014, 229-237
Simeon I

**Simeon I** ili **Simeon Veliki** (864. ili 865 – 927.) je bio bugarski knez od 893 do 927. Mnogi istoričari ga smatraju za najvećim bugarskim vladarom koga je dala njihova istorija.

Vaspitan je u Carigradu, a pretvorio se u najvećeg neprijatelja Vizantije. Mislio je da se Vizantijsko carstvo održalo više veštinom, nego snagom, pa se u njemu stvorila ambicija da ga zameni.

Iskoristio je slabljenje Vizantije i osvojio područja Trakije i Makedoniju i došao do Korintskog zaliva. Opsedao je Carigrad, a sa Vizantijom je vodio stalnu borbu oko prevlasti nad Srbijom, koju je konačno ostvario 925. godine sečom srpskih župana. Iste godine je napao i Hrvatsku zbog podrške Srbima, ali je knez Tomislav (910 – 928) odbio njegove napade.

Ohrabren uspesima Simeon se proglasio 925. za cara Bugara i Grka, a bugarsku arhiepiskopiju je uzdigao na rang patrijaršije. Posle smrti Simenona (27. maja 927. godine), nasledio ga je sin Petar.

## Reference



## Izvori

* 
* Božilov, I. Car Simeon Veliki (893-927): Zlatniяt vek na srednovekovna Bъlgariя. Sofiя, 1983.

## Vanjske veze

* Detaljna lista bugarskih vladara  
* Nikolov, A. Ideя o blagočestii i mudrosti pravitelя v političeskoй ideologii i publičnoй propagande bolgarskih gosudareй v pervoe stoletie posle prinяtiя hristianstva v Bolgarii (864-971). – V: XVII Ežegodnaя bogoslovskaя konferenciя Pravoslavnogo Svяto-Tihonovskogo gumanitarnogo universiteta. T. 1. Moskva, 2007, 124-130
Asser

**Asser** (? - 908/909) bio je velški redovnik iz St David'sa u Dyfedu, koji je 890-ih postao biskup Sherbornea. Prije toga ga je oko 885. Alfred, anglosaksonski kralj Wessexa, pozvao da napusti St David's kako bi se priključio kružoku učenjaka i intelektualaca koje je okupljao na svom dvoru. Asser je godinu dana zbog bolesti proveo u Caerwentu prije nego što je prihvatio Asserov poziv. Na Asserovom dvoru je godine 893. napisao *Život Alfreda Velikog*, biografski tekst koji se smatra jednim od najvažnijih izvora podataka o tom engleskom vladaru, odnosno Engleskoj i Britaniji tog vremena.

## Vanjske veze
* HTML full text of Asser's ''Life of King Alfred'' 
* Asser's ''Life of Alfred'', commentary from *[[The Cambridge History of English and American Literature]]*, Volume I, 1907–21.
* Asser's ''Life of Alfred''
* Prosopography of Anglo Saxon England entry for Asser
Zamora

**Zamora** je grad i općina od 62,389 stanovnika na sjeverozapadu Španjolske u Autonomnoj zajednici Kastilja i Leon.
Zamora je i administrativni centar istoimene Provincije Zamora.

## Geografija

Zamora leži duž obala rijeke Douro, sjeverozapadno od Madrida.Historijski centar grada smjestio se na kamenenitom brdašcu iznad Doura, nedaleko odušća riječice Valderaduey.

## Historija

Na početku rekonkviste tokom 8. - 11. vijeka Zamora je zbog strateške važnosti bio poprište velikih bitaka između kršćanskih i maurskih snaga, pa je više puta prelazila iz ruke u ruku, sve dok je 1073. nije zauzeo Alfonso VI od Kastilje.

Tokom 15. vijeka zauzeli su ga i neko vrijeme vladali njime portugalske pristalice kraljice Juane I, sve do 1475. kad ga je zauzeo Fernando II od Aragona.

## Znamenitosti

Od arhitektonskih spomenika valja spomenuti Citadelu iz 8. vijeka, most preko Doura iz 14. vijeka, sa šesnaest lukova, romaničku katedralu, jednu od četiri crkve iz 12. vijeka čija je gradnja dovršena 1174.

## Privreda

Zamora je prvenstveno trgovački centar poljoprivrednog kraja i administrativno - servisni centar tog dijela zemlje.
On je i velik transportni centar jer preko njega ide velik dio prometa sa Portugalom sa kojim je povezan autoputom i željezničkom prugom.

Na početku rekonkviste tokom 8. - 11. vijeka Zamora je zbog strateške važnosti bio poprište velikih bitaka između kršćanskih i 
maurskih snaga, pa je više puta prelazio iz ruke u ruku, sve dok ga 1073. nije zauzeo Alfonso VI od Kastilje.
 
Tokom 15. vijeka zauzeli su ga i neko vrijeme vladali njime portugalske pristalice kraljice Juane I, sve do 1475. kad ga je zauzeo Fernando II od Aragona.

## Gradovi pobratimi
*  Bragança, Portugal
*  Oviedo, Španjolska
*  Yaritagua, Venezuela
*  Altagracia de Orituco, Venezuela

## Reference
 
## Vanjske veze

* ''Ayuntamiento de Zamora''
Veliki Preslav

**Veliki Preslav** (; do 1993. godine samo **Preslav**) je grad u Republici Bugarskoj, u istočnom delu zemlje, sedište istoimene opštine Veliki Preslav u okviru Šumenske oblasti.

Veliki Preslav je bio prestonica prvog bugarskog carstva 893. do 972. godine i istovremeno jedan od značajnih gradova jugoistočne Evrope.

## Prirodni uslovi
**Položaj**: Veliki Preslav se nalazi u istočnom delu Bugarske. Od prestonice Sofije grad je udaljen 340 -{km}- istočno, a od oblasnog središta, Šumena grad je udaljen 20&nbsp;km jugoistočno.

**Reljef**: Oblast Velikog Preslava se nalazi u oblasti pobrđa, koje se naziva Ludogorjem, na približno 140 metara nadmorske visine. Grad je smešten na valovitom području.

**Klima**: Klima u Velikom Preslavu je kontinentalna.

**Vode**: U blizini Velikog Preslava protiče više manjih vodotoka.

## Historija
Oblast Velikog Preslava je prvobitno bilo naseljeno Tračanima, a posle njih ovom oblašću vladaju stari Rim i Vizantija. Južni Sloveni ovo područje naseljavaju u 7. veku.

Od 9. veka do 1373. godine oblast je bila u sastavu srednjovekovne Bugarske. Već samo ime grada ukazuje na brzu slovenizaciju Bugara. Rano slovensko naselje utvrđuju početkom 9. veka a bržem razvoju doprinosi blizina ranije prestonice Pliske. Grad se razvija za vreme vladavine kana Kruma i Omurtaga. 960. godine grad zauzima kijevski Rusi pod vladarom Svatoslavom I Kijevskim, a kasnije ga zauzima i Vizantija pod Jovanom I Cimiskijem. Grad su konačno uništili Tatari oko 1270. godine, nakon čega je preostalo stanovništvo ustanovilo nov grad u blizini dotadašnjeg Preslava.

Krajem 14. veka oblast Velikog Preslava je pala pod vlast Osmanlija, koji vladaju oblašću 5 vekova.

1878. godine grad je postao deo savremene bugarske države. Naselje postoje ubrzo središte okupljanja za sela u okolini, sa više javnih ustanova i trgovištem.

## Stanovništvo
Po procenama iz 2010. godine Veliki Preslav je imao oko 9.200 stanovnika. Većina gradskog stanovništva su etnički Bugari, a manjina su Turci. Ostatak su mahom Romi. Poslednjih decenija grad gubi stanovništvo zbog udaljenosti od glavnih tokova razvoja u zemlji.

Pretežan veroispovest mesnog stanovništva je pravoslavlje, a manjinska islam.

## zbirka slika

Datoteka:Preslav fortress 11.jpg|Srednjovekovna tvrđava u Preslavu
Datoteka:Preslav monastery 10.jpg|Preslavski manastir
Datoteka:Preslav fortress 24.jpg|Zlatna crkva


## Vanjske veze

* velikipreslav.bg Zvanična stranica opštine Veliki Preslav
Ludvig Dijete

**Ludvig IV. Dijete** (* rujan ili listopad 893. u Altöttingu; † 20. ili 24. rujna 911. vjerojatno u Frankfurtu na Majni) bio je jedini legitimni sin cara Arnulfa Karantanskog. 4. veljače 900. Ludvig je u dobi od otprilike sedam godina okrunjen za kralja Istočne Franačke pri čemu je njegova krunidba najstarija zabilježena krunidba nekog istočnofranačkog kralja.

Unatoč svojoj dječjoj dobi postao je središtem državnoga života. Zbog dječje dobi i čestih bolesti nije mogao samostalno vladati tako da su stvarni vladari bili plemstvo i biskupi što navodi na sumnju da su ga postavili za kralja upravo zbog toga.

U ratovima s Madžarima Ludvig nije imao uspjeha. Njegova vojska je 910. teško poražena. 
 
Ludvig Dijete umro je 20. ili 24. rujna 911. vjerojatno u Frankfurtu na Majni u dobi od 18 godina. S njim je izumrla njemačka linija dinastije Karolinga.

Plemstvo je nakon njegove smrti izabralo za kralja Konrada I.

## Literatura
* Hans-Werner Goetz: *"Dux" und "Ducatus". Begriffs- und verfassungsgeschichtliche Untersuchungen zur Entstehung des sogenannten "jüngeren" Stammesherzogtums*, Bochum 1977, .
* Paul Fridolin Kehr: *Die Kanzlei Ludwigs des Kindes*, Berlin 1940.
* Thilo Offergeld: *Reges pueri. Das Königtum Minderjähriger im frühen Mittelalter*, Hannover 2001, . (recenzija)
* Alois Schmid: *Ludwig das Kind.* U: Lexikon des Mittelalters, sv. 5 (1991)
* Theodor Schieffer: *Ludwig das Kind*. U: Neue Deutsche Biographie (NDB). Svezak 15. Duncker & Humblot, Berlin 1987, str. 329–331.
Galindo Aznárez II

**Galindo II Aznares** () (-922.) je bio grof od Aragona od 893. do 922. Nasledio je svog oca, Aznara II Galindeza.

Finansirao je prevrat u Pamploni 905. godine čija je posledica bila zamena pamplonske dinastije drugom koja je više odgovarala interesima Grofovije Aragon.

Ženio se dva puta: sa Sančom Garses i sa Asibelom Garses. Imao je dve kćerke: Todu, koja se udala za grofa od Ribagorze, i Andregotu Galindez, udatu za Garsiju Sančeza, kralja Navare. Andregota ga je nasledila i držala je titulu grofice od Aragona od 922. do 925.
Zamora (razvrstavanje)

**Zamora** može označavati sledeće toponime:

**Španija**

* Zamora, grad u Španiji
* Provincija Zamora, provincija u Španiji

**Ekvador**
* Zamora (grad u Ekvadoru)
* Zamora (provincija u Ekvadoru)
* Zamora (reka u Ekvadoru)

**Meksiko**
* Zamora (opština u Meksiku)
 

**Venecuela**
* Zamora (opština u Venecueli)
Michael (film, 1996)

***Michael*** je američki fantastični igrani film snimljen 1996. u režiji Nore Ephron. Radnja prati novinare tabloida koji, nastojeći napraviti priču za novi broj, upoznaju neobičnog neznanca koji za sebe tvrdi da je arhanđeo Mihael (a glumi ga John Travolta).

## Uloge

## Izvori

## Vanjske veze
* 
* 
*
Ned Kelly (film, 2003)

***Ned Kelly*** je australski igrani film snimljen 2003. u režiji Gregora Jordana. Radnja je temeljena na romanu *Our Sunshine* australskog pisca Richarda Crewea, koji pak, opisuje život stvarne ličnosti - znamenitog odmetnika Neda Kellyja, čiji lik u filmu tumači Heath Ledger.

## Uloge
* Hit Ledžer &ndash; Ned Keli
* Orlando Blum &ndash; Džo Bern
* Džefri Raš &ndash; Frensis Her
* Naomi Vots &ndash; Džulija Kuk
* Filip Barantini &ndash; Stiv Hart
* Lorens Kinlan &ndash; Dan Keli

## Reference

## Vanjske veze
* 
* 
* 
* ''Ned Kelly'' at Metacritic
*
Mozarapi

**Mozarapi** (, ; , ; , ;  trans. *musta'rab*, "arabizirani") je izraz koji se koristi za iberijske kršćane koji su u srednjem vijeku živjeli pod muslimanskom vlašću, u području poznatom kao Al-Andalus. Uglavnom su predstavljali potomke domorodaca iz zatečene od Arapa prilikom osvajanja početkom 8. vijeka. Religija im je bila rimokatolička, iako su zbog specifičnih okolnosti umjesto latinskog koristili španski ili mozarapski obred.

Kršćani su u prvim vijekovima islamske vlasti uživali relativno blag režim; u skladu s islamskim načelima bilo im je dozvoljeno ispovijedati vjeru, iako su bili dužni plaćati posebne poreze i bili izloženi raznim društvenim ograničenjima u odnosu na muslimanske sugrađane. Usprkos toga što su ih se mogli riješiti preobraćenjem na islam, a što su omejadski vladari ohrabrivali, taj je proces bio relativno spor, djelomično i zbog diskriminacije kojoj su preobraćeni domoroci - kasnije poznati kao *[[muladi]]* - u odnosu na arapsku elitu. Islamizacija se intenzivirala tek oko 10. i 11. vijeka, dijelom i zbog dolaska prema kršćanima manje tolerantnih Almoravida, te se pretpostavlja da su tek tada područja al-Andalusa dobila muslimansku većinu.

Za mozarape je bilo specifično da žive u izolaciji u odnosu na druge kršćanske zajednice, te su, usprkos napora da preko religije sačuvaju svoj stari identitet, bili izlagani arabizaciji koja je išla brže u odnosu na islamizaciju. To se prvenstveno može primijetiti na polju jezika, gdje su se od drevnih hispano-romanskih dijalekata pod uticajem arapskog razvili dijalekti koji će kasnije postati poznati kao mozarapski jezik. Od njega su se razvili današnji španski, portugalski i katalonski jezik.

Postepenom nestajanju mozarapa je osim arabizacije i islamizacije, značajno doprinijelo i iseljavanje na sjever u kršćanske države, gdje su od strane tamošnjih vladari kršćanski doseljenici dobivali niz privilegija, posebno kada bi se naselili u graničnim područjima.

## Literatura

* Thomas E. Burman, *Religious polemic and the intellectual history of the Mozarabs, c. 1050–1200*, Leiden 1994.
* P Chalmeta, "The Mozarabs", in *[[Encyclopedia of Islam]]*, 2nd edition, Leiden.
* Ann Christys, *Christians in Al-Andalus, 711–1000*, Richmond 2001.
* Juan Gil (ed.), *Corpus scriptorum Muzarabicorum*, Madrid 1973.
* Heinrich Goussen, *Die christliche-arabische Literatur der Mozaraber*, 1909.
* Mikel de Epalza, "Mozarabs: an emblematic Christian minority in Islamic al-Andalus", in Jayyusi (ed.) *The legacy of Muslim Spain* (1994), 148–170.
* Hanna Kassis, "Arabic-speaking Christians in al-Andalus in an age of turmoil (fifth/eleventh century until A.H. 478/A.D. 1085)", in *Al-Qantarah*, vol. 15/1994, 401–450.
* H D Miller & Hanna Kassis, "The Mozarabs", in Menocal, Scheindlin & Sells (eds.) *The literature of al-Andalus*, Cambridge (2000), 418–434.
* Leopoldo Peñarroja Torrejón, *Cristianos bajo el islam: los mozárabes hasta la reconquista de Valencia*, Madrid, Credos, 1993
* Rageh Omaar, *[http://www.bbc.co.uk/bbcfour/documentaries/features/islamic-history-europe.shtml An Islamic History of Europe]*. video documentary, BBC Four: August 2005.
Ving Rhames

**Irving Rameses "Ving" Rhames** (12. maj 1959 -) je američki glumac koji se proslavio ulogom gangsterskog bosa Marsellusa Wallacea u kultnom filmu *[[Pulp Fiction]]*. Nakon toga je imao niz zapaženih epizodnih uloga, među kojima se ističe haker Luther Stickell - jedini lik koji se uz protagonista Ethana Hunta (koga glumi Tom Cruise) pojavio u sva četiri filma **.

Godine 1998. je Rhames tumačio lik boksačkog menadžera Dona Kinga u TV-filmu *[[Don King: Only in America]]*. Za taj nastup je nagrađen Zlatnim globusom, a prilikom ceremonije dodjele je svog kolegu Jacka Lemmona (iste godine nominiranog za ulogu *[[Inherit the Wind (1999 film)|Inherit the Wind]]* pozvao na pozornicu te mu uručio vlastitu nagradu. Ta gesta bez presedana je hvaljena kao rijedak primjer velikodušnosti i skromnosti među holivudskim glumcima.

## Reference

## Vanjske veze
* 
* 
* Ving Rhames interview
Mission: Impossible III

***Mission: Impossible III*** (prevedeno kao ***Nemoguća misija 3***, poznat i pod skraćenicom ***M-I:3***) je američki akcioni film snimljen 1996. u režiji J. J. Abramsa kome je to bio cjelovečernji debi. Predstavlja treći po redu nastavak u , a radnja prati nastojanja američkog supertajnog agenta Ethana Hunta (koga glumi Tom Cruise) da zaustavi beskrupoloznog trgovca oružjem (koga glumi Philip Seymour Hoffman) koji, između ostalog, prijeti i njegovoj zaručnici (koju glumi Michelle Monaghan).

Film je imao prilično dobre kritike, ali je, usprkos toga u komercijalnom smislu predstavljao podbačaj u odnosu na prethodna dva nastavka. To se obično tumači kontroverzama koje je Tom Cruise izazvao svojim agresivnim promoviranjem scijentologije, odnosno time da je njegov matični filmski studio na Cruiseov podstrek pred premijeru filma nastojao sa programa skinuti *[[Trapped in the Closet (South Park)|Trapped in the Closet]]*, epizodu satiričke TV-serije South Park u kojoj se Cruise ismijava.

## Uloge

## Reference

## Vanjske veze
* 
* 
* SoundtrackNet's Mission: Impossible 3 Scoring Session Exclusive
* Mission Impossible III, About The Locations And Production Design 
* ''Film Review''  Xdafied.com.au
* Film Review at Hollywood Gothique
Michelle Monaghan

**Michelle Lynn Monaghan** (23. mart 1976 -) je američka glumica, koja je publici postala poznata zahvaljujući ulozi Julie Meade, partnerice glavnog junaka u filmu **.

## Reference

## Vanjske veze
* 
* Michelle Monaghan interview at reviewgraveyard.com
* Profile of Michelle Monaghan
The Punisher (film, 2004)

***The Punisher*** je američki akcioni film snimljen 2004. godine u režiji Jonathana Hensleigha. Predstavlja ekranizaciju Marvelovih stripova o antiheroju Punisheru, odnosno reboot istoimene franšize nakon neuspjeha prethodne ekranizacije sa Dolphom Lundgrenom u glavnoj ulozi. U novoj verziji naslovni lik Franka Castlea tumači Thomas Jane, a radnja prati kako se od agenta FBI pretvorio u nemilosrdnog osvetnika koji ne birajući sredstva nastoji likvidirati gangsterskog bosa Howarda Sainta (čiji lik tumači John Travolta), koji je naredio likvidaciju njegove porodice.

***The Punisher*** je imao solidan uspjeh na kino-blagajnama, ali je tek uspješna prodaja DVD-izdanja potakla producente da pokrenu snimanje nastavka, koji je 2008. postao još jedan reboot pod naslovom ** nakon što je Thomas Jane napustio projekt.

The Punisher je predstavljao posljednji film u produkciji nezavisnog studija Artisan Entertainment, koga je 2003. otkupila kanadska tvrtka Lionsgate.

## Uloge

## Reference

## Vanjske veze
* ''The Punisher'' on Marvel.com
* 
* 
*
Ken Watanabe

je japanski katzališni, filmski i televizijski glumac. Smatra se jednim od najuglednijih japanskih glumaca, koji je dva puta osvojio nagradu Japanske akademije za najbolju mušku ulogu - za uloge u filmovima *[[Memories of Tomorrow]]* (2007) i *[[Shizumanu Taiyō]]* (2010). Svjetskoj publici je postao poznat ulogama tragičnih junaka kao što su general Tadamichi Kuribayashi u filmu *[[Letters from Iwo Jima]]* i Gospodar Katsumoto Moritsugu u *[[The Last Samurai]]*, a za koje je nominiran za Oscara. Poznat je i po suradnji sa britanskim režiserom Christopherom Nolanom, odnosno nastupima u njegovim filmovima *[[Batman Begins]]* i *[[Inception]]*.

Njegova kćer Anne Watanabe je poznata manekenka i glumica.

## Vanjske veze

* 
* USA Today Interview
* About.com Interview 
* Watanabe Ken's JMDb Listing (in Japanese)
* Ken Watanabe profile on ''Hoga Central''
The Patriot (film, 2000)

***The Patriot*** je američki ratni film snimljen 2000. u režiji Rolanda Emmericha. Radnja mu je smještena u Južnu Karolinu u doba američkog rata za nezavisnost, a protagonist Benjamin Martin, lokalni farmer i veteran sedmogodišnjeg rata, koji se priključuje američkim borcima za nezavisnost nakon što su mu malodobnog sina ubili britanski vojnici na čelu sa krvoločnim pukovnikom Tavingtonom (čiji lik tumači Jason Isaacs).

Iako je imao solidan komercijalni uspjeh i uglavnom pozitivne kritike, Patriot je postao predmetom mnogih zamjerki zbog nedostatka historijske autentičnosti, pogotovo u britanskoj javnosti, koja je zamjerala scene od strane britanske vojske počinjenih zvjerstava za koje ne postoje nikakva podloga. Patriot se zbog toga često uzimao primjer kao institucionalne anglofobije u tadašnjem Hollywoodu. S druge strane, su došle zamjerke da film u potpunosti ignorira činjenicu institucije robovlasništva u tadašnjoj Južnoj Karolini, odnosno sugerirao harmonične i potpuno anakrone odnose između bijelaca i crnaca.

Dio kritičara, pogotovo s područja bivše Jugoslavije, je pak u *Patriotu* pronašao značajne sličnosti sa partizanskim filmovima.

## Uloge

## Reference

## Vanjske veze
* 
* 
* 
* Government info on Southern Campaign, Banastre Tarleton and Benjamin Martin
* The Patriot: Extended Cut Blu-ray Disc Review at HD Report
The Last Samurai

***The Last Samurai*** (preveden kao ***Posljednji samuraj***) je američki historijski film snimljen 2003. u režiji Edwarda Zwicka. Radnja, djelomično inspirirana stvarnim događajima iz prvih decenija Meiji revolucije, smještena je u Japan 1876. godine u doba kada japanska carska vlada nastoji ubrzano vesternizirati zemlju i ukloniti tradicionalne institucije, uključujući samuraje koji su svoj način života spremni braniti oružjem. Protagonist, čiji lik tumači Tom Cruise, je Nathan Algren, bivši američki oficir angažiran kao instruktor carskih trupa koji, nakon što ga zarobe pobunjeni samuraji na čelu sa Katsumotom (čiji lik tumači Ken Watanabe), odlučuje prijeći na njihovu stranu duboko impresioniran njihovom vjernosti starim vrlinama kao što su čast.

Film je imao komercijalni uspjeh, kako u SAD tako i u Japanu, te uglavnom pozitivne kritike, usprkos određenih kritika na račun previše idealiziranog prikaza samuraja i klišeja o nalik na one u *[[Dances with Wolves|Plesu sa vukovima]]*.

## Uloge

## Reference

## Vanjske veze
* 
* 
* 
* 
* Does The Last Samurai have the saddest movie death?
Far and Away

***Far and Away*** je američki igrani film snimljen 1992. godine u režiji Rona Howarda. Po žanru je epska melodrama s radnjom smještena u drugu polovicu 19. vijeka, a protagonist je Joseph Donnelly (čiji lik tumači Tom Cruise), siromašni i šikanirani irski seljak koji zajedno sa buntovnom kćeri svog protestantskog vlastelina bježi preko Atlantika kako bi u SAD pokušao steći zemlju i bogatstvo.

U Hrvatskoj je prikazan pod naslovom ***Daleki horizonti***, a u Srbiji pod naslovom ***Tamo daleko***.

## Uloge

## Reference

## Vanjske veze
* 
* ''Far and Away''  at TomCruise.com
* 
*
Broken Arrow

***Broken Arrow*** je izraz koji na engleskom doslovno znači **Slomljena strijela**. Pod time se mogu podrazumijevati:

* Broken Arrow, gradić u SAD
* žargonski izraz za nuklearne incidente vezane uz oružane snage SAD koji sa sobom ne povlače neposredni rizik izbijanja nuklearnog rata

## Film i televizija
* ''Broken Arrow'' (1950 film), vestern-film nagrađen Zlatnim globusom
* ''Broken Arrow'' (1996 film), akcioni film, ul. John Travolta i Christian Slater, rež. John Woo
* ''Broken Arrow'' (TV serija), američka TV-serija prijkazivana u periodu 1956–1960
* *[[Broken Arrows]]*, igrani film iz 2007.

## Muzika
* ''Broken Arrow'' (album), album grupe Neil Young and Crazy Horse iz 1996.
* "Broken Arrow" (Pixie Lott), pjesma Pixie Lott sa njenog albuma *Turn It Up Louder* iz 2010.
* "Broken Arrow" (pjesma), pjesma Buffalo Springfield sa albuma *Buffalo Springfield Again* iz 1967.
* "Broken Arrow", pjesma sa albuma *[[Robbie Robertson (album)|Robbie Robertson]]* iz 1987. u obradi Roda Stewarta
* "Broken Arrow", pjesma iz 1959. koju je izvodio Chuck Berry
* Broken Arrow, kanadski bend koji tvori Paul Humphrey,
Broken Arrow (film, 1996)

***Slomljena strijela*** (eng. *Broken Arrow*) je američki akcijski thriller iz 1996. godine u režiji Johna Wooa, u kojem glavne uloge tumače John Travolta i Christian Slater.

Film prikazuje rutinsku vježbu borbenih zrakoplova iznad pustinje u saveznoj državi Utah, tijekom koje pilot i bojnik Vic Deakins (Travolta) odlučuje oteti dva nuklearna projektila iz zrakoplova, koji se ubrzo sruši, i njima ucjenjivati američku vladu. Međutim, njegov kopilot Riley Hale (Slater) preživljava rušenje zrakoplova i jedina je osoba koja ga može zaustaviti. Susreće čuvaricu nacionalnog parka Terry Carmichael koja mu odlučuje pomoći u tome.

## Uloge

## Vanjske veze

* 
* 
* Film stills
Phenomenon (film)

***Phenomenon*** (preveden kao ***Fenomen***) je američki fantastični film snimljen 1996. u režiji Jona Turtletauba. Protagonist je skromni, neugledni radnik u američkom gradiću (čiji lik tumači John Travolta), a koji na svoj 37. rođendan odjednom postaje genije obdaren telekinetičkim moćima.

Godine 2003. je na mreži ABC emitiran njegov nastavak u obliku TV-filma pod naslovom *Phenomenon II*.

## Vanjske veze
* 
*
Hero (film, 1992)

***Hero*** je američki igrani film snimljen 1992. u režiji Stephena Frearsa. Po žanru je dramedija, a naslovni protagonist je sitni kriminalac (čiji lik tumači Dustin Hoffman) koji sticajem okolnosti spasi žrtve avionske nesreće da bi, nakon što je uhapšen i zatvoren, gledao kako sve zasluge za taj čin preuzima njegov naočiti poznanik (čiji lik tumači Andy Garcia).

Dio kritičara je u radnji filma prepoznao elemente klasične holivudske satiričke komedije *[[Hail the Conquering Hero]]* iz 1944.

U Hrvatskoj je prikazan pod naslovom ***Slučajni junak***, a u Srbiji pod naslovom ***Heroj***.

## Uloge

## Vanjske veze
*
Born on the Fourth of July

**Born on the Fourth of July** (doslovno *Rođen 4. jula*) je autobiografska knjiga koju je godine 1976. izdao Ron Kovic, paralizirani američki veteran vijetnamskog rata, koji je nakon povratka kući postao antiratni aktivist. Naslov je dobila po tome što je Kovic uistinu rođen 4. jula 1946. godine, ali i kao ironični komentar na *[[The Yankee Doodle Boy]]*, ultra-patriotsku pjesmu Georgea M. Cohana iz 1904. koja sadrži isti stih. U svojoj je knjizi, napisanoj u Santa Monici u jesen 1974. godine, Kovic opisao svoje odrastanje u katoličkoj i patriotskoj porodici u gradiću Massapequa, odluku da se odmah nakon završetka srednje škole priključi marincima, dvije ture službe u Vijetnamu, ranjavanje, mukotrpan oporavak u veteranskoj bolnici gdje je bio izložen nehumanim uvjetima te postepeno okretanje protiv rata i vlade za koju drži da je izdala veterane i lagala američkom narodu uvukavši ga u nepotrebni rat. Knjiga je postala veliki bestseler, a zbog nje je Kovic godine 1976. pozvan da održi govor na Demokratskoj nacionalnoj konvenciji.

Kovicova knjiga je postala predmetom brojnih referenci u popularnoj kulturi, prije nego što je godine 1989. poslužila kao predložak za istoimeni film u kome Kovicov lik tumači Tom Cruise.
Zlatko Crnković (glumac)

**Zlatko Crnković** (Kastav, 27. svibnja 1936. - Zagreb, 14. veljače 2012.) je bio hrvatski kazališni, televizijski i filmski glumac. Monografiju i dokumentarni film o njegovu životu i radu objavio je i snimio Mladen Pavković.

## Filmografija
### Televizijske uloge
* "Bitange i princeze" kao sudac (2005.)
* "Olujne tišine" kao Aleksandar pl. Radočaj (1997.)
* "Putovanje u Vučjak" kao Šipušić (1986.)
* "Nikola Tesla" kao Ben Johnson (1977.)
* "U registraturi" kao župnik (1974.)
* "Kuda idu divlje svinje" kao Veno (1971.)

### Filmske uloge
* "Tu" kao Josip (2003.)
* "Duga ponoć" kao župnik (2003.)
* "Kuća duhova" kao Illustrissimus (1998.)
* "Čudnovate zgode šegrta Hlapića" kao pripovjedač (1997.)
* "Proljeće Ivana B." (1995.)
* "Gospa" kao Zoran Ranković (1994.)
* "Kamenita vrata" (1992.)
* "Luka" (1995.)
* "Vila Orhideja" kao ujak (1988.)
* "Olujna noć" (1987.)
* "Nitko se neće smijati" kao Hofman (1985.)
* "Horvatov izbor" (1985.)
* "Heda Gabler" (1985.)
* "Pod starim krovovima" (1984.)
* "Ifigenija u Aulidi" (1983.)
* "Ustrijelite Kastora" (1982.)
* "Obiteljski album" (1981.)
* "Poglavlje iz života Augusta Šenoe" (1981.)
* "Obustava u strojnoj" (1980.)
* "Dekreti" (1980.)
* "Ljubica" (1979.)
* "Istarska rapsodija" (1978.)
* "Car se zabavlja" (1975.)
* "Timon" (1973.)
* "Okreni leđa vjetru" (1972.)
* "Kainov znak" (1970.)
* "Ožiljak" (1969.)
* "Mirotvorci" (1966.)
* "Mokra koža" (1966.)
* "Tifusari" kao narator (1963.)
* "Nevesinjska puška" (1963.)
* "Opasni put" kao Willy (1963.)
* "Martin u oblacima" kao inspektor (1961.)
* "Siva bilježnica" (1961.)
* "Pustolov pred vratima" (1961.)
* "Kota 905" (1960.)
* "Vlak bez voznog reda" (1959.)
* "Naši se putovi razilaze" (1957.)

### Sinkronizacija
* "Legenda o medvjedu" kao Stari Denahi/Pripovjedač (2003.)

## Vanjske veze
*
Milorad Bibić Mosor

**Milorad Bibić Mosor** (Split, 25. 7. 1952 - Zagreb, 17. 2. 2012. ) bio je hrvatski novinar, pisac, TV-voditelj i sportski aktivist.

Rodio se u Splitu, gdje je završio osnovnu i srednju školu, kao i Fakultet elektronike, strojarstva i brodogradnje, stekavši zvanje dipl. inženjera elektrotehnike. Umjesto strukom bavio se novinarstvom, prvo u tjedniku *[[Nedjeljna Dalmacija]]*, a potom u dnevniku *[[Slobodna Dalmacija]]*, gdje je bio urednik sportske rubrike. Specijalnost mu je bila sport, odnosno košarka, o kojoj je pisao i za brojne novine i časopise širom bivše Jugoslavije. Od sredine 1980-ih je pisao i humorističke priloge za *Slobodnu Dalmaciju*.

Široj je javnosti bio poznat po sudjelovanju u televizijskom talk-showu *[[Nedjeljom u dva|Nedjeljom u 2]]*, za koje je snimao satiričke komentare na račun gostiju ili teme pojedine emisije.

## Vanjske veze
* Preminula novinarska legenda Milorad Bibić Mosor
The Four Feathers

***The Four Feathers*** (doslovno: *Četiri pera*) je pustolovni roman koga je godine 1902. izdao engleski književnik A.E.W. Mason. Radnja je smještena u 1880-e, a protagonist mladi britanski oficir po imenu Harry Faversham koji izlazi iz vojske tik prije nego što će njegovi drugovi otići u Egipat da uguše protu-zapadni ustanak Ahmeda Orabija; prijatelji ga zbog toga proglašavaju kukavicom, isto kao i njegova zaručnica, simbolički mu davši bijelo pero. Faversham se poslije toga nastoji iskupiti otputovavši u Sjevernu Afriku kao civil i nastojeći svojim drugovima pomoći kao obavještajac u borbi protiv Muhameda Ahmeda (Mahdija).

Roman je stekao izuzetnu popularnost, koja se iskazala i među filmašima, tako da je od 1915. do 2002. ekraniziran sedam puta.

## Vanjske veze
*
The Four Feathers (2002 film)

***The Four Feathers*** (doslovno: ***Četiri pera***) je američko-britanski igrani film snimljen 2002. u režiji Shekhara Kapura. Temelji se na istoimenom romanu britanskog književnika A.E.W. Masona, a radnja mu je smještena u 1880-e. Protagonist je Harry Faversham (čiji lik tumači Heath Ledger), mladi britanski oficir koji napušta vojsku tik prije nego što će mu jedinica otputovati u Sudan kako bi se borila protiv Mahdija i njihovih pristaša; njegovi prijatelji, ali i zaručnica (čiji lik tumači Kate Hudson) ga smatraju kukavicom te mu simbolički daju bijelo pero. Čuvši da mu je najbolji prijatelj zarobljen od neprijatelja, i nastojeći se iskupiti, Faversham odlazi u Sudan kao civil ne bi li ga spasio.

Film je doživio slab komercijalni uspjeh. Kritika je, pak, primijetila da *The Four Feathers*, koji predstavlja sedmu po redu filmsku ekranizaciju Masonovog romana, za razliku od svojih prethodnika koji veličaju čast, hrabrost, požrtvovnost i ratničke vrline, ima izuzetno mračan ton. To se obično tumačilo nastojanjem autora da iskoriste antiratni sentiment koji se počeo javljati u svjetskoj javnosti neposredno pred američku invaziju na Irak.

## Uloge
* Hit Ledžer: Hari Feveršam
* Kejt Hadson: Etna Justas
* Ves Bentli: Džek Durans
* Džimon Hansu: Abu Fatma
* Aleks Dženings: pukovnik Hamilton
* Kris Maršal: Kaslton

## Izvori

## Vanjske veze
* 
* 
* 
*
New Jack City

***New Jack City*** je američki kriminalistički film snimljen 1991. u režiji Marija Van Peeblesa kome je to predstavljao režiserski debi. Radnja je smještena u New York i prati uspon i pad Nina Browna (čiji lik tumači Wesley Snipes), beskrupuloznog i nasilnog narko-bosa koji zahvaljujući epidemiji cracka brzo stiče basnoslovno bogatstvo i moć.

Za film je bio karakterističan novi stil režije, temeljen na tada popularnim MTV-jevim videospotovima, ali i izuzetna društvena angažiranost, na liniji Bushovog rata protiv droge. Imao je priličnu gledanost, ali i bitno uticao na niz sličnih filmova smješteni u milje kriminalom i drogom opustošenih afroameričkih dijelova urbane Amerike.

## Uloge
* Vesli Snajps — Nino Braun
* Ajs Ti — Skoti Eplton
* Alen Pejn — Džarald Dži Mani Vels
* Kris Rok — Puki
* Mario Van Pibls — Stoun
* Majkl Mišel — Selina
* Bil Nan — Da Da Da Men
* Rasel Vong — Park
* Bil Kobs — Starac
* Kristofer Vilijams — Karim Ahbar
* Džad Nelson — Nik Pereti
* Vanesa A. Vilijams — Kiša
* Trejsi Kamila Džons — Junikva
* Džon Aprea - Don Armetio
* Entoni desando — Frenki Nidls
* Nik Ešford — velečasni Outs
* Ik-a-Maus - Debeli Smiti

## Reference

## Vanjske veze
* 
* 
* 
* *[http://www.warnervideo.com/newjackcitydvd/ New Jack City]* official site at WarnerVideo.com
* *[http://movies.nytimes.com/movie/review?res=9D0CE6DE153EF93BA35750C0A967958260 New Jack City]* movie review by Janet Maslin for the *New York Times* (1991)