Apševci

**Apševci** su selo u Vukovarsko-srijemskoj županiji, općina Nijemci. Nalazi se u zapadnom Srijemu, pored rijeka Bosut i Spačva.

## Ime
Ime sela pisalo se u ovim oblicima: Hapčevci (1566.-1574.), Abschefze (1720.), Absevcze (1780.-1782.), Apaschefze (1803.), Abssevsze (1806.-1808.), Abshevcze (1829.), Abševce(1865.), Abševci(1887.-1910.).

Danas se ime sela piše i govori u obliku Apševci.

Apševci je od postanka mijenjalo ime ,ali je zadržalo početak od Hapčevci do Apševci kroz stoljeća  samo ortografske promjene  - uglavnom njemačke gramatike.
Porijeklo imena sela  je turska riječ hapis , znači zatvor, zatočenje, a arapski abs ima isto značenje.porijeklo imena selaI danas se u  bivšoj granici često  kaže haps za zatvor, apšenik i apšenica za osobe lišene slobode ( vidi Klajić: Veliki rječnik stranih riječi, Zagreb 1968 )
	U sred sela između škole i crkve nalazila se još sredinom prošlog vijeka zgrada zvana "stražara" Bila je uzdignuta  oko 1 m iznad zemlje,vjerojatno zbog velikih poplava rijeke Save,koja se izlijevala u Bosut  i razlila desetak kilometara oko sela.Zgrada je bila  otprilike  6 x 5 m, sastojala se od jedne prostorije sa malim prozorima.Građena je od pletera, omalterisana sa blatom u koji je bila primiješana pljeva  i okrečena vapnom. Bila je vrlo derutna i poslije rata je porušena.
	Ovdje je bilo stalno vojno dežurstvo i vjerojatno privremeno držanje vojnih bjegunaca i kršitelja zakona.
	Turci su u ovim krajevima vladali oko 150 godina,a prošlo je preko 300  godina otkada su otišli, a u Apševcima  ponajviše, a također i okolnim selima se upotrebljavaju turske riječi: kapija, avlija, pendžer, sokak, komšija, čiviluk itd. Govorilo se štokavskom ikavicom :bilo (bijelo),lipo, mliko, dite, u množini dica ili dičina (dječurlija), misec ,tisto (tijesto) itd.

## Historija
Jezgru sela čine potomci katoličkih Hrvata koji su tu stanovali još u srednjem vijeku. Turci su 1536. godine konačno zavladali Apševcima i tu ostali do 1688. No i za turskog 152. godišnjeg vladanja u Apševcima nisu propali starosjedioci Hrvati. Kada je general Engleshofen po nalogu kraljice Marije Terezije 1747. uredio Brodsku krajišku pukovniju, postali su Apševčani *graničarima*. Njihovo selo pripalo je Desetoj staniji koja je svoje sjedište imala u Nijemcima. Kao graničari sudjelovali su Apševčani od 1756. do 1763. godine u Sedmogodišnjem ratu što ga je Marija Terezija vodila sa pruskim kraljem Fridrichom II. Apševčani su od 1788. do 1791. ratovali protiv Turske, a od 1793. do 1815. u šest ratova protiv Francuske i njezina cara Napoleona Bonapartea. Krajina je 1. listopada 1873. razvojačena, a njezino područje 1. kolovoza pripojeno je Banskoj Hrvatskoj i Slavoniji. Tako su Apševci došli pod upravu Hrvatske zemaljske vlade u Zagrebu.

## Promet
Prometnica koja prolazi kroz selo je državna cesta D57: Vukovar - Negoslavci - Orolik - Đeletovci - Nijemci - Podgrađe - Apševci - Lipovac. U blizini je i autocesta A3 Zagreb - Lipovac.

U izgradnji je i granična srijemska magistrala Ilok - Lipovac, na koju će i Apševci imati priključak.

## Geografija
Apševci su naselje u općini Nijemci u Vukovarskoj-Srijemskoj županiji. Smješteni u Spačvi na lijevoj obali Bosuta, u mikoregiji Bosutske Posavine istočnohrvatske ravnice, 8&nbsp;km jugoistočno o Nijemaca.

Udaljenost od gradova : 
*Vukovar - 31&nbsp;km
*Ilok - 45&nbsp;km
*Vinkovci - 40&nbsp;km
*Šid - 18&nbsp;km
*Županja - 35&nbsp;km
*Brčko - 44&nbsp;km

## Sport
* NK Bosut Apševci

## Kultura
* KUD Apševački veseljaci

U centru sela se nalazi crkva svetog Ilije, koja datira iz 19 stoljeća.

## Kapela Sv. Ilije Proroka
Apševci su 1738. godine pripadali župi u Maloj Vašici, od kojeg su bili udaljeni 2 sata hoda. Godine 1755. Apševci pripadaju župi Nijemcima, a od 1784. do današnjeg dana pripadaju župi Lipovac.

1811. u Apševcima je sagrađena filijalna crkva Sv. Ilije Proroka.

6. studenog 1991. topovskim i tenkovskim hicima vojske Srbije srušen je toranj crkve, a sav namještaj potpuno uništen, Nakon Domovinskog rata povratkom prognanih mještana Apševaca 1997., započela je obnova crkve.

## Stanovništvo u Apševcima
Prema popis stanovništa iz 2001. u Apševcima se  nalazi 115 stalno naseljenih kuća sa sveukupno 413 stanovnika.Pad stanovništva od 1991. do 2001. iznosi 1,86%. Površina naselja je 10,09 četvornih kilometara, a gustoća naseljenosti iznosi 36 stanovnika po četvornom kilometru. Spolna struktra sela je 50,8% žena i 49,2% muškaraca, a kada je riječ o dobi, podaci govore da je 26,6% mladog, 52,2% zrelog i 21,2% starog stanovništva.

U selu se nalaze sljedeća prezimena:

* Petar Šimunović, Franjo Maletić, "Hrvatski prezimenik 1-3", Golden Marketing - Tehnička Knjiga, Zagreb 2008. godine, 

## Obrazovanje
* PŠ Apševci (1. - 4. razred)
* OŠ Lipovac (5. - 8. razred)