Karašica (Baranja)

:*Za ostala značenja imena / riječi *'Karašica** vidjeti [[Karašica (razvrstavanje)]].''
: Google maps > [https://www.google.com/maps/search/%C5%A1e%C4%87eransko+jezero/@45.7916811,18.5838386,1133m/data=!3m1!1e3?entry=ttu ''Karašica kod Šećeranskog jezera'']


**Karašica** je kanalizirana rječica u [[Baranja|Baranji]], desni pritok [[Dunav]]a, "najznačajniji autohtoni tok Baranje u širem smislu", hidrografske dužine od 81&nbsp;km, od toga u Hrvatskoj 30,46&nbsp;km.

= Izvor i tok =
Izvire u Mađarskoj "oko [[:hr:Mečka|Rac-Mečke]]" (mađ. ''Rácmecske''), kod [[:hr:Pečvar|Pečvarada]] (mađ. ''Pécsvárad''), istočno od [[Pečuj]]a. Teče prema jugu kroz ili pokraj mjesta: ''Kátoly'' ([[:hr:Katolj|Katolj]]), ''Mariakeménd'' ([[:hr:Kemed|Kemed]]), ''Szederkény'' ([[:hr:Surdukinj|Surdukinj]]), ''Borjád'' ([[:hr:Borjat|Borjad]]), ''Villány'' ([[Vilanj]]), ''Magyabóly'' ([[Mađarboja]]). Kod [[:hr:Iločac|Iločca]] (mađ. ''Illocska'') i [[Luč (Baranja)|Luča]] prelazi mađarsko-hrvatsku granicu pa se - mijenjajući smjer i tekući prema istoku-sjeveroistoku podno sjevernih obronaka [[Bansko brdo|Banskog brda]], pored [[Šumarina|Šumarine]], [[Šećerana (Baranja)|Šećerane]], [[Branjin Vrh|Branjinog Vrha]], [[Popovac|Popovca]], [[Branjina|Branjine]], [[Podolje|Podolja]], [[Gajić]]a, [[Draž]]a i [[Batina|Batine]] - ulijeva u [[Dunav]] ispod spomenika [[Batinska bitka|Batinskoj bici]].

Širina poloja kreće se od 0,5 do 3&nbsp;km, a pad je neznatan, oko 3 m (90–87 m nadmorske visine), što čini samo 10&nbsp;cm/km. Porječje, računajući dio i u Mađarskoj, ima površinu od 910&nbsp;km².

= Kanaliziranje =
Karašica je bila "bujičav vodotok", "vrlo razlivena praveći silne [[lapovi|lapove]]" i uzrokujući poplave pa je kanalizirana 1800-1805. godine uz ogromna ulaganja zainteresiranih veleposjednika (prije svega princa [[Albert Casimir od Saksonije-Teschena|Alberta Sasko-Tešenskog]]). Zemljište uz Karašicu prije odvodnje, naročito između Vilanja i Draža, bilo je močvarno, pa je bilo vrlo teško prolazno. Samo je na nekim mjestima bio moguć prolaz i to kod Vilanja, Luča i Branjinog Vrha. Danas zemljišta tog područja spadaju u red najboljih tala.

= Mostovi =
Između Karašice i obronaka Banskog brda, od Branjine pa do Draža, vodi uski asfaltirani put, koji je dio županijske ceste [[Ž4019]] (Kneževo - Branjina - Podolje - Draž). Sjeverno od [[Šumarina|Šumarine]] Karašicu premošćuje željeznički, a kod Branjinog Vrha, Popovca, Branjine i Draža premošćuju je cestovni mostovi, uz još nekoliko mostova za poljoprivrednu mehanizaciju (kod Luča, kod Šumarine, između Branjinog Vrha i Popovca, kod Podolja, dva puta između Podolja i Gajića). U Branjinom Vrhu, od Ulice Stjepana Radića s južne (desne) obale prema sjevernoj (lijevoj) obali Karašice postoji improvizirani drveni pješački most (brvno), koji stanovnicima tog naselja znatno skraćuje put prema mjesnom groblju uz sjevernu obalu.

U 10. mjesecu 2025. godine završena je dionica autoceste [[Autocesta A5 (Hrvatska)|A5]] između čvora Beli Manastir i mađarske granice. Najveći izazov pri gradnji predstavljao je vijadukt Karašica, dugačak 318 metara, koji premošćuje rijeku Karašicu i međunarodnu željezničku prugu
[[Željeznička pruga Beli Manastir–Osijek|Osijek-Beli Manastir-Mađarboja]] (ili M301).

= Pritoci =
U mađarskom dijelu Baranje Karašica prima brojne potoke ili kanale i s lijeve i s desne strane (''Pécsváradi-patak'', ''Vasas-Belvárdi-vízfolyás''), a u hrvatskom dijelu s desne strane sve potoke koji se slivaju sa sjevernih obronaka Banskog brda, a s lijeve strane sekundarne kanale **Travnik**, **Hatvanski kanal** i [[Borza|Borzu]], koji dolaze iz Mađarske. U svom prvobitnom kretanju kanal Borza se ulijevao u **Topoljski Dunavac**, rukavac Dunava kod [[Topolje|Topolja]]. Kasnije je taj kanal "presložen" i on se ulijeva u Karašicu jugozapadno od Branjine.

= Šećeransko jezero =
Kod [[Šećerana (Baranja)|Šećerane]] Karašica protječe tik do sjeverozapadnog dijela [[Šećeransko jezero|Šećeranskog jezera]], gdje postoji ustava koja je omogućavala ispuštanje vode iz jezera u Karašicu i obrnuto. 

= Ime =
[[Josip Bösendorfer]] tvrdi da su joj "još Bugari nadjenuli ime (Kara su - Crni potok)". Na mađarskim kartama njeno se ime piše ''"Karasica"'', a na nekim kartama i ''"Karassó"''.

Ime baranjske Karašice izgovara se s naglaskom na drugom slogu, za razliku od imena slavonske Karašice, čije ime se izgovara s naglaskom na prvom slogu. U starom baranjskom srpskom govoru ime Karašica izgovara se bez vokala "i", tj. ''Karaš'ca'', također s naglaskom na drugom slogu.

= Mala Karašica =
**Mala Karašica** je naziv za hrvatski dio kanala koji se u Mađarskoj zove ''Szivó-árok'', a koji se proteže od mađarsko-hrvatske granice do spoja s **Crnim kanalom''' ispod Banskog brda, protičući između Luča i Petlovca, Šumarine i Širina te Šećerane i Belog Manastira.

Tako je nazvana i govedarska farma uz taj kanal i uz sjeverni rub županijske ceste Ž4036 (D7 - Šećerana).

= Druga značenja =
Karašica je naziv i rijeke na Valpovštini u Slavoniji, desnog pritoka Drave.