Živaja

## Geografija
**Živaja** je selo koje se nalazi u Republici Hrvatskoj, u Sisačko-moslavačkoj županiji, na području općine Hrvatska Dubica, na zemljopisnim koordinatama: z. širina +45° 14' 45.60",
z. dužina +16° 43' 22.80" . 
Nalazi se na pravcu između gradova Hrvatska Dubica i Sunja. Selo je dužine nešto manje od 7&nbsp;km.

## Stanovništvo
Po posljednjem popisu stanovništva iz 2001. godine selo broji 484 stanovnika. Ima oko 290 kuća, smještenih uz prometnicu.

## Historija
Od pojedinih dokumenata o doseljavanju stanovništva na ovo područje, na Baniju, postoji jedan iz godine 1687. U tom dokumentu Hrvatski ban Nikola Erdödy poziva zagrebačkog biskupa Martina Borkovića da dozvoli naseljavanje Srba po Boviću i Kirinu, gdje su se nalazili biskupovi posjedi. Nešto kasnije petrinjski grof Franjo Erdödy , godine 1693. postavlja kneza Petara Draškovića za glavara Srbima u Slabinji i drugim okolnim mjestima. 
U Donjoj Baniji imala je svoje posjede porodica hrvatskih velikaša Keglevića. Zbog svojih posjeda oko Blinje oni su se stalno sukobljavali s Turcima. Zbog toga hrvatski plemić Petar Keglević naseljava srpske porodice oko Petrinje. Godine 1697. dovodi Srbe u Krivaju. Iste godine Srbi se naseljavaju i oko Sunje. Dvije godine kasnije, 1699. godine, naseljena je Živaja.

Poslije II. svjetskog rata stanovništvo se u selu bavilo uglavnom poljoprivrednom proizvodnjom i stočarstvom kao osnovnim granama. Zemlja se obrađivala na vrlo primitivan način, pomoću životinja i s puno ljudskog rada. Bila su to usitnjena domaćinstva, sa malim brojem stoke i sitnim zemljišnim parcelama. Zahvaljujući svom vrlo teškom radu ljudi su uspjeli preživljavati i oporaviti se od velikih strahota rata (cijelo selo je bilo u zgarištu). Produktivnost je bila vrlo slaba, a svakodnevni rad težak i naporan. 
Zbog blizine gradskih centara (Sisak, Petrinja, Zagreb) i postojanja prometne povezanosti s tim gradovima, razvitkom industrijalizacije, krajem pedesetih i početkom šezdesetih godina prošlog stoljeća, ljudi su sve više odlazili na rad u tvornice. Dobar dio muške populacije bio je zaposlen u gradovima. Zahvaljujući dnevnim migracijama ljudi su, pored rada u tvornicama, uspjeli održati poljoprivrednu proizvodnju i čak što više podići je na nešto viši nivo. Kako je vrijeme odmicalo sve više je mladih ljudi odlazilo u gradove na školovanje. Obzirom na tadašnju ne popularnost života na selu i rad na poljoprivredi, poslije školovanja mladi su se uglavnom zapošljavali i ostajali u gradovima.
 
U periodu od 1975.-1991. godine prosječna starost stanovništva u selu se povećavala što govori da je radno- sposobno stanovništvo uglavnom napuštalo selo. Od popisa iz 1981.g. sa 800 stanovnika zabilježen je pad na 726 na popisu 1991.g.

## Prometna povezanost
Kroz selo Živaja prolazi prometnica kategorizirana kao državna cesta i nosi oznaku D-224.

Željeznička pruga koja prolazi paralelno sa selom, udaljenosti oko 300-tinjak metara od građevinske zone sela, svrstana je u kategoriju pruga od značaja za međunarodni promet. Kao pruga pripada dijelom željezničkom pravcu pruge na X paneuropskom koridoru službene oznake M1, a ovaj dio pruge(ogranak) nosi oznaku M104 i puni naziv joj je Zagreb Glavni kolodvor – Sisak –Novska. Daljnji pravac ove pruge je: Vinkovci, državna granica, Srbija. 
Selo Živaja je mjesto koje ima stanicu za lokalne vlakove na toj trasi.

Udaljenost sela Živaja od Auto-ceste D4 je 30&nbsp;km, od Hrv. Dubice 6&nbsp;km, Hrvatske Kostajnice 18&nbsp;km, Siska 35&nbsp;km, Zagreba 88&nbsp;km, Banja Luka 92&nbsp;km, Beograd 310&nbsp;km, Sarajevo 326&nbsp;km, Budimpešta 353&nbsp;km, Beč 470&nbsp;km, Rim 993&nbsp;km, Pariz 1495&nbsp;km, London 1746&nbsp;km.

## Vanjske veze
* Satelitska snimka 

## Izvori
* http://eparhija-gornjokarlovacka.hr/Istorija-Banija-L.htm  eparhija-gornjokarlovacka.hr/Istorija-Banija-L.htm
* http://www.glasila.hr/Glasila/SV/SV2307.pdf "Službeni vjesnik" br.23 od 19.07.2007.g., str.864