Mlačište

**Mlačište** je naselje u Srbiji u opštini Crna Trava u Jablaničkom okrugu. Prema popisu iz 2002. imalo je 29 stanovnika (prema popisu iz 1991. bilo je 57 stanovnika).

## Naziv i istorija

Mlačište je naselje na zapadnim, blagim padinama Čemernika, okrenutim Grdeličkoj klisuri, na 1100 – 1300 metara nadmorske visine, omeđeno Golemom, Rakickom i Bajinskom (Rupskom) rekom. Dobilo je naziv po mlaki – tresavi iznad sela, gde izvire rečica sa toplom vodom – Blato. Isto se tako zove i tresava, koja je slična nekadašnjem Vlasinskom blatu, samo je manje površine. Atar naselja je odvajkada bio obrastao bukovom šumom i obilovao izvorima zdrave vode, ali je od sredine sedamdesetih godina prošloga veka naglo počela da se zaseva breza. U isto vreme Šumska uprava iz Leskovca je na pašnjacima Čemernika zasadila jelu i smreku, nanevši nepocenjivu štetu planinskom bilju i rastinju. Od tada su izvori na Čemerniku počeli da presušuju.

Mlačište je kroz istoriju više puta zaseljavano i raseljavano u zavisnosti od istorijskih i drugih okolnosti, o čemu govore brojni toponimi Selište. Prvi put je bilo iznad tresave, tj. izvorišta rečice Blato, pa se raselilo zbog vlažnog terena. U vreme Turaka jednom je raseljeno kada je turski sultan Musa (1412. godine), gradio put preko Čemernika na putu za Novo Brdo, a potom zbog teškog kuluka na koji je stanovništvo prinuđivano u kopanju gvozdene rude u ataru Goleme reke i Rudarskog rida i radu na vignjištima i samokovima. Poslednji se raselio zaselak Jerenci, pred oslobođenje od Turaka, 1878. godine, prešavši u selo Lebet. U to vreme stanovnici Mlačišta su, za dve hiljade dukata, od spahije otkupili atar sela od Proninih Mejana sve do Velikog Čemernika, za ispašu stoke.

Pored rudarenja u vreme Turaka, ovaj kraj je od davnina poznat po stočarstvu. U ataru sela od najstarijih vremena do pre trideset godina postojala je farma, na samom izvorištu Goleme reke. Do Drugog svetskog rata ovde su svoju stoku napasali i Ašani ili Karakačani, poreklom iz Grčke, tako da se u selu do danas održala stara karakačanska rasa ovce crnog runa, koja izdržava i najteže vremenske uslove. Danas je iznad Farme, u pazuhi Čemernika, ograđeno loviše jelena i divljih svinja – Valmište, koje je zahvatilo oko 80 planiskih izvora, potoka i rečica.

## Poreklo stanovništva

Današnje naselje datira od pre dve stotine godina. Ima pet zaselaka: Kukulinci, Paunovci, Miljkovci, Mlačiške Mehane i Kamenjari i više rodova, od kojih svaki čini mahalu u okviru zaseoka. Kukulinci su poreklom iz Glavanovca (današnja Bugarska), Paunovci s Kopaonika, a Miljkovci iz okoline Prokuplja. Mlačiške Mehane su nastale oko 1850. godine, na zaravni ispod brda Jerič, na nekadašnjem drumu kojim su pečalbari iz Bosilegrada, Krajišta, Vlasine i Crne Trave odlazili u pečalbu. Docnije su se tamo preselile i neke porodice iz „starog“ Mlačišta. Mehanama je prolazio i glavni poštanski i kiridžijski put za ove krajeve, posebno kada je Predejane dobilo železničku stanicu. Imale su i dve kafane sa prenoćištem, pa su služile i za odmorište stoke i ljudi. Ovaj put je izgubio na značaju izgradnjom vlasinske akumulacije 1952. godine, kada su Crna Trava i Vlasina povezane s Leskovcem i Surdulicom asfaltnim putem.

## Propadanje Mlačišta

Na Mlačiškim Mehanama je 1921. godine otvorena četvororazredna osnovna škola za sela Mlačište, Bajinci i Pažar. Ta škola je posle Drugog svetskog rata jedno vreme bila i šestorazredna, da bi se migracijom pečalbarskog stanovništva, 1977. ugasila. Na Mehanama je jedno vreme bilo i sedište Opštine Mlačište (1952 – 1954), potom Mesna kancelarija, zatim Zemljoradnička zadruga, i dve prodavnice i stanica za otkup šumskih plodova, radila je i zdravstvena ambulanta, da bi se danas Mlačiške Mehane populaciono ugasile.

Kako je ovo bio i poljoprivredni kraj bogat vodama, Mlačište je između dva rata imalo sedam vodenica na Golemoj reci i po dve na Rakickoj i Bajinskoj i jednu valjavicu za sukno. Poslednje tri vodenice radile su do sedamdesetih godina prošloga veka. Imalo je i dve kovačnice („duganje“) i potkivačku radnju. Ljudi su se bavili i kiridžijskim poslom konjima.

Mlačištani, kao i svi Crnotravci, uglavnom su bili građevinari, što im je olakšalo napuštanje sela. Na to je uticalo još i slaba putna mreža i opštinska nebriga. Selo je struju dobilo tek 1975. godine. Danas žitelja ovog naselja ima u svim većim gradovima u Srbiji. Leti, juna, jula i avgusta, dođu iseljeni i njihovi potomci da posete zavičaj, onda naselje privremeno povrati nekadašnju živost.

Mlačištanska crkva je u Ruplju (Sveti apostol Petar), a u selu postoji zapis, gde se okuplja narod o Spasovdanu i Velikoj Gospojini. Groblje je na Mlačiškim Mejanama, zajedničko i za selo Bajinci, koje se doskora administrativno vodilo kao zaselak Mlačišta.

Danas se nekontrolisanom sečom bukovog drveta čitav kraj pustoši, a nesavesnim branjem šumskih plodova, pomoću metalnih češljeva, uništavaju prostranstva borovnice u ovom mestu i na Čemerniku.

Sudbina naselja Mlačišta danas je tipična i za ostala sela u opštini Crna Trava.

## Spomenici iz NOB-a
* Na Mlačiškim Mehanama podignut je spomenik u vidu raširenih krila – na levom krilu je spomen ploča sa imenima 42 ratnika iz vremena balkanskih ratova i Prvog svetskog rata 1912-1918. godine, a na desnom krilu imena 54 žrtve fašističkog terora iz ovoga sela u Drugom svetskom ratu. U središnjem delu je ploča sa imenima 11 palih boraca u toku NOR-a, a na donjem delu ploča u znak sećanja na Stojana Sinadinovića (1911 – 1943), člana SKOJ-a od 1935. i KPJ od 1939, učesnika NOR-a , koga je uhapsila specijalna policija u provali beogradske partijske organizacije, decembra 1942, nakon čega je bio u logoru Banjica, potom streljan u Jajincima zajedno sa 275 drugova 18. februara 1943. godine.
* Na Mlačiškim Mehanama je spomen bista narodnom heroju Sinadinu Milenoviću (1897-1943), borcu od 1941. i zameniku komandanta Drugog južnomoravskog partizanskog odreda. 
* U spomen parku na Mlačiškim Mejanama je i bista Aleksandru Sinadinoviću Leki (1922-1944), koji je bio član OK KPJ Vranja, sekretar OK SKOJ-a i član OK SKOJ-a Srbije.
* Na proplanku u Valmištu, 12. septembra 1951. godine otkriven je spomenik od prirodnog kamena (u vidu piramide, visok tri metra), u znak sećanja na prvi partizanski logor u crnotravskom kraju i na 2. avgust 1942. godine kada je tu formiran Crnotravski partizanski odred. Spomenik je devedesetih godina 20. veka eksplozivom porušen, ostala je samo mermerna ploča i hrpa kamenja.
* Spomen ploča na Mlačiškim Mehanama, na kući u kojoj se rodio i živeo prvoborac Aleksandar Sinadinović Leka.
* Spomen česma na Pomočanici (Kačar) u znak sećanja na 23. april 1943. godine kada je na tom mestu održan sastanak Okružnog komiteta KPJ Pirot (kome je pripadala i Crna Trava) i doneta odluka o formiranju Omladinskog udarnog bataljona, koji je posle učestvovao u borbama sve do Trsta u oslobađanju zemlje od okupatora i u gušenju balističke pobune na Kosovu i Metohiji 1945. godine.
* Spomen ploča na kući u Mlačištu u kojoj se rodio i živeo narodni heroj Sinadin Milenović.

## Zanimljivosti

Iznad Mlačišta, na uzvišenju Kitka, blizu izvorišta rečice Blato, s pogledom na vrhove Čemernika, postoji klupa za „laganje“, namenjena devojkama i momcima koji se *zabavljaju*, što se na crnotravskom govoru kaže: „lažu se“. Pošto je sve manje mladih, na klupu danas uglavnom sednu i odmore se od šetnje stari bračni parovi ili poneki putnik namernik.

## Demografija
U naselju Mlačište živi 29 punoletnih stanovnika, a prosečna starost stanovništva iznosi 66,5 godina (60,3 kod muškaraca i 69,8 kod žena). U naselju ima 17 domaćinstava, a prosečan broj članova po domaćinstvu je 1,71.

Ovo naselje je u potpunosti naseljeno Srbima (prema popisu iz 2002. godine).

## Mesta udaljena od Mlačišta

* Mlačiške Mehane (2&nbsp;km)
* Kamenjari (2,5&nbsp;km) 
* Novkovci (2,2&nbsp;km) 
* Bajinci (2,6&nbsp;km) 
* Lebet (2,8&nbsp;km) 
* Pažar (3,5&nbsp;km) 
* Pavličina (4,4&nbsp;km) 
* Mrkovica (5,1&nbsp;km) 
* Mačkatica (5,2&nbsp;km)
* Crveni Breg (5,3&nbsp;km) 
* Crvenkovci (5,7&nbsp;km) 
* Jovanovce (6,1&nbsp;km) 
* Kučišnjak (6,1&nbsp;km) 
* Babićevi (6,2&nbsp;km) 
* Lazarićevci (6,2&nbsp;km) 
* Samčekinci (6,3&nbsp;km) 
* Rajčetine (6,6&nbsp;km) 
* Ruplje (6,6&nbsp;km) 
* Obradovce (6,7&nbsp;km) 
* Žutini (6,7&nbsp;km) 
* Pročolovci (7&nbsp;km)
* Ljutež (7,5&nbsp;km) 
* Troskač (7,8&nbsp;km) 
* Danjino Selo (7,9&nbsp;km)
* Slavujevi (8&nbsp;km) 
* Linguri (8,2&nbsp;km) 
* Malikina Mahala (8,3&nbsp;km) 
* Miljine (8,5&nbsp;km) 
* Pečinovci (8,7&nbsp;km) 
* Bankovci (9&nbsp;km) 
* Leskova Bara (9,1&nbsp;km) 
* Filipovci (9,2&nbsp;km) 
* Radovinci (9,4&nbsp;km) 
* Golema Glava (9,6&nbsp;km) 
* Rdavac (9,7&nbsp;km) 
* Čelište (9,8&nbsp;km) 
* Gadžina Mahala (9,8&nbsp;km) 
* Crna Trava (9,9&nbsp;km) 
* Sombor (9,9&nbsp;km) 
* Deda Ilijina Mahala (9,9&nbsp;km)
* Vlasina Rid (10&nbsp;km) 
* Bričevlje (10&nbsp;km) 
* Padine (10,1&nbsp;km) 
* Krpejce (10,2&nbsp;km) 
* Suševlje (10,3&nbsp;km) 
* Ostrozub (10,3&nbsp;km)
* Džep (Vladičin Han) (10&nbsp;km) 
* Predejane (11&nbsp;km)

## Literatura o Mlačištu
* Jovan F. Trifunovski: Grdelička klisura, antropogeografska rasprava, Narodni muzej, Leskovac, 1964. 
* Radomir Kostadinović: Crna Trava i Crnotravci, Leskovac, 1968.
* Simon Simonović Monka, Pečalbarstvo i neimarstvo crnotravskog kraja, SIZ kulture, Crna Trava, 1983.
* Radosav Stojanović: Aritonova smrt, pripovetke, Jedinstvo - Prosveta, Priština - Beograd, 1984.
* Kosta Ivanović: Na braniku domovine, Crna Trava, 1984;
* Vilotije Vukadinović: Govor Crne Trave i Vlasine, SDZb, SANU XLII, Beograd, 1996.
* Srba B. Stojković: Mlačište, Fileks, Leskovac, 2004.
* Radosav Stojanović: Crnotravske priče, Prosveta, Niš, 2002.
* Iva Trajković: Stočarstvo na Čemerniku, Leskovački zbornik XLIV, 2004, 253 – 274.
* Srećko S. Stanković: Brod – selo kod Crne Trave, KPZ Srbije, Beograd, 2006.
* Petar Petrović, prof.: Predejane i okolina, drugo dopunjeno izdanje, Beograd, 2007, 83 - 84
* Radosav Stojanović: Crnotravski rečnik, SDZb LVII, SANU - Institut za srpski jezik SANU, Beograd, 2010,

## Povezano
* Blato (Crna Trava)
* Valmište
* Kačar (šuma)
* Golema reka
* Bajinci
* Sinadin Milenović
* Crnotravski govor

## Reference

## Vanjske veze

* Mape, aerodromi i vremenska situacija lokacija (Fallingrain)
* Satelitska mapa (Wikimapia)
* Gugl satelitska mapa (Maplandia)
* Plan naselja na mapi (Mapquest)
* Crna Trava u prošlosti i danas  
* Život u crnotravskom kraju  
* Karakačanska ovca u jugoistočnoj Evropi 
* Zaštićene biljne vrste na Čemerniku