open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Daniel Patrick Moynihan

**Daniel Patrick Moynihan** (16. 3. 1927 – 26. 3. 2003) bio je američki demokratski političar i sociolog, najpoznatiji po tome što je od 1977. do 2001. zastupao državu New York u federalnom Senatu, gdje je stekao reputaciju jednog od predvodnika desnog krila stranke, ali i državnika uvijek spremnog na kompromis i promiviranje umjerenih stavova. Moynihan je prije toga imao uspješnu karijeru u izvršnoj vlasti, služeći administracije četvorice predsjednika (Kennedy, Johnson, Nixon i Ford); od 1975. do 1977. je služio kao ambasador SAD u UN.

Moynihan je u pitanjima unutrašnje politike imao liberalne stavove, te se, između ostalog zalagao za ukidanje smrtne kazne i socijalnu državu; sa druge strane je njegova studija *[[The Negro Family: The Case For National Action]]*, u kojoj je socijalne probleme Afroamerikanaca tumačio raspadom ili nedostatkom tradicionalne porodice, izazvao bijes ljevičarskih krugova koji su ga optuživali za rasizam. Na vanjskopolitičkom planu Moynihan je bio vatreni antikomunist koji se zalagao za oštar kurs prema SSSR i njegovim saveznicima u Hladnom ratu te je u Senatu zdušno podržavao politiku Ronalda Reagana.

## Izvori

## Vanjske veze

* Intervju
*
Univerzitet u Gdańsku

**Univerzitet u Gdańsku** (; kašupski: *Gduńsczi Ùniwersytet*) je javni istraživački univerzitet u poljskom gradu Gdanjsku na Baltičkom moru. Univerzitet je poznat kao važno središte izučavanja kašupskog jezika. Od 2014. na univerzitetu se izvode kašupski etno-filološki studiji, kao ogranak slavističkih studija. Univerzitet je nastao odlukom Saveta ministara Narodne Republike Poljske 20. marta 1970. godine spajanjem Visoke ekonomske škole iz Sopota (osnovane 1945) i Učiteljske škole u Gdańsku (osnovane 1946).

## Bivši studenti
* Donald Tusk

## Vanjske veze

* www.ug.edu.pl
Univerzitet u Wrocławu

**Univerzitet u Wrocławu** (; ; ; ) je javni istraživački univerzitet u Wrocławu u Poljskoj. Osnovan je 1702. i jedan je od najstarijih univerziteta u regionu centralne Evrope, a 2012. godine ga je pohađalo oko 30.000 studenata. Kroz istoriju pa sve do teritorijalnih promjena njemačih gradica i progona Nijemaca iz istočne Evrope nakon Drugog svjetskog rata, univerzitet je bio važan obrazovni centar na područjima na kojima se govorio njemački jezik (naročito kada je u pitanju regija Šleska). Nakon promjena poljskih granica nakon Drugog svjetskog rata na univerzitet su došli poljski profesori sa Univerziteta u Lavovu kojega su poljske vlasti nazivale Univerzitetom Jana II Kazimira. Novi su profesori započeli sa radom u ratom teško oštećenoj zgradi, a prva poslijeratna predavanja održavana su u salama bez prozora.

## Reference

## Vanjske veze

* uni.wroc.pl
Nadja à Paris

***Nadja à Paris*** () je francuski kratki crno-bijeli dokumentarni film snimljen 1964 u režiji Erica Rohmera. U njemu se prikazuje kako Nadja Tesich, mlada američka studentica jugoslavenskog porijekla, u pauzama priprema rada o Marcelu Proustu provodi slobodno vrijeme šetajući ulicama Pariza nastoječi "pronaći sebe", odnosno što je moguće više doživjeti "obični" grad u kome živi "obični ljudi". *Nadja* je snimljena sa izuzetno niskim budžetom, bez zvuka, i tek sa naknadno dodanom naracijom.

## Vanjske veze
*
Une étudiante d'aujourd'hui

***Une étudiante d'aujourd'hui*** () je francuski kratki crno-bijeli dokumentarni film snimljen 1966. u režiji Erica Rohmera. U njemu se prikazuju dramatične promjene na francuskim univerzitetima i u industriji do kojih je u poratnim decenijama došlo sa naglim prilivom žena koje ne samo što studiraju prirodne nauke i druge dotada muške oblasti, nego svoje karijere nastavljaju i nakon braka.

## Vanjske veze
* 
*
Fermière à Montfaucon

**Fermière à Montfaucon** () je francuski kratki dokumentarni film snimljen 1967. godine u režiji Erica Rohmera. U njemu se kroz svakodnevni život Monique Sendron, farmerice u mjestu Montfaucon 50&nbsp;km istočno od Pariza, prikazuje poljoprivredna djelatnost, odnosno kako se ona mijenja kroz modernu tehnologiju.

## Vanjske veze
* 
*
Culloden (film)

***Culloden*** je britanski crno-bijeli igrano-dokumentarni televizijski film snimljen 1964. godine u režiji Petera Watkinsa, poznat kao jedan od najboljih dokudrama ikada napravljenih.

Radnja je smještena na sjever Škotske u proljeće 1746. i prikazuje kako je britanska vojska u bitci kod Cullodena uništila škotske pobunjenike i tako ugušila Jakobitski ustanak. Karakteristika filma je korištenje pseudodokumnetarnog stila, odnosno zbivanja se prikazuju u obliku fiktivne televizijske reportaže koja uključuje intervjue kako sa historijskim ličnostima i vođama, tako i sa običnim vojnicima i civilima. Watkins je scenario filma temeljio na historijskim studijama Johna Prebblea, film snimao na autentičnim lokacijama u okolici Invernessa te koristio lokalno stanovništvo kao naturščike. Rezultat je bio izuzetno naturalistički prikaz prošlosti, pri čemu je Watkins manje inzistirao na službenoj propagandi i nacionalističkim mitovima, a više na činjenicama koji sugeriraju da je bitka bila besmisleni pokolj u kojoj su najviše stradali oni najsiromašniji. *Culloden* je za film dobio brojne nagrade, a kasnije je proglašen 64. od 100 najboljih TV-emisija u britanskoj historiji. Watkins će sličan pristup godinu dana kasnije koristiti u *[[The War Game]]*, filmu koji je zbog naturalističkog prikaza posljedica Trećeg svjetskog rata cenzuriran od strane BBC.

## Izvori
;Napomene

;Literatura
* *Culloden*, John Prebble, Atheneum 1962
* Peter Watkins' commentary on his first BBC documentary: www.mnsi.net/~pwatkins/culloden.htm
* Notes on 'Culloden' from Peter Watkin's website
* British Film Institute, *Culloden*, "Background and Context", www.bfi.org.uk/videocat/more/culloden/background.html 
* *Culloden* entry in the BFI TV-100, 2000 list, www.bfi.org.uk/features/tv/100/list/prog.php3?id=64 

## Vanjske veze
*
Gurk (rijeka)

**Gurk** (slovenski: *Krka*) je rijeka u Koruškoj duga 120 km, sjeverna pritoka rijeke Drave.

## Karakteristike

Rijeka Gurk izvire u Gurktalerskim Alpama, pored vrha *Bretthöhe* (2320 m) i planinskog prijevoja 
*Turracher Höhe* (1783 m) na granici zapadne Štajerske i Koruške.

Na svom toku do Drave rijeka teče preko ravnica Reichenau i Krappfeld, i utječe u Klagenfurtsku kotlinu gdje ima ušća u Dravu istočno od Klagenfurta.  
Glavne pritoka rijeke su Metnitz sa sjevera i Glan sa zapada. Najveća naselja u slivu su: Altenmarkt (762 m), Gurk (664 m), Straßburg (681 m) i Althofen (660 m).

Kotlina rijeke poznata je po brojnim historijskim spomenicima, naročito katedrala u Gurk i Straßburg kao cjelina.

## Reference

## Vanjske veze

* ''Gurk, Fluss''
Sankt Paul im Lavanttal

**Sankt Paul im Lavanttal** (slovenski: *Šentpavel v Labotski dolini*) je trgovište na jugu Austrije od 3,388 stanovnika, koje administrativno podpada pod Okrug Wolfsberg.

## Geografija

Sankt Paul im Lavanttal leži na jugu Koruške nedaleko od slovenske granice, na ušću potoka Granitz u Rijeku Lavant.

## Historija

Na planini *Burgstallkogel* pored sela St. Margarethen, pronađeno je još za rimskih vremena svetište keltskom bogu Latobiusu.

Prvi spomen mjesta pod imenom **villula Brugga** nalazi se u dokumentu iz 1091, u kom grof Engelbert od Spanheima poklanja benediktincima, umjesto svog zamka Lavant, teren pored postojeće crkve da tamo izgrade samostan. On je naime pozvao redovnike iz njemačkog Hirsaua u Schwarzwaldu da presele svoju 
opatiju kod njega.

Opatija Sankt Paul igrala je važnu ulogu u historiji koruške 
crkve tokom srednjeg vijeka. Ona je ukidana u dva navrata, prvi put između 1787.- 1809., a drugi put od 1940. do 1945.

## Znamenitosti

Od znamenitosti Sankt Paul im Lavanttal ima romaničko - gotičku bazilikalnu crkvu sa dva zvonika, podignutu od 11 do 13. vijeka, obnovljenu nakon požara 1367., i već spomenutu opatiju, koja ima veliku kolekciju umjetnina. U njoj ima slika njemačkih, nizozemskih i talijanskih majstora od 15 do 19. vijeka, do djela primijenjene umjetnosti od 5 do 15. vijeka (oko 900 reljefa u slonovači), kao i nekih 11.000 grafika i crteža.

Opatijska biblioteka ima nekih 55.000 svezaka, više od 500 inkunabula, nastalih do 1520. i brojne knjige izrađene na početcima štamparstva uz 2.200 manuskripta.

Posljednju veliku donaciju, donijeli su 1809. redovnici iz samostana St. Blasien iz njemačkog Schwarzwalda, koji su se zbog razvoja političkih prilika odlučili preseliti u Sankt Paul, sa sobom su ponijeli i brojne relikvije i umjetničke predmete, ali i lijesove sa posmrtnim ostacima 13 ranih članova dinastije Habsburg. Oni su danas izloženi u kripti parohijske crkve.

U 20. vijeku u opatiji je živio i stvarao redovnik i umjetnik Switbert Lobisser.

## Privreda

Privreda grada bazira se na drvnoj industriji, proizvodnji papira, alata i turizmu.

## Reference

## Vanjske veze

* ''Službene stranice Sankt Paul im Lavanttala''
Elf (album)

**Elf** je prvi studijski album američke Blues rock grupe Elf. Jedan od najslavnijih hitova grupe Elf, Never More, izdan je upravo na ovom albumu.

## Popis pjesama

Sve pjesme su napisali Gary Driscoll, David Feinstein, Ronnie James Dio i Micky Lee Soule.

# *Hoochie Koochie Lady* – 5:32
# *First Avenue* – 4:23
# *[[Never More]]* – 3:50
# *I'm Coming Back For You* – 3:27
# *Sit Down Honey (Everything Will Be Alright)* – 3:48
# *Dixie Lee Junction* – 5:09
# *Love Me Like A Woman* – 3:47
# *Gambler, Gambler* – 4:26

## Osoblje
* Ronnie James Dio - Vokal, Bas-gitara
* David Feinstein - Gitara
* Mickey Lee Soule - Klavir
* Gary Driscoll - Bubnjevi
Sankt Andrä

**Sankt Andrä** (slovenski: *Sandrež*) je grad na jugu Austrije od 10,098 stanovnika
, koji administrativno podpada pod Okrug Wolfsberg.

## Geografija

Sankt Andrä leži na leži na jugu Koruške u dolini rijeke Lavant.

Pored grada prolazi austrijski Južni autoput A2.

## Historija

Grad je imao svoje zvjezdane trenutke između 1228. -1859. kad je bio sjedište Biskupije Lavant.

## Znamenitosti

Ostaci gradskih bedema s bastionom; parohijska crkva, nekadašnja katedrala (vjerojatno osnovana u drugoj polovici 8. vijeka), što znači da je Sankt Andrä bio najstarija parohija u Lavantskoj dolini.
To je gotička bazilika građena od 8. do 15. vijeka, obnovljena u doba baroka i u 19. vijeku) s gotičkim freskama.
Tu je i dvorac - *Salzburg Pfleghof*  sa imanjem, nekadašnji  habsburgški ljetnikovac.

Na sjevernoj periferiji grada leži hodočasnička crkva *Maria Loreto* podignuta između 1683.- 1687. sa samostanom iz 1665.

## Privreda

Sankt Andrä je imao 1991. - 1,779 zaposlenih koji su radili u trgovini, industriji i građevinarstvu. 
U gradu se proizvode poljoprivredni strojevi i alati, obrađuju sintetički materijali i drvo.

Na rubu grada je 1959. podignuta termoelektrana snage110 MW, značajan je i turizam (1992. - 30.361 noćenja)..

## Pobratimski gradovi

*, Jelsa

## Reference

## Vanjske veze

* ''Službene stranice Sankt Andrä''
Lonely Boy (film)

***Lonely Boy*** () je kanadski crno-bijeli kratki dokumentarni film snimljen 1962. godine u režiji Romana Kroitora i Wolfa Koeniga. U njemu se u *[[cinéma vérité]]* stilu prikazuje život i rad kanadskog pjevača Paula Anke (a film je naslov dobio po njegovoj istoimenoj hit pjesmi), pri čemu se poseban naglasak daje na pjevačevo nezadovoljstvo tadašnjim stanjem njegove karijere, odnosno time da je postao previše odrastao da bi mogao računati na publiku koja ga je kao tinejdžera učinila zvijezdom. *Lonely Boy* je bio nominiran za nekoliko nagrada, a poznat je i kao jedna od inspiracija za distopijski film *[[Privilege (film)|Privilege]]* britanskog autora Petera Watkinsa snimljen nekoliko godina kasnije.

## Izvori

## Vanjske veze
* 
* Watch ''Lonely Boy'' at NFB.ca 
* Media Rights entry
Tom Brady

**Tom Brejdi** (; San Mateo, 3. avgust 1977) je profesionalni igrač američkog fudbala. Igra na poziciji kvoterbeka u ekipi Tampa Bej Bakanersi (Američka fudbalska konferencija).

Nakon igranja koledž fudbala za Mičigen univerzitet 2000 godine je izabran na draftu u šestoj rundi kao 199. pik. U svojoj ruki sezoni nije bio starter kao i 2008. zbog povrede. Preostalih 14 sezona predvodio je Nju Ingland petriotse do 6 finala Super Boula od kojih su 4 osvojili. Poslednji put 2015. kada su u finalu savladali Sijetl sihohse. Tri puta je izabran za najkorisnijeg igrača superbola i dva puta za najkornijeg igrača regularnog dela sezone, jedanaest puta je igrao na All Star utakmicì NFL koja se popularno naziva Pro Buol. Brejdi je peti svih vremena po broju uspešno bačenih jardi i treći po dodavanju za tačdaun.

Pojavljivao se u raznim TV serijama: Saut Park, Simpsonovi i Femili gaj.

## Detinjstvo

Rođen je u San Mateu u Kaliforniji. Ima tri starije sestre. Sa očeve strane ima irsko, dok sa majčine ima poljsko, norveško i švedsko poreklo. Tokom osamdesetih godina 20. veka redovno je išao na utakmice NFL-a i divio se svom idolu Džou Montani iz Fortinajnersa.

Kao dete, učestvovao je na fudbalskom kampu Univerziteta San Mateo, gde mu je trener bio Toni Gracijani.

Pored fudbala, ljubitelj je košarke i navija za Los Anđeles lejkerse i Boston seltikse.

## Lični život

Od 2004. do kraja 2006. godine, Brejdi je bio u vezi sa glumicom Bridžit Monahan. Tom i Bridžit raskinuli su u vreme kada je ona zatrudnela. U avgustu 2007. godine rodila je sina Džona..

Od 26. februara 2009. godine je u braku sa brazilskom manekenkom Žizel Bindšen. Par ima dvoje dece — sina Bendžamina (2009) i ćerku Vivijan (2012).

## Reference

## Vanjske veze

* Zvanični sajt 
* Profil na sajtu Nju Ingland patriotsa
Dislokacija (razdvajanje)

Izraz **dislokacija** može značiti:

* dislokacija (franc. *dislocation*, prema srednjovj. lat. *dislocatio*), u fizici čvrstog stanja, su linijski defekti kristalne strukture. Defekt čvrstog stanja ili kristalografske greške su nepravilnosti u kristalnoj rešetki tvari u čvrstom stanju zbog nepravilna rasporeda atoma u kristalu. Mnoga svojstva čvrstih tvari u velikoj mjeri ovise o najmanjim veličinama defekata (takozvana strukturno osjetljiva svojstva, za razliku od strukturno neosjetljivih svojstava u koja se ubrajaju gustoća, toplinski kapacitet i drugo). 
* dislokacija (medicina), u medicini, je razmještanje, na primjer koštanih ulomaka prigodom prijeloma kosti. Dislokacija zgloba (luksacija) se naziva i iščašenje.
* dislokacija (geologija), u geologiji, je poremećaj slojeva u litosferi. Razlikuju se vodoravne dislokacije (boranje, premetanje) i okomite (fleksure, rasjedi). 

## Izvori
Hidraulika (razdvajanje)

Izraz **hidraulika** može značiti:

* hidraulika (grč. αὐλός: cijev) je dio hidromehanike (mehanika fluida), koji se bavi proučavanjem stanja ravnoteže i strujanja realne tekućine, ponajprije vode, kroz cijevi, kanale i otvore, te pojavâ koje nastaju kada takva tekućina struji oko nekoga tijela uronjenoga u nju.
* hidraulika (strojarstvo), u strojarstvu, je skupno ime za pogonske, regulacijske, upravljačke i kočne mehanizme, u kojima se sile prenose tlakom neke tekućine (najčešće ulja ili hidraulički fluid). Takav je mehanizam na primjer hidraulična preša.  Hidraulički pogon je pogon zasnivan na prijenosu sile tekućinom (najčešće mineralnim uljem). Zadaci hidrauličkog pogona mogu uključivati pretvorbu, prijenos i upravljanje energijom. Osnovni elementi hidrauličkog pogona su: hidraulička pumpa, hidraulički fluid, cjevovod, upravljački elementi i hidraulički motor (hidraulički cilindar). 

## Izvori
Retencija

**Retencija** (lat. *retentio*: zaustavljanje) je zadržavanje, na primjer vlage u tlu.

**Retencija** može značiti:

* retencija (vodogradnja), u vodogradnji ili hidrotehnici, je uređeno područje u slijevu vodotoka koje služi za privremeno zadržavanje vode radi zaštite od poplava. Puštanjem vode u retenciju smanjuje se najveći (maksimalni) protok na nizvodnom području, pa se time količina vode koja bi inače poplavila to područje propušta kroz vodotok dulje vrijeme. Retencija može biti izvedena tako da se puni nekontrolirano, a kontrolira se samo izlaz vode iz retencijskoga prostora, ili se može puniti i prazniti kontrolirano. Tada se retencija puni prelijevanjem preko bočnoga preljeva na nasipu ili otvaranjem zapornica na ustavama. Pošto prođe opasnost od poplava nizvodnoga područja, zapornice se otvaraju i voda se vraća u vodotok.
* retencija (medicina), u medicini, je zadržavanje neke tjelesne tekućine zbog nemogućnosti da se ona izluči, na primjer retencija mokraće pri mehaničkoj zaprjeci zbog povećane prostate ili kljenuti mišićja stijenke mokraćnoga mjehura zbog oštećenja živaca (lat. *retentio urinae*), retencija stolice zbog anatomske ili funkcijske zaprjeke pražnjenju crijeva (lat. *retentio alvi*). Također, zaustavljen prodor zuba kroz desni tijekom denticije, zaustavljeno spuštanje testisa u mošnju i njegovo zadržavanje u trbušnoj šupljini (kriptorhizam).
* retencija (pravo), u rimskoj pravnoj tradiciji i u suvremenim građanskopravnim sustavima, je pravo zadržaja i pridržaja (lat. *ius retentionis*) koje ovlašćuje vjerovnika da dužnikovu stvar, koju ima u svojim rukama, zadrži dok mu ne bude isplaćena tražbina. U hrvatskom obveznom pravu, vjerovnik je također ovlašten naplatiti se iz njezine vrijednosti na isti način kao založni vjerovnik.
* retencija (filozofija), u nauku o vremenu E. Husserla, je sjećanje na temelju onoga protentno danoga (protencija). Retencija skupa s protencijom kao onim što se odnosi na budućnost i sadašnjost stvara unutarnju svijest o vremenu. Ona je pripadna sadašnjoj fazi imanentnoga, to jest nutarnje doživljenoga vremena, s obzirom na koje se pojavljuje kao svijest o protjecanju vremena, odnosno o njegovu prelaženju u prošlost. Tako istodobno u sadašnjost ulazi buduće, protentno vrijeme, čime se uspostavlja kontinuum svijesti o vremenu. Zahvaljujući kontinuitetu prošloga, sadašnjeg i budućega, svijest o vremenu može u tom jedinstvu iskušavati predmete u njihovoj jedinstvenoj zornoj danosti.

## Izvori
Dinamički uzgon

**Dinamički uzgon** je sila koja djeluje na površinu tijela što se giba u plinu ili tekućini (fluid), a usmjerena je okomito na smjer strujanja. Postavi li se ploča pod kutom (manjim od 90°) prema smjeru strujanja zraka (ili, što je isto, ako se ploča giba nagnuta pod kutom prema svojemu smjeru gibanja kroza zrak), tada zbog nesimetrije silâ, koje djeluju s obiju strana ploče, na ploču djeluje sila kojoj se hvatište ne nalazi u geometrijskom središtu ploče. Giba li se ploča vodoravno, dinamički uzgon tjera ju uvis. Dinamiči uzgon omogućava let zrakoplova, odnosno općenito let tijela gušćih od zraka.

Dinamički uzgon je sila koja nastaje uslijed gibanja tijela kroz fluid zbog razlike tlakova na površini tijela uzrokovane oblikom tijela koje se giba. Kada fluid opstrujava tijelo koje se giba kroz njega, na tijelo vrši silu. Dinamički uzgon je komponenta te sile okomita na smijer gibanja tijela u fluidu. Komponenta sile koja je usporedna sa smjerom gibanja tijela kroz fluid zove se otpor. Ako je fluid zrak ili u širem smislu plin ili smjesa plinova, sila se zove aerodinamički uzgon, a ako je fluid voda, more ili neka druga tekućina, silu nazivamo hidrodinamički uzgon.

## Aerodinamički uzgon u zrakoplovstvu

Poprečni presjeci svih površina koje se koriste u zrakoplovstvu (krila, vodoravni i okomiti stabilizator, krakovi propelera, rotori helikoptera) imaju oblik aeroprofila. Zajednička osobina svih aeroprofila je da primijenjeni pri konstruiranju odgovarajućih dijelova zrakoplova daju ovima izvanredno mali otpor, zahvaljujući činjenici da ih strujnice obilaze uz najmanje moguće skretanje.

Ako profil na slici promatramo kao poprečni presjek krila određenog razmaha, jasno je da će on izazvati određene poremećaje u slobodnoj struji zraka. Izdvojimo ovaj poremećeni dio struje i promatrajmo ga izolirano. Vidi se da aeroprofil uzrokuje sužavanje struje zraka.  Za ovo strujanje vrijedi jednadžba (Venturijeva cijev):

p_1 - p_2 =  \frac{\rho \cdot v_1^2}{2} \cdot \left [ \left ( \frac{A_1}{A_2} \right ) ^2 - 1 \right ]

Pošto je površina *A<sub>1</sub>* veća od  površine *A<sub>2</sub>*, tlak u točki 2 je manji od tlaka u slobodnoj struji. Razlika u tlakovima između slobodne struje i površine aeroprofila mijenja se od točke do točke. Međutim, konačan rezultat je pojava uzgona na krilu.

S druge strane, ovo izaziva skretanje zračne struje na izlaznoj ivici krila. Maksimalno skretanje struje pojavljuje se znatno iza krila jer zbog sila tromosti (inercije) zrak ne može trenutno promijeniti pravac kretanja. Raspored tlaka po obodu aeroprofila prikazan je na slici.

## Izvori

## Povezano
*Jedrilica (avion)
*Avion
Zračna boca

**Zračna boca** ili Heronova boca, kako je poznata u stručnoj literaturi, je uređaj koji se ugrađuje na tlačnom cjevovodu klipne sisaljke, da bi se donekle ujednačila dobava i smanjile oscilacije koje nastaju u tlačnom dijelu cjevovoda, a time i naprezanja. Zračna boca je u stvari vrlo jednostavna naprava kao što je to prikazano na slici lijevo. Sastoji se samo od jednog spremnika koji je zatvoren prema vrhu, a spojen je prirubnicom na tlačnu stranu sisaljke. Kada je sustav prazan, u bocu uđe zrak koji više iz nje ne može izići. Prilikom dobave sisaljke pod tlakom, boca se puni tekućinom (plavo na slici lijevo) čime smanjuje stvarnu dobavu u području radnog ciklusa sisaljke, a istovremeno povećava tlak zraka poviše površine tekućine. U praznom hodu sisaljke ta ista količina se pod tlakom zraka koji djeluje poviše nivoa tekućine vraća u cjevovod, te time i u praznom hodu djelomično nastavlja dobavu, čime desno prikazanu polusinusoidu ublažava. Zračna boca omogućuje amortiziranje hidrauličnih udara na ponovnom početku dobave, i time smanjuje naprezanja u cijelom tlačnom cjevovodu.
Disperzija

**Disperzija** može značiti:

* disperzija (optika) (lat. *dispersio*: rasap, raspršenje, rasipanje), u optici, je razlaganje složene (na primjer bijele) svjetlosti na boje zbog ovisnosti indeksa loma o valnoj duljini svjetlosti koje nastaje prilikom refrakcije, ogiba (interferencije), totalne refleksije i drugo. Zračenje veće valne duljine (na primjer crveno) lomi se slabije od onog s kraćom valnom duljinom (na primjer ljubičasto), jer je indeks loma obrnuto razmjeran valnoj duljini.
* disperzija (kemija), u kemiji, je raspršenje čestica jedne tvari u drugoj, dvofazni sustav koji se sastoji od vrlo sitnih čestica jedne faze (disperzna faza) fino raspršenih u drugoj, kontinuiranoj fazi (disperzno sredstvo). Prema veličini čestica disperzne faze razlikuju se grube, koloidne i molekularne disperzije. Moguće su disperzije čvrstih čestica u plinu (aerosol, na primjer prašina, dim), u kapljevini (suspenzija, otopina) i u krutini (na primjer čestice čađe u gumi); disperzija kapljevine u plinu (aerosol, na primjer magla) i u kapljevini (emulzija, na primjer mlijeko); disperzija plina u kapljevini (pjena) i u krutini (takozvana čvrsta pjena, na primjer pjenasti polistiren).
* disperzija (matematika), u matematici, u teoriji vjerojatnosti i teoriji pogrešaka disperzija slučajne veličine (znak *s<sup>2</sup>*), je veličina koja brojčano opisuje varijabilnost (raspršenje) podataka, definirana kao srednja vrijednosti slučajne veličine od njezine srednje vrijednosti (matematičkoga očekivanja):

:: s^2 = \frac{1}{n - 1} \sum_{i=1}^n (x_i - x)^2

:gdje su: *x<sub>1</sub>, x<sub>2</sub>, … x<sub>n</sub>* pojedini elementi skupa koji sadrži je *n* elemenata. (standardna devijacija).

## Izvori
Distorzija

**Distorzija** (lat. *distorsio*) može značiti iskretanje, izvijanje, iskrivljenje, izopačenje, izobličenje.

**Distorzija** može značiti:

* distorzija (fizika), u fizici, je izobličenje ili deformacija električnih ili magnetskih polja zbog djelovanja drugoga polja; deformacija valova u toku širenja; iskrivljenje slike zbog nesavršenosti optičkih sustava; nejednako reproduciranje zvukova različitih frekvencija.
* distorzija (medicina), u medicini, je uganuće, to jest iskrivljenje zgloba djelovanjem sile koja prelazi granicu zglobne pokretljivosti.
* Distorzija uma je splitski hard rock/metal sastav.
* Distorzija (album) je peti studijski album srpskog punk rock sastava Električni orgazam, kojeg je 1986. objavila diskografska kuća Jugoton.

## Izvori
Straßburg (Austrija)

**Straßburg** je grad na jugu Austrije od 2,137 stanovnika, koji administrativno podpada pod Okrug Sankt Veit an der Glan.

## Geografija

Straßburg leži na jugu Koruške leži u dolini rijeke Gurk.

## Historija

Straßburg je prvi put dokumentran - 864, a status grada potvrđen mu je 1402. Sve do 1786. bio je sjedište biskupa od Gurka.

## Znamenitosti

Najveća znamenitost Straßburga je nekadašnja biskupska rezidencija - romanički zamak iz 1147, proširen 1179.), jedna od najvažnijih fortifikacija u Austriji. On je dograđivan uglavnom između 14 do 17. vijeka, a uništen je od udara groma 1856. pa je odtad je ostao zapušten. Restauriran je između 1956. - 1990., danas se u njemu nalazi muzej lovstva.

Pored zamka, značajna je i gotička parohijska crkva (prvi put dokumentirana 1169. dograđivana između 1432.-1460. i ponovno između 1630.-1643.

## Privreda

Privreda grada bazira se na drvnoj industriji i građevinarstvu.

## Pobratimski gradovi

*, Strasburg
*, Treppo Grande

## Reference

## Vanjske veze

* ''Službene stranice Straßburga''
Althofen

**Althofen** (slovenski: *Stari dvor*) je grad na jugu Austrije od 4,623 stanovnika
, koji administrativno podpada pod Okrug Sankt Veit an der Glan.

## Geografija

Althofen leži na jugu Koruške u dolini rijeke Gurk, tridesetak km sjeverno od Klagenfurta.

## Historija

Althofen je prvi put dokumentiran  1050. a kao trgovište - 1268. Još za srednjeg vijeka dobio je status grada zbog nalazišta željezne rude kod Hüttenbergera.

## Znamenitosti

Gornji grad je nekoć bio okružen bedemima, sa zamkom opremljenim romaničkim donžon tornjem.
Tu se nalazi i gotička parohijska crkva s početka 15. vijeka, restaurirana 1910., barokna crkva Kalvarija iz 17. vijeka, gotičke i renesansne građanske kuće i kužni stup.

U donjem gradu značajna je romanička crkva sa freskama iz 1524. i ranogotička mrtvačnica iz 13. vijeka.

Zapadno od centra Althofena na rijeci Gurk u tadašnjem predgrađu - Treibach, podignuta je još  1606. - visoka peć, koja je prerasla u čeličanu koja je radila od 18. vijeka do 1891.
 
Nju je Carl Auer von Welsbach 1897. preuredio u elektrokemijski istraživački institut u kojem je eksperimentirao sa pirofornim metalima i proizveo slavnu Auerovu mrežicu.
Institut je od 1907. počeo raditi kao kemijska tvornica koja je proizvela prvi upaljač za cigarete.

## Privreda

Današnji Althofen je poznat kao lječilište, zbog ljekovitog blata, tako da ima i do 162,152 posjetioca godišnje, pored tog u gradu radi još uvijek kemijska tvornica - *Treibacher Ind. AG* i elektrotehnička tvornica..

## Pobratimski gradovi

*, Tamm
*, Gradisca d'Isonzo

## Reference

## Vanjske veze

* ''Službene stranice Althofena''
Gurk (Koruška)

**Gurk** (slovenski: *Krka*) je trgovište na jugu Austrije od 1,265 stanovnika
, koje administrativno podpada pod Okrug Sankt Veit an der Glan.

## Geografija

Gurk leži u Koruškoj u gornjem toku rijeke Gurk.

## Historija

Gurk se razvio oko samostana kog je osnovala nešto prije 1043. grofica od Friesach-Zeltschacha, kasnije poznata kao sv. Hemma. 
Salzburgški nadbiskup Gebhard proglasio je 1072. - Gurk biskupijom. Ona se vremenom širila tako da je za vladavine cara Josepha II obuhvaćala gotovo cijelu 
Korušku. To je prekinuto - 1787. kad je biskupija preseljena u Klagenfurt.

## Znamenitosti
 
Nekadašnja katedrala a današnja parohijska crkva, je najznačajniji romanički  religijski objekt u Austriji.
To je trobrodna bazilika čija je izgradnja započela oko 1140., a završila oko 1200. 
Najstariji dio je kripta sa sto stupova, posvećena 1174, kada je grob sv Hemme prebačen u kriptu.
Iznad crkve dižu se dva zvonika visoka 60 metara. Enterijer je oslikan freskama oko 1340. a u apsidi se nalazi reljef *Lav i bazilisk* isklesan oko 1175.

Samostanski kompleks okružen bedemima sa bastionima samo je djelomično sačuvan. U njemu je najznačajnija - *Getsemanska kapela* (bivša mrtvačnica, prvi put dokumentirana 1275.) koja je pretvorena je u kapelu 1720./1721., i oslikana 
baroknim freskama, jer su romaničke freske uništene su još u 15. vijeku.

## Privreda

Gurk je hodočasničko mjesto kog godišnje posjeti od 300,000 do 400,000 turista.

Jedini privredni objekt je tvornica odjeće (*Gurker Kleiderfabrik*) koja proizvodi narodnu nošnju i sportsku odjeću.

## Pobratimski gradovi

*, Arnstadt
*, Hallein

## Reference

## Vanjske veze

* ''Službene stranice Gurk''
Fischa

**Fischa** je rijeka u Donjoj Austriji duga 35 km, južna pritoka rijeke Dunava.

## Karakteristike

Rijeka Fischa izvire u Dolini Steinfeld kod sela Haschendorf.

Nakon što kod Gramatneusiedla primi pritoku Piesting, mjenja smjer i teče prema zapadu do ušća u Dunav kod Fischamenda (Maria Ellend).

## Reference

## Vanjske veze

* ''Fischa''
Nagrada Templeton

**Nagrada Templeton** () je međunarodna anualna nagrada koju dodjeljuje Zaklada John Templeton, organizacija sa sjedištem u Sjedinjenim Američkim Državama. Utemeljena je 1972. godine i dodjeljuje se za izniman doprinos afirmiranju duhovne dimenzije života, bilo uvidom, otkrićem ili praksom. Nagrada je imenovana po Johnu Templetonu (1912–2008), britanskom poduzetniku rođenom u SAD kojeg je kraljica Elizabeta II 1987. odlikovala titulom viteza za njegove filantropske zasluge. Do 2001. nagrada je nosila naziv "Nagrada Templeton za napredak u religiji" (), a od 2002. do 2008. godine "Nagrada Templeton za napredak u istraživanju ili saznanju o duhovnim stvarnostima" (). Ceremonija dodjele najčešće se organizira u londonskoj Buckinghamskoj palači i prezentaciju vodi princ Filip, vojvoda od Edinburgha. Novčana vrijednost nagrade je prilagođena tako da premašuje iznos Nobelove nagrade, s obzirom da je Templeton osobno smatrao da su potonje ignorirale duhovnost. Godine 2015. vrijednost nagrade iznosila je 1,200.000 £ čime je predstavljala drugu najlukrativniju anualnu nagradu koja se dodjeljuje individuama od strane filantropske organizacije, odmah iza nagrade za fundamentalnu fiziku (). O kriterijima dodjele Templetona odlučuje grupa sastavljena od ličnosti iz različitih akademskih disciplina i religijskih tradicija. Dosadašnji dobitnici nagrade uključuju kršćane, muslimane, Jevreje, hinduiste, budiste i ateiste.

## Laureati

## Napomene
:A.&nbsp; Carl Friedrich von Weizsäcker i Lord MacLeod od Fuinaryja podijelili su nagradu 1989. godine.
:B.&nbsp; Baba Amte i Charles Birch podijelili su nagradu 1990. godine.

## Reference

## Vanjske veze
*  Službene stranice Nagrade Templeton
Drugi lateranski koncil

**Drugi lateranski koncil** bio je deseti ekumenski koncil Katoličke crkve održan 1139. za pontifikata pape Inocenta II..

## Historija

Kad je u februaru 1130. umro papa Honorija II. došlo je do takve pomutnje, da je to nakraju završilo - šizmom i izborom dvojice papa. Jedan je bio Pietro Pierleoni poznat kao Antipapa Anaklet II, a drugi Inocent II, kog su podržavali utjecajni sv. Bernard i sv. Norbert. Kako je Anaklet II imao puno više simpatizera po Rimu, - Inocent je 1135. pobjegao u Pisu, gdje je uz podršku cara Lotara III, čekao priliku za povratak na tron. Problem se riješio samo od sebe, kad je januaru 1138. umro  Anaklet II.

Inocent II je u želji da ukloni i posljednje tragove šizme i njihove lidere u aprilu 1139. u Lateranskoj palači, pred gotovo hiljadu prelata, otvorio koncil govorom u kom je oštro napao Antipapu Anakleta II i njegove najveće simpatizere Gillesa, kardinala - biskupa Tusculuma i Gerarda biskupa od Angoulêma.

Kao opasni simpatizer Anakleta II po Južnoj Italiji ekskomuniciran je sicilijanski kralj Ruggero II. Sicilijanski.

Koncil je isto tako osudio pogreške Petrobrusijanaca i Henrijevaca, a njihove lidere Pierra de Bruysa i Arnolda iz Brescie kao opasne heretike. Koncil je protiv tih heretika objavio 23 kanona, i ponovno objavio treći kanon Koncila iz Toulousa iz 1119. protiv manihejstva.

Na završetku svog rada koncil je donio niz mjera koje su trebale povećati moral i disciplinu kod klera, kako ubuduće nebi došlo do šizme. U tom cilju donešeno je 28 kanona, koji su zapravo samo ponavili dekrete donešene na sinodima u  Reimsu (1131.) i Toulousu (1130.).

Među njima bili su najvažniji oni koji su zabranjivali svim klericima brak i bilo koji oblik konkubinata, i proglasili sve dotadašnje nezakonitim.

## Reference

## Vanjske veze

* ''Second Lateran Council (1139)'' 
* ''Lateran Council''
In the Labyrinth (film)

**In the Labyrinth** (; ) je kanadski crno-bijeli dokumentarni film snimljen 1967. godine u režiji Romana Kroitora, Colina Lowa i Hugha O'Connora. Napravljen je za potrebe svjetske izložbe Expo 67 održane u Montrealu 1967. godine. U svom originalnom obliku se sastojao od pet različitih segmenata koji su se istovremeno prikazivali na pet spojenih ekrana, stvarajući zaokruženu i impresivnu cjelinu. Film je ostavio značajan dojam na posjetitelje, ali i druge sineaste, uključujući Normana Jewisona koji ga je uzeo kao inspiraciju za svoj film *[[The Thomas Crown Affair (film, 1968)|Afera Thomasa Crowna]]* gdje je koristio tehniku podijeljenog ekrana. *In the Labyrinth* je kasnije prikazivan nekoliko puta, a tehnike snimanja i prikazivanja su dale značajan doprinos razvoju sistema IMAX.

## Reference

## Vanjske veze
* Watch ''In the Labyrinth''  at the NFB website
* 
* Web page for Labyrinth and film
* Labyrinth pavilion
The Lion in Winter (film, 1968)

***The Lion in Winter*** (), na prostoru bivše Jugoslavije poznatiji pod naslovom ***Zima jednog lava*** je britansko-američki historijski film Anthonyja Harveyja iz 1968., temeljena na broadwayskom komadu Jamesa Goldmana.

U glavnim ulogama pojavljuju se Peter O'Toole kao kralj Henrik II. i Katharine Hepburn kao njegova žena, Eleanor od Akvitanije. Rikarda Lavljeg Srca glumio je Anthony Hopkins, što je bio njegov filmski debi, Ivana Nigel Terry, a Geoffreyja John Castle. Timothy Dalton također je ostvario svoj debi ulogom kralja Filipa II.. Nigel Stock glumio je kapetana Williama Marshalla.

## Radnja

Film je radnjom smješten oko Božića 1138. u dvorcu Henrika Anžuvinca u Anžuvinskom Carstvu.

Ostarjeli i popustljivi kralj Henrik II. okuplja članove obitelji na sastanak na kojem bi se trebalo odlučiti tko će biti njegov nasljednik. Na okupljanje su pozvani njegova žena spletkarica koja je upravo izašla iz zatvora, kraljica Eleanor od Akvitanije (Katharine Hepburn) i njegova tri sina, princ Rikard Lavljeg Srca (Anthony Hopkins), Geoffrey, Vojvoda od Britanije i princ Ivan (Nigel Terry), od kojih sva trojica žele tron. Na dvoru su prisutni i mladi ali lukavi kralj Filip II. od Francuske (Timothy Dalton), sin Eleanorina bivšeg muža, i Filipova polusestra Alais (Jane Merrow), kćer Luja VII. od Francuske. Alais je bila zaručena za Rikarda, ali je zapravo Henrikova ljubavnica. Počinje niz spletki i intriga dok svi pokušavaju ostvariti svoje planove.

## Nagrade i nominacije

### Oscari

#### Pobjede

* Najbolja glumica - Katharine Hepburn
* Najbolji glazbeni broj - John Barry
* Najbolji scenarij - James Goldman

#### Nominacije
* Najbolji film - Martin Poll
* Najbolji redatelj - Anthony Harvey
* Najbolji glumac - Peter O'Toole
* Najbolji dizajn kostima - Margaret Furse

### BAFTA nagrade

#### Pobjede
* Najbolja glumica - Katharine Hepburn
* Nagrada Anthony Aqutih za filmsku glazbu - John Barry

#### Nominacije
* Najbolja fotografija - Douglas Slocombe
* Najbolji kostim dizajna - Margaret Furse
* Najbolji scenarij - James Goldman
* Najbolji zvuk - Chris Greenham
* Najbolji sporedni glumac - Anthony Hopkins
* UN nagrada - Anthony Harvey

### Zlatni globusi

#### Pobjede

* Najbolji film - drama
* Najbolji glumac - drama - Peter O'Toole

#### Nominacije
* Najbolja glumica - Katharine Hepburn
* Najbolji redatelj - Anthony Harvey
* Najbolji originalni glazbeni broj - John Barry
* Najbolji scenarij - James Goldman
* Najbolja sporedna glumica - Jane Merrow

## Reference

## Vanjske veze
* 
* 
*
Far from the Madding Crowd (film, 1967)

***Far from the Madding Crowd*** () je britanski igrani film snimljen 1967. godine u režiji Johna Schlesingera. Predstavlja drugu po redu adaptaciju istoimenog romana Thomasa Hardyja, odnosno prvu koja je sačuvana (nakon danas izgubljene nijeme verzije iz 1915. godine). Radnja je smještena na ruralni jug Engleske u drugoj polovici 19. vijeka, a protagonistica, čiji lik tumači Julie Christie, je mlada i lijepa djevojka koja sticajem okolnosti naslijedi veliko imanje te postane predmetom pažnje trojice vrlo različitih muškaraca - fizički privlačnog, ali neodgovornog konjičkog podoficira (čiji lik tumači Terence Stamp), ostarjelog lokalnog aristokrata (čiji lik tumači Peter Finch) i njenog vlastitog predradnika (čiji lik tumači Alan Bates). Film je u glumačku postavu okupio neke od tada najvećih britanskih zvijezda; posebnu pažnju su izazvali Christie i Stamp, koji su prethodnih godina bili ljubavni par u stvarnom životu, i koji su se smatrali svojevrsnim glumačkim ikonama svingajućeg Londona. To je koristio i Schlesinger, posebno u sceni u kojoj Stampov lik zavodi Christien lik demonstrirajući svoje mačevalačke vještine, i koju je ispunio snažnim erotskim nabojem. Kritika je uglavnom pohvalila film, iako je imao različitog uspjeha na različitim tržištima; u britanskim kinima je bio popularan, dok u američkim to nije bio slučaj.

## Uloge
* Julie Christie ... Bathsheba Everdene
* Terence Stamp ... Frank Troy
* Peter Finch ... William Boldwood
* Alan Bates ... Gabriel Oak
* Fiona Walker ... Liddy
* Prunella Ransome ... Fanny Robin
* Alison Leggatt ... Mrs. Hurst
* Paul Dawkins ... Henry Fray
* Julian Somers ... Jan Coggan
* John Barrett ... Joseph Poorgrass
* Freddie Jones ... Cainy Ball
* Andrew Robertson ... Andrew Randle

## Reference

## Vanjske veze
* 
* 
* See screenshots and read more about the film  at *The [[Alan Bates]] Archive*.
Čehoslovačko–mađarska razmjena stanovništva

**Čehoslovačko–mađarska razmjena stanovništva** (češki *Výměna obyvatelstva mezi Československem a Maďarskem*, slovački *Výmena obyvateľstva medzi Česko-Slovenskom a Maďarskom*, mađarski *Csehszlovák–magyar lakosságcsere*) odigrala se nakon drugog svjetskog rata te je u njoj između 45.000 i 200.000 Mađara (ovisno o izvorima) preseljeno iz Čehoslovačke u Mađarsku, dok je između 73.000 do 200.000 Slovaka preseljeno iz Mađarske u Slovačku.

Razlog politike čehoslovačkih političara za uklanjanjem njemačke i mađarske manjine iz države bio je taj da su htjeli izbjeći ponavljanje velikonjemačkih i velikomađarskih težnji nakon rata, te su obje manjine smatrane "kolektivnim krivcima" na temelju zlodjela pojedinaca, poglavito Konrada Henleina te komadanja i aneksije Čehoslovačke od Trećeg Reicha i Mađarske putem Minhenskog sporazuma i Prve bečke nagrade.

Tijekom posljednjih godina rata, Edvard Beneš, koji je vodio čehoslovačke vlade u egzilu, je htio riješiti problem manjina Čehoslovačke putem razmjene stanovništva ili asimilacije manjina, pošto ih je smatrao najvećom preprekom oblikovanjem historijske poslijeratne Čehoslovačke u nacionalnu državu. Ideja da se Mađari u Slovačkoj moraju ukloniti je prevladavala u čehoslovačkoj narodnoj politici dugo vremena.

Klement Gottwald, vođa Komunističke partije Čehoslovačke (KPČ), je uspostavio suparničku, prosovjetsku vladu u Moskvi, te se 1945. sastao se Benešom u Kosicama kako bi stvorili zajedničku vladu i *"Kosicky vladny program"* ("Košički narodni program") koji bi riješio navodni problem manjina u Čehoslovačkoj. U tim uslovima je dizajnisan program &ndash; pod nadzorom Centralnog komiteta svesovjetske komunističke partije.

Odlučeno je oduzeti državljanstvo i vlasništvo Mađarima i Nijemcima, zaplijeniti im imovinu i zemlju te zatvoriti manjinske škole za te narode.

"Što se tiče čehoslovačkih državljana njemačke i mađarske narodnosti, koji su bili građani prije 1938., njihovo će državljanstvo biti potvrđeno te eventualni povratak u republiku dozvoljen u sljedećim kategorijama: za antinaciste i antifašiste koji su se borili protiv Henleina i mađarskog iredentizma, koji su se borili za Čehoslovačku, i koji su nakon Minhenskog sporazuma bili proganjani zbog svoje vjernosti Čehoslovačkoj.... Čehoslovačko državljanstvo ostalih Nijemaca i Mađara biti će ukinuto."

Slovaci iz Mađarske su uglavnom dobrovoljno otišli u Čehoslovačku, dok su Mađari većinom prisilno raseljeni iz Čehoslovačke te im je oduzeta imovina. Razmjena stanovništva dovršena je 1949.

Ovaj događaj je i danas predmet stanovnitih trzavica između moderne Slovačke i Mađarske. Uoči ulaska obje zemlje u EU 2002., Mađarska je zahtijevala opoziv Benešovih odredbi. Mađarski zastupnici slovačkog parlamenta su zatražili odštetu i simboličnu ispriku za žrtve progona. Slovačka vlada je 2007. usvojila rezoluciju kojom je Benešove odredbe nazvala "nepromjenjivima".

## Povezano
*Njemačka okupacija Čehoslovačke
*Progon Nijemaca iz Čehoslovačke
## Izvori

## Knjige
*
* 
* 
*
* 
* 
## Vanjske veze
*
Dagmar Havlová

**Dagmar Havlová** (djevojačko ime **Dagmar Veškrnová**, 22. 3. 1953., Brno) je češka glumica. Njen suprug od 1997. bio je Václav Havel, tada predsjednik Češke. Ima jednu kćer: Nina Veškrnová (rođena 1976), od prethodnog braka sa Radvitom Novakom (1975–1980).

Njeni roditelji su bili Markéta Veškrnová i harmoničar Karel Veškrna. Rodila se u Brnom. 1975. stekla je titulu magistra umjetnosti na Janáčekovoj akademiji glazbe i primijenjene umjetnosti.

Kao glumica, nastupila je u preko 50 filmova i 200 TV serija, među njima i kultna SF humoristična serija *[[Posjetitelji (TV serija, 1983)|Posjetitelji]]*. Najpoznatiji filmovi su joj *[[Upír z Feratu]]* (1982), *[[Poslední propadne peklu]]* (1982), *[[Dědictví aneb Kurvahošigutntag]]* (1992) i *[[Normal (2009 film)|Normal]]* (2009)
## Izvori

## Vanjske veze

* Dagmar Havlová Biografija na bivšem zvaničnom websiteu češkog predsjednika. 1997–2003.
* Dagmar Veškrnová Havlová - Biografija , 22 June 2004.
* Dagmar Veškrnová na Internet Movie Database
Far from the Madding Crowd

***Far from the Madding Crowd*** () je roman engleskog pisca Thomasa Hardyja originalno objavljen 1874. godine. Radnja se događa u ruralnom dijelu Dorseta na jugu Engleske, a protagonistica je Bathseba Everdene, lijepa djevojka koja sticajem okolnosti naslijedi veliko imanje i postane predmetom zanimanja trojice različitih muškaraca - njenog sposobnog, ali siromašnog predradnika Gabriela Oaka; lokalnog aristokrata Williama Boldwooda sa kojim okrutno flertuje, te šarmantnog konjičkog narednika Francisa Troya za koga se na kraju uda i potom otkrije da je on neodgovorni ženskar, kockar i raspikuća.

*Far from the Madding Crowd* je bio među najpopularnijim i najuspješnijim od svih Hardyjevih romana. U njemu je Hardy velikim dijelom iskazao svoju ljubav prema ruralnoj Engleskoj, ali i veliki talent za pokazivanje tamošnjih socijalnih razliuka, odnosno korištenje romantičnih zapleta za prikaz kakav uticaj one imaju na život pojedinaca. Hardy je roman dva puta preradio - 1895. i 1901. godine.

Roman je bio predmetom brojnih adaptacija, kako na teatru (uključujući komad koji je 1882. godine napisao sam Hardy), tako i na filmu i televiziji; među potonjima se najpoznatijom smatra filmska verzija iz 1967. godine gdje je glavnu ulogu tumačila Julie Christie.

## Reference

## Vanjske veze
* 
* 
* Helen Paterson Allingham's illustrations for the serial edition, with extensive commentary, from Victorian Web.
* ''Far From the Madding Crowd'' Map 
* ''Far from the Madding Crowd'' on The Literature Network
City of Gold (film, 1957)

***City of Gold*** () je kanadski crno-bijeli kratki dokumentarni film snimljen 1957. godine u režiji Colina Lowa i Wolfa Koeniga. U njemu se prikazuje nastanak grada Dawson City na sjeverozapadu Kanade i njegove prve godine za vrijeme Zlatne groznice u Klondikeu. *City of Gold* se isticao inovativnim korištenjem arhivskih snimki, muzike i naracije kako bi se od prikazivanja banalnih činjenica stvorila drama; u tome se posbeno isticalo zumiranje arhivskih fotografije, koje će kasnije često koristiti američki dokumentarist Ken Burns i koje će po njemu dobiti ime efekt Kena Burnsa. *City of Gold* je prikazan na Kanskom festivalu gdje je dobio Zlatnu palmu za najbolji kratki film.

## Izvori

## Vanjske veze
* 
* Watch ''City of Gold'' at NFB.ca
Universe (film, 1960)

***Universe*** () je kanadski crno-bijeli kratki dokumentarni film snimljen 1960. godine u režiji Romana Kroitora i Colina Lowa. U njemu se gledatelju nastoji prikazati svemir, odnosno pružiti osnovna znanja tadašnje astronomije i astrofizike. Film se dijelom temeljio na radovima kanadskog astronoma dr. Donalda McRaea, a dijelom se koristio i animacijom kako bi svemir predočio iz perspektive fiktivnog putnika. *Universe* je dobio niz nagrada, a snažan dojam je ostavio i na američkog sineasta Stanleya Kubricka, koji ga je djelomično koristio za inspiraciju za svoj znameniti film ''2001: Odiseja u svemiru'', a također je i Douglas Raina, koji u *Universe* pruža naraciju, angažirao za glas kompjutera HAL 9000.

## Izvori

## Vanjske veze
* Watch ''Universe'' at the NFB website 
*
Far from the Madding Crowd (film, 1915)

***Far from the Madding Crowd*** () je britanski crno-bijeli nijemi film snimljen 1915. godine u režiji Laurencea Trimblea. Predstavlja prvu adaptaciju istoimenog romana Thomasa Hardyja. Protagonistica, koju tumači američka glumica Florence Turner (koja je također producirala film) je Batheseba Everdene, lijepa djevojka na ruralnom jugu Engleske koja sticajem okolonosti naslijedi veliko imanje i postane metom zanimanja trojice vrlo različitih muškaraca. Danas ne postoji nijedna poznata kopija filma, te se smatra izgubljenim.

## Uloge
* Florence Turner ... Bathsheba Everdene
* Henry Edwards ... Gabriel Oak
* Malcolm Cherry ... Farmer Boldwood
* Campbell Gullan ... Sgt. Troy
* Dorothy Rowan ... Lyddie
* Johnny Butt ... Radnik na imanju
* John MacAndrews ... Radnik na imanju
* Jean ... Gabrielov pas

## Vanjske veze
* 
* article on the lost film, Moviessilently.com June 9, 2013
Robbery (film, 1897)

***Robbery*** () ili ***A Wayfarer Compelled to Disrobe Partially*** () je britanska crno-bijela kratka nijema filmska komedija snimljena 1897. godine u režiji Roberta W. Paula. Nastala na samim počecima filmske djelatnosti, sastoji se do jednostavnog kadra koji prikazuje kako naoružani razbojnik prisiljava slučajnog namjernika da mu preda novac i dragocjenosti, a potom i skine vlastitu odjeću.

## Reference

## Vanjske veze
*
Mayerling (film, 1968)

***Mayerling*** je britansko-francuski historijski film snimljen 1968. godine u režiji Terencea Younga. Protagonist, čiji lik tumači Omar Sharif, je princ Rudolf, mladi nasljednik austro-ugarskog prijestolja koji se krajem 1880-ih zbog svojih liberalnih stavova sve češće sukobljava sa svojim ocem, konzervativnim carem Franjom Josipom (čiji lik tumači James Mason) te osjeća sve veću frustraciju zbog političkog braka sa belgijskom princezom Stéphanie (čiji lik tumači Andréa Parisy) koju ne voli. Radnja prikazuje kako utjehu pronalazi u ljubavnoj vezi sa mladom barunicom Marijom Večerom (čiji lik tumači Catherine Denevue), ali kako će ga političke okolonosti i njena bezdnanost natjerati da sve okonča na spektakularan i tragičan način.

*Mayerling* je originalno nastao kao projekt Mela Ferrera, koji je lik Rudolfa 1957. godine bio tumačio u hvaljenom TV-filmu gdje mu je ulozi Marije partnerica bila supruga Audrey Hepburn. Young je kao režiser angažiran zbog toga što je sa Hepburn prethodne godine bio radio u hvaljenom trileru *[[Wait Until Dark]]*. Do početka produkcije se brak između Ferrera i Hepburn raspao, te je Young umjesto toga za uloge nesretnih ljubavnika angažirao Sharifa i Deneveue.

## Uloge
* Omar Sharif - Krunski princ Rudolf
* Catherine Deneuve - Barunica Maria Vetsera
* James Mason - Car Franjo Josip
* Ava Gardner - Carica Elizabeta
* James Robertson Justice - Princ od Walesa
* Geneviève Page - Grofica Larisch
* Andréa Parisy - Princeza Stéphanie
* Ivan Desny - Grof Josef Hoyos
* Fabienne Dali - Mizzi Kaspar
* Véronique Vendell - Lisi Stockau
* Howard Vernon - Princ Montenuovo
* Irene von Meyendorf - Grofica Stockau
* Mony Dalmes - Barunica Helen Vetsera
* Bernard Lajarrige - Loschek
* Maurice Teynac - Moritz Szeps
* Charles Millot - Grof Taafe
* Jacques Berthier - Nadvojvoda Jean Salvator
* Roger Pigaut - Grof Karolyi
* Véronique Vendell : Lisl Stockau
* Lyne Chardonnet : Hannah Vetsera
* Moustache : Bratfish
* Roger Lumont - Inspektor Losch
* Jacqueline Lavielle - Marinka
* Alain Saury - Baltazzi
* Jean-Claude Bercq - Michel de Bragance
* Jean-Michel Rouzière
* Jacques Ciron
* Liane Daydé
* Friedrich von Ledebur

## Reference

## Vanjske veze
*