Skijaški vezovi

**Skijaški vezovi** su dio skijaške opreme koja omogućuje skijašu da se veže sa skijama. U osnovi postoje dva tipa veza za  alpsko i nordijsko skijanje, koji se koriste i za skijaške skokove.

Današnji vezovi za alpsko sastoje se iz dva dijela, prednjeg i stražnjeg. Izrađuju se od metala presvučenog 
plastikom. 
Prednji dio fiksira vrhove pancerice, ali je ipak fleksibilan (može rotirati) i kod većih sila, kao u slučaju pada oslobađa pancericu (i nogu) skijaša, i tako spriječava teže ozljede, koje bi skijaš mogao imati od samih skija. Na prednjem dijelu se nalazi i skala za namještanje težine udara, koja omogućava podešavanje oslobađanja veza, a ona zavisi od težine samog skijaša i njegovog znanja.

Stražni dio radi potpuno automatizirano, čim se spusti peta - pancerica se uglavljena, - a štoperi (dvije metalne igle) vodoravno su izravnani sa skijama. U slučaju ispadanja iz veza, oni se okreću okomito i zabadaju u snijeg i tako zaustavljaju skiju u daljnjem klizanju. 
Taj dio na stražnjem dijelu - ima utor za oslobađanje veza, koji se aktivira pritiskom na njega.

Za razliku od alpskih - vezovi za nordijsko skijanje moraju omogućiti skijašu podizanje pete jer se tako skijaš kreće po snijegu, a kod skijaških skokova upravo se podizanjem pete vine u zrak.

## Historija

Najstariji vezovi bili su obični kožni remeni, koji su se vezali na čizme.

Norvežanin Bror With, kreirao je 1927. vezove *Rottefella*, što je norveškom značilo mišolovka, oni su doista i izgledali kao mišolovka za prednji dio čizama, izrađene od drva i tvrde žice. Njegovi vezovi ostali su standard za skijaško trčanje slijedećih 60 godina.

Do sredine 1930-ih gotovo polovica najvećih izuma u alpskom skijanju već je bila izmišljena. Standardni izvijeni oblik skija kreirao je Sondre Norheim. Rudolph Lettner uveo je čelične rubove 1928., a prve višeslojne skije proizvedene su 1932.
Što se tiče vezova postojali su Huitfeldtovi i Kandaharovi vezovi koji su osiguravali solidnu vezu čizama i skija.

Norvežanin *Fritz Huitfeldt* je još 1894. izmislio nešto poput stupice za stopalo od željeza sa oprugom, koja je čvrsto pritisnula čizmu i stopalo (čak prečvrsto) tako da su i lomovi bili česti.

Kandahar vezove* izmislio je [[1929]]. [[Švicarska|švicarski]] skijaš *Guido Reuge*, oni su imali utore od kože (ili platna) za prste, i fiksirane [[čelik|čelične]] [[opruga|opruge]] za fiksiranje [[Petna kost|pete]], iako su bili nešto elastičniji i sa njima se lako moglo teško unesrećiti i polomiti noge.

Prve - *sigurne vezove* patentirao je [[1937]]. [[Norveška|Norvežanin]] *Hjalmar Hvam*, koji je [[1923]]. emigrirao u [[Kanada|Kanadu]], a [[1925]]. se preselio u [[SAD|američki]] [[Portland, Oregon|Portland]]. Hvam je i sam bio pasionirani skijaš i [[Skijaški skokovi|skakač]].
Njegov patent u suštini bio je kombinacija rottefellove mišolovke i kandaharovih vezova pa i nadalje nije bio siguran.

Pravu revoluciju napravio je nakon [[Drugi svjetski rat|Drugog svjetskog rata]] [[francuska|francuski]] proizvođač [[sport]]ske opreme *Jean Beyl* iz [[Nevers]]a. On je shvatio da do [[Trauma (medicina)|lomova]] dolazi jer dotadašnji vezovi nisu omogućavali da se 
[[stopalo]] [[rotacija|okreće]] sa skijom. Stoga je napravio [[metal]]nu pločicu u obliku polu[[mjesec]]a koja se pomoću navoja i osovine fiksirala na prednji dio [[skije]]. U nju se uglavljivala [[čizma]], a njen stražnji dio fiksirao se elastičnim ali ipak čvrstim [[metal]]nim [[opruga]]ma. Kako se njegov polumjesec mogao rotirati (ovisno o tome koliko je bio zategnut) to je omogućavalo skijašu da trenutačno prilagodi stopalo ispravnom kutu (kod kojeg ne dolazi do loma) a kasnije ga vrati u normalni položaj.

Tako je [[1950]]. Beyl kreirao - *'Look Nevada*', prve vezove modernog [[dizajn]]a, koji su
pružali dovoljno bočne elastičnosti za apsorpciju udara. Kako je Beyl bio perfekcionist, želio je da njegovi vezovi budu lagani, zato ih je napravio od tada vrlo skupog [[livenje|ljevanog]] [[aluminij]]a, koji je bio gotovo neprobojan, a ne kao drugi proizvođači od [[željezo|željeza]]
Svojim vezovima dao je [[SAD|američko]] ime, jer je računao na prodaju na tom tržištu, pa je tamo i objavljivao oglase, a uspio je nagovoriti i tadašnje francuske šampione Henri Oreillera i James Coutteta da koriste njegove vezove.

Slijedeći veliki inovator bio je [[berlin]]čanin *Hannes Marker*, osnivač [[tvornica|tvornice]] Marker, on je na bazi Look Nevade, [[1952]]. izbacio na [[tržište]] vez *Marker Duplex*, koji je umjesto jedne pločice, imao dvije, i u suštini nije bio veliki pomak, ali je njegov slijedeći vez iz [[1953]]. - *Marker Siplex*, to bio, jer je uveo i drugi stražni dio kojim se fiksirala [[Petna kost|peta]] na skiju, istina još uvijek sa [[opruga]]ma, ali je bio puno sigurniji za [[alpsko skijanje|alpske]] skijaše.

[[SAD|Američki]] [[inženjer]] i skijaš rekreativac *Mitch Cubberley* iz [[Nutley, New Jersey|Nutleya]], koncetrirao se na problem automatskog oslobađanja iz vezova u slučaju pada. On je [[1952]]. patentirao svoj sistem vezova, suština njegova dizajna bila je u tom da je povezao čeličnim [[žica]]ma prednji i stražni dio veza, pa bi on u slučaju da je prednji kraj ispao iz pera, automatski otvarao i dio na [[Petna kost|peti]].

Sljedeći veliki inovator bio je [[njemačka|njemački]] [[raketa|raketni]] i [[avion|avio]] [[inženjer]] [[Robert Lusser]], kog su [[SAD|Amerikanci]] odveli nakon [[Drugi svjetski rat|Drugog svjetskog rata]] u [[SAD|Ameriku]] da radi za njih, a [[1957]]. se vratio u 
Njemačku. Do ideje za nove vezove došao je nakon što je slomio nogu na skijanju [[1961]]. 
Suština njegova dizajna bila je u tri komponente; u nesklizajućoj podlozi od teflona, čašice za [[Petna kost|petu]] (umjesto opruga), i mehanizmu za otpuštanje pete.

Lusser je patentirao svoj dizajn ali pored tog što je sam proizvodio vezove, prodao je licenca prava drugim proizvođačima vezova, između ostalog Tyroliji, Gezu i Markeru. 
Ni Jean Beyl nije mirovao već je [[1962]]. izbacio svoj revolucionarni model Look Nevada II., u koji je u oba dva dijela ubacio opruge, tako da su puno čvršće prijanjale uz čizme, a kod udara su se brzo otpuštale, taj patent bio je temelj Look-ovih vezova za sljedećih 
40 godina.

Proizvođači vezova za [[skijaško trčanje]] i [[Skijaški skokovi|skokove]] Telemat i Rotamat su do [[1960e|1960-ih]] usvojili neka rješenja vezova za [[alpsko skijanje]], s tim da su i nadalje zadržali princip slobodnog podizanja [[Petna kost|pete]].

Od kad su [[1966]]. kreirane prve [[plastika|plastične]] [[pancerice]], počelo se sa standardizacijom vezova i došlo se do današnjeg dizajna.

==Izvori==

== Vanjske veze ==


*[http://www.evo.com/how-to-choose-ski-bindings-guide-and-din-setting-chart.aspx *Ski Binding Guide & DIN Setting Chart'']