Blaženstva

**Blaženstva** (latinski: *beatitudes* - blagoslovi) u hrišćanskoj tradiciji označavaju skupinu blagoslova koje je Isus izrekao u svojoj čuvenoj besedi na gori.

Isusovi blagoslovi su zabeleženi u evanđeljima po Mateju i Luki, a neki se nalaze i u nekanonskom Evanđelju po Tomi. Neki proučavaoci smatraju da Isusovi blagoslovi izvorno potiču iz pretpostavljenog Q dokumenta i da je Luka zadržao izreke bliže originalu, jer tu Isus blagoslovi siromašne i glade, dok ih je Matej spiritualizovao, govoreći o "siromašnima duhom" i "gladnima pravde".

U oba slučaja, Isusovi blagoslovi predstavljaju namerno izvrtanje uobičajenog shvatanja "blaženstva", odnosno sreće. Blagoslovi prate jednostavan obrazac: Isus imenuje grupu ljudi za koju se obično smatra da je lišena blagoslova ili neblagoslovena i proglašava ih blaženim.

## Po Mateju
Evanđelje po Mateju daje najpotpuniji spisak blagoslova:

## Po Luki
Evanđelje po Luki daje blaženstva nasuprot "pretnjama":

## Po Tomi
Evanđelje po Tomi daje nekoliko Isusovih blaženstava razbacanih na različitim mestima u tekstu: 
* Blago samotnima i izabranima, jer vi ćete naći kraljevstvo. Iz njega ste došli, i u nj ćete se vratiti.
* Blago siromašnima, jer vaše je Kraljevstvo nebesko.
* Blago onome koji je trpio, jer je pronašao život.
* Blago vama ako vas mrze i progone. Gdje god vas gonili, neće pronaći to mjesto.
* Blago progonjenima u svojim srcima. Oni su uistinu prepoznali Oca.
* Blago gladnima, jer će se željnome trbuh napuniti.

## Tumačenja
U judaizmu je blagoslov doživljavan istovremeno kao blagodet i poziv. Bitno je napomenuti da aramejska reč za blagoslov, "*ashrei*" ili "*tovahoun*", istovremeno znači "blagosloven" i "probudi se" ili "ustani". Stoga se Isusovi blagoslovi mogu posmatrati i kao poziv na akciju. Neki od blagoslova imaju svoje paralele u Starom zavetu, sa kojim je Isus bio upoznat. Na primer, psalm 24:3–5 kaže da će bog blagosloviti one čistih ruku i bezazlena srca, dok psalm 37:11 kaže da će smerni naslediti zemlju. Iako je blagoslov krotkima veoma cenjen, čak i od nekih nehrišćana poput Gandija, neki kritičari poput Ničea ga vide kao izraz hrišćanske ropske moralnosti.

Blagoslov mirotvorcima se tradicionalno tumači kao podrška miroljubivom ponašanju i pacifizmu. Međutim, nepacifisti smatraju da reč mirotvorci ne označava pacifiste, već ljude koji uzrokuju mir gde je nekada bilo sukoba. U tom smislu ovaj blagoslov je Avgustinu služio za opravdanje pravednog rata, dokazujući da je rat koji donosi veći mir opravdan. Obzirom da je u prvom veku vladao Pax Romana i da su ratovi bili veoma retki, neki proučavaoci smatraju da se *mirotvorci* odnosi na one koji mirno rešavaju sporove unutar zajednice.

Blagoslovi predstavljaju obećanje o bliskoj budućnosti u kojoj će siromašni biti bogati, gladni zadovoljeni a potlačeni dobiti vlast. From smatra da Isusovi blagoslovi ne izražavaju samo čežnju siromašnih i ugnjetenih za novim i boljim svijetom i njihovo iščekivanje toga svijeta, već i njihovu krajnju mržnju prema vlastima – bogatima, učenima i moćnima.

Emma Goldman, komentarišuću blaženstva, kaže da "raj mora biti strašno dosadno mesto, ako tamo žive siromašni duhom". Ona smatra da su blaženstva najveća optužba protiv Hristovog učenja, jer u siromaštvu uma i tela vide vrlinu, a "svako inteligentno biće shvata da je siromaštvo duha najgore prokletstvo". Komentarišući izreku „blaženi su krotki, jer će naslediti zemlju“, Goldman ocenjuje da je to "podsticaj ropstvu, neaktivnosti i parazitizmu", a nije ni tačna, jer "samo zato što je čovečanstvo bilo krotko, zemlja mu je i oteta". Ona ocenjuje da ova poruka najbolje odgovara interesima privilegovanih klasa i kapitalizma.

## Izvori

## Povezano

* Beseda na gori
* Isusovo učenje
* Isusove izreke