Ludi naučnik

**Ludi naučnik** (također **ludi doktor** ili **ludi profesor**) je tipski lik naučnika koji je predstavljen kao "lud, loš i opasan za upoznavanje" ili "lud" zbog kombinacije neobičnih ili uznemirujućih osobina ličnosti i besramno ambicioznih, tabu ili oholih eksperimenata. Kao motiv u fikciji, ludi naučnik može biti negativac (**zli genije**) te antagonistički, dobroćudno ili neutralno nastrojen; može biti lud, ekscentričan ili nespretan; također, često radi s izmišljenom tehnologijom ili ne uspijeva prepoznati i cijeniti uobičajene ljudske prigovore na pokušaj igranja Boga. Neki mogu imati dobre namjere, čak i ako su njihovi postupci opasni ili upitni, što ih može učiniti slučajnim antagonistima.

## Historija
### Prototipovi

Prototip fiktivnog ludog naučnika bio je Victor Frankenstein, tvorac svog istoimenog čudovišta, koji se prvi put pojavio 1818. godine u romanu *[[Frankenstein|Frankenstein, ili Moderni Prometej]]*, autorice Mary Shelley. Iako je naslovni lik romana, Victor Frankenstein, simpatičan lik, ključni element provođenja eksperimenata koji prelaze "granice koje se ne smiju prelaziti", bez obzira na posljedice, prisutan je u Shelleyinom romanu. Frankenstein je bio obučen i kao alhemičar i kao moderni naučnik, što ga čini mostom između dvije ere jednog evoluirajućeg arhetipa. Za knjigu se kaže da je preteča novog žanra, naučne fantastike, iako je kao primjer gotskog horora povezana i s drugim prethodnicima.

Godine 1896. objavljeno je djelo H. G. Wellsa *[[The Island of Doctor Moreau|Ostrvo doktora Moreaua]]*, u kojem se doktor iz naslova - kontroverzni vivisektor - potpuno izolirao od civilizacije kako bi nastavio svoje eksperimente hirurškog preoblikovanja životinja u humanoidne oblike, ne mareći za patnju koju uzrokuje. Godine 1925. romanopisac Aleksandar Beljajev upoznao je lude naučnike s ruskim narodom kroz roman *[[Голова профессора Доуэля|Glava profesora Dowella]]*, u kojem antagonist izvodi eksperimentalne transplantacije glave na tijelima ukradenim iz mrtvačnice i reanimira trupla.

### Prikazi u filmu

Fritz Langov film *[[Metropolis (1927 film)|Metropolis]]* (1927) donio je arhetipskog ludog naučnika na ekran u obliku Rotwanga, zlog genija čiji su strojevi prvobitno dali život distopijskom gradu iz naslova. Rotwangova laboratorija utjecala je na mnoge kasnije filmske setove svojim električnim lukovima, aparatima za mjehuriće i bizarno kompliciranim nizovima brojčanika i kontrola. Utjelovljen od strane glumca Rudolfa Klein-Roggea, sam Rotwang je prototipski konfliktni ludi naučnik; iako je gospodar gotovo mistične naučne moći, on ostaje rob vlastitih želja za moći i osvetom.

Nedavno istraživanje 1.000 horor filmova distribuiranih u Velikoj Britaniji između 1930-ih i 1980-ih otkriva da su ludi naučnici ili njihove kreacije bili zlikovci u 30 posto filmova; naučna istraživanja su proizvela 39 posto prijetnji; i, nasuprot tome, naučnici su bili heroji samo 11 posto. Boris Karloff glumio je lude naučnike u nekoliko svojih filmova iz 1930-ih i 1940-ih.

### Filmske serije

Ludi naučnik bio je glavna ličnost filmskih serija studija Republic/Universal/Columbia iz 1930-ih i 40-ih. Primjeri uključuju:

* "Dr. Zorka" (*[[The Phantom Creeps]]*, 1939)
* "Dr. Fu Manchu" (*[[Drums of Fu Manchu]]*, Republic, 1940)
* "Dr. Satan" (*[[Mysterious Doctor Satan]]*, 1940)
* "Dr. Vulcan" (*[[King of the Rocket Men]]*, 1949)
* "Atom Man/Lex Luthor" (*[[Atom Man vs. Superman]]*, 1950)

### Prikazi nakon Drugog svjetskog rata
Ludi naučnici su bili najuočljiviji u popularnoj kulturi nakon Drugog svjetskog rata. Sadistični eksperimenti na ljudima provedeni pod pokroviteljstvom nacista, posebno oni Josefa Mengelea, i izum atomske bombe, u ovom periodu su izazvali stvarne strahove da su nauka i tehnologija izmakle kontroli. Činjenica da je naučno i tehnološko naprezanje tokom Hladnog rata dovelo do sve većih prijetnji neviđenog uništenja ljudske vrste nije umanjila utisak. Ludi naučnici se često pojavljuju u naučnoj fantastici i filmovima iz tog perioda.

### Animacija
Ludi naučnici u animaciji uključuju profesora Frinka iz Simpsona, profesora Farnswortha iz *[[Futurama|Futurame]]*, Ricka Sancheza iz *[[Rick and Morty|Ricka i Mortyja]]* i Rintara Okabea iz *[[Science Adventure]]*.

Walt Disney Pictures je u filmu *[[The Mad Doctor (1933 film)|Ludi doktor]]* (1933) prikazao Mickeyja Mousea kako pokušava spasiti svog psa Plutona.

Prikazi ludih naučnika u crtanim filmovima Warner Brothersa *[[Merrie Melodies]]*/*[[Looney Tunes]]* uključuju *[[Hair-Raising Hare]]* (1946, zasnovan na Peteru Lorreu), *[[Birth of a Notion]]* (1947, ponovo zasnovan na Lorreu), *[[Water, Water Every Hare]]* (1952, zasnovan na Borisu Karloffu).

Dok su se i Tom i Jerry bavili ludom naukom u nekim od Hanna-Barbera crtanih filmova, pravi ludi naučnik se nije pojavio sve do *[[Switchin' Kitten]]* (1961).

## Povezano
* Rastreseni profesor
* Britanski naučnici (meme)
* Tehnike kreativnog mišljenja
* Kreativnost i mentalno zdravlje
* Edisonada, sličan trop o briljantnom izumitelju, ali s pozitivnim konotacijama
* Jajoglavac
* Faust
* Rub znanosti
* Girl Genius
* Ludi naučnici u djelima Stanisława Lema

## Reference

## Daljnje čitanje
* Allen, Glen Scott (2009). *Master Mechanics and Wicked Wizards: Images of the American Scientist from Colonial Times to the Present*. Amherst: University of Massachusetts Press. .
* Garboden, Nick (2007). *Mad Scientist or Angry Lab Tech: How to Spot Insanity*. Portland: Doctored Papers. .
* Haynes, Roslynn Doris (1994). *From Faust to Strangelove: Representations of the Scientist in Western Literature*. Baltimore: Johns Hopkins University Press. .
* Junge, Torsten; Doerthe Ohlhoff (2004). *Wahnsinnig genial: Der Mad Scientist Reader*. Aschaffenburg: Alibri. .
* Norton, Trevor (2010). *Smoking Ears and Screaming Teeth. (A witty celebration of the great eccentrics...)*. Century. .
* Schlesinger, Judith (2012). *The Insanity Hoax: Exposing the Myth of the Mad Genius*. Ardsley-on-Hudson, N.Y. Shrinktunes Media .
* 
* Schneider, Reto U. (2008). *The Mad Science Book. 100 Amazing Experiments from the History of Science*. London: Quercus. .
* Tudor, Andrew (1989). *Monsters and Mad Scientists: A Cultural History of the Horror Movie*. Oxford: Blackwell. .
* Weart, Spencer R. (1988). *Nuclear Fear: A History of Images*. Cambridge, Massachusetts: Harvard University Press.
* Levi, Pfaff J. (1956). *Wahnsinnig genial: Der Mad Scientist Reader*. Aschaffenburg: Alibri. .

## Vanjske poveznice

* Gary Hoppenstand, "Doktori dinosauri i jurski genijalci: Promjenjiva slika naučnika u avanturi Izgubljenog svijeta"