open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Dani

**Dani** je pogrešan naziv za indo-pacifički narod čiji pripadnici sebe zovu **Lani** i koji žive na centralnim visoravnima zapadne Nove Gvineje (Irian Jaya).

Predstavljaju jednu od najbrojnijih i najrasprostranjenijih etničkih skupina na Irian Jayi. Također se ističu učešćem u separatističkom pokretu koji zahtijeva nezavisnost od Indonezije.

Pre prodora zapadne civilizacije ekonomiju su temeljili na svinjama i krompiru, te su poznavali efikasan sistem navodnjavanja polja. Glavna preokupacija svih muškaraca je bio rat. Imali su strogo određenu teritoriju sa koje se nisu micali. Između njih i komšija bila je ničija zemlja, bojno polje. Na marginama svoje teritorije su dizali posmatračnice i stražarili. Svaki mladić koji bi uspeo da se ušulja na neprijateljski teren postao bi herojem. Čim bi jedna strana imala povod za sukob, objavila bi rat. Na bojnom polju zaraćene su strane odmeravale snage. Precizan domet tri metra dugog koplja nije bio veći od desetak metara, pa su trebali dobro da se približe jedni drugima. Nije bilo teško ni izbeći koplje, pa čim bi pala prva žrtva sve je prestalo. Pobednici bi odneli zaplenjeno oružje protivnika koje su nazivali *mrtvim pticama*. Te su trofeje izložili u selu i dva dana slavili pobedu pesmom i igrom. Nedaleko od njih poraženi su oplakivali žrtvu i jadikovali. Žene bi kamenim sekirama odsecale prste ako bi žrtva bila njima u krvnom srodstvu.

Zbog velikog mortaliteta muškaraca Dani su razvili poligamiju. Nisu odlazili u rat iz osvete niti su osećali bes prema neprijatelju. Rat je bio konstanta, svi njihovi preci su ratovali, svakih nekoliko dana ili sedmica. Deca su se rano navikavala na plač majki zbog izgubljenih očeva. Hajder navodi da su Dani vodili ceremonijalni, tobožnji rat. Cilj nije bio pobediti, oduzeti protivniku teritorije i dobra. Rat je bio sam sebi svrha. Dani nisu znali zašto to rade niti su razmišljali o opciji mira. Rat je bio konstanta, norma.
Aboridžini Norfolka

**Aboridžini Norfolka** je naziv koji se ponekad koristi za polinežanske domoroce tragovi čijih nastambi su pronađeni na otoku Norfolk.

U doba kada je otok otkrio na svojim putovanjima otkrio James Cook domorodaca nije bilo, te ne postoji naučni konsenzus da li su oni tamo živjeli stalno i oformili vlastitu etničku skupinu, ili je otok jednostavno služio kao usputna stanica na dugim oceanskim putovanjima.
Havajci

**Havajci** ili **Havajski domoroci**, naziv je za polinezijsku etničku skupinu koja nastanjuje Havaje.

Prema podatcima američkoga ureda za popis življa za 2000., trenutno na teritoriju SAD-a ima oko 476.000 ljudi koji se izjašnjavaju kao Havajci. Dvije trećine živi na Havajima, a ostatak na matičnomu teritoriju SAD-a – uglavnom u Californiji i Nevadi.

## Reference
Tahićani

**Tahićani**, na tahićanskom *Ta'ata Tahiti (Ma'ohi)*), domorodački polinezijski narod Tahitija i još trinaest Društvenih otoka. Po popisu stanovništva iz kolovoza 2007. ima ih 178 133. Služe se tahićanskim i francuskim jezikom, a danas su po vjeroispovijesti mahom kršćani (kalvinisti ili rimokatolici).

## Historija

Domoroci Tahitija prije kontakta s Europljanima nisu poznavali kovine i koristili su tehnologiju kamenog doba. Međutim, krčili su šume i obrađivali plodna vulkanska tla. Izrađivali su kanue. Oruđe koje su koristili bilo je izrađeno od kamena, kosti, školjki ili drveta. Procjenjuje se da je u trenutku prvog kontakta s Europljanima 1767. na Tahitiju živjelo više od 40 000 ljudi, a na ostalim otocima od 15 000 do 20 000. Europljani (isprva Englezi) donijeli su na otoke mnoge dotada domorocima nepoznate bolesti, poput dizenterije, malih boginja, šarlaha, tifusa i tuberkuloze. Na te bolesti Tahićani nisu imali nikakav imunitet i to je ishodovalo smanjenjem njihovog broja s oko 40 000 u 1767. na oko 16 000 u 1797. godini. Popisom 1881. pobrojeno je 5 960 domorodaca. Unatoč još nekim epidemijama koje su se zbile nakon te godine, broj Tahićana počeo je opet rasti. Danas su Tahićani francuski državljani i imaju dva izabrana zastupnika u francuskoj skupštini i jednog u senatu. Punoljetni Tahićani glasuju na skoro svim francuskim izborima.

## Poznati Tahićani

* Omai, mladi domorodac kojeg je britanski brod Adventure (s drugog Cookovog putovanja) 1774. doveo u Englesku i poslije vratio u domovinu (drugi je domorodac Oceanije koji je posjetio Europu, nakon Ahu-torua kojeg je u Pariz doveo Bougainville 1768.)
* Pōmare IV., tahićanska kraljica
* Oscar Temaru, predsjednik Francuske Polinezije
* Pouvanaa a Oopa, vođa pokreta za neovisnost Tahitija od Francuske koji je djelovao u kasnim 1950-im

## Izvori
Samoanci

**Samoanci** predstavljaju polinežansku etničku skupinu koja živi na otočju Samoa.

Samoanci su među polinežanskim narodima drugi po brojnosti, odnosno najvjerniji tradiciji, zahvaljujući kojoj su sačuvali samoanski jezik, jedan od nastarijih među polinežanskim jezicima.
Goliafci

**Goliafci** je naziv za indo-pacifičku etničku skupinu koja živi na Mt. Goliathu, planini u zapadnom dijelu Nove Gvineje (Irian Jaya).
Kapauku

**Kapauku** predstavlja naziv indo-pacifičku etničku skupinu nastanjenu u zapadnom dijelu centralnih visoravni zapadne Nove Gvineje (Irian Jaya). Trenutno ima oko 45.000 pripadnika tog naroda.

## Vanjske veze
* Etnografska studija (na engleskom)
Tokelau (narod)

**Tokelauanci** ili **narod Tokelau** je naziv za 1500 pripadnika polinežanske etničke skupine koja živi na skupini atola Tokelau.
Tonganci

**Tonganci** su polinežanski narod, s nešto malo melanežanskih primjesa, koji živi na otočju Tonga.
Futunijanci

**Futunijanci** predstavljaju polinežanski narod koji živi na otoku Futuna, dijelom francuskog teritorija Wallis i Futuna.
Uvea

**Uvea** ili **Uveanci** predstavlja naziv za polinežanski narod koji živi na otoku Wallis, dijelu francuskog prekomorskog teritorija Wallis i Futuna.
Tvrdi disk

**Tvrdi disk** (ili *hard disk*) je uređaj koji piše i čita podatke. Svaki računar danas ima barem jedan tvrdi disk, na njemu se drže svi podaci neophodni za pokretanje računara, kao npr. operativni sistem, te on ustvari omogućava računaru da zapamti podatke i poslije gašenja istog. Sam hard disk je izumljen oko 1950-ih godina, kapaciteta od samo nekoliko megabajta danas su došli do mnogo većih brojki, danas se kapaciteti mjere u stotinama gigabajta (GB), čak na nekim web serverima i u terabajtima (TB). Bilo šta što se nalazi u disku je zapravo red bajtova, više ili manje. Svaka datoteka bila ona slika, video, tekst ili nešto drugo je red bajtova zapisanih, u ovom slučaju, na tvrdom disku. 

## Dijelovi hard diska
Tvrdi disk se sastoji od 5 glavnih dijelova, a to su:

# Rotor
# Stator
# Amburator
# Elektromotor
# Alternator

Obično kad govorimo o hard diskovima razlikujemo elektronički i mehanički dio diska, a pošto je hard disk zatvoren vidi se samo jedan dio elektronike. Oni se zapisuju na površini magnetne ploče u sektorima i stazama (tracks). 

Sektor obično sadrži određeni broj bajtova (npr. 128), i oni su u obliku zaobljenih polukrugova, dok su staze u obliku koncentričnih krugova. Postoje dvije vrste formatiranja, a to su Low-level i High-level formatiranje. Low-level formatiranje utvrđuje staze i sektore, dok High-level formatiranje je mnogo poznatije i korištenije (standardni format c:) te ono obezbjeđuje da disk može zapisivati datoteke.

## Rad hard diska
Stvar je jednostavna, elektronički dio kontroliše čitanje i pisanje podataka, dok motor okreće ploče, naravno sve je to napravljeno jako precizno. Magnetna ploča je skoro najbitniji dio, i taj dio se okreće, danas najčešće brzine su 5400, 7200 i više rpm (rotacija po minuti), dok se kazaljka (ili ruka) kreće po ploči koja je izuzetno precizna i lagana, a uz to i brza. 

## Zapisivanje podataka

Oni se zapisuju na površini magnetne ploče u sektorima i stazama (*tracks*). Sektor obično sadrži određeni broj bajtova (npr. 128), i oni su u obliku zaobljenih polukrugova, dok su staze u obliku koncentričnih krugova. Postoje dvije vrste formatiranja, a to su *Low-level* i *High-level* formatiranje. *Low-level* formatiranje utvrđuje staze i sektore, dok *High-level* formatiranje je mnogo poznatije i korištenije (standardni `format c:`) te ono obezbjeđuje da disk može zapisivati datoteke. 

## Najpoznatiji proizvođači
* Seagate
* Maxtor
* Hitachi
* Western Digital
* IBM
* Samsung
* Fujitsu

## Povezano
* Binarni sistem
* Flopi disk
* Magnet

## Vanjske veze

* Isprobavanje, usporedba i ocjenjivanje hard diskova  - bosanski hardver portal, Hardwarebase.net 
* Usporedba i spisak svih hard diskova - Tom's Hardware
* The PC Guide: Kratka historija hard diskova 
* Unutar hard diska  
* Technical Whitepaper: Detaljan osvrt na način zapisivanja na hard disk 
* Binarni protiv decimalnog 
* Behold the God Box  - Predviđanja vezana za jeftine hard diskove 
* Hitachijevi planovi za pravljenje diskova od 20GB sićušnih dimenzija ili 1TB (terabajt), 3,5" diskove 
* Kako uništiti hard disk?
Maori Kukovih Ostrva

**Maori Otočja Cook** je naziv za polinežansko domorodačko stanovništvo, srodno Maorima na Novom Zelandu, koje se nalazi na otočju Cook.

Imaju osam različitih dijalekata, od kojih je jedan srodan samoanskom jeziku.
Maori

**Maori** ili **Māori** je naziv za polinežansko domorodačko stanovništvo na Novom Zelandu.

Riječ "Maori" na maorskom jeziku znači "normalan" ili "čovjek koji se razlikuje od bogova".

Računa se da su Maori na Novi Zeland stigli iz Istočne Polinezije krajem 1. milenijuma. Smatra se da je Novi Zeland jedno od posljednjih područja na koje je stupila ljudska noga prije dolaska moderne civilizacije. Maori su živjeli u izolaciji sve do 18. vijeka kada su započeli kontakti s Evropljanima. Godine 1840. je Velika Britanija anektirala Novi Zeland, s time da je sporazumom u Waitangiju Maorima garantirana autonomija. No, što zbog bolesti na koje nisu imali imunitet, što zbog periodičnih oružanih sukoba, broj Maora se u 19. vijeku počeo rapidno smanjivati. 

Tek je 1960-ih i 1970-ih došlo do kulturne renesanse među Maorima, koji danas čine 14.7 % stanovništva Novog Zelanda.

* aitua - tragedija; nesreća
* ao - svijet
* ariki - vrhovni vođa; poglavica
* atua - nadnaravne sile; bogovi
* ahurewa, tuaahu - sveto mjesto
* Hawaiki - nepoznata stara domovina Maora
* Hinenuiotepo - čuvar podzemnog svijeta
* Hinetitama - prvo ljudsko biće
* hui - svako skupljanje maorskog naroda
* Io - vrhovno biće ili vrhovni bog
* iwi - narod, pleme
* karakia - obredno pjevanje; zazivanje, molitva
* kaitiaki - duh čuvar, pojavljuje se u obliku životinje (ptice)
* kehua - avet
* mana - nadnaravna moć; položaj; ugled
* marae - otvoren prostor ispred bogoslužnog sastajališta
* mata - lice
* matakite - drugi pogled (kada se rabi za osobu znači vrač ili gatalac)
* mauri - životno počelo svega
* ngaro - izgubljen, skriven
* noa - običan, uobičajen; oslobođen tapu ograničenja
* po - noć; tama; kraljevstvo mrtvih
* Papatuanuku - Majka Zemlja; prvotni roditelj (kraće Papa)
* rangatira - poglavar potplemena; aristokracija
* Ranginui - Otac Nebo; prvotni roditelj
* Rarohenga - "ispod"; podzemni svijet; kraljevstvo duhova mrtvih
* Rongo - bog ratarstva; mjesec
* rongo - mir
* Tane - bog šuma
* Tangaroa - bog mora
* tangi - plakati
* tangihanga - obredi smrti; pogrebni obredi
* taniwha - mitska čudovišta; ponekad se rabi za važne osobe
* tapu - zabranjen; svijet
* taonga - pokretna imovina; kad se rabi s članom u množini nga taonga odnosi se na povijesne ukrase i oružje koje posjeduje manu
* tipuna - preci
* Tawhirimatea - bog vjetrova i uragana
* tohunga - stručnjak u nekoj umjetnosti ili vještini; posebno se rabi za stručnjake za sveto
* taura - rabi se za drugi red stručnjaka za sveto
* Tumatauenga - bog rata
* wairua - duh (duša); duhovi (natprirodne sile)
* whakanoa - učiniti običnim; obredi pročišćenja
* whakairo - izrezbaren, kao u whare whakairo (izrezbarena kuća)
* whare - kuća
* whenua - zemlja
* Whiro - bog zla
AI

Termin **AI** ima više značenja.

* Inseminacija, () oznaka za tip veštačke inseminacije
* Vještačka inteligencija, () oblast računarstva
Microsoft Windows

**Windows** je ime operacijskog sustava u vlasništu firme Microsoft, koji danas (2004.) u svojim raznim inačicama drži preko 71% tržišta pa je ovaj operacijski sustav početkom 21 veka postao sinonim za kućno računalo. Ostatak tržišta čine operacijski sustavi zasnovani na Unixu, bilo kao njegove inačice, ili kao sustavi koji su "pokupili" dobar deo njegovih karakteristika pa ih možemo zvati Unix izvedenicama. Primjeri:
* Linux 
* BSD unix (FreeBSD, NetBSD, OpenBSD)
* AIX (IBM)
* Solaris (Sun)
* Mac OS X (Macintosh)

Česta greška je nazivati grafičko sučelje na Unix baziranim računalima "Windows", jer ili se radi o X-Window sučelju (koje se distribuira kao otvoreni kod), ili nekom od drugih komercijalnih grafičkih sučelja za Unix okruženje (CDE).

## Historija
Microsoft je prvo razvio MS-DOS i Windows je logični slijed za razvoj operacijskog sustava MSDOS dodavanjem grafičkog korisničkog sučelja nakon pojave Apple Macintosh 1984 na tržištu, koji je bio zasnovan na principima grafičkog korisničkog sučelja kao i korištenja miša kao jedan od glavih korisničkih ulaznih jedinica. Windows verzija 1.0 se pojavila se 1985. godine, no nije bila široko rasprostranjena kao i verzija Windows 2.0 koja po performansama, izgledu i korisničkom osjećaju grafičkog sučelja daleko zaostajali iza Apple Macintosh, Atari ST, te Commodore Amiga računalima. Tek od kada se pojavila Windows verzija 3.0 1990. godine, i NT 1993. godine možemo govoriti o širokoj rasprostranjenosti tog operativnog sustava.

Kronološki popis:
* DOS - jezgra (kernel)
** 1985 Windows 1.0 
** 1987 Windows 2.0
** 1990 Windows 3.0 
** 1992 Windows 3.1 
** 1992 Windows for Workgroups 3.1 
** 1993 Windows for Workgroups 3.11
** 1995 Windows 95
** 1998 Windows 98
** 1999 Windows 98 Second Edition
** 2000 Windows Me(Millenium Edition)
* NT jezgra (kernel)
** 1993 Windows NT 3.1
** 1994 Windows NT 3.5
** 1995 Windows NT 3.51
** 1996 Windows NT 4.0
** 2000 Windows 2000 NT 5.0
** 2001 Windows XP NT 5.1
** 2003 Windows Server 2003 NT 5.2
** 2006 Windows Vista NT 6.0
** 2007 Windows Server 2008 NT 6.0
** 2009 Windows 7 NT 6.1
** 2009 Windows Server 2008 R2 NT 6.1
** 2012 Windows Server 2012 R2 NT
** 2012 Windows 8
** 2013 Windows 8.1
** 2015 Windows 10
** 2021 Windows 11
Unix

**Unix** (zaštićeno kao **UNIX**) je operacijski sustav koji se pojavio u ranim 70-tim godinama 20. stoljeća, kao plod rada zaposlenika AT&T Bell Labs. Ime UNIX nastala je skraćivanje engleske složenice **Uni**plexed Information and **C**omputing **S**ystem, te transmutacijom slova **CS** u X, radi zvučnosti. UNIX kao operacijski sustav je veoma raširen i trenutno postoje razne verzije i podverzije od kojih su neke navedene: OS X, AIX, Solaris, BSD, Linux.... Razlog raširenosti UNIX-a nalazi se u korištenju programskog jezika C kao osnovnog jezika u kojemu je napisana glavnina UNIX-a. Zbog izbora programskog jezika C, dizajneri operacijskog sustava UNIX omogućili su njegovo lako prebacivanje na bilo koje računalo.
Programski jezik

**Programski jezik** je jezik za pisanje programa koje računalo zna i može izvršiti.

Programski jezici su definisani preko sintaksnih i semantičkih pravila koja respektivno opisuju njihovu strukturu i značenje. Mnogi programski jezici imaju neku formu pisanih specifikacija njihove sintakse i semantike, a neki su definisani jedino preko zvanične implementacije.

Programski jezici se koriste da olakšaju komunikaciju sa računarom prilikom organizovanja i manipulacije informacija, ali i da precizno izraze algoritme. Neki autori ograničavaju izraz „programski jezik“ samo na jezike kojima se mogu izraziti svi mogući algoritmi, a ponekad se koristi izraz „računarski jezik“, koji se odnosi na više ograničene vještačke jezike.

U međuvremenu je stvoreno više hiljada programskih jezika, i novi se stvaraju svake godine.

Osnovna podjela je na niže (strojne jezike) i više (orijentirane ljudima).

Viši jezici pak mogu biti:

* sekvencijalni (Basic, Fortran)
* proceduralni (Pascal, C)
* funkcijski (LISP, Erlang, ML)
* objektno orijentirani (Java, C)

## Povijest programskih jezika

Sve je počelo sa strojnim jezicima (asemblerima), koji su se brzo izvršavali, ali sporo pisali, te se danas samo kritični dijelovi operativnih sustava pišu na taj način.
* 1954. pojavio se Fortran, razvio ga je John Backus u IBM-u. 
* Iza Fortrana prvi se pojavio Algol, u kasnim 1950-im
* bili su to jezici nezgrapne sintakse, zato su došli Cobol 1960. i Basic 1964. godine sa svojom sintaksom koja sliči na engleski jezik
* dolazi vrijeme za razvoj "pravih" programskih jezika: Pascal Niklausa Wirtha i C Kena Thompsona i Dennisa Ritchie-a.
* 1974. za potrebe vojske SAD-a razvijena je Ada
* OOP kuca na vrata: 1980. tu je Smalltalk-80, a 1985. pojavila se prva implementacija C koji je zamislio Bjarne Stroustrup.
* 1987. Larry Wall je stvorio Perl 
* 1990. Guido van Rossum je izbacio konkurenciju Perlu, Python
* 1994. pojavio se PHP Rasmusa Lerdorfa, koji je prvenstveno namijenjen kreiranju web aplikacija, (nešto poput JSPa i ASP-a za Javu i VisualBasic, respektivno)
* 1996. pojavila se Java tvrtke Sun Microsystems
* krajem 1999. godine pojavio se D, koji je zanimljiva mješavina programskih jezika C, C++ i Jave

## Poveznice
* Popis programskih jezika

## Vanjske veze
* Uvod u programske jezike
Java (programski jezik)

**Java** je objektno orijentirani programski jezik koji su razvili James Gosling i drugi inženjeri u tvrtci Sun Microsystems. Razvoj je počeo 1991, kao dio projekta Green, a objavljen je u prosincu 1995.

Tvrtka Sun posjeduje trademark na ime Java, ali samo okruženje je moguće bez plaćanja skinuti sa Sun-ovih internet poslužitelja.

Velika prednost u odnosu na većinu dotadašnjih programskih jezika je to što se programi pisani u Javi mogu izvoditi bez preinaka na svim operativnim sustavima za koje postoji JVM (Java Virtual Machine), dok je primjerice klasične programe pisane u C-u potrebno prilagođavati platformi(os-u) na kojem se izvode.

Time i bogatim skupom klasa za rad s mrežnim komunikacijama u jednom trenutku je Java bila najbolji izbor za široku lepezu mogućih aplikacija. Microsoft je stoga razvio svoj C# i .net platformu kao odgovor na open source alternative.

Danas je Java podrazumevani jezik u izradi mobilnih aplikacija za Android uređaje.

## Vanjske veze

* java.com - Java za krajnje korisnike
* Oraklova strana za developere
PHP

**PHP: Hypertext Preprocessor** je projekat otvorenog koda (open source) i jedan je od najboljih i najpoznatijih *[[server-side]]* rešenja. *Server side scripting* predstavlja vid izvršavanja web skripti na web-u, a samo mu ime kaže da se izvršava na serveru (suprotno od JavaScript-e koja se izvršava na klijentu (client-side) -- browseru).

## Uvod

PHP je lak za korišćenje i sličan je C-u i Perlu (od verzije 5+ sličan je i JAVA-i). Isto omogućava programeru da napravi dinamički web sadržaj bez znanja funkcija ili velikog iskustva.
Jedan od zanimljivih delova kod PHP-a jeste što on nije samo skriptni jezik. Zahvaljujući napretku jezika PHP može se koristiti kao GUI aplikacija (uz pomoć PHP-GTK) i može se koristiti iz komandne linije isto kao Perl ili Python.

PHP dozvoljava interakciju u dosta poznatih baza podataka, kao što je MySql,Oracle, IBM DB2, Microsoft SQL Server, PostgreSQL i SQLlite. Dosta Operativnih sistema podržava PHP kao što je Unix, Linuks, Vindous i Mac OS.

PHP je alternativa komercijalnim programima kao sto su majskrosoftskom ASP-u/VBScript/JScript, Makromediskom ColdFusion, San majkrosistemu JSP/JAVA i ne-komercijalnom CGI/PERL-u. Nekoliko poznatih projekta koji su napisani u PHP-u je phpBB pa čak kao i ovaj sajt - vikipedija

PHP je licenciran BSD-style licencom i PHP licencom. Od verzije 4+ PHP je snadbevan Zend-om.

## Historija
Na početku, 1994. godine, PHP je bio napisan Perl skriptama od strane Rasmusa Ledorfa za ličnu upotrebu, i nazvao ga je PHP/FI (**P**ersonal **H**ome **P**age Tools / **F**orm **I**nterpreter). 1997. dva izraelca, Zeev Suraski i Andi Gutman, sa fakulteta Tehnion su nastavili ledoolfov rad i napravili su jezgro PHP3 jezika. Posle nekoliko meseci rada, novembra 1997, zvanično su objavili PHP/FI 2. Zeev i Andi su počeli da pišu novo jezgro PHP-a 1997, koje se zove Zend engine (strana www.zend.com  koja tvrdi da je PHP3 bio snabdeven sa Zend Engine 0.5). Oni su takođe osnovali Zend Technologies u Ramat Ganu, Izrael koja nadgleda unapređenje PHP-a. Maja 2000. je izašao PHP4. On je snabdeven Zend Enginom 1. 13. jula, 2004, je izašao PHP5, snabdeven Zend Enginom 2.

## Vanjske veze

* Zvanični sajt
Korisničko sučelje

**Korisničko sučelje** je agregat sredstava pomoću kojih ljudi komuniciraju s određenim strojem, napravom, kompjuterskim programom ili kompleksom alata.
Tastatura

**Tipkovnica** ili **tastatura** je skup tipki (ili tastera) koji su organizirani u jednu cjelinu i njihova svrha je da omogućavaju slanje signala nekom stroju ili aparatu. Svaka tipka na tastaturi obično ima jedinstvenu funkciju, ali u praksi zbog komfora operatera i zbog praktičnosti u izgradnji tastature nekim tipkama dodjeljuje se više funkcija, a isto tako je moguće imati tipku s istom funkcijom na više mjesta. Tipkovnica je jedna od čestih ulaznih jedinica kod računala.

* Numeričke tipkovnice
** Dekadna tipkovnica
** Heksadecimalna tipkovnica
* Alfanumeričke tipkovnice
** AZERTY tipkovnica
** QUERTY tipkovnica
** QUERTZ tipkovnica
** Dvorak tipkovnica
* Specijalističke tipkovnice
** Braileova tipkovnica
* PC tipkovnice
** XT83 / Olivetti M24 / 102
** AT84
** Extended 101
** Extended 102
** Windows 104

## Vanjske veze

* Isprobavanje, usporedba i ocjenjivanje tastatura
Monitor (razvrstavanje)

**Monitor** može značiti:

* zaslon ili računali monitor, na kojem se prikazuje slika s računala.
* vrsta zvučnika
* vrsta vojnog broda nazvano po brodu američke ratne mornarice **USS Monitor**
* vrsta računalnog programa koji dozvoljava programeru da promjeni sadržaj memorije i za unošenje i promjenu programa u strojnom jeziku
Elektronički ekran

**Elektronski prikazni uređaj**, poznat kao **monitor**, **ekran** ili **zaslon**, je uređaj koji služi za prikazanje slova ili slike koji mogu biti pokretne ili statične. Slika koja se prikazuje na zaslonu obično se tvori u grafičkoj kartici, posebnom sklopu kojemu je funkcija stvaranje i obnavljanje slike.

## Historija

## Tehnologije
* katodna cijev - (engleska kratica CRT - *catode ray tube*) - prva poznata tehnologija, poznata još od crno bijelih televizora, ali pomalo nepraktična radi pomalo izobličene slike koju stvara zaobljena cijev. Korak naprijed je napravljen pojavom *Trinitron* ili *Diamondtron* katodnih cevi, koje su ravne po vertikali, pa je ljepše raditi za takvim zaslonom.
* tekući kristali - (engleska kratica LCD - *liquid cristal display*) - danas (2004) polako zamjenjuje CRT zaslone računala, predviđa se da će s padom cijena početi zamjenjivati i klasične CRT televizore.
* plazma zasloni
* video projektori

## Boje
* crno-bijeli
* monokromni
* boja

## Razlučivanje (''rezolucije'')
* CGA
* EGA
* VGA - 640x480 točaka ili piksela
* XGA
* SVGA

## Pojmovi
* **[[Računarksa rezolucija|Rezolucija]]** - je broj piksela (pixel), koji su ustvari obojene tačke, na monitoru. Rezolucija je izražena u brojevima piksela koji se nalaze u vodoravnim i uspravnim linijama monitora, npr. 1024x768. 
* **Brzina osvježavanja ()** - se odnosi na brzinu osvježavanje slike monitora koja se mjeri u hercima (Hz). Što je veća frekvencija to je slika stabilnija i nešto mutnija, ako je brzina osvježavanja manja onda je slika puno oštrija ali zato i nestabilnija i napornija za ljudsko oko.
* **Veličina ekrana** - se mjeri u inčima, neke poznatije veličine su: 15", 17", 19", 21", 22". Kod CRT-a monitora se mjeri dijagonala čitavog monitora što ne predstavlja stvarnu veličinu ekrana (marketinški trik), ako je veličina CRT monitora 17", stvarna veličina samog ekrana je 16". Kod LCD monitora to nije slučaj. 
* **Standard prikaza ()** - standard prikaza kod većine monitora ili odnos širine i visine monitora je 4:3, iako postoje neke manje poznate kao 16:9 koji pretežno služi za DVD filmove na widescreen ekranima.
* **Dubina boje ()** - je broj bitova koji sadrži jedan piksel, što je veća dubina boje to je veći broj boja i nijansi koliko ih može prikazati monitor. 
* **Priključak** - može biti analogni (VGA) i digitalni (DVI)
* **OSD ()** - kontrole na monitoru pomoću kojih se na monitoru podešava kontrast, svjetlina, broj boja, geometrijski oblik slike i još mnogo toga

## Najpoznatiji proizvođači
* AOC
* Apple Computer
* BenQ
* Dell, Inc.
* Eizo
* HannsStar Display Corporation
* Iiyama Corporation
* LaCie
* LG Electronics
* NEC Display Solutions
* Philips
* Samsung
* Sony
* ViewSonic

## Vanjske veze

* Isprobavanje, usporedba i ocjenjivanje monitora  - bosanski hardver portal
Fidžijci

**Fidžijci** su melanežanski narod u čijem porijeklu ima nešto polinežanskih primjesa. Žive na otočju Fidži gdje čine nešto iznad polovice stanovništva.
Melanežani Ostrva Lojaute

**Melanežani Otoka Loyaute** je naziv melanežansku etničku skupinu koja se sastoji od domorodaca otoka Loyaute u sastavu Nove Kaledonije.Poznati su po gajenju tropskog bilja.Odeću prave od biljnih vlakana.Ukrašavaju se tetoviranjem.U narodnoj umetnosti ističu se rezbarije rađene u živim bojama.Očuvao se kult predaka.
Kanaci

**Kanaci** predstavljaju melanežansku etničku skupinu, odnosno potomke domorodaca Nove Kaledonije koji danas čine 39.1 % stanovništva prema popisu iz 2014. godine.
Tolaji

**Tolaji** (*Tolai*) je naziv za melanežansku etničku skupinu koja predstavlja domoroce na Novoj Britaniji.
Solomonski Otoci

**Salomonski Otoci** (također i **Salamunovi Otoci**, **Salomonovi Otoci**, **Solomunski Otoci**, **Solomonski Otoci**, domorodački je naziv *"Saloma")* su država u Melaneziji na jugozapadu Tihoga oceana, istočno od Papue Nove Gvineje. Preciznije, nalazi se u Melanežanskom arhipelagu u Okeaniji, istočno od Nove Gvineje.

Ova ostrva su vulkanskog porekla. Najveća ostrva su Gvadalkanal (najviši vrh 2.335 metara), Santa Izabel, Makira, Malajta, Nova Džordžija, Čoizel, a tu su i 992 manja ostrva i atoli. Brdovita ostrva su pokrivena tropskom vegetacijom. Uticaj okeana doprinosi blagoj klimi.

Etnički, 94,5 % stanovništva su Melanežani, 3 % Polinežani, a 1,2 % Mikronežani. Pored njih, na ostrvima živi i manji broj Kineza, Indusa i Evropljana. U širokoj upotrebi su jezici tok pisin i bislama.

Solomonova ostrva su član Komonvelta. Najbliža susedna ostrva su Nauru, Kiribati, Tuvalu, Fidži i Vanuatu.

## Povezano
* Himna Solomonovih ostrva
* Tihi ocean
* Melanezija
* Vice Bune
* Dalmatinski toponimi Pacifika
Melanežani Solomonovih Ostrva

**Melanežani Solomonskih Otoka** predstavljaju melanežansku etničku skupinu koja sačinjava domorodačko stanovništvo Solomonskih Otoka.
Bugenvilci

**Bugenvilci** predstavljaju melanežansku etničku skupinu koja živi na otoku Bougainville. 

1990-ih su se mnogi njeni članovi borili za nezavisnost otoka od Papue Nove Gvineje.
I-Kiribati

**I-Kiribati** ili **Gilbertijanci**, **Kiribaćani** predstavljaju mikronežansku etničku skupinu koja živi uglavnom na otočju Kiribati (Gilbertovi otoci). 

Ima ih oko 100,000 te govore vlastitim gilbertijanskim jezikom.
Nauruanci

**Nauruanci** je naziv za mikronežansku etničku skupinu koja predstavlja domorodačko stanovništvo otoka Nauru.

Nauruanci govore vlastitim nauruanskim jezikom i čine 58 % populacije Naurua.
Mortlok

**Mortločani** ili **Nomoi** predstavljaju mikronežansku etničku skupinu koja živi na Mortlock Otocima i govori vlastitim mortločkim jezikom.
Kosraenci

**Kosraenci** ili **Kusaijeanci** predstavljaju mikronežansku etničku skupinu koja uglavnom živi na otoku Kosrae u Karolinskom Otočju.

Govore vlastitim kosraenskim jezikom.
Karolinci

**Karolinci** je naziv za mikronežansku etničku skupinu koja živi na sjevernim Marijanskim Otocima i govori karolinskim jezikom.
Ponape

**Ponape**, **Pohnpei** ili **Bohnabee** je naziv koji se koristi za: 

* otok u Federalnoj Državi Mikroneziji:
* mikronežanski narod koji živi na otoku;
* Ponape jezik naroda Ponape.
Maršalci

**Maršalci** predstavljaju mikronežansku etničku skupinu koja sačinjava domorodačko stanovništvo Maršalskih Otoka.

Govore vlastitim maršalskim jezikom, a po vjeri su većinom protestanti.
Tručani

**Tručani** i predstavljaju mikronezijsku etničku skupinu koja živi na otočju Truk, dijelu Federalne Države Mikronezije.

Govore tručkim ili čuučkim jezikom.
Samoa

**Nezavisna Država Samoa**, kraće **Samoa** je otočna država u Tihom oceanu. Do 1997. zvala se **Zapadna Samoa**. Nalazi se na otprilike pola puta između Havaja i Novog Zelanda.

Samoa se sastoji od dva veća otoka, Upolu (na kojem živi većina stanovništva) i Savai'i, te sedam manjih otočića. Pretpostavlja se da su je naselili doseljenici s Fidžija prije oko 3500 godina. Od 1899. do 1914. bila je kolonija Njemačke, a zatim je zemljom upravljao Novi Zeland do 1962. kada je, kao prva među državama Polinezije, postala neovisna.

## Prirodne odlike
Sastoji se od 9 ostrva (najveća su Savai i Upolu). Leži na vulkanskom tlu, klima je tropska vlažna, a temperature se kreću od 23°S do 30°S. Vegetacija je tropska (jedinstvena za ova ostrva).

## Historija
Samoa je bila naseljena već 1000 godina pne. Evropski istraživači su do Samoe stigli u 18. veku.

Ugovorom iz Berlina 1899. Nemačka i SAD podelile su arhipelag Samoa. SAD su uzele manji, istočni deo arhipelaga, a Nemačka veći, zapadni deo (Nemačka Samoa).

Na početku Prvog svetskog rata Novi Zeland je bez borbe preuzeo Zapadnu Samou od Nemačke.

Zapadna Samoa je stekla nezavisnost 1962.

## Državno uređenje
Samoa je parlamentarna demokracija, a na čelu države nalazi se državni poglavar koji nosi titulu *[[o le Ao o le Malo]]*. Nakon smrti Malietoa Tanumafili II. 2007. godine, koji je dužnost obnašao doživotno, novog poglavara Tupua Tamasese Tupuola Tufuga Efi izabrao je jednodomni parlament (*Fono*), na vrijeme od pet godina. Parlament ima 49 zastupnika, kojima mandat traje pet godina. Izvršnu vlast obavlja vlada kojoj je na čelu premijer, koji uživa većinu u parlamentu, a formalno ga imenuje šef države.

Pravni sustav temelji se ne engleskom common law sustavu, s utjecajem lokalnih običaja. Vrhovni sud najviša je sudska instanca.

## Distrikti
* A'ana
* Aiga-i-le-Tai
* Atua
* Fa'asaleleaga
* Gaga'emauga
* Gagaifomauga
* Palauli
* Satupa'itea
* Tuamasaga
* Va'a-o-Fonoti
* Vaisigano

## Društvene odlike
stanovništvo: 178.173 stanovnika (2003. procena)
urbano 22% ruralno 78%
veći gradovi: Apia, Siumu, Falealulo, Fagamalo...
narodnosti:
* Samoanci (Polinežani) 92,6%
* Evronežani 7,4%
religija: 
* hrišćani (protestanti) 97%
* bahaji 2%
* ostali 1%

## Povezano
* Popis gradova na Samoi

## Reference
Maršalovi Otoci

**Republika Maršalovi Otoci** je otočna država u Tihom oceanu, sjeverno od Naurua i Kiribatija, istočno od Mikronezije i južno od američkog otoka Wake. Jedna je od država potpisnica Sporazuma o slobodnom udruživanju.

## Geografija
Država se sastoji od 29 atola i 5 izoliranih otoka. Najvažniji atoli i otoci formiraju dvije skupine: lanac Ratak i lanac Ralik (u prijevodu lanci "svitanja" i "zalaska sunca"). Dvije trećine stanovništva živi na atolu Majuro (glavni grad) i Ebeye. 

Maršalovi Otoci polažu pravo i na otok Wake, kojim upravlja SAD pod imenom *Enen-kio*.

## Historija
Iako su područje današnjih Maršalovih Otoka naseljavali Mikronežani još u 2. tisućljeću pr. Kr., malo je poznata njihova ranija povijest. Španjolski istraživač Alonso de Salazar bio je prvi Europljanin koji je vidio otoke 1526. godine, ali oni su ostali neposjećeni sve do dolaska britanskog kapetana Johna Marshalla 1788., po kojem su otoci dobili ime.

Njemačka trgovačka kompanija otvorila je svoje sjedište na otocima 1885., te su oni postali dio protektorata Njemačke Nove Gvineje nekoliko godina kasnije. Japan je zauzeo otoke u Prvom svjetskom ratu i upravljao njima kao mandatnim područjem Lige naroda.

U Drugom svjetskom ratu SAD su okupirale otoke (1944.) uništavajući ili izolirajući japanske vojarne. Maršalovi Otoci priključeni su Starateljskom području Pacifičkih Otoka. Od 1946. do 1958. SAD su testirale 66 nuklearnih oružja, uključujući i najveći nuklearni test koje su SAD ikad provele - *Castle Bravo*. 

1979. službeno je osnovana Vlada Maršalovih Otoka i država je postala samoupravno područje. 1986. stupio je na snagu Sporazum o dobrovoljnom pridruživanju s SAD-om, koji je zajamčio Republici Maršalovi Otoci suverenitet. Sporazum predviđa da SAD pruža pomoći i zaštitu, odnosno nadležnost SAD za vanjsku politiku i obranu otoka, a u zamjenu za mogućnost otvaranja vojnih baza i omogućavanje daljnjih testiranje projektila na atolu Kwajalein. Nezavisnost je i formalno potvrđena 1990. godine kada je UN službeno okončao starateljski mandat.

## Stanovništvo
### Etničke grupe

## Politika
Maršalovi Otoci su predsjednička predstavnička demokratska republika s višestranačkim sustavom. Predsjednik Maršalovih Otoka je šef države i šef vlade. Izvršnu vlast vrši vlada, dok zakonodavnu vlast vrše vlada i parlament *Nitijela*. Sudstvo je nezavisno od zakonodavne i izvrše vlasti.

Redovni parlamentarni izbori održavaju se svake četiri godine, na temelju općeg pravo glasa koje imaju svi državljani s navršenih 18 godina života. Predsjednika biraju 33 senatora *Nitijela*.
Istočni Timor

**Istočni Timor** (tetum **Timór Lorosa'e**, port. **Timor-Leste** ʧiˈmoχ ˈlɛʃʧi; službeno **Demokratska Republika Istočni Timor**, tetum **Repúblika Demokrátika Timór-Leste**, port. **República Democrática de Timor-Leste**), otočna država u jugoistočnoj Aziji. Obuhvaća istočnu polovicu otoka Timor u Malajskom arhipelagu, dva manja susjedna otoka i eksklavu Oecussi-Ambeno u zapadnom dijelu Timora koja je indonezijskim teritorijem odvojena od matice. Graniči s Indonezijom na zapadu.

Istočni Timor je bivša portugalska kolonija i jedna od dvije većinski katoličke države u Aziji (druga su Filipini). Od 1975. do 2002. bio je pod okupacijom susjedne Indonezije. Okupacija je bila obilježena brutalnošću prema stanovništvu Istočnog Timora; broj žrtava je procijenjen na 100.000 do čak 250.000.

Istočni Timor jedna je od najsiromašnijh zemalja svijeta. Gospodarstvo se osniva uglavnom na poljoprivredi. Nade se polažu u iskorištavanje podmorskih ležišta nafte.

## Gradovi
* Popis gradova na Istočnom Timoru

## Vanjske veze
Papua Nova Gvineja

**Papua Nova Gvineja** je država u Oceaniji. Zauzima istočnu polovicu otoka Nova Gvineja, te otoke Bismarckovog Arhipelaga (Nova Britanija i Nova Irska) i sjevernih Solomona (Bougainville) s mnoštvom manjih otočića. Graniči na zapadu s indonezijskom pokrajinom Irian Jaya. Papua Nova Gvineja je članica Commonwealtha i britanska kraljica formalni je šef države.

## Geografija
Reljef je izuzetno raznolik. Uz južnu obalu Nove Gvineje nalaze se nizine koje ponegdje prelaze u velika močvarna područja. Planine središnjeg lanca koji se pruža u smjeru istok-zapad visinom prelaze 4000 m (najviši vrh Mount Wilhelm, 4509 m). Sjeverna obala je strmija i manje pristupačna od južne, s izuzetkom doline rijeke Sepik. Otoci Bismarckovog arhipelaga i sjevernih Solomona vulkanskog su podrijetla, s puno plodne zemlje. Velik dio površine Papue Nove Gvineje do visine od oko 1000 m prekriven je slabo pristupačnim tropskim kišnim šumama.

## Historija
Pretpostavlja se da su prvi naseljenici stigli na otoke prije oko 60.000 godina iz jugoistočne Azije. Arheološki ostaci otkrivaju tragove intenzivne poljoprivrede stare oko 7000 godina, a ljudske intervencije u okoliš osobito su vidljive u dolinama u središnjem gorju.

Španjolci i Portugalci doprli su do otoka u prvoj polovici 16. stoljeća i dali im imena *Papua* po malajskoj riječi za osobitu kosu Melanežana i *Nova Gvineja* smatrajući domoroce sličnima stanovnicima afričke Gvineje. Otoci su detaljnije istraženi i kolonizirani tek potkraj 19. stoljeća, kad je južnu polovicu današnje Papue Nove Gvineje zauzela Velika Britanija, a sjevernu Njemačka.

Tijekom prvog svjetskog rata Australija, kojoj je 1902. preneseno upravljanje Britanskom Novom Gvinejom zauzela je i njemačku koloniju, ali ih nije formalno ujedinila sve do 1946. Europljani su prvi put stupili u neke dijelove unutrašnjosti Nove Gvineje tek u 30-im godinama 20. stoljeća, otkrivši brojne nove etničke i jezične skupine.

Nakon proglašenja neovisnosti 1975. u zemlji je vladala politička nestabilnost s čestim izmjenama vlada. Od 1989. do 1998. trajao je gerilski rat za otcjepljenje otoka Bougainville na kojem se nalaze značajna nalazišta zlata; u njemu je poginulo oko 20.000 ljudi.

## Stanovništvo
Papua Nova Gvineja jedna je od etnički i jezično najheterogenijih zemalja svijeta. Stanovništvo se može podijeliti u dvije glavne grupe: Papuance, koji čine nešto više od 80% i Melanezijce, kojih ima nešto manje od 20%. U zemlji se govori više od 700 jezika, a službeni tok pisin i hiri motu služe kao *lingua franca*, jezici međusobnog sporazumijevanja različitih grupa. Većina stanovnika su protestanti, ima i dosta katolika, ali raširene su i domorodačke religije, a mnogi kršćani su zadržali elemente prijašnjih religija.

## Ekonomija
Većina stanovništva živi od poljoprivrede. Glavni izvozni proizvodi su nafta, zlato i bakar. BDP je u 2004. bio 2200 USD po stanovniku, mjereno po PPP-u.

## Gradovi
Popis gradova u Papuoj Novoj Gvineji

## Povezano
* Afera Sandline
Pismenost

**Pismenost** (rjeđe **alfabetizam**) je izraz kojim se označava nečija sposobnost razumijevanja, odnosno korištenja znakova od kojih se sastoji neko pismo.

Oko 82% svetskog stanovništva je pismeno

## Nepismenost
**Nepismenost** ili **analfabetizam** je nepoznavanje pisma, neupućenost u veštinu čitanja i pisanja. Kriterijum po kojem se neka osoba svrstava u nepismeno stanovništvo različit je od države do države. Negde se smatra da je nepismena ako ne zna čitati ili pisati, a negde ako ne zna čitati i pisati. U nekim državama, kao što su Japan, Hong Kong i Gvajana, osoba se smatra nepismenom ako ne poseduje osnovno obrazovanje. UNESKO svojom rezolucijom iz 1958. godine preporučuje da se nepismenima nazivaju ljudi koji ne znaju pročitati ili napisati jednostavan tekst u vezi sa svakodnevnim životom. Najviše je nepismenih u Aziji, a najnepismenije je stanovništvo Afrike, jer pojedine države imaju veoma visoku stopu nepismenosti.

Oko 20% svetskog stanovništva je nepismeno

## Veze
* Funkcionalna pismenost

## Reference
World Wide Web

**World Wide Web** wɜːld waɪd wɛb (engl. svjetska mreža, akr. **WWW** ili **www** ˈdʌbəljuː ˈdʌbəljuː ˈdʌbəljuː, udomaćeno ʋê ʋê ʋê, odn. **W3** ˈdʌbəljuː θɹiː) ili, jednostavno, **web** (engl. izg. wɛb, udomaćeno ʋêb) (engl. tkanje; paučina; mreža), informacijski prostor s otvorenim kodom gdje su dokumenti i drugi web resursi identificirani URL-ovima, međusobno povezani hipertekstualnim linkovima i pristupačni putem interneta. Katkad se naziva jednostavno *mreža*. World Wide Web imao je središnju ulogu u razvoju informacijskog doba i primarni je alat koji milijarde ljudi upotrebljava za interakciju na internetu.

World Wide Web izumio je 1989. engleski znanstvenik Tim Berners-Lee. God. 1990. on je napisao prvi web browser dok je radio na CERN-u u Švicarskoj.

Web stranice su primarno tekstualni dokumenti formatirani i anotirani s pomoću HyperText Markup Languagea (HTML). Web stranice mogu osim formatiranog teksta sadržavati slike, video i softverske komponente koje se u korisnikovu web browseru renderiraju kao koherentne stranice s multimedijalnim sadržajem. Uklopljeni hiperlinkovi dopuštaju korisnicima da navigiraju među web stranicama. Mnogostruke web stranice sa zajedničkom temom i/ili zajedničkim nazivom domene mogu se zvati *[[website]]*. Sadržaj websitea može uvelike pružati izdavač ili može biti interaktivan u slučaju kad korisnici sami doprinose sadržaju ili sadržaj ovisi o korisnicima i njihovim akcijama. Websiteovi mogu biti većinom informativni, primarno namijenjeni za zabavu ili uvelike imati komercijalnu svrhu.

## Historija

Web su stvorili Englez Tim Berners Li i Belgijanac Robert Cailliau 1989. godine, radeći u CERN-u u Genevi u Švicarskoj.

## Opis

Web je jedna od usluga interneta čije se informacije prenose preko protokola koji se zove HTTP. HTTP je skraćenica od engleskog *Hypertext Transfer Protocol*.

Komponente weba su web server, web klijent, HTML (Hypertext Markup Language), URL (Uniform Resource Locator) i HTTP (Hypertext Transfer Protocol). To je protokol, tj. skup pravila koja se koriste za prijenos hipertekst dokumenata (Web stranica) između dva računala. Najčešće traženi sadržaji su HTML dokumenti, tj. Web stranice.

Web stranica je zapravo tekst kodiran HTML jezikom, koji sadrži linkove, a može sadržavati i slike te audio i video zapise. Dok je web sajt (site) skup smisleno povezanih Web stranica koje se nalaze na nekom Web serveru. Pregledanje ovih stranica se vrši putem posebnih programa odnosno web preglednika (Internet Explorer, Opera, Mozilla Firefox, Safari itd.).

Besplatni web sajtovi obično imaju svoju URL adresu u sljedećem obliku: www.domenski-naziv.com te većinom dobivaju novac kroz svoje oglase (en. adds ili advertisements).

## Povezano
* alati za razvoj weba
* elektroničko izdavaštvo
* internetska sigurnost
* internetske metafore
* lista websiteova
* Prestel
* streaming
* Web 1.0
* web graf
* web pismenost

## Reference

## Vanjske veze
Veb-pretraživač

**Web search engine** wɛb sɜːt͡ʃ ˈɛndʒɪn (od engl. *web*: mreža + *search engine*: stroj za pretraživanje), softverski sistem dizajniran za pretraživanje informacija na World Wide Webu. Katkad se za nj upotrebljavaju još nazivi *web tražilica* i *web pretraživač*, posljednje često istovremeno za web browser. Rezultati pretraživanja općenito su predstavljeni linijom rezultatâ, odnosno stranicama tražilice s rezultatima ili SERP-ovima (akr. od engl. *search engine results page*). Informacije mogu biti mješavina web stranica, slika i drugih tipova datoteka. Neke tražilice često kopaju podatke dostupne u bazama podataka ili otvorenim direktorijima. Za razliku od web direktorijâ, koje održavaju tek humani urednici, tražilice također održavaju informacije u realnom vremenu tako što pokreću algoritam na web crawleru.

Najpoznatiji današnji web search engine jest Google Search, a od drugih su poznati Yahoo! Search i Bing.

## Historija

Same internetske tražilice postojale su prije debija weba u decembru 1990. Pretraživanje korisnika WHOIS postoji od 1982., a mnogomrežno pretraživanje korisnika Knowbot Information Service (KIS) prvi put je implementirano 1989. Prva dobro dokumentirana tražilica koja je pretraživala sadržajne datoteke, prije svega datoteke FTP-a, bio je Archie, koji je debitirao 10. septembra 1990.

## Povezano

* najpopularnije internetske tražilice
* usporedba web tražilica
* dohvaćanje informacija
* lista tražilica
* question answering
** Quora
** True Knowledge
** Wolfram Alpha
* Googleov efekt
* upotreba web tražilica u bibliotekama
* semantički web
* spell checker
* alati za razvoj weba
* efekt manipulacije tražilicom

## Reference

## Vanjske veze

* tražilice  na DMOZ-u
Veb-preglednik

**Mrežni** ili **internetski preglednik**, poznat i kao **veb-pregledač** i **veb-brauzer** (), jest softverska aplikacija za dohvaćanje, predstavljanje i pregledavanje informacijskih resursa na World Wide Webu. *Informacijski resurs* identificira se s pomoću uniformnog resursnog identifikatora (URI/URL), a može biti web stranica, slika, video ili drugi komad sadržaja. Hiperlinkovi prisutni u resursima omogućavaju korisnicima da preglednicima lako navigiraju do vezanih resursa.

Iako su preglednici primarno namijenjeni za upotrebu World Wide Weba, mogu se također upotrijebiti da se pristupi informacijama koje na privatnim mrežama pružaju web serveri ili datotekama u datotečnim sistemima.

Najpopularniji mrežni preglednici jesu: Google Chrome, Mozilla Firefox, Microsoft Edge, Safari i Opera.

## Povezano
* geobrowsing
* internetski OS
* lista web browsera
* mobilni browser
* kronologija web browsera
* web browser engine
* bezglavi browser

## Reference

## Vanjske veze

* Architecture of the World Wide Web, Volume One
* WorldWideWeb: Proposal for a HyperText Project
* How Browsers Work: Behind the scenes of modern web browsers
HTTP

HTTP (engl. HTTP, HyperText Transfer Protocol) je glavna i najčešća metoda prijenosa informacija na Webu. Osnovna namjena ovog protokola je omogućavanje objavljivanja i prezentacije HTML dokumenata, tj. web stranica. 

HTTP je samo jedan od protokola aplikativne razine koji postoje na Internetu. Drugi značajniji internetski protokoli na aplikacijskoj razini su: FTP, HTTP, HTTPS, IMAP, IRC, NNTP, POP3, RTP, SIP, SMTP, SNMP, SSH, SSL, Telnet, UUCP, BitTorrent ...

Razvoj i standardizaciju HTTP protokola nadgledju World Wide Web Consortium (W3C) i radne skupine *Internet Engineering Task Force*. 

## HTTP protokol
HTTP je *request/response* protokol za komunikaciju između poslužitelja (servara) i klijenta. HTTP klijent, kao što je web preglednik najčešće inicira prijenos podataka nakon što uspostavi TCP (vidi TCP/IP) vezu s udaljenim web serverom na određenom portu. 

Server konstantno osluškuje zahtjeve na određenom mrežnom komunikacijskom portu (tipično port 80), čekajući da klijent pošalje niz znakova (string), kao što je "GET / HTTP/1.1" - kojim će zahtjevati uspostavljanje komunikacije - a nakon toga i tekstualnu MIME poruku koja sadrži nekoliko slovnih nizova (zaglavlje) koji određuju aspekte zahtjeva, te paket neobaveznih podataka. 
Nakon "GET" poruke, klijent mora poslati niz znakova koji određuju adresu virtualnog hosta, na primjer "HOST:www.example.com". 

Zahtjev (*engl. request*) klijenta će rezultirati slanjem odgovora (*engl. response*) sa poslužitelja, kao što je "200 OK" - nakon čega će server poslati i svoj paket podataka koji najčešće sadrži traženu datoteku ili poruku o grešci. Odmah po ispunjenju zahtjeva klijenta, server će prekinuti komunikaciju. 

HTTP se razlikuje od ostalih TCP protokola kao što je npr. FTP, po tome što se konekcija i komunikacija sa serverom prekida odmah nakon izvršenja zahtjeva klijenta (isporičenog paketa traženih podataka). Zbog ovoga je HTTP idealan za Web, gdje je stranica obično povezana sa drugim stranicama na drugim poslužiteljima. Ova karakteristika HTTP protokola povremeno stvara probleme web dizajnerima, s obzirom da nedostatak "perzistentne konekcije" s poslužiteljem moraju ... uporabom drugih metoda za očuvanjem korisničkog "stanja". Jedna od tih metoda uključuje uporabu HTTP cookie-a.

HTTPS je sigurna verzija HTTP protokola, koja koristi SSL/TLS za zaštitu i skrivanje prometa, odn podataka koji se razmjenjuju između klijenta i poslužitelja. Ovaj protokol obično koristi TCP port 443. SSL (donekle) omogućava zaštitu komunikacije, čak i us lučaju kada je samo jedna strana (obično poslužitelj) autentificirana.

Lokacija HTTP (i HTTPS) dokumenata se određuje pomoću URL adrese. URL adresna sintaksa je kreirana posebno za povezivanje web stranica.
Wiki

**Wiki** (havajski: *wiki* – „brz”) jest ime za internetsku stranicu koja se upotrebljava za posebnu vrstu hipertekstualne kolekcije dokumenata ili za posebnu vrstu (collaborative software) programa koji se koristi za stvaranje takve dokumentacije. Informacije koje se nalaze na vikiju može menjati svaki posjetitelj. Postoje vikiji na kojima je neophodno za to biti registrovan, ali na većini ni to nije potrebno.

Integritet informacije čuva se time što svaka stranica čuva historiju izmjena, pa je vrlo jednostavno vratiti staru verziju stranice ako se na njoj unese neka nepoželjna izmena, kao i mogućnošću potpunog i preciznog nadgledanja svih izmjena na vikiju (ili samo na određenim stranicama). Iako na prvi pogled izgleda da ovaj koncept ima dosta mana, osmogodišnji rad prvog vikija pokazalo je da je on uspešan. On omogućava veoma brz rast informacija i dosad nepostojeće mogućnosti za suradnički rad. Uz nešto manju sigurnost informacija, dolaze veća neutralnost, korisnost i kvalitet.