open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
East Grand Forks, Minnesota

**East Grand Forks** je grad u Okrugu Polk američke države Minnesota. Prema popisu iz 2000. godine grad je imao 7.501 stanovnika. Smješten je u regiji Doline Red River na istočnoj obali Crvene Rijeke, odmah nasuprot Grand Forksa u Sjevernoj Dakoti. Pripada "Metropolitanskom stantističkom podruuju Grand Forks, ND-MN".

## Demografija
Po popisu iz 2010. godine broj stanovnika je 8.601, što je 1.1 (14,7 %) stanovnika više nego 2000. godine.

## Reference

## Literatura

* 
* 
* 
* 
* 
* 

## Vanjske veze

* City of East Grand Forks official website
* Northland Community and Technical College website
* Grand Forks Herald - regional daily newspaper printed in Grand Forks, ND
Koridor 5C

**Koridor 5C**, transevropska prometnica koja će najkraće i najbrže povezati sjever Evrope (Baltik) s njezinim jugom (Jadranom, odnosno Mediteranom). 

Za Hrvatsku je ta prometnica značajna jer se na mreži evropskih cesta ucrtava kroz dionicu Budimpešta - Osijek - Sarajevo - Ploče. Dionica koja prolazi Slavonijom buduća je autocesta A5.

## Autocesta A5
Gradnja te autoceste počela je u septembru 2005. godine gradnjom nadvožnjaka preko željezničke pruge Zagreb - Vinkovci. Radovi su podijeljeni prema sljedećim dionicama:
* Đakovo - Sredanci u dužini od 23 km
* Osijek - Đakovo u dužini 33,5 km

Na te dvije dionice radovi su u toku i planirano je da se završe do kraja 2007. godine. Ostale dionice (sa sjeverne strane): 
* granica Mađarske - Beli Manastir
* Beli Manastir - Osijek

te s južne strane
* Sredanci - državna granica BiH

planiraju se završiti do 2008. godine. Ukupna dužina autoceste u Slavoniji i Baranji, odnosno Osječko-baranjskoj i Brodsko-posavskoj županiji je 90 od ukupnih 110 hrvatskih kilometara.

Na dionici Đakovo - Sredanci bit će 10 objekata u trasi autoceste i 10 nadvožnjaka preko autoceste, dok dionica Osijek - Đakovo ima dva čvorišta, dva prateća uslužna objekta, 9 objekata u trasi autoceste i 16 nadvožnjaka preko autoceste. Gradnja je počela u decembru 2006. godine gradnjom vijadukta u trasi autoceste (Jošava, Topoline i Hrastinka). 

## Autocesta Beli Manastir - Sredanci
U toku je priprema projektne dokumentacije za gradnju obilaznice oko Belog Manastira kao dionice ovog koridora. Tu će ujedno biti i prva petlja u Hrvatskoj, dok se druga petlja u Baranji planira u visini Čeminca, što je ujedno tačka najbližeg približavanja zaštićenom pojasu Kopačkog rita.

Novi most preko Drave planiran je na potezu između Josipovca i Petrijevaca. Uz čvorište koje se kod Sredanaca susreće s autocestom A3, te mosta preko Save kod graničnog prijelaza s BiH, taj most preko Drave predstavlja najzahtjevniju dionicu buduće autoceste A5.

Ukupna vrijednost navedenih radova je viša od tri milijarde kuna.

Uz naziv **A5**, dio **koridora 5C** kroz Baranju i Slavoniju, zvaće se i **Autocesta Beli Manastir - Svilaj**.

## Izvori
* D. Kuštro: *"Most preko Drave - najzahtjevnija dionica"*, Nedjeljni Glas Slavonije, ..., 195, 4 - Osijek, 11. III. 2007.
Zajednica općina Osijek

**Zajednica općina Osijek** (skraćeno ime: ZO Osijek), u administrativnoj podjeli bivše Jugoslavije 70-ih i 80-ih godina 20. stoljeća naziv za zajednicu 14 udruženih općina u Socijalističkoj Republici (SR) Hrvatskoj, na području istočnohrvatske makroregije. Postojala je od 22. II. 1974. do 25. VII. 1990. 

## Popis općina
Zajednicu općina Osijek činile su: Općina Beli Manastir (Baranja) i općine Donji Miholjac, Đakovo, Našice, Nova Gradiška, Osijek, Podravska Slatina, Slavonska Orahovica, Slavonska Požega, Slavonski Brod, Valpovo, Vinkovci, Vukovar i Županja (Slavonija). Teritorij tih 14 općina nazivao se često i Slavonija i Baranja, ponekad (jer je Baranja znatno manja) i samo Slavonija, iako je geografski i povijesno Slavonija širi teritorij u koji ulaze i područja tadašnjih općina Daruvar, Grubišno Polje, Novska, Pakrac i Virovitica.

## Geografsko određenje
Zajednica općina Osijek protezala se na prostoru između 45º i 46º sjeverne geografske širine i između 17º i 17º 30' istočne geografske dužine s površinom od 11.090 km². Bila je omeđena rijekama Dravom (osim u baranjskom dijelu), Dunavom i Savom, zapadnim padinama planina Papuka i Psunja i istočnim obroncima Fruške gore. Njen međuriječni položaj protezao se od istočnih do zapadnih granica u dužini od 270 km, a po širini od sjevernih do južnih granica u prosjeku 70 km. Na sjeveru je graničila s Narodnom Republikom Mađarskom, na istoku sa SAP Vojvodinom i SR Srbijom, a na jugu sa SR Bosnom i Hercegovinom, dok se na zapadu nadovezivala na srednjohrvatsku makroregiju, odn. na zajednice općina Bjelovar i Sisak.

## Izvori
* *"Slavonija"*, Privredna komora Slavonije i Baranje i *"Litokarton"*, Osijek, 1980. (str. 12)
* *"Petnaest godina privrednog razvoja Slavonije i Baranje (1962.-1977.)"*, Privredna komora Slavonije i Baranje, Osijek, 1979.
* Jovan Nedić: *"Slavonija i Baranja"* < Baranjski leksikon, Baranjski dom, I, 22, 5 - Beli Manastir, 22-23. V. 2006.
Kakas-ütés

**Kakas-ütés** (čita se: *kakaš-iteš*; mađ. *kakas* = pijetao, *ütés* = udar/ac/), mađarski narodni običaj (*izbijanje pijetla*, *umlaćivanje pijetla*), završna manifestacija fašangi, pokladnih svečanosti u baranjskom selu Vardarcu.

## Historijat
Manifestacija ima stoljetnu tradiciju, ali je u novije vrijeme gotovo nestala. Godine 2003. obnovila ju je mjesta omladina, a otada je organizuju Mjesni odbor Vardarac i mjesne organizacije. Održava se na pokladni utorak, dan prije čiste srijede.

## Opis običaja
### Povorka zaprežnih kola
Program se sastoji od **svečane povorke konjskih zaprega** koja se - uz vrisku, ciku i pjesmu - kreće seoskim ulicama, za vrijeme koje mladići (obučeni u kostime i maske koje predstavljaju pijetla) silaze s kola i "plešu" oko djevojaka i žena koje stoje ispred kuća i dočekuju veselu povorku. U zamjenu za ples s kostimiranim "pijetlovima", žene i djevojke odužuju se mladićima neobičnim darovima - kokošjim jajima, koja su simbol rađanja novog života (ne bi li godina u selu bila plodnija). Maskirani "pijetlovi" imaju pravo uhvatiti sve što se kreće u dvorištu pa domaćini tada sklanjaju perad i umjesto nje daruju pijetlove.

### Umlaćivanje pijetla
U središnjem dijelu manifestacije, koji se održava u centru sela, "pijetlovi" hvataju djevojke za takmičenje u **umlaćivanju pijetla** i stavljaju im povez na oči. Potom ih zavrte koji krug i usmjere u pravcu zakopanog pijetla. Nakon toga djevojke trebaju dugačkim štapom pogoditi pijetlovu glavu koja viri iz zemlje, tj. "umlatiti" pijetla. Nekada je to bio prilično krvav prizor pa se danas upotrebljava umjetna glava.

Sretnica koja uspješno obavi zadatak pobjednica je takmičenja. Ona će se, prema stoljetnom vjerovanju, te godine udati. Za nagradu dobiva sve što su "pijetlovi" skupili u selu. Svi ti darovi se skupe i od toga se priredi jelo koje na večernjoj zabavi svi zajedno pojedu uz ples i pjesmu.

## Naziv
U hrvatskim medijima (pa i u dolje navedenim izvorima) mađarski naziv **kakas-ütés** često se piše bez dijakritičkih znakova i sastavljeno: *kakasutes*, što nije opravdano. U mađarskim izvorima naziv se obično piše s crticom (*kakas-ütés*) ili bez crtice (*kakas ütés*), a nikad spojeno.

## Izvori

* Općina Bilje - Manifestacije 
* Ivica **Getto**: *"Danas u Vardarcu pokladni običaj izbijanja pijetlove glave"*, Glas Slavonije, 86, 27378, 15 - Osijek, 20. II. 2007.
* Jasmina **Doboš**: *"Da bi se ove godine sretno udale, kolcem po pijetlovoj glavi!" < "Izbijanje pijetla: U Vardarcu održana gotovo izumrla stoljetna završna manifestacija faršanga"*, Slavonski dom (prilog *Baranja*), II, 75, 1 - Beli Manastir, 22. II. 2007.
* Lidija **Bajić**: *"Udavače lupale pijetla" < "Tradiocionalna (?) mađarska pokladna svetkovina kakas-utes u Vardarcu"*, Glas Slavonije, 86, 27380, 60 - Osijek, 22. II. 2007.
* Biljana **Bekić**: *"U Vardarcu izbijali pijetla"*, Slavonski dom, X, 1607, 14 - Osijek, 26. II. 2009.
* L(idija) **Bajić**: *"Vardarčani tukli pijetla po glavi" < "Tradicionalna pokladna manifestacija"*, Glas Slavonije, 89, 27.988, 21 - Osijek, 26. II. 2009.
Slavonija i Baranja

**Slavonija i Baranja** je istočni dio Hrvatske koji obuhvaća Slavoniju i Baranju. U bivšoj Jugoslaviji to se ime 70-ih i 80-ih godina 20. stoljeća obično odnosilo na Zajednicu općina Osijek.

U Republici Hrvatskoj teritorij Slavonije i Baranje razdijeljen je uglavnom između pet županija: Vukovarsko-srijemska, Osječko-baranjska, Požeško-slavonska, Virovitičko-podravska i Brodsko-posavska.

**Slavonija i Baranja** naslov je i više monografija o Slavoniji i Baranji, npr.
* Marin Topić i Zvonko Maković: **[[Slavonija & Baranja]]**, Osijek, 2005, 272 str. ().

Neke monografije nose naslov *"Slavonija"* iako obrađuju Slavoniju i Baranju, npr.
* **"Slavonija"**, Privredna komora Slavonije i Baranje i *"Litokarton"*, Osijek, 1980.
Svemirski pogreb

**Svemirski pogreb** je procedura pogreba prilikom koje se mali uzorak pepela kremiranih pokojnika stavlja u kapsulu veličine ruža za usne te lansira u svemir pomoću rakete. Do godine 2004. su tako ostaci 150 različitih ljudi "pokopani" u svemiru.

## Vanjske veze
* Space Services, Inc.
* SpaceX space exploration technologies
* Space Service's Memorial Spaceflights
* L.F.C. Spacecylinder systems 
* The Ultimate One-Way Ticket, Wired Magazine February 21 2006
* Death Is a Long, Strange Trip, Wired Magazine November 7 2006
Masakr u Haouch Khemistiju

**Masakr u Haouch Khemistiju** se dogodio prije zore 22. 4. 1997. u alžirskom selu Haouch Mokhfi Khemisti (također poznatom kao Boughelef Khemisti, Haouch Boughlef-Khemisti, Haouch Boukhelef-Khemisti, Haouch Boughfi el-Khemisti, Haouch Boughelaf ili Haouch Khmisti Bougara), oko 25&nbsp;km južno od grada Alžira u blizini Bougare. 93 seljana je ubijeno u roku od 3 sata. Slijedeći dan se dogodio masakr u Omariji, u blizini Medee.

## Povezano
* Popis alžirskih masakra 1990-ih

## Vanjske veze
* CNN 
* L'Express
Trihomonijaza

**Trihomonijaza** (Trichomoniasis) je bolest urogenitalnog trakta koja se u velikoj većini slučajeva prenosi polnim putem. Žene se smatraju rezervoarom infekcije a muškarci faktorom širenja. Uzročnik bolesti je Trihomona vaginalis, stanovnik vagine i prostate. U vagini se hrani leukocitima i bakterijama. Izaziva degeneraciju i deskvamaciju epitela vagine.

## Simptomi
U vagini se javlja redak, beo ili žućkast sekret često penušav, sladunjavog mirisa, u kom se mogu naći mnogobrojni trihomonasi i leukociti, kod nekih žena javlja se bol prilikom seksualnog odnosa ili mokrenja. Vrlo često se na ovu bolest nadoveže i gljivična ili bakterijska upala. Tokom dužeg vremenskog perioda akutna upala se smiruje i prelazi u hroničnu. Kod muškaraca se simptomi vrlo retko javljaju.
Leči se Metronidazolom, i potrebno je istovremeno lečenje oba partnera.

## Literatura
* hrvatska medicinska enciklopedija
Talačka kriza u japanskoj ambasadi

**Talačka kriza u japanskoj ambasadi** je izraz kojim se opisuju događaji koji su se od 17. 12. 1996. do 22. 4. 1997.) odigravali u japanskoj ambasadi u Limi, glavnom gradu Perua.

Dana 17. 12. 1996, članovi revolucionarne organizacije MRTA na čelu sa 43-godišnjim Néstorom Cerpom zaposjeli su japansku ambasadu u Limi, Peru. Tražili su oslobođenje oko 400 njihovih pristaša iz zatvora. U početku imali su oko 600 taoca, no ubrzo su oslobodili više od polovicu ljudi.

Tadašnji peruanski predsjednik Alberto Fujimori nije želio popustiti pred terorističkim zahtjevima pa je talačka kriza potrajala više od četiri mjeseca. Dana 22. 4. 1997., grupa od oko 140 njegovih komandosa upala je u kompleks, ubivši sve revolucionare. Navodno su neki od njih bili ubijeni i nakon predaje.
Masakr u Omariji

Događaj poznat kao **Masakr u Omariji** se dogodio 23.4. 1997. u alžirskom selu Omaria blizu Medee, južno od grada Alžira. Napadači naoružani noževima, sabljama i pištokjima su za tri sata ubili 42 ljudi - uključujući 17 žena i 3 bebe - a nakon toga počeli komadati, a u nekim slučajevima spaljivati leševe. Jedna od žrtava je bila trudnica kojoj su otvorili trbuh, izvadili te potom isjekli fetus na komade. Dan prije toga se dogodio Masakr u Haouch Khemistiju.

Nasilje je izazvalo međunarodnu osudu osoba koje su se držale odgovirnima; portparol američkog State Departmenta Nicholas Burns je izjavio da "ovi islamistički teroristi... zaslužuju posebne kritike i osude zbog ovih sramtonih djela", dok je alžirski FLN izjavio kako je "ovo barbarstvo osuđeno od svih vjera, zakona i običaja čovječanstva."

U Omariji se prije toga već bio dogodio masakr 22.1. 1997 kada je 23 ljudi.

## Povezano
* Popis alžirskih masakra 1990-ih

## Vanjske veze
* CNN 
* MDO 
* Chronology
Andew Cunanan

**Andrew Phillip Cunanan** (31. 8. 1969 &ndash; 23. 7. 1997) bio je američki masovni ubica koji je ubio pet ljudi, uključujući Giannija Versacea, tokom tromjesečnog putovanja po Americi godine 1997, a koji je period završio s Cunananovim samoubistvom u dobi od 27 godina. Za vrijeme svog ubilačkog pohoda je 12. 6. 1997 postao 449. osoba na listi Deset najtraženijih bjegunaca FBI.

Njegova najpoznatija žrtva je bio znameniti modni kreator Gianni Versace.

Cunanan se pojavio kao lik u dva filma posvećena njegovim zločinima - *The Versace Murder* iz 1998. godine gdje ga je tumačio Shane Perdue i *Fashion Victim* iz 2008. gdje ga je tumačio Jonathon Trent.

## Literatura
* *Three Month Fever,* by Gary Indiana. 
* *Vulgar Favors,* by Maureen Orth. 
* *The A-to-Z Encyclopedia of Serial Killers,* by Harold Schecter & David Everitt.
Gianni Versace

**Giovanni "Gianni" Versace** (2. 12. 1946 &ndash; 15. 7. 1997) bio je uspješni italijanski dizajner odjeće i kazališnih kostima. Na njega su utjecali Andy Warhol i moderna apstraktna umjetnost; smatra se jednim od najživopisnijih i najnadarenijih dizajnera s kraja 20. vijeka.

## Vanjske veze

* Članak o Gianniju Versaceu na sajtu B92  
* Službena stranica 
* Versaceova kuća na Ocean Driveu  
* South Beach Magazine Članak o životu Giannija Versacea u Miami Beachu s fotografijama. 
* The Widower Versace  Članak o ljubavniku Antoniju D'Amicu u časopisu Out
Pčelinjak

**Pčelinjak** je mjesto na kojem su smještene košnice sa pčelama. Pčelinjak može biti seleći ili stacionirani. Također pčelinjak može biti konvencionalni pčelinjak i ekološki pčelinjak.
V

**V** je 28. slovo srpskohrvatske abecede. Označava zvučni labiodentalni frikativni suglasnik. Znači i:
* rimski broj 5
* u glagoljici broj 3
* u fizici znak za brzinu (v)
* u kemiji znak za vanadij
* u SI sustavu znak za volt

## Historija
Braslovče

**Braslovče** (njemački: *Fraßlau*) je selo u Sloveniji od 386 stanovnika, ono je i administrativni centar Občine Braslovče.
## Geografija
Braslovče leži oko 3 km sjevernije od Polzele (20&nbsp;km od Celja) u Savinjskoj dolini.
## Historija
Braslovče je jedno od najstarijih naselja u donjoj Savinjskoj dolini koje se prvi put spominje u dokumentima 1140.
Pravo sajmovanja i trgovanja mjestu su dali grofovi Celjski Herman I. i Vilijam - 1360.

Najstarija građevina u Braslovčama je župna crkva Uznesenja Marijina, koja je uz dvorac Legant i najznačajnija za historiju mjesta. Ona se prvi put spominje 1255. ali ima naznaka da je osnovana u 10. a možda čak i u 9. vijeku  U crkvi je 1428. pokopana Veronika Desinićka druga žena Fridriha II. Celjskog.

Ona je za vrijeme učestalih osmanskih upada u drugoj polovici 15. vijeka, utvrđena bedemima sa četiri tornja, veći dio bedema je srušen do 1896. iako je jedan dio zida vidljiv još i danas.
## Reference

## Vanjske veze

* Službene stranice Općine Braslovče
Općina Braslovče

**Općina Braslovče** (slovenski: *Občina Braslovče*) je jedna od **212** slovenskih općina od 5.409 stanovnika., administrativni centar općine je selo Braslovče.
## Geografija
Općina Braslovče prostire se na sjeveru Slovenije, u gornjoj Savinjskoj dolini na površini od 55 km², na kojoj leži 22 naselja.
## Naselja Općine Braslovče
Braslovče, Dobrovlje, Glinje, Gomilsko, Grajska vas, Kamenče, Letuš, Male Braslovče, Orla vas, Parižlje, Podgorje pri Letušu, Podvrh, Poljče, Preserje, Rakovlje, Spodnje Gorče, Šentrupert, Šmatevž, Topovlje, Trnava, Zakl, Zgornje Gorče

## Reference

## Vanjske veze

* Službene stranice Općine Braslovče
Letuš

**Letúš** je naselje u Gornjoj Savinjskoj dolini u Sloveniji. Kroz njega teče rijeka Savinja. Oba dijela povezuje kamneiti most.

Administrativno pripada općini Braslovče.

Letuš je poznat kao mjesto gdje se u maju 1945. partizanima predao njemački general Alexander Löhr zajedno s ostacima svojih trupa, što je predstavljalo službeni završetak drugog svjetskog rata na prostoru bivše Jugoslavije.
Općina Cankova

**Občina Cankova** je općina u Republici Sloveniji.

## Naselja u općini
Cankova, Domajinci, Gerlinci, Gornji Črnci, Korovci, Krašči, Skakovci, Topolovci

## Stanovništvo
Prema popisu iz 2001. je slovenski bio maternji jezik 1942 (94%) stanovnika, romski 68 (3,2%) stanovnika. Podaci nisu poznati za njih 34 (1,6)%. 1766 ili 85,4% stanovnika su katolici.

## Vanjske veze

* Cankova, službena stranica općine
Civljane

**Civljane** su općina u Hrvatskoj, smještena u Dalmatinskoj Zagori. Administrativno pripada Šibensko-kninskoj županiji.

## Geografija
Civljane se nalaze jugoistočno od Knina, između Kijeva i Vrlike, podno planine Dinare.

## Stanovništvo
Po posljednjem popisu stanovništva iz 2001. godine, općina Civljane imala je 137 stanovnika, raspoređenih u 2 naselja:
* Cetina - 123
* Civljane - 14

### Nacionalni sastav, [[2001]].
* Srbi - 94 (68,61)
* Hrvati - 40 (29,20)
* neopredijeljeni - 3

## Uprava
## Historija
Civljane je krajem 1980-ih bilo poznato kao područje sa snažnim etničkim napetostima između Srba i Hrvata, a u doba raspada Jugoslavije je dijelilo Kijevo, hrvatsku enklavu u budućoj Krajini od ostalih područja s hrvatskom većinom. U augustu 1991., za vrijeme eskalacije rata u Hrvatskoj, su hrvatske vojne i policijske snage, nastojeći deblokirati Kijevo, nakratko zauzele Civljane, ali su ubrzo nakon toga odbačene kada je krajinskim snagama u pomoć došla JNA na čelu s pukovnikom Ratkom Mladićem. Godine 1995. su Civljane došle pod hrvatski nadzor za vrijeme Operacije Oluja, a tada je odtale izbjeglo srpsko stanovništvo. Tokom godina dio izbjeglica se vratio, tako da su Civljane jedna od hrvatskih općina sa srpskom većinom.

## Gospodarstvo
## Značajne osobe
## Spomenici i znamenitosti
## Obrazovanje
## Kultura
## Sport
## Vanjske veze
Primošten

**Primošten** je gradić i sjedište istoimene općine u Hrvatskoj. Smješten je u Dalmaciji, na obali Jadranskog mora, a administrativno pripada Šibensko-kninskoj županiji.

## Geografija
## Stanovništvo
## Uprava
Načelnik: Stipe Petrina

## Historija
## Gospodarstvo
## Značajne osobe
## Spomenici i znamenitosti
## Obrazovanje
## Kultura
## Sport
* vaterpolski klub "Primošten"

## Vanjske veze

* Službena stranica Općine Primošten
Pirovac

**Pirovac** je naselje i sjedište istoimene općine u Hrvatskoj. Nalazi se u Dalmaciji, na obali Jadranskog mora, a administrativno pripada Šibensko-kninskoj županiji.

## Geografija
Općina Pirovac obuhvaća tri naselja: Pirovac, Kašić i Putičanje. Nalazi se na Jadranskoj magistrali, 23 km sjeverozapadno od Šibenika, na obali Pirovačkog zaljeva.

## Stanovništvo
## Uprava
## Historija
U srednjem vijeku vlasništvo stare hrvatske plemenitaške loze Šubića, kasnije u rukama Šibenske biskupije i šibenskog plemstva, Pirovac je sa svojim prekrasnim plažama oduvijek bio mjesto za odmor privilegiranih, mjesto za ugodno življenje. O tome svjedoče i stari zapisi o Pirovcu (prve spomene nalazimo vec u dokumentima s kraja 13. stoljeća), ali i ostaci naselja iz vremena Rimskog imperija na obližnjem otoku Sv. Stjepana. Naselje se posebno brzo razvijalo tijekom 15. i 16. stoljeća kada ga naseljavaju bjegunci pred turskom najezdom. Brojni povijesni spomenici iz toga vremena svjedoče o dinamičnom razvoju mjesta u davnim stolječima: gotički sarkofag s reljefom iz 1447. g. u kapelici obitelji Vrančić-Draganić na mjesnom groblju, gotička crkva Sv. Jurja iz 1506. godine koja je u 18. st. obnovljena u baroknom stilu, ostaci franjevackog samostana na otoku Sv. Stjepana iz 1511. godine.

## Privreda
Pirovac je uz Primošten, Vodice i Murter najznačajnije turističko središte Šibenske rivijere.
Turizam je osnovna gospodarska djelatnost na području općine Pirovac. Smještaj je organiziran u apartmanima i sobama privatnih iznajmljivača.

Osim bavljenja turizmom, oko 1500 stanovnika Pirovca ostalo je vjerno tradicionalnom, zdravom načinu života oslonjenom na ribarstvo i poljoprivredu (višnja, maraška, maslina, vinova loza, smokva). Naselje je zadržalo sve tipične značajke mediteranskog arhitektonskog izričaja.

## Značajne osobe
## Spomenici i znamenitosti
Mjesto krasi nekoliko vrijednih kulturno-povijesnih spomenika. Važni spomenici iz tog doba su: stari bedemi podignuti 1505. godine i crkva Sv. Jurja podignuta 1506. godine, a sagradio ih je Petar Draganić. Crkva je rekonstruirana u 18. stoljeću u baroknom stilu, gotički sarkofag u kapeli obitelji Vrančić - Draganić nalazi se na mjesnom groblju s reljefom iz 1447. godine i ostaci staroga franjevačkog samostana iz 1511. godine na otoku Sv. Stjepana. Na otoku su pronađeni ostaci rimske civilizacije.

## Obrazovanje
## Kultura
## Sport
## Vanjske veze
Tisno

**Tisno** (prethodno **Tijesno**), naselje i sjedište istoimene općine u Hrvatskoj. Smješteno je u Dalmaciji, na obali Jadranskog mora, a administrativno pripada Šibensko-kninskoj županiji.

## Spomenici i znamenitosti
Naselje Tisno uz zaseok Dubrava, čine mjesta Dazlina i Ivinj na kopnu. Oba kopnena mjesta spalili su Turci sredinom 16. st. Prigodom rekonstrukcije crkve sv. Martina u Ivinju (11. st.), počela su arheološka iskapanja te su ispod crkve pronađeni zidovi rimske vile rusticae iz 2/3. st. Iskopana je i trobradna bazilika (sredina 5. st.) s podnožjem oltara i ranokršćanska krstionica - šesterokutni bazen. Uz baziliku pronađeno je i 900 grobova iz 15. stoljeća., a još se traga za grobljem bazilike koja je srušena najvjerovatnije za provale Turaka. U Dazlini se nalazi crkva posvećena sv. Iliji koja potječe iz 11. st., kako je Dazlina obuhvaćala tada malene zaseoke Tribunj i Vodice. U rimsko doba na tom mjestu je stajao fortificijski objekt na cesti Scardona (Skradin) - Zadar. Uskoro se namjerava i na tom lokalitetu započeti s arheološkim iskapanjima, jer se pretpostavlja da se ispod ili u blizini te crkve nalazi još starija crkva sv. Križa. Godine 1543. Turci spaljuju mjesto, a narod bježi na otok gdje je postajalo naselje s ranogotičkom crkvom sv. Marije za koju se pretpostavlja da se nalazila u Tisnomu jer je to dio otoka najbliži kopnu. Pretpostavku potvrđuje i to što se na glavnom oltaru sadašnje crkve Sv. Duha, povećene 1548. godine, nalazi ranogotički kip Bogorodice s djetetom. Spomenuti kip (11./12.st.), jedinstven je u Europi jer je unikat obložen srebrom i zlatom a prethodno nije obojan. Danas se taj kip izlaže na izložbama diljem svijeta. Prije 5 godina prigodom rekonstrukcije poda u prezbiteriju župne crkve pronađeni su ostaci stare gotičke apside. Sadašnja župna crkva današnji oblik poprima 1854. Zvonik je odvojen od crkve, građen oko 1640., nije dovršen, a gradnju je prekinuo početak Kandijskih ratova. U župnom uredu čuvaju se originalni nacrti zvonika. Na brdu Brošćica ponad Tisnog nalazi se svetište Gospi od Karavaja (18. st.). Put od župne crkve do svetišta dug je oko kilometar i pruža odličnu i ugodnu rekreaciju, a nagrađeni ćete biti prekrasnim pogledom na Tisno i okolicu.
## Naseljena mjesta
Betina, Dazlina, Dubrava kod Tisna, Ivinj, Jezera i Tisno.

## Značajne osobe
* Vjekoslav Kaleb, hrvatski književnik

## Kultura
* KUD "Hartić" Tisno

## Sport
* vaterpolski klub "Tisno"
* veslački klub "Dupin" Tisno

## Vanjske veze
Baranjska nizina

: *Google maps > [https://www.google.com/maps/place/Baranja,+Ma%C4%91arska/@45.6881123,18.7784837,11z/data=!4m6!3m5!1s0x4742b10ddf46bbbd:0x100c4290c1e1030!8m2!3d46.0484585!4d18.2719173!16zL20vMDNxOWYw?entry=ttu Baranja (karta)] --- [https://www.google.com/maps/place/Baranja,+Ma%C4%91arska/@45.6881123,18.7784837,36322m/data=!3m1!1e3!4m6!3m5!1s0x4742b10ddf46bbbd:0x100c4290c1e1030!8m2!3d46.0484585!4d18.2719173!16zL20vMDNxOWYw?entry=ttu Baranja (satelit)]*

**Baranjska nizina** je jedna od četiri baranjske mikroregije. Obuhvaća nizinu južno i jugozapadno od uzvisine Banske kose i sljedeća naselja (nabrojana po općinama). Ta se naselja u odnosu na baranjsko središte nalaze zapadno, južno i jugoistočno od Belog Manastira:

 
## [[Općina Čeminac]]
* Čeminac
* Grabovac
* Kozarac
* Mitrovac
* Novi Čeminac
## [[Općina Darda]]
* Darda
* Mece
* Švajcarnica
* Uglješ

## [[Općina Jagodnjak]]
* Bolman
* Jagodnjak
* Majške Međe
* Novi Bolman
## [[Općina Kneževi Vinogradi]]
* Jasenovac
* Kneževi Vinogradi
* Mirkovac
* Sokolovac
## [[Općina Petlovac]]
* Baranjsko Petrovo Selo
* Novi Bezdan
* Novo Nevesinje
* Petlovac
* Sudaraž
* Širine
* Torjanci
* Zeleno Polje.
## [[Osijek|Grad Osijek]]
* Podravlje
* Tvrđavica

## Napomena
* U "" (2004-2005. g.) Božidara Feldbauera stoji da Suza pripada mikroregiji Baranjska nizina. Vjerojatno se radi o grešci jer nema razlike u geografskom položaju Suze i npr. Zmajevca, koji pripada mikroregiji Banska kosa.

## Izvori
* 
* J(ovan) Nedić: *"Baranjske mikroregije"* < *"Baranjski leksikon"*, Baranjski dom, I, 30, 5 - Beli Manastir, 9-11. VI. 2006.
Dravsko-dunavski ritovi

**Dravsko-dunavski ritovi**, jedna od 4 baranjske mikroregije. Obuhvaća uže međuriječje Drave i Dunava i naselja Bilje, Kopačevo, Kozjak, Lug, Podunavlje, Tikveš, Vardarac i Zlatna Greda.

## Izvor
* J(ovan) Nedić: *"Baranjske mikroregije"* < *"Baranjski leksikon"*, Baranjski dom, I, 30, 5 - Beli Manastir, 9-11.VI.2006.
Karašička aluvijalna nizina

: *Google maps > [https://www.google.com/maps/place/Baranja,+Ma%C4%91arska/@45.6881123,18.7784837,11z/data=!4m6!3m5!1s0x4742b10ddf46bbbd:0x100c4290c1e1030!8m2!3d46.0484585!4d18.2719173!16zL20vMDNxOWYw?entry=ttu Baranja (karta)] --- [https://www.google.com/maps/place/Baranja,+Ma%C4%91arska/@45.6881123,18.7784837,36322m/data=!3m1!1e3!4m6!3m5!1s0x4742b10ddf46bbbd:0x100c4290c1e1030!8m2!3d46.0484585!4d18.2719173!16zL20vMDNxOWYw?entry=ttu Baranja (satelit)]*

**Karašička [[aluvij]]alna nizina** je jedna od četiri (4) baranjske mikroregije. Obuhvaća prostor sjeverno od kanala Male Karašice i kanalizirane rječice Karašice. U njoj se nalaze sljedeća naselja nabrojana po općinama i po redoslijedu kojim su raspoređena duž Karašice gledano sa zapada prema istoku:
* Općina Petlovac: Luč
* Grad Beli Manastir: Šumarina, Šećerana, Branjin Vrh  
* Općina Popovac: Kneževo, Popovac, Branjina 
* Općina Draž: Duboševica, Topolje, Gajić, Draž

## Izvor
* 
* J(ovan) Nedić: *"Baranjske mikroregije"* < *"Baranjski leksikon"*, Baranjski dom, I, 30, 5 - Beli Manastir, 9-11. VI. 2006.
Kistanje

**Kistanje** je naselje i sjedište istoimene općina u Hrvatskoj. Nalazi se u zaleđu Sjeverne Dalmacije, a administrativno pripada Šibensko-kninskoj županiji.

## Geografija
Općina Kistanje se nalazi na području Bukovice uz željezničku prugu Knin-Zadar i državnu cestu Knin-Benkovac, oko 25&nbsp;km zapadno od Knina.
Kistanje

## Stanovništvo
Po posljednjem popisu stanovništva iz 2001. godine, općina Kistanje imala je 3.038 stanovnika, raspoređenih u 14 naselja:

* Biovičino Selo - 186
* Đevrske - 248
* Gošić - 24
* Ivoševci - 359
* Kakanj - 33
* Kistanje - 1.752
* Kolašac - 45
* Krnjeuve - 62 
*  Mjerkači
* Modrino Selo - 28
* Nunić - 105
* Parčić - 0
* Smrdelje - 62
*  Tepići 
* Tomasovića Stanovi
* Varivode - 93 
*  Verovići 
* Zečevo - 41

Većinsko stanovništvo su Srbi ( 57.1 %), dok su Hrvati, koji čine 41.3 % stanovništva općine, uglavnom doseljeni iz Janjeva na Kosovu, uz iznimku sela *Nunića*, gdje su izvorni Hrvati većinsko stanovništvo.

## Uprava

## Historija
Kistanje se prvi put spominje 1407. godine, a s vremenom se razvilo u ekonomsko središte mikroregije Bukovica. U 19. i prvoj polovici 20. vijeka je bilo sjedište vlastite općine. Nakon drugog svjetskog rata je pripojeno Općini Knin.

Za vrijeme Operacije Oluja područje Kistanja je napustilo većinsko srpsko stanovništvo, a nad nekoliko preostalih su izvršeni zločini, od kojih je najpoznatiji masakr u Varivodama. U ispražnjene srpske domove je vlada hrvatskog predsjednika Franje Tuđmana organizirano doselila Janjevce, odnosno pripadnike hrvatske manjine na Kosovu, što je dovršeno nakon završetka kosovskog rata. S vremenom je povratak srpskih izbjeglica ponovno promijenio etničku strukturu Kistanja, s time da su Janjevci nakon napuštanja srpskih domova sagradili novo naselje.

## Gospodarstvo
## Značajne osobe
* Josif Giuzeppe Modrić, književnik i putopisac
* Mirko Korolija, književnik

## Spomenici i znamenitosti
* Manastir Krka
* Ostaci rimskog vojnog logora Burnum ( Šupljaja ) kod Ivoševaca
* Župna crkva Svetog Nikole u Kistanjama

## Obrazovanje
* Osnovna škola "Kistanje"

## Kultura
## Sport
Nogometni klubovi: Janjevo i Bukovica

## Vanjske veze
* www.moje-kistanje.net
Banska kosa (mikroregija)

: *Google maps > [https://www.google.com/maps/place/Baranja,+Ma%C4%91arska/@45.6881123,18.7784837,11z/data=!4m6!3m5!1s0x4742b10ddf46bbbd:0x100c4290c1e1030!8m2!3d46.0484585!4d18.2719173!16zL20vMDNxOWYw?entry=ttu Baranja (karta ili satelit)]
*'Banska kosa*' je jedna od četiri (4) [[baranjske mikroregije]]. Obuhvaća [[uzvisina|uzvisinu]] [[Banska kosa|Bansku kosu]] i [[naselje|naselja]] uz nju: [[Batina]], [[Podolje]], [[Beli Manastir]], [[Karanac]], [[Kamenac]] i [[Kotlina (Baranja)|Kotilina]].

Naselja su nabrojana onim redom kako su geografski smještena: od Batine na Dunavu i na sjeveroistočnim padinama Banske kose, preko sjevernih padina (Podolje), jugozapadnih (Beli Manastir) i južnih padina (Karanac, Kamenac i Kotlina). 

== Izvori i vanjske veze ==

* 
* J(ovan) Nedić: *"Baranjske mikroregije"* < *"Baranjski leksikon"'', Baranjski dom, I, 30, 5 - Beli Manastir, 9-11. VI. 2006.
Biskupija (općina)

**Biskupija** je općina u Hrvatskoj. Nalazi se u Dalmatinskoj Zagori, na dijelu područja nekadašnje kninske općine, a danas administrativno pripada Šibensko-kninskoj županiji.

## Geografija
Općina Biskupija se nalazi na prostoru Kosovog Polja južno od Knina.

## Stanovništvo
Po posljednjem popisu stanovništva iz 2001. godine, općina Biskupija imala je 1.669 stanovnika, raspoređenih u 8 naselja:

* Biskupija – 466
* Markovac – 77
* Orlić – 341
* Ramljane – 124
* Riđane – 87
* Uzdolje – 214
* Vrbnik – 323
* Zvjerinac – 37

### Nacionalni sastav, [[2001]].
* Srbi - 1.290 (77,29)
* Hrvati - 337 (20,19)
* Slovenci - 2
* ostali - 8 (0,48)
* neopredijeljeni - 31 (1,86)
* nepoznato - 1

## Uprava
## Historija
## Gospodarstvo
## Značajne osobe
## Spomenici i znamenitosti
## Obrazovanje
## Kultura
U selu Biskupija, pronađen je Pralik Gospe Velikoga Zavjeta iz oko 1050. g.

## Sport
## Vanjske veze
Lista naselja u Baranji

: ''Google maps > Baranja (karta ili satelit)

Ovo je popis svih naselja u Baranji koja imaju status samostalnog naselja. Ima ih 54.

U prvoj koloni su brojevi pošta. Ako je broj plave boje, onda to mjesto nema pošte, a kojoj pošti pripada vidjet će se u posebnom prozorčiću koji će se otvoriti ako se poštanskom broju primakne kursor.

Znak ▲ pokazuje da za to mjesto postoji popis ulica.

## Povezano

* Imena baranjskih naselja
* Baranjske općine
* Baranjske katastarske općine
*
Opći izbori u Ujedinjenom Kraljevstvu 1997.

**Opći izbori u Ujedinjenom Kraljevstvu 1997** su održani 1.5. 1997. Ti izbori su prouzročili prvu promjenu britanske vlade nakon 18 godina. Laburistička stranka pod vodstvom Tonyja Blaira je porazila vladajuću Konzervativnu stranku s velikom razlikom (odnosno 66% mjesta u Domu komuna), uzrokovavši tako značajnu promjenu političkog krajolika u Ujedinjenom Kraljevstvu.

## Vanjske veze
* BBC Election Website
Zatvor Pentridge

**Zatvor Nj.V. Pentrdige** (engleski *HM Prison Pentridge*) bio je australski zatvor sagrađen 1850. i smješten u Coburg (predgrađe Melbournea) u državi Victoria. Zatvor je službeno prestao s radom 1. 5. 1997. godine.

Pentridge je bio poznat po nadimku **The Bluestone College**. Od svog zatvaranja kaznionica je djelomično srušena kako bi se stvorilo mjesto za stambeno naselje. Glavna kapija je preostala. Stražnji zid je srušen kako bi stanovnici novog naselja imali bolji pogled.

Australiski film *[[Everynight ... Everynight]]* iz godine 1994. opisuje zatvorski život u Odjelu H Pentridgea.

## Kronologija
* 1850-e: Otvoren Odjel F'
* 1870-e: Otvoren Odjel G kao Industrijska popravna škola
* 1894: Otvoren ženski zatvor u Pentridgeu (Odjel 'D')
* 1951: Posljednja žena pogubljena u Australiji vješanjem je Jean Lee.
* 1967: Posljednji osuđenik pogubljen u Australiji je Ronald Ryan (između 1842. i 1967. je pogubljeno 186 osuđenika)
* oktobar 1987: pet zatvorenika umiru u Jika Jiki za vrijeme pobune izazvane zatvorskim uvjetima. Craig Minogue i 3 osuđenika su preživjela požar.
* 1. 5. 1997. - Zatvor Pentridge je prestao s radom.

## Znameniti zatvorenici
* Ned Kelly, *[[bushranger]]*
* Mark Brandon "Chopper" Read, autor
Imena baranjskih naselja

**Popis svih [[naselje|naselja]] u [[Baranja|Baranji]]** koja imaju status samostalnog naselja. Uz službena imena dana su njihova narodna ili stara imena, mađarska imena te etnici koji im odgovaraju.

### Narodna i stara imena
Pod narodnim imenima podrazumijevaju se imena koja danas izgovaraju Baranjci kad govore hrvatski (književnim jezikom ili šokački) ili srpski (književnim jezikom ili lokalnim dijalektom), a razlikuju se od službenih imena. Takvo je npr. ime **Suljoš** ili skraćena imena **Beli** odn. **Bezdan**. Stara su ona narodna imena koja se više ne čuju ili se čuju rijetko (npr. **Tarda**) ili ih uglavnom upotrebljavaju stariji stanovnici (npr. **Monoštor**).

### Mađarska imena
Mađarska su imena zapisana mađarskim pravopisom i ona su mnogo starija od slavenskih ili poslavenjenih imena, koja su nastala poslije Prvog svjetskog rata.

### Etnici
Etnici su zabilježeni onako kako se čuju u govoru Baranjaca ili kako se mogu pročitati u lokalnim novinama. U govoru nebaranjaca mogu se čuti i drugačiji oblici (npr. **Bolmančanin**, što se u Baranji rijetko čuje), a u medijima se ponekad mogu pročitati i neobični etnici (npr. **Vinograđanin**) za stanovnika Kneževih Vinograda. U nekim leksikografskim djelima, npr. u Hrvatskom enciklopedijskom rječniku, navode se etnici koji su u skladu s pravilima tvorbe etnika, ali se na terenu ne upotrebljavaju (npr. **Branjinčanin**, **Kneževljanin**).

## Povezano
* Baranjska naselja
* Baranjske općine
* Baranjske katastarske općine

## Izvori i vanjske veze
* Mađarska imena  
* Martin Jakšić: Divanimo po slavonski, Zagreb, 2003. (str. 335-336)
Premijer Ujedinjenog Kraljevstva

**[[Premijer]] [[Ujedinjeno Kraljevstvo|Ujedinjenog Kraljevstva Velike Britanije i Sjeverne Irske]]** je, praktički, politički vođa Ujedinjenog Kraljevstva. On/a djeluje kao šef Vlade Njegovog Veličanstva i kao drugi premijeri u westminsterskim sistemima je (zajedno sa svojim kabinetom) *[[de facto]]* nositelj izvršne vlasti u Britaniji, koji vrši mnoge izvršne dužnosti nominalno u rukama suverenena, koje se navode kao "kraljevski prerogativ". Prema običaju, premijer i Kabinet (pod njegovim vodstvom) za svoja djela odgovaraju Parlamentu, čiji su danas, prema običaju, članovi. Trenutni premijer je Keir Starmer.

## Veze
* Popis Premijera Ujedinjenog Kraljevstva

## Literatura


* 10 Downing Street. (2004). Official Website. 
* Farnborough, Thomas Erskine, 1st Baron. (1896). *Constitutional History of England since the Accession of George the Third,* 11th ed. London: Longmans, Green and Co. 
* Parliament of the United Kingdom. (2004). Official Website.
* Principal Ministers of the Crown: 1730-2006
Drinovci

**Drinovci** je naselje u općini Grude u Bosni i Hercegovini koje pripada Federaciji Bosne i Hercegovine.

U drinovcima su rođeni pjesnici Antun Branko i Stanislav Šimić.
## Vanjske veze
Kozaci u Baranji i Slavoniji

**Kozaci u Baranji i Slavoniji** prisutni su od početka 20. vijeka.

## Rana historija
U kasnu jesen 1920. godine oko 136.000 Kozaka (vojne jedinice i znatan broj civilnih osoba), bježeći pred Sovjetskom Rusijom, evakuirao se s Krima u Tursku i Grčku. Dio njih, oko 5.000 osoba, kasnije je stigao u tadašnju Kraljevinu SHS. U prvom transportu 1. VI. 1921. godine, preko Soluna i Đevđelije, stiglo je 4.000 osoba, a ostali su stigli u drugom transportu 9. VI. iste godine.

## U Kraljevini SHS
Pristigli Kozaci stavljeni su na raspolaganje tadašnjem Ministarstvu javnih radova pa su upućeni na gradnju cesta i željezničkih pruga u Srbiji, Makedoniji, Bosni i Sloveniji ili su posao našli u rudniku pirita kod Donjeg Milanovca.

## U Baranji i Slavoniji

## Kozačke stanice
Kozaci su u to vrijeme živjeli u kozačkim naseobinama koje su se zvale **stanicama**. Nekoliko ih je bilo na području Slavonije i Baranja i drugdje po Hrvatskoj:
* Bakarska kozačka grupa - Bakar (starješina Andrej Sliva)
* Belomanastirska kubanska kozačka stanica - Beli Manastir
* Zagrebačka općekozačka stanica - Zagreb (general-major Sergej Aleksandrovič Trailin, generaj-major Ivan Aleksejevič Poljakov)
* Zagrebački studentski općekozački majur - Zagreb (A. Đakov)
* Kneževovinogradska kubanska kozačka stanica - Kneževi Vinogradi (komandir kozačkog eskadrona Aslanov)
* Osječka kubanska kozačka stanica - Osijek (komandir P. V. Mihajlov)
* Topuska kozačka stanica - Topusko (admiral Anatolij Aleksejevič Kononov)

Kozačkih stanica bilo je i u mnogim drugim mjestima tadašnje države, najviše u Srbiji, ali i u Makedoniji i Bosni.

## Izvori
* Aleksej Arsenjev: *"Kozaci u Kraljevini Jugoslaviji"*, "Zbornik Matice srpske za istoriju", Novi Sad, broj 69-70, 2004. (str. 137-157)
----
Vladislav Pandurović

**Vladislav Pandurović** (Šikloš, 1876. - ???), austrougarski oficir, doktor prava, pisac.

## Bibliografija

### Knjige

* *"Iz prošlosti [[Baranja|baranjskih]] [[Srbi|Srba]]"*, Osijek , Srpska štamparija, 1923. (ćirilicom; 111 str.)
* *"Srpska pisma iz [[Prvi svjetski rat|svetskog rata]] 1914-1918."*, Osijek, Srpska štamparija, 1923. (ćirilicom; 256 str.) - skupljač i predgovor (str. 3-7) Vladislav Pandurović
* *"Zbirka istoriskih dokumenata iz prošlosti baranjskih Srba XVII i XVIII veka"*, Beograd, Srpska kraljevska akademija, 1936. (ćirilica, latinski, njemački; 119 str.)

## Članci
* *"Prilozi brojnom kretanju srpskog naroda u Baranji"*. *"Glasnik Istoriskog društva u Novom Sadu"*, 1, 1 (1), str. 117-122 - Novi Sad, 1928.
* *"[[Stevan Mihaldžić|St. Mihaldžić]], Ustanak Srba u Baranji 1703-1710 god. Bratstvo XVI, s. 109-122"*. *"Glasnik Istoriskog društva u Novom Sadu"*, 1, 1 (1), str. 145-146 - Novi Sad, 1928.
* *"[[Sečuj]]ski Srbi 1711-1713"*. *"Glasnik Istoriskog društva u Novom Sadu"*, 8, 1 (20), str. 118-122 - Novi Sad, 1935.
* *"Poreklo i značenje imena [[Bačka]]"*. *[[Letopis Matice srpske]]*, 113, 352, 1-2, str. 129-132 - Novi Sad, VII-VIII. 1939.
* *"Toponim [[Subotica]] "*. *"Letopis Matice srpske"*, 114, 354, 3-4, str. 288-291 - Novi Sad, IX-X. 1940.
Ilarion (mitropolit)

**Ilarion**, *[[mitropolit]] pečujski* (1640-1641). U njegovom beratu iz 1640. godine spominje se *Mitropolija oblasti [[Sigetvar]]a s [[Pečuj]]em*, a on sam je postavljen na taj položaj "na osnovu pisma pećkog patrijarha".

Jurisdikcija Srpske pravoslavne crkve nad pravoslavnima u historijskoj Ugarskoj, pa i u Baranji, uzakonjena je od Svetog Save, početkom XIII. vijeka. Crkvena organizacija u Baranji za vrijeme turske vlasti obnovljena je s obnovom Pećke patrijaršije 1557. Međutim, za period od sredine XVII. vijeka nemamo preciznijih podataka o najznačajnijim baranjskim srpskim arhijerejima.

Mitropolit **[[Ilarion]]** svakako spada u znamenite Srbe iz Baranje jer su crkveni dostojanstvenici poslije propasti srpske države padom despotovine 1459. imali ulogu predvodnika ne samo crkve, već i naroda kao cjeline. U sastav crkvene jurisdikcije mitropolita Ilariona ulazili su gradovi "kadiluka Mohač, Seksar /Seksard/ i Pečuj" pošto je "septembra 1641. obnovio svoj berat".

## Izvor
* mr Drago Njegovan: "Znameniti Srbi iz Baranje (od početka XVI. do sredine XX. veka)", u "Međunarodni naučni skup Srbi u istočnoj Hrvatskoj", Osijek, 2003, str. 129-140.
Maksim (Gavrilović)

**Maksim (Gavrilović)** (? - Sečuj, 6. I. 1732), episkop sigetski i mohački (1721-1732). Kao arhimandrit manastira Bešenova izabran je za episkopa sigetskog i mohačkog na narodnom saboru u manastiru Hopovu prvih dana 1721. godine, a posvećen je za episkopa na Spasovdan, 18. V. iste godine. Episkop Maksim je "kupio u Oseku episkopski dom od kameralnog obrdirektora /*glavnog direktora*/ Osenda". Umro je u Sečuju prilikom vizitacije eparhije.

----
**Izvor**:
* mr Drago Njegovan: *"Znameniti Srbi iz Baranje (od početka XVI. do sredine XX. veka)"*, u *"Međunarodni naučni skup Srbi u istočnoj Hrvatskoj"*, Osijek, 2003, str. 129-140.
Alan Kerže

**Alan Kerže** (Osijek, 1972), sportski publicist i radijski reporter Hrvatskog radija. Surađivao je na knjigama *"Najvažnija utakmica"* (2001) i *"Olimpija simbol Donjega grada"* (2004). Koautor je knjige "Kuća osječko-baranjskog nogometa (1924.-2004.)" (2005), uz svoga oca Dragutina Keržea.

## Izvor
* Dragutin Kerže, Alan Kerže: "Kuća osječko-baranjskog nogometa (1924.-2004.)", Osijek, 2005. (str. 554)
Vojvoda Stepa (Nova Crnja)

**Vojvoda Stepa** je naselje u Srbiji u opštini Nova Crnja u Srednjobanatskom okrugu. Prema popisu iz 2011. bilo je 1.374 stanovnika.

## Historija
Prvobitno ime sela je bilo „Leonovac“.

Najveći veleposed u Banatu bio je Andrije i Aleksandra Čekonića od 35.000 katastarskih jutara zemljišta. Na njemu su formirana najbrojnija kolonistička sela: Vojvoda Stepa, Banatsko Karađorđevo, Aleksandrovo. Prvobitno ime sela je bilo „Leonovac“, po sinu grofa Čekonjića na čijem je posedu osnovano selo.

Stanovnici su odlučili da selu daju ime po svom komandantu, vojvodi Stepi Stepanoviću.
Vojvoda Stepa je naseljena 1923. godine, kolonizacijom iz raznih delova Kraljevine Srba, Hrvata i Slovenaca (Hercegovine, Crne Gore, Like i Bosne), a takođe i dolaskom srpskih optanata iz Mađarske (Batanja) i Rumunije. Kolonisti su većinom bili srpski dobrovoljci sa Solunskog fronta. Četiri porodice Solunskih dobrovoljaca su naseljene iz Veličana kod Trebinja.

Ukupno su se doselile 642 porodice, od kojih 397 porodica dobrovoljaca, iz 224 različita naselja. Grupisali su se u različitim delovima sela, naseljavajući se po zavičajnoj osnovi, jer su samo uz međusobnu solidarnost mogli opstati na njima nepoznatom prostoru.

Uprkos zavičajnoj atomizaciji kolonisti su se okupljali u novu zajednicu na temelju istovetnih interesa da izgrade svoja domaćinstva na tlu koji im je bilo nepoznato. U staroj veleposedničkoj zgradi počela je 18. novembra 1927. godine da radi škola, a prvi učitelj bio je Dušan Todorović iz Čačka. Godine 1934. izgrađena je najmodernija školska zgrada sa četiri učiteljska stana. Vojvoda Stepa postaje opština 1935. godine, a 1936. je izgrađena opštinska zgrada. Godine 1939. u novom naselju izgrađeni su, pored hrama, i sokolski i parohijski dom.

## Položaj
Vojvoda Stepa se nalazi 20,5 kilometara istočno-jugoistočno od Kikinde (vazdušnom linijom), 45 kilometara severno od Zrenjanina i 12 kilometara od rumunske granice.

## Demografija
U naselju Vojvoda Stepa živi 1366 punoletnih stanovnika, a prosečna starost stanovništva iznosi 41,8 godina (41,1 kod muškaraca i 42,5 kod žena). U naselju ima 623 domaćinstva, a prosečan broj članova po domaćinstvu je 2,76.

Ovo naselje je velikim delom naseljeno Srbima (prema popisu iz 2002. godine), a u poslednja tri popisa, primećen je pad u broju stanovnika.

## Galerija


Image:Vojvoda_Stepa_Orthodox_church.jpg|Pravoslavna crkva
Image:Crkva Svetog Vasilija Ostroškog u Vojvoda Stepi.JPG|Pravoslavna crkva
 


## Povezano
* Grb Vojvode Stepe
* Vojvoda Stepa Stepanović

## Reference

## Vanjske veze
Mikroregija

**Mikroregija**, uža geografska regija koja se od šireg okruženja izdvaja po geografskim, industrijskim, agrarnim ili drugim značajkama.

## Povezano
* Makroregija

## Izvori
* *[[Izvori#HER|HER]]*
Regija

**Regija** ili **oblast** može imati više značenja:

* regija kao bilo koje manje-više jasno razgraničeno geografsko područje ili površina date zemlje ili kontinenta, definirana svojom geografijom, kulturom ili historijom.

* regija kao upravna podjedinica u političkoj geografiji (na ruskom je to *область*; na srpskom i bugarskom *област*).
Katrina and the Waves

**Katrina and the Waves** su bili britanska pop rock grupa 1980-ih, najpoznatiji po svom hitu "Walking on Sunshine" iz 1985. godine kao i po pobjedi na Eurosongu 1997 godine.

## Članovi
* Katrina Leskanich - vokali, ritam gitara
* Kimberley Rew - glavna gitara
* Alex Cooper - bubnjevi
* Vince de la Cruz - bas

## Diskografija
### Albumi
* *[[Shock Horror]]* (1983)
* *[[Walking on Sunshine (album Katrina and the Waves)|Walking on Sunshine]]* (1983)
* *[[Katrina and the Waves 2]]* (1984)
* *[[Katrina and the Waves (album)|Katrina and the Waves]]* (1985) #28 UK
* *[[Waves (album)|Waves]]* (1986) #25 US
* *[[Break of Hearts (album)|Break of Hearts]]* (1989) #122 US* 
* *[[Pet The Tiger]]* (1991)
* *[[Edge of the Land]]* (1993)
* *[[Turnaround]]* (1994)
* *[[Roses (album)|Roses]]* (1995)
* *[[Katrina and the Waves / Waves]]* (1996)
* *[[Walk on Water (album Katrina and the Waves)|Walk on Water]]* (1997)
* *[[Walking on Sunshine - Greatest Hits]]* (1997)
* *[[The Original Recordings - 1983-1984]]* (2003)

### Singlice
* "Que Te Queiro" (1984) #84 UK, #71 US
* "Walking on Sunshine" (1985) #8 UK, #9 US, #4 AUS
* "Do You Want Crying" (1985) #96 UK, #37 US
* "Is That It" (1986) #82 UK, #70 US
* "Sun Street" (1986) #22 UK
* "That's The Way" (1989) #84 UK, #16 US
* "Rock 'N' Roll Girl" (1989) #93 UK
* "Walking on Sunshine" (re-issue) (1996) #53 UK
* "Love Shine a Light" (1997) #3 UK

## Vanjske veze
* Službena stranica
* Stranica Katrine
* Katrina Fan Site
Pjesma Eurovizije 1997.

}}
|}

**Natjecanje za Pjesmu Eurovizije 1997. godine** bilo je 42. natjecanje za Pjesmu Eurovizije, održano 3.5. 1997. u Dublinu. Voditelji su bili Ronan Keating i Carrie Crowley. Katrina and the Waves, su kao predstavnici Ujedinjenog Kraljevstva, pobijedili na natjecanju s pjesmo Love Shine A Light. Pjesma je dobila dotada nezapamćenih unprecedented 227 bodova; dobila je bodove od iz svih država-sudionica, uključujući pet puta po 10 bodova i rekordnih deset puta maksimalnih 12 bodova. Taj rekord je izjendačila Grčka kada je Elena Paparizou osvojila natjecanje 2005. godine. Njena pjesma My Number One je osvojila ukupno 230 bodova, tri boda više od grupe *Katrina and the Waves*, iako s daleko više država koje su glasale (39 naprama njih 25 godine 1997.). Zato se *Love Shine a Light* još uvijek smatra najuspješnjiom eurovizijskom pobjednicom svih vremena , što je naznačeno u Ateni na natjecanju 2006. godine kada je to bila završna pjesma u potpuriju ranijih eurovizijskih pobjednika, izvođenog prilikom polufinala.

Nakon kontroverze vezane uz prethodnih izbor sudionika 1996. godine, European Broadcasting Union je uvela nov sistem za 1997. godinu: države s najnižim prosječnim rezultatima iz prethodne četiri godine se neće natjecati na izboru 1997. godine, a one s najnižim prosječnim rezultatima u prethodnih pet godina se neće natjecati na budućim natjecanjima (s time da tako isključena država stiče pravo da se natječe nakon godine u kojoj je isključena), što je za cilj imalo da se broj sudionika svake godine ograniči na 25. Italijanska državna televizija RAI je već ranije najavila da joj je to bila posljednja godina sudjelovanja na natjecanju za Pjesmu Eurovizije.

Postojali su mnogi različiti stilovi pjesama ove godine. Danska je kandidirala rap pjesmu, Hrvatska je poslala grupu nalik na *[[Spice Girls]]*, Švedska grupu nalik na *boyband* iz sredine 1980-ih.

Dugogodišnji irski dirigent Noel Kelehan nije dirigirao ove godine, a tu je dužnost preuzeo Frank McNamara.

## Rezultati

## Reference
Pozivni broj

**Pozivni broj** ili **predbroj** je niz brojeva koji se biraju kada se želi uspostaviti telefonska veza između dva mjesta ili između dvije države.
Registarske oznake motornih vozila u Hrvatskoj

Na registarskim tablicama za motorna vozila (automobile, kamione, autobuse, radna vozila i radne strojeve, motocikle) iz Hrvatske postoje ove oznake:

## Registarske oznake gradova

## Ostale registarske oznake
Registarske oznake za vozila diplomatskih i konzularnih predstavništava, misija stranih država i predstavništava među­narod­nih organizacija u Republici Hrvatskoj i njihovog osoblja.

## Vanjske veze
* Pravilnik o registraciji vozila
* Centar za vozila Hrvatske 
* www.olavsplates.com - Fotografije registarskih tablica motornih vozila iz Hrvatske