Panamá

**Panamá** (španjolski: *Ciudad de Panamá*) je grad od 430,299 stanovnika na jugu Paname u kojoj je glavni grad.

On je i administrativni centar Provincije Panamá i Distrikta Panamá (metropolitanskog grada) koji ima 1,206,774 stanovnika 
i površinu od 2,031 km².

U metropolskoj Panami živi 2 / 5 stanovnika države koji osim u centru žive i u gradovima San Miguelito, Tocumen, Arraiján i Ancón.

## Geografija
Grad se nalazi na najužem dijelu Panamske prevlake, pored izlaza Panamskog kanala na Panamski zaljev Tihog oceana.

## Historija

Panamu je osnovao 15. augusta 1519. u ime kralja Fernanda II, kapetan general i guverner *Kopnenog kraljevstva* (Reino de Tierra Firme) - Pedro Arias De Ávila, na mjestu ribarskog sela Cueva indijanaca pod imenom *Nuestra Señora de la Asunción de Panamá*.

Ime Panama na jeziku Cueva indijanaca znači *puno [[riba]]*.

Brzo je izrastao u politički i religijski centar kolonija Novog svijeta. Dobro je napredovao sve dok su se sa andskih zemalja sljevale zlatne poluge do njegove luke, koje su odatle konjima i mazgama nošene preko prevlake do Portobela na karipskoj obali za transport brodovima u Španjolsku. Zapao je u krizu nakon stalnih pljačkaških napada engleskih gusara i pirata, koji su onemogućili komunikaciju.

Francis Drake je čak 1595. poduzeo (neuspješnu) kampanju preko prevlake na grad. To je ipak uspjelo Henry Morganu 1671. koji ga je potpuno razorio i zapalio.

Novi dobro utvrđeni grad (Panamá Nuevo), kog danas zovu Casco Viejo (Stara utvrda) dao je sagraditi 1674. španjolski konkvistador *Alonso Mercado y Villacorta*, 8 km jugozapadno od starog razorenog Panamá Vieja.

Nakon preseljenja grad je postepeno izgubio politički i ekonomski značaj. Od 1751. je kao i čitava Panamska prevlaka sastavni dio Vicekraljevstva Nova Granada, a od 1820-ih Velike Kolumbije (i njezinih nasljednica) sve do 1903. kad je Panama proglasila nezavisnost.

Na inicijativu Simóna Bolívara u gradu je u julu 1826.održan Amfiktionski kongres, nukleus iz kog je kasnije nastala Organizacija američkih država.
Željeznička pruga do Colóna dovršena je 1855. Kasniji kongresi latinoameričkih zemalja održani su 1939. i 1959.

Francuzi su 1880. započeli iskapati Panamski kanal, (dovršen 1914.) koji su od 1904. preuzeli Amerikanci. Od te je godine 
Vojska Sjedinjenih Američkih Država upravljala gradom do 1936., a nakon tog nad Zonom kanala sve do 1999.
Istovremeno sa izgradnjom kanala Amerikanci su izgradili vodovod i kanalizaciju, koji su do 1942. bili i vlasništvo Sjedinjenih Američkih Država.

Od kad je započela gradnja kanala naglo se proširio i postao kozmopolitski grad modernih hotela, kabarea, noćnih klubova, ali i grad brojnih sirotinjskih kvartova (kasnije djelomično saniranih).

Grad je ponovno postao vijest dana 1989. kad je Američka vojska izvršila Invaziju na Panamu i uhapsila tadašnjeg predsjednika Manuela Noriegu. Istovremeno sa invazijom desile su se i brojne pljačke po gradu.

### Suvremeni grad
Današnja Panama je grad brojnih modernih poslovnih nebodera, dva velika univerziteta; Nacionalnog (osnovan 1935.) i Santa María la Antigua (1965.) 
Postoji niz akademija, biblioteka, muzeja i istraživačkih instituta kao što je Memorijalni laboratorij za tropsku i preventivnu medicinu Gorgas iz 1928. i Smithsonian Tropical Research Institute iz 1923.

Grad ima i puno zelenih površina, unutar grada je to Metropolitan park, a duž kanala su to nacionalni parkovi; Camino de Cruces i Soberanía, koji štite dobar dio tropskih prašuma.

## Gradske četvrti
Grad se nalazi u okrugu Panama, iako njegovo metropolitansko područje uključuje i neka naseljena područja na suprotnoj strani Panamskog kanala. Kao i u ostatku zemlje, grad je podijeljen na *corregimientose*, u kojima postoji mnogo manjih općina. Stara četvrt, poznata kao *Casco Viejo*, nalazi se u corregimientosu San Felipea. San Felipe i dvanaest drugih corregimientosa čine urbano središte grada, uključujući Santa Anu, El Chorrillo, Calidoniju, Curundú, Ancón, Bella Vistu, Bethaniju, San Francisco, Juan Diaz, Pueblo Nuevo, Parque Lefevre i Río Abajo.

## Znamenitosti

Panama ima puno građevina iz kolonijalnih vremena, kao što je katedrala, čija je gradnja počela 1673. (restaurirana 2003.) i crkvu sv Franje.

Obnovljeni historijski centar grada - Casco Viejo, uvršten je 1997. na UNESCO-vu Listu svjetske baštine u Americi. 
To je prošireno 2003. uvrštenjem razorene *Stare Paname* (Panamá Viejo) koja je danas popularna turistička atrakcija.

Arheološko nalazište Panamá Viejo prostire se na 32 hektara, pored ruševina kamenih zgrada suda, katedrale iz kolonijalnih vremena u njemu se nalaze i pretkolumbovski ostatci Cueva indijanaca.
Arheološki dokazi orginalnog rasporeda ulica i pozicija vjerskih i svjetovnih građevina u Staroj Panami, svjedoče o tadašnjem planiranju

Inžinjerci su iskoristili geomorfologiju poluotoka na koji su preselili Novu Panamu (Casco Viejo) i to dopunili bedemima i tako kompletno okružili poluotok.
Prostor unutar bedema izgrađen je sa ortogonalnim rasporedom ulica različite širine, i centralnim trgom.
Unutar tog grada nalaze se građevine od 17. vijek do 20. vijeka. Pored crkava i petoro brodne katedrale, tu su i palače; Guvernera (kraj 17. vijeka), Vijećnice, Muzeja kanala (orginalno Grand hotel) i Suda.

Tu se nalazi i *Salón Bolivar*, posljedni preživjeli dio samostanskog kompleksa 17 / 18. vijek) u kom je Bolívar održao svoj kongres.

## Privreda i transport
Privreda grada ponajviše se bazira na financijskom sektoru (banke, osiguranja) i aktivnostima vezanim uz kanal.

Od industrije ima rafineriju nafte, valjaonicu čelika, pivovaru i tvornice tekstilne i drvne industrije.

Panamska luka prostire se na jugozapadu u susjednom gradu Balboi. 
Sa Colónom na sjeveru povezan je kanalom, prugom i autoputm, sa Davidom na zapadu i Chepom na istoku Panameričkim autoputom.

Grad ima dva internacionalna aerodroma u Albrooku, zapadno od grada, i u Tocumenu, 27&nbsp;km sjeveroistočno od centra.

## Pobratimski gradovi
Panama ima pobratimske ugovore sa slijedećim gradovima;;

## Reference

## Vanjske veze

* ''Municipio de Panamá'' (službene stranice)