Neretvanska lađa

**Lađa**, zbog svoje autohtonosti u delti Neretve, poznata i kao **Neretvanska lađa**, tradicionalno je plovilo u ovoj najjužnijoj dolini u Hrvatskoj.

## Historija

Stotinama godina, sve do početka 1970-ih godina XX. stoljeća lađe su bile osnovno teretno prijevozno sredstvo u dolini Neretve, za razliku od trupica, koje su bile svojevrsno "osobno" prijevozno sredstvo.

Prema pučkom vjerovanju postanak i naziv lađe temelji na nazivu jednog njezinog dijela - kobilice, također tradicionalnom i autohtonom neretvenskom plovilu, koju puk naziva trupom ili trupicom. Produženjem dna trupe i dizanjem boka novim daskama, "mala" trupa prerasta u lađu.

Takvim podrijetlom trupe vezuju se s pojmom copula, primitivnog čamca koji je bio poznat duž hrvatske obale. Prvi podatci o copulima u Neretvi pripadaju mletačkim izvorima iz XVII. stoljeća, i *"Kronici fra Pavla Šilobadovića o četovanju u Primorju (1662.-1686.)"*:

Prema tim i drugim podatcima, i po broju ljudi u jednom copulu, šestorica, trebalo bi zaključiti da se radi o većem čamcu, te da Mlečani neretvanske copule izjednačuju s barkama ili čamcima. U tom slučaju ime čopula ili čopul odnosi se na veći neretvanski čamac, dakle lađu.

Pred Drugi svjetski rat lađe su pojedinačno imale i svoja imena, bilo zemljopisna kao "Hrvatska", "Zagreb", "Kozjak", "Vis"; opća kao "Vila", "Vezir"; vlastita kao "Marita"; ili pridjevna kao "Nevridna", zbog toga što ih je pod vlastitim imenom trebalo prijaviti lučkom uredu koji bi im tada izdao i prijavni broj.

## Građa
Lađa se sastoji od slijedećih dijelova:

#### Trup
* *<tt>Kolomba</tt>* ili *<tt>trup</tt>* (kobilica) je na dnu, visoka 15&nbsp;cm, okovana željeznom šinom, *<tt>okovom</tt>*; 
* *<tt>Karine</tt>* prema naprijed zaoštrene, dižu se od kolombe ukoso prema ''provi'' i ''krmi'';
* *<tt>Bande</tt>* se priljubljuju na *karine*. Bande se prave od više dasaka i ovalno se sužavaju prema kobilici; 
* *<tt>Lukoć</tt>* je drveno rebro koje ima oblik luka tupog kuta od 130 stupnjeva. Kostur lađe čine 23 *lukoća* od dva komada, i po pet krajnjih lukoća s prove i krme, koji se nazivaju *<tt>samotvorcima</tt>* ili *<tt>kenjčićima</tt>* i od jednog su komada, dakle ukupno 33 lukoća;
* *<tt>Škaram</tt>* (ručka za veslo), nalazi se na krmi s lijeve strane između sedmog i osmog lukoća te između drugog i trećeg ili trećeg i četvrtog s desne strane. *Škarmi*, kad se ne upotrebljavaju, skidaju se;
* *<tt>Škarmenica</tt>* je uporište u kojem stoji škaram, koja uglavljena između dva lukoća s *<tt>tresom</tt>* (poprečnim drvom);
* *<tt>Centa</tt>* je obod uokolo lađe s unutrašnje strane. Ona ide povrh lukoća ili tako da su ovi u nju usječeni;
* *<tt>Štrop</tt>* ili *<tt>gužva</tt>* (krug konopa) u koji se uglavljuje *<tt>parić</tt>* ili *<tt>timun</tt>* (dugačko veslo za upravljanje lađom) nalazi se na krmi;
* *<tt>Igla</tt>*, komad željeza na koji se pričvršćuje *<tt>sindžir</tt>* (lanac) nalazi se na provi i na krmi.
#### Ostali dijelovi
* *<tt>Stolac</tt>* je u sredini lađe pričvrščen za lukoče, s rupom u sredini u koju je zataknut *<tt>jambor</tt>* (jarbol) koji služi za *<tt>idrenje</tt>* i *<tt>lancanje</tt>*. *Jambor* je visok 4 do 5 metara. U svome dnu, zbog učvršćenja, ulazi u *lukoć* u kojemu je rupa. *Jambor* nekad služi i kao veslo, a na njega može doći i zastava; 
* *<tt>Idro</tt>* (jedro) kod idrenja ide na *jambor*, podiže se pomoću *<tt>retenja</tt>* (konopa), preko *<tt>žabe</tt>* ili *<tt>taje</tt>* (kolotura);
* *<tt>Retenja</tt>* je konop kojim je *jambor* kod idrenja učvršćen prema krmi za *centu*, dok se uže kojim je *idro* vezano za *centu* na provi zove *<tt>škota</tt>*;
* Na svom vrhu idro je nategnuto na *<tt>lantinu</tt>* (motku); 
* *<tt>Bižonjini</tt>* su konopi za skupljanje *idra*;
* *<tt>Lancana</tt>* je konop kojim se lađa *<tt>lanca</tt>* (vuče) kod *lancanja*;
* Neretvanske lađe nemaju kormilo, zbog toga što većinom voze po plitkim vodama. Umjesto kormila upotrebljavaja se *<tt>parićem</tt>*, veslom dugim 4 metra koje sastoji se od *<tt>držalice</tt>* (suženog dijela, odnosno ručke za držanje parića) i *<tt>palice</tt>* (proširenog spljoštenog, lopatastog dijela za upravljanje u vodi). I manja vesla na lađi zovu se *parići*, a obično ih ima četiri do pet.
#### Dodatci
* *<tt>Šešula</tt>*, posebno napravljena kanta za izbacivanje vode;
* *<tt>Katanac</tt>* (lokot);
* *<tt>Sindžir</tt>* (lanac);
* *<tt>Skala</tt>*, daska koja se upotrebljava kao mostić za prijelaz s lađe na kopno.

#### Dimenzije

U dnu su duge 3,40 do 4,10 metara, u vrhu oko 8 metara. Široke su u sredini za teret 3,10 metara do 3,40 metara. Sa strana je visoka 0,80 do 1,5 metra, a rijetko i manje od 60 do 70 centimetara. Bez tereta gaz joj je oko 0,25 metara. *Karine* (grede od kobilice do vrhova pramca i krme) su duge 1,60 metara.

## Plovidba
### Parićanje
*<tt>Parićanjem</tt>* (veslanjem) se vesla uz rijeku ili uopće kada je teret težak, veslači sjede leđima okrenuti provi, a ako je lađa prazna ili plovi niz rijeku, prvi veslač sjedi leđima okrenut provi, a drugi veslač može sjedati gledajući u provu. Obično veslaju dva prva vesla. Rjeđe sa po četiri vesla jer obično smeta teret. *Timunava* (kormilari) se na krmi, parićem, nešto kraćim veslom ili čak i veslom od trupe koje se provuče kroz *gužvu* ili *štrop* na krmi. Kad se kormilari veslom, nekad se postavljaju dva vesla; jedno desno, drugo lijevo na krmi. Timuni se nizvodno.

### Lancanje
Lađa se još pokreće *<tt>lancanjem</tt>*, kada lađu uzvodno vuče konj u pratnji ljudi, najčešće žena, ako se i vuče mješovito, žene idu prve, a na kraju reda je najviši čovjek, sa svrhom da prebacuje konop preko visokih predmeta uz obalu. *Lancanu* (konop), se drži na ramenu suprotnom od rijeke tako da ne klizi s ramena. Brzina vožnje odgovara brzini hoda pješaka. Konop je debeo 10 milimetara, a dug je od 30 do 50 metara. Vezuje se za vrh *jambora* (jarbola).

### Idrenje
Najrijeđi način plovidbe lađom je *<tt>idrenje</tt>* (jedrenje), kada se na *jambor* (jarbol) stavlja *idro* (jedro) i plovi uz pomoć vjetra, uglavnom po sredini Neretve ili morem.

### Motor
Lokalni poljoprivrednici i danas koriste lađe i trupe za prijevoz proizvoda cijelom dolinom, kanalima do tržnica uz rijeku Neretvu, ali se u današnje vrijeme lađa sve manje koristi tradicionalnim oblicima plovidbe, te se uglavnom njome upravlja vanbrodskim motorom pričvršćenim na krmi.

## Uporaba
Lađa se u prošlosti, u vrijeme prije motorizacije, upotrebljavala u najraznovrsnije svrhe; za prijevoz životinja, poljoprivrednih proizvoda (prilikom prijevoza grožđa nakon *trganja* (berbe), zanalo ga se *gazati* (gnječiti)), trave, gnojiva, sijena, slame, žala (pijeska, kaže se: *"Žalo izide trupu"*), drva, služilo je za prijevoz namještaja, prijevoz ljudi, za sprovode. na lađi su se prevozili i svatovi okićeni hrvatskim zastavama i borovim granama, uz pjesmu i harmonikašku pratnju. S lađama se išlo u lov na jegulje na velikim jarugama.

Lađa može prevoziti od 30 do 35 ljudi i velike terete između 2,5 i 3,5 tone. Osim u svakodnovnoj neretvanskoj uporabi, tereti su se lađom prebacivali do Pelješca, Hvara, Makarske i druge bliže okolice na moru, ali samo u vrijeme bonace. Veliki teret lađa može ponijeti zbog svojih velikih bokova i velike razvraćenosti strana. Lađa se koristila cijelodnevno tijekom čitave godine.

Vijek trajanja lađe je vrlo dug, kako zbog kvalitete materijala, tako i zbog njene vrijednosti za ljude, pa se boljim čuvanjem znala dosegnuti starost čak između 80 i 100 godina. Iznajmljivanje lađe naplaćivalo se u visini težačke dnevnice.

## Zanimljivosti
* Nagrada grada Metkovića nosi naziv *"Lancarice"* i krasi je reljef lancarica, žena koje vuku lađu, autora akademskog kipara Živana Bjelovučića.
* Lađa je osnovno sredstvo u današnjoj turističkoj ponudi u dolini Neretve. S lađom se rade kružni obilasci doline mnogobrojnim močvarnim kanalima i Neretvinim rukavcima, tzv "Safari Neretvom", a često se na njoj poslužuju i obroci tijekom takvih izleta.
* Do posebnog izražaja korisnosti lađa došlo je za vrijeme velikih poplava u Metkoviću u zime 2010. i 2011. godine, kada su zbog plitkog gaza uz trupu bile praktički jedino prijevozno sredstvo kroz ulice Metkovića s desne strane Neretve.
* Veterani 4. gardijske brigade, oilježavajući 20. godišnjicu 4. gardijske brigade i prisjećajući se borbe za neovisnu Hrvatsku, 24. lipnja 2011. godine su se izvornom neretvanskom lađom uputili na veslački maraton od Prevlake do Maslenice.

## Maraton lađa

Najveće zasluge za očuvanje, revitalizaciju, kao i za promociju lađe pripadaju Maratonu lađa, amaterskom sportskom natjecanju ovim tradicionalnim autohtonim neretvanskim plovilima, koje se održava se jednom godišnje, druge subote u kolovozu, na relaciji dugoj 22,5 kilometara, pod visokim pokroviteljstvom predsjednika Republike u organizaciji Udruge lađara Neretve.

## Reference