1807.

**1807** (MDCCCVII) je bila redovna godina koja počinje u četvrtak u gregorijanskom, odnosno redovna godina koja počinje u utorak u julijanskom kalendaru, koji kasni 12 dana.
__NOTOC__



## Događaji
### Januar/Siječanj
* 6. 1. - Nakon što je Napoleon prošlog novembra uveo Kontinentalnu blokadu, Britanci proširuju svoju blokadu iz maja. Doći će do pogoršavanja odnosa sa neutralnim zemljama: Danskom (→ Engleski ratovi 1807-14), Rusijom (→ Anglo-ruski rat 1807-12) i SAD (→ Rat iz 1812.).
* 7. 1. - Rat Četvrte koalicije: Francuzi ulaze u Breslau/Wrocław.
* 8. 1. - Prvi srpski ustanak: nakon varoši prošlog meseca, ustanci zauzimaju Gornji grad Beogradske tvrđave. Austrijski nadvojvoda Karlo predlaže u ovo vreme da Austrijanci posednu Beograd, kako bi pretekli Ruse, što je odbijeno iz obzira prema Napoleonu.
* 12. 1. - U Leidenskoj luci eksplodirao brod sa barutom, stradala 151 osoba, razoreno preko 200 zgrada.
* 23. 1. (11. 1. po j.k.) - Proglas ruskog generala Ivana Miheljsona Srbima, poziva ih na saradnju i dejstva u pravcu Vidina..
** Srbi prave prekid sa sultanom, odbacuju ustupke koji su ponuđeni u pregovorima sa Petrom Ičkom (→ Ičkov mir).
* 25. 1. - Ruska ofanziva u Istočnoj Pruskoj: Bitka kod Mohrungena.
* 27. 1. (kalendar?) - Umro gospodar Vidina Osman Pazvanoglu. 
* 28. 1. - U Memelu sklopljen mir između Britanije i Pruske.
* 30. 1. - Počinje francuska Opsada Stralsunda, švedskog grada u Pomeraniji.
* poč. godine - "Opasna raspoloženja" među Srbima u austrijskom Sremu - neki su otišli u ruski tabor u Vlašku moleći da ih oslobode.

### Februar/Veljača

* 3. 2. - Anglo-španjolski rat, Britanske invazije Rio de la Plate: Britanci zauzeli Montevideo (do septembra).
* 7 - 8. 2. - Bitka kod Eylaua: krvav sudar Napoleona i ruskog generala Bennigsena, bez jasnog rezultata.
* 8. 2. (27. 1. po j.k.) - Srpski ustanici zauzimaju Šabac.
* februar - Britanski brodovi *Blenheim* i *Java* nestali u oluji nedaleko od Mauricijusa, sa 590 odn. 280 ljudi na palubi.
* 16. 2. - Bitka kod Ostrolenke: francuska pobeda.
* 17. 2. - Henri Christophe izabran za predsednika Države Haiti na severu zemlje (kralj 1811-20).
* 17. 2. - Francuski konzul Pierre Laurent Jean-Baptiste David stiže u Travnik (do 1814).
* 19. 2. - Dardanelska operacija: britanski neuspeh protiv Osmanlija.
* 19. 2. - Bivši potpredsednik SAD Aaron Burr uhapšen pod optužbom za izdaju, da je želeo sebi napraviti državu na jugozapadu (oslobođen je).
* 24. 2. - Ruski admiral Dmitrij Senjavin stiže do Dardanela.

### Mart/Ožujak
* 2. 3. - Zabranjen uvoz robova u SAD, počevši od sledeće godine.
* 3. 3. - U SAD je potpisan Zakon o insurekciji (pobuni), koji ovlašćuje predsednika da u tom slučaju, ili zbog nereda, izvodi vojsku i federalizije nacionalnu gardu. 
* 7. 3. (23. 2. po j.k.) - Sulejman-paša krenuo iz Beogradskog grada (otkriveno je da je pozivao susedne pašaluke u pomoć), ali je ubijen - slede pokolji Turaka u Beogradu i drugim mestima. 
* 9. 3. - Turci napustili i Donji grad Beogradske tvrđave, čime je čitav grad oslobođen.
* 9. 3. - Alexandre Pétion je predsednik Republike Haiti, na jugu zemlje (do 1818).
* 10. 3. - Ruska flota zauzima ostrvo Tenedos.
* 14. 3. - Ostrvo Bonaparte (Reunion) u Indijskom okeanu pogodio je još jedan ciklon, nakon oluja prošle zime i suše - razorena poljoprivreda napušta kafu, karanfilić i pamuk u korist šećerne trske.
* 18. 3. - Aleksandrijska ekspedicija: Britanci se iskrcavaju u Egiptu, u korist mameluka protiv Muhamed Alija. Pušteni su u Aleksandriju, ali nemaju sreće u unutrašnjosti - zemlju napuštaju u septembru.
* 19. 3. - Pruski grad Danzig pod francuskom opsadom.

* 24. 3. - Umro splitski nadbiskup Lelije Cipiko - stolica upražnjena do 1828, kada je snižena u biskupiju, udruženu sa makarskom.
* 25. 3. - Zakon o trgovini robovima je zabranjuje u Britanskoj imperiji (ropstvo je ukinuto 1833).
* 25. 3. - Britanska vlada Williama Grenvillea pala po pitanju emancipacije katolika, čemu se kralj protivi. Sledi William Cavendish-Bentinck, 3. vojvoda od Portlanda (do 1809) na čelu pristalica pokojnog Pitta (W.C-B. je već bio premijer 1783).
* 25. 3. - Željeznica *Swansea and Mumbles* u južnom Walesu postaje prva koja prevozi putnike sa kartama (konjska vuča, duljina 8,8&nbsp;km).
* 29. 3. -  Heinrich Wilhelm Olbers otkrio asteroid 4 Vesta (do 1850-ih je smatrana za planetu).
* 31. 3. (19. 3. po j.k.) - Predsednik Pravitelstvujuščeg Sovjeta knez Sima Marković izjavio da Srbija smatra sebe za nezavisnu državu, nakon što su Turci tražili 20.000 vojnika za rat protiv Rusije.

### April/Travanj

* april-jun - Napoleon stanuje u zamku Finckenstein, tu je i Marie Walewska s kojom se upoznao zimus.
* 7. 4. - U Francuskoj su već pozvani regruti iz klase 1808, jedinice daju i Italijani i Španci.
* 4 - 12. 4. - Frobergova pobuna na britanskoj Malti. 
* april - U Sremu je izbio Ticanov ustanak - ubrzo ugušen.
* april - Crnogorski i hercegovski ustanici opkolili Nikšić, ali Crnogorci se povlače; pokušavaju da osvoje Klobuk i Trebinje ali su poraženi (Turcima su pomagali Francuzi)
* april - Jakov Nenadović pokušava da napadne Soko, ali ubrzo odustaje.
* 21. 4. - Muhamed Ali porazio Britance kod Rozete.
* 24. 4. (12. 4. po j.k., Veliki petak) - Teške borbe kod Deligrada, smrtno ranjen Vuča Žikić.
* 26. 4. - Bartensteinski ugovor: prusko-ruski sporazum protiv Napoleona.
* proleće - Milenko Stojković vodi borbe oko Negotina, srpske čete dopiru do Vidina, ali biće opkoljen između Štubika i Malajnice.
* proleće - Pokret srpskih seljaka u 20 sela spahiluka Voćin (Vučin) na čelu sa Stevanom Filipovićem iz Naukovca zbog spahijskih nepravdi.
* proleće - leto - Prvi srpski ustanak: ustanici ulaze u Prokuplje i Kuršumliju, pokušavaju sa Leskovcem, vode borbu u Grdeličkoj klisuri. Sa Rogozne privremeno blokiraju put iz Kosova prema Bosni. Nakratko zauzimaju Priboj, Rudo i Višegrad. Semberija i bosansko Podrinje su u ustanku, što bosanski ajani i paše suzbijaju.

### Maj/Svibanj

* 10. 5. - Ugovor iz Finkensteina između Francuske i Persije - franko-persijska alijansa traje samo do 1809.
* maj - Miloradovič pokušao zauzeti Giurgiu ali se mora vratiti u Bukurešt.
* maj - Pronela se glasina da pančevački Srbi nameravaju pobiti sve Nemce na Tijelovo - u gradu i okolini je pojačana austrijska vojska.
* 22 - 23. 5. - Dardanelska bitka: Senjavinov uspeh.
* 24. 5. - Danzig se predao Francuzima, maršal Lefebvre će dobiti titulu *Duc de Dantzig*.
* 29. 5. - Janičari na čelu sa Kabakçı Mustafom, protivnici reformi Nizam-I Cedid, zbacili sultana Selima III i postavili Mustafu IV (do 1808).
* maj, krajem - Srpska ofanziva prema Bosni.
* 30. 5. - Boj kod Tronoše, blizu Loznice (?) poginuo Konda Bimbaša.
* maj-jun - Bitka na Štubiku, u istočnoj Srbiji.
* maj-jun - Ruski pomorci Hvostov i Davidov spalili japansko naselje na Iturupu, pljačkaju japanske brodove oko Hokaida.

### Jun/Juni/Lipanj

* 2. 6. - Bitka kod Obileštija: Mihail Miloradovič odbio tursko napredovanje ka Bukureštu.
* 9. 6. - Završeni izbori u Velikoj Britaniji, uspeh premijera lorda Portlanda.
* 10. 6. - Francuzi nakon pobune ukinuli Poljičku Republiku.
* 12. 6. - Boj kod Negotina.
* 14. 6. - Bitka kod Friedlanda je odlučujuća Napoleonova pobeda nad ruskim generalom  Bennigsenom u istočnoj Pruskoj.
* 16. 6. - Francuzi u Königsbergu.
* 22. 6. - Afera Chesapeake–Leopard: britanski brod Leopard napao američku fregatu Chesapeake u potrazi za dezerterima.

* 25. 6. - Susret Napoleona i Aleksandra I na Njemenu.
* 25. 6. - Prusi pristaju na primirje nakon što im je nestalo zemlje.
* 30. 6. - Bitka kod Arpačaja: Gudovič odbio ofanzivu mnogobrojnijih Osmanlija u Jermeniji.

### Jul/Juli/Srpanj
* 1. 7. (19. 6. po j.k.) - Bitka na Malajnici: odlučujući poraz Turaka kod Štubika i Malajnice, gde je ruski general Ivan Isajev, zajedno sa Karađorđem, pomogao Milenku Stojkoviću. Turci će biti potučeni i kod Bregova, Vidin je ozbiljno ugrožen.
* 1. 7.  - Bitka kod Atosa, odlučujuća ruska pomorska pobeda nad Osmanlijama.
* 1. 7. - Britanske invazije Rio de la Plate: Druga bitka za Buenos Aires.
* 2. 7. - Posle više od tri meseca prekinuta Opsada Kolberga (→ film Kolberg iz 1945.).
* 6. 7. - Susret Napoleona sa pruskom kraljicom Luisom, i kraljem Friedrichom Wilhelmom III.

* 7 - 9. 7. - Tilsitski mir: Napoleon sklapa mir sa Rusijom i Pruskom. Rusija ulazi u savez sa Francuskom (→ Anglo-ruski rat (1807–1812) i Finski rat sa Švedskom 1808-09). Rusija prepušta Francuskoj Boku kotorsku i Jonska ostrva. Pruska ostaje bez polovine teritorije, osnovani su francuski klijenti:
**  Kraljevina Vestfalija za Napoleonovog brata Jérôma (do 1813).
**  Varšavsko Vojvodstvo (do 1815), u personalnoj uniji sa Saksonijom. 
**  Slobodni Grad Danzig (do 1814)
* 10. 7. (28. 6. po j.k.) - Srbi zauzeli užičku tvrđavu.
* 10. 7. - Ruski izaslanik pukovnik markiz Pauluči, sastavio sa Srbima u vojnom logoru kod Negotina "dogovor" kojim se Srbija potpuno stavila pod zaštitu Rusije.
* 19. 7. - Napoleon zahteva od Portugala da do 1. septembra zatvori luke za britanske brodove.
* 21. 7. - Nakon francuskog konzulata, u Travniku je otvoren i austrijski (konzul Paul Joseph von Mitesser stiže sledeće godine).
* 20. 7. - Braća Niepce, Nicéphore i Claude, dobila patent za *[[pyréolophore]]*, rani motor sa unutrašnjim sagorevanjem, s praškastim gorivom. Iste godine, Švajcarac François Isaac de Rivaz je napravio SUS motor sa vodonikom kao gorivom.
* 27. 5. - Gen. Gerhard von Scharnhorst je zadužen za vojnu reformu u Pruskoj.

### Avgust/August/Kolovoz
* 2. 8. - U Beograd stigao ruski poslanik Konstantin Rodofinikin - Karađorđe nije prisutan.
* 4. 8. - Napoleon proglasio Kneževinu Erfurt - sebi podređen posed, enklavu unutar Rajnske konfederacije (do 1814).
* 6. 8. (ili 9.8.?) - Dositej Obradović stigao u Beograd - svečani doček, uz pucanje topova.
* 9. 8. - Francuski ministar inostranih poslova Charles Maurice de Talleyrand-Périgord dao ostavku.
* 11. 8. - Britanci pozivaju danskog kralja u antifrancuski savez.
* 12. 8. - Francuska i Španija zahtevaju od Portugala da objavi rat Britaniji - ovi samo prekidaju odnose.
* 12. 8. - Britanski komandant u Buenos Airesu zaključio primirje - napuštanje B. A. i Montevidea. Samostalna odbrana zemlje jača osećanja nezavisnosti *criollo*-sa (→ Majska revolucija 1810).
* 15. 8. - Dalmatinski providur Dandolo šalje Napoleonu predlog za priznanje pravoslavne crkve u Dalmaciji - ovaj to potvrđuje godinu dana kasnije. Marmon ove godine traži od vikara Zelića da vrbuje Srbe za francusku vojsku.
* 16. 8. - Francuski gen. Lauriston ulazi u Kotor nakon što su Rusi i Crnogorci napustili Boku.
* 16. 8. - Engleski ratovi: britansko iskrcavanje u Danskoj, Kopenhagen je ubrzo opkoljen.

* 17. 8. - Prvo putovanje Fultonovog parobroda *[[North River Steamboat]]*, ili *Clermont*: Hudsonom, tada poznatim kao Severna reka, od New Yorka do Albanyja za 32 sata putovanja i 20 sati stanke, prosečna brzina 8&nbsp;km/h. Redovni prevoz putnika sledećeg meseca.
* 18. 8. - U Milanu otvorena  Arena del Foro Bonaparte, kasnija Arena Civica, višenamenski stadijum.
* 20. 8. (8. 8. po j.k.) - Karađorđe dao pristanak na Rodofinikinov nacrt državnog uređenja Srbije (jak Senat i knez sa uskim ovlašćenjima) - ali ruski car ga nije odobrio iz obzira prema Austriji.
* 24. 8. - Opsada Stralsunda: Francuzi uzimaju grad Šveđanima, koji su tako izbačeni iz Nemačke (slede ostrva Dänholm 25. 8. i Rügen 7. 9.).
* 24. 8. - U Sloboziji zaključeno primirje između Rusije i Turske.. U sporazumu nisu pomenuti Srbi (car Aleksandar ga nije odobrio). Zatišje na srpsko-turskom frontu traje do 1809.

### Septembar/Rujan

* 1. 9. - Gen. César Berthier objavio na Krfu da Republika Sedam ostrva prelazi pod francuski protektorat (Britanci uzeli ostrva 1809-10, osim Krfa, do 1814).
* 2 - 6. 9. - Bombardiranje Kopenhagena: grad se predaje, danska flota je konfiskovana ili uništena. Britanci zauzimaju otok Helgoland (do 1890, kada će ga dati Nemačkoj).
* 7. 9. (25. 8. po j.k.) - Sarajevski mitropolit Venedikt Kraljević prešao u Austriju.
* 18. 9. - Završena posljednja sjednica Tribunata, jedne od francuskih skupština, čije su ovlasti prenete na Zakodavno tijelo (*Corps législatif*).
* 19. 9. - Dmitrij Senjavin otplovio sa Krfa u pravcu Baltika.
* 27. 9. - Napoleon kupio deo kolekcije Borghese.
* septembar-oktobar - Kinezi na čelu sa guvernerom Ch'ang-lingom ugušili ustanak Tibetanaca u Kokonoru (Qinghai).

### Oktobar/Listopad
* 9. 10. - Pruske reforme, u Steinovoj izvedbi: ukinuto je kmetstvo. 
* 10. 10. - Konvencija iz Fontainebleaua o razgraničenju Austrije i Napoleonove Italije: Monfalcone se vraća Austriji, desna obala Soče ostaje Italiji.
* 12. 10. - Francuska vojska gen. Junota prelazi špansku granicu, na putu prema Portugalu.
* 13. 10. - Osnovano Londonsko geološko društvo, najstarije na svetu.
* oktobar - Pobuna u Poznju (?), u Bosni. 
* 26. 10. - Anglo-ruski rat: car Aleksandar objavljuje rat zbog napada na Kopenhagen.
* 27. 10. - Tajni franko-španski Ugovor iz Fontainebleaua: Braganze bi bile izbačene iz Portugala a zemlja podeljena na tri dela. Istog dana je otkrivena El Escorijalska zavera krunskog princa Fernanda protiv glavnog ministra Godoya.
* 30. 10. - Engleska flota blokirala Lisabon, samo dva dana nakon prispeća Senjavinove flote - ostaje deset meseci u ovoj luci.
* 31. 10. - Potpisan fracusko-danski savez (Anglo-danski rat).

### Novembar/Studeni
* 1/2. 11. - Veliki požar u manastiru Savina, za šta su osumnjičeni francuski oficiri.
* 11. 11. - Još jedno britansko naređenje o trgovačkoj blokadi francuske Evrope: svi neutralni brodovi moraju proći kroz engleske luke pre pristajanja na Kontinent.
* novembar - Mitropolit Aksentije, izaslanik vaseljenskog patrijarha, prenosi Srbima Portine poruke - ovi traže garanciju Rusije i Francuske.

* 17. 11. - Detroitski ugovor između SAD i nekoliko indijanskih plemena: predali su veliki komad zemlje u jugoistočnom Mičigenu i severozapadnom Ohaju.
* 19 - 30. 11. - Franko-španska Invazija Portugala - uvod u Peninsularni rat (do 1814, uglavnom u Španiji).
* 29. 11. - Portugalski dvor na čelu sa regentom Joãom odlazi iz Lisabona u Brazil gde stižu u januaru (João će se vratiti 1821).
* 30. 11. - Francuzi u Lisabonu.

### Decembar/Prosinac
* 10. 12. - U skladu sa Ugovorom iz Fontainebleaua, Napoleon priključio Francuskoj Kraljevinu Etruriju, nekadašnje Veliko Vojvodstvo Toskana (dogodine formirani departmani Arno, Méditerranée i Ombrone). Kao nadoknada maloletnom vladaru je zamišljena Kraljevina Severna Luzitanija.
* 13. 12. - U Lisabonu izbijaju neredi nakon što su na javnim zgradama istaknute francuske zastave. Kasnije tokom meseca je nametnut veliki porez.
* decembar - Prva "Obraćanja nemačkoj naciji", predavanja filozofa J. G. Fichtea u kojima se zalaže za nemački nacionalizam, u kulturnom smislu.
* 17. 12. - Napoleonov Milanski dekret: nijedna evropska zemlja ne sme trgovati sa Britanijom, svaki brod u dodiru sa Englezima ili engleskom lukom će se tretirati kao engleski.
* 22. 12. - Zakon o embargu: SAD uvode embargo stranim zemljama, naročito Britaniji i Francuskoj.
* 25. 12. - Ukinuto kmetstvo u Varšavskom vojvodstvu - seljaci mogu napustiti zemlju ali bez imovine.
* 27. 12. - Thomas Parr, britanski rezident u Bengkuluu na Sumatri, ostao bez glave u pobuni.
* decembar, krajem - Ali-paša zvornički došao u Krupanj sa vojskom ali nakon bitke je prinuđen na povlačenje.

### Kroz godinu

* Zagrebački župan Antun Amadéo de Varkony kupio palaču u kojoj se nalazi kazališna dvorana - po njemu je nazvano Amadéovo kazalište.
* Bazilika sv. Marka postala katedrala, sjedište venecijanskog patrijarha (biskupa).
* Kraljevina Holandija dobila prusku Istočnu Friziju i ruski Jefer.
* Nauka i tehnika:
** Humphry Davy izolirao natrij i kalij.
** Prvi put opisan tasmanski vrag.
** Njemački idealizam: Georg Wilhelm Friedrich Hegel objavio "Fenomenologiju duha".
** Samuel Hahnemann prvi put upotrebio izraz homeopatija.

## Rođenja

* 19. 1. - Robert Edward Lee, komandant Konfederalne armije († 1870)
* 10. 2. - Lajos Batthyány, mađarski političar († 1849)
* 15. 2. - Stevan Knićanin, srpski vojvoda († 1855)
* 27. 2. - Henry Wadsworth Longfellow, američki pesnik († 1882)
* 20. 4. - Georgije Nikolajević, mitropolit dabrobosanski († 1896)
* 1. 5. - František Zah, češki vojnik u Srbiji († 1892)
* 28. 5. - Louis Agassiz, biolog, geolog († 1873)
* 3. 6. - Emilijan Kengelac, episkop vršački († 1885)
* 12. 6. - Ante Kuzmanić, novinar, ilirac († 1879)
* 4. 7. - Giuseppe Garibaldi, talijanski revolucionar i borac za jedinstvo i slobodu Italije († 1882)
* 15. 8. - Jules Grévy, predsednik Francuske († 1891)
* 26. 10. - Barbu Catargiu, prvi premijer Rumunije († 1862)
* 26. 12. - Anđeo Kraljević, franjevac, književnik († 1879)
* Stefan Stefanović, književnik († 1828)
* Karlo Pacek, lekar u Srbiji († 1876)
* Gedeon Dunđerski, zemljoposednik († 1883)

## Smrti

* 27. 1. - Osman Pazvanoglu, gospodar Vidina (* 1758)
* 5. 2. - Pasquale Paoli, korzikanski lider (* 1725)
* 10. 3. - Jean Thurel, dugoveki francuski vojnik (* 1698)
* 24. 3. - Lelije Cipiko, splitski nadbiskup (* 1721)
* 4. 4. - Jérôme Lalande, astronom (* 1732)
* 13. 4. - Marija Terezija, carica Franza II (* 1772)
* 5. 5. - Napoléon Charles Bonaparte, carev najstariji nećak (* 1802)
* 30. 5. - Grof de Rochambeau, francuski vojskovođa (* 1725)
* 13. 7. - Henry Benedict Stuart, kardinal, poslednji jakobitski pretendent (* 1725)
* 12. 8. - Kiril Živković, pakrački vladika (* 1730)
* 11. 11. - Marko Vojnović, ruski admiral (* 1750)
* Božidar Grujović, prvi sekretar Pravitelstvujuščeg sovjeta (* 1778)
* Konda Bimbaša, ustanički vojvoda (* 1783) ?

## Reference

; Literatura
* *Istorija srpskog naroda*, Peta knjiga, prvi tom, Od Prvog ustanka do Berlinskog kongresa, SKZ Beograd 1981 (V-1)
* *Istorija srpskog naroda*, Peta knjiga, drugi tom, Od Prvog ustanka do Berlinskog kongresa, SKZ Beograd 1981 (V-2)
*  (Google Books, za 1807)