Hermann Hesse

**Herman Hese** (; 2. jul 1877. - 9. avgust 1962.), nemački pisac, dobitnik Nobelove nagrade za književnost 1946. godine. Pisao je lirske pesme, novele i romane. U početku svog stvaranja bio je romantičar, u proznim delima pod uticajem psihoanalize i orijentalne mudrosti. U Heseovim delima jasno je uočljivo njegovo zanimanje za egzistencijalne, duhovne i mistične teme i veliki uticaj budističke i hindu filozofije. Njegova najpoznatija dela su Stepski vuk (*Der Steppenwolf*), Sidarta (*Siddhartha*), Igra staklenih perli (*Das Glassperlenspiel*).

## Život
Rođen je u gradu Kalvu, Virtemberg, 1877. godine. 1922. godine emigrirao je u Švajcarsku, 1923. je postao švajcarski državljanin. Kao antimilitarista i pacifista, jako se usprotivio Prvom svetskom ratu. Njegova osećanja koja se tiču rata izražavao je u mnogim svojim knjigama. Za vreme Drugog svetskog rata, našao se se u čudnim okolnostima. Nemački propagandista Jozef Gebels (*Joseph Goebbels*) u početku je štitio njegove knjige, i kao rezultat Hese je mogao da objavljuje svoja dela. Međutim, kada je zahtevao da određeni delovi njegovog romana Narcis i Zlatousti (*Narziss und Goldmund*) koji se tiču pogroma ostanu nedirnuti, našao se na nacističkoj crnoj listi. Ipak, uspeo je da izbegne Drugi svetski rat i skrasio se u Švajcarskoj.

Kao i mnogi njegovi likovi, Hese je u toku svog života imao mnogo problema sa ženama. Njegov prvi brak sa Marijom Bernouli (*Maria Bernoulli*), sa kojom je imao troje dece, završio se tragično, tako što je njegova žena mentalno obolela. Njegov drugi brak sa pevačicom Rut Venger (*Ruth Wenger*), trajao je veoma kratko, a najveći deo vremena proveli su odvojeni jedno od drugog. To je dovelo do duboke emotivne krize, Hese se povukao u sebe i izbegavao socijalne kontakte, što je opisao u svom čuvenom romanu Stepski vuk (*Der Steppenwolf*). Ipak, njegov treći brak sa Ninon Dolbin Auslender (*Ninon Dolbin Ausländer*, 1895. - 1966.), trajao je do kraja njegovog života. Svoju treću ženu spomenuo je u knjizi Putovanje na istok (*Die Morgenlandfahrt*).

Hese je u svom kasnijem životu razvio određenu dozu konzervativizma. U Igri staklenim perlama (*Das Glasperlenspiel*), jedan od likova proglašava svu muziku posle Johana Sebastijana Baha (*Johann Sebastian Bach*) veštačkom i lošom, proglašavajući Ludviga van Betovena (*Ludvig Van Betoven*) za ekstremni primer lošeg ukusa u muzici. Inače, Igra staklenih perli, sa svojim idealizovanim srednjevekovnim stilom bila je izuzetno popularna knjiga u ratom razrušenoj Nemačkoj 1945. godine.

Hese je umro u snu u Montanjoli 9.avgusta 1962. godine u svojoj 85. godini.

## Bibliografija
* 1904. Peter Kamencind (*Peter Camenzind*)
* 1906. Ispod točka (*Unterm Rad*)
* 1910. Gertruda (*Gertrud*)
* 1914. Rošalde (*Rosshalde*)
* 1915. Knulp (*Knulp*)
* 1919. Demijan (*Demien*)
* 1919. Klajn i Vagner (*Klein und Wagner*)
* 1919. Čudne vesti sa Druge Zvezde (kratke priče) (*Märchen*)
* 1920. Klingsorovo poslednje leto (*Klingsors letzer Sommer*)
* 1920. Tumaranja (*Wanderung:Aufzeichnungen*)
* 1922. Sidarta (*Siddhartha*)
* 1927. Stepski vuk (Der Steppenwolf)
* 1928. Kriza: Stranice iz dnevnika (*Krisis: Ein Stück Tagebuch*)
* 1930. Narcis i Zlatousti (*Narziss ung Goldmund*)
* 1932. Putovanje na istok (*Die Morgenlandfahrt*)
* 1937. Autobiografski eseji (*Gedenkblätter*)
* 1942. Poeme (*Die Gedichte*)
* 1943. Igra staklenih perli (*Das Glassperlenspiel*)
* 1946. Ako se rat nastavi... (eseji) (*Krieg und Frieden*)
* 1976. Moja vera:Eseji o životu i umetnosti (*My belief: Essays on Life and Art*)
* 1995. Završene bajke Hermana Hesea (*The complete Fairy Tales of Herman Hesse*)

## Izvori


## Vanjske veze

* Nobelova nagrada za književnost 1946.
* Informacija o njegovom grobu