open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Obsession (Star Trek: The Original Series)

***Obsession*** () je epizoda originalne TV-serije ''Zvjezdane staze'' premijerno emitirana 15. decembra 1967. godine. Radnja prikazuje kako članovi posade *USS Enterprise* prilikom jedne misije postaju žrtvama tajanstvenog organizma nalik na oblak koji im usisava hemoglobin, te kako se ispostavi da je kapetan James T. Kirk bio susreo isto stvorenje prilikom rane karijere, te postaje opsjednut time da ga uništi.

Epizoda je značajna za kanon *[[Star Trek]]* zato što je u njoj ustanovljeno da Vulkanci imaju krv gdje je bakar umjesto željeza.

## Vanjske veze

*

*"Obsession" Remastered Screen Shots at TrekMovie.com
Wolf in the Fold

***Wolf in the Fold*** () je epizoda originalne TV-serije ''Zvjezdane staze'' premijerno emitirana 22. decembra 1967. godine. Radnja započinje na planeti Argelius II gdje, za vrijeme terapeutskog izlaska, glavni inženjer Montgomery "Scotty" Scott postane glavni osumnjičen za ubistvo lokalne zabavljačice, a potom i za još nekoliko žena koje su sudjelovale u istrazi; na kraju se ispostavi da je glavni krivac stvorenje koje se hrani strahom, i koje je, između ostalog, bilo odgovorno za ubistva pripisana Jacku Trbosjeku.

*Wolf in the Fold* je nastala na osnovu scenairja koji je napisao Robert Bloch, te je predstavljala za *Star Trek* relativno neobično korištenje elemenata detektivskog i horor žanra. Mnogo decenija kasnije je došla na zao glas zbog radikalno feminističkih kritičara koji su joj zamjerili seksistički odnos autora prema ženama.

## Vanjske veze

*

*"Wolf in the Fold" Remastered version at TrekMovie.com
The Trouble with Tribbles

***The Trouble with Tribbles*** () je epizoda originalne TV-serije ''Zvjezdane staze'' premijerno emitirana 29. decembra 1967. godine. Radnja prikazuje kako *USS Enterprise* dolazi na svemirsku stanicu preuzeti zalihe žita za novu koloniju Ujedinjene Federacije Planeta, ali posadi probleme čini klingonski kapetan Koloth, ali još više tribbleovi, simpatična dlakava stvorenja koja su nabavili kao ljubimce, ali koja se također množe i konzumiraju hranu brzinom koja bi mogla proizvesti apokaliptičke posljedice. *The Trouble with Tribbles*, koja je više nego druge epizode koristila humor, se smatra jednom od najpopularnijih u originalnoj seriji.

*The Trouble with Tribble* je zbog reakcije fanova trebala dobiti nastavak, ali je originalna serija prije toga otkazana, pa je scenarij šest godina kasnije iskorišten za *[[More Tribbles, More Troubles]]*, epizodu animirane serije. Lik kapetana Kolotha, koji glumi William Campbell, se 1994. godine pojavio u *[[Blood Oath (Star Trek: Deep Space Nine)|Blood Oath]]*, epizodi TV-serije *[[Star Trek: Deep Space 9]]*.

Godine 1996. je povodom 30. obljetnice *[[Star Trek|Zvjezdanih staza]]* snimljena *[[Trials and Tribble-ations]]*, epizoda *[[Star Trek: Deep Spac Ninee]]* u kojoj njeni protagonisti odlaze u prošlost i svjedoče događajima iz epizode.

## Vanjske veze
 
* 

* "The Trouble with Tribbles" 2006 remastered side-by-side comparisons at TrekMovie.com
Epinephelus lanceolatus

__BEZKN__

**Epinephelus lanceolatus** je zrakoperka iz reda Perciformes i familije Serranidae. Najveća je koštana riba na području koralnih grebena.

## Ugroženost
Ova vrsta se smatra ranjivom u pogledu ugroženosti vrste od izumiranja.

## Rasprostranjenje
Areal vrste Epinephelus lanceolatus obuhvata veći broj država na obodu Pacifika i Indijskog okeana. 
Vrsta je prisutna u Australiji, Kini, Indoneziji, Hongkongu, Indiji, Tajlandu, Maleziji, Filipinima, Japanu, Pakistanu, Južnoafričkoj Republici, Maldivima, Omanu, Sjedinjenim Američkim Državama, Iranu, Saudijskoj Arabiji, Somaliji, Madagaskaru, Keniji, Tanzaniji, Samoi, Solomonovim ostrvima, Tongi, Kiribatima, Fidžiju, Maršalskim ostrvima, Tuvaluu, Palauu, Vanuatuu, Nauruu, Papui Novoj Gvineji, Komorima, Džibutiju, Eritreji, Mauricijusu, Sejšelima, Kambodži, Singapuru, Šri Lanci, Jemenu, Američkoj Samoi, Kukovim ostrvima i Gvamu.

## Stanište
Staništa vrste su morski ekosistemi.

## Literatura
* IUCN crvena lista ugroženih vrsta, detaljniji podaci o vrsti 

## Reference

## Vanjske veze
Mark Lenard

**Mark Lenard** (rođen kao **Leonard Rosenson**, 15. oktobar 1924 – 22. novembar 1996) je bio američki glumac, najpoznatiji po ulogama u filmovima i TV-serijama iz franšize *[[Zvjezdane staze]]*. Među njima je najpoznatiji lik Sareka, vulkanskog ambasadora i Sarekovog oca.

## Vanjske veze

*
William Campbell (glumac)

**William Campbell** (30. oktobar 1923 - 28. april 2011) bio je američki glumac, najpoznatiji po ulogama koje je tumačio u originalnoj TV-seriji ''Zvjezdane staze''.

## Izvori

## Vanjske veze
*
*
*
*William Campbell at Find a Grave
The Deadly Years

***The Deadly Years*** () je epizoda originalne TV-serije ''Zvjezdane staze'' premijerno emitirana 8. decembra 1967. godine. Radnja prikazuje kako *USS Entreprise* prilikom rutinske misije bude izložen radijaciji, uslijed koje njegova posada bude izložena naglom starenju.

## Vanjske veze

*

*"The Deadly Years" Remastered version at TrekMovie.com
The Gamesters of Triskelion

***The Gamesters of Triskelion*** () je epizoda originalne TV-serije ''Zvjezdane staze'' premijerno prikazana 5. januara 1968. godine. Radnja prikazuje kako kapetan Kirk, Čehov i Uhura prilikom rutinske teleportacije budu oteti od strane tajanstvenih vanzemaljskih bića i odvedeni na planetu gdje su prisiljeni boriti se kao gladijatori za njihovu zabavu.

## Reference

## Vanjske veze

*

*"The Gamesters of Triskelion" Review of remastered version TrekMovie.com
* AV Club Review
Bujra (pokrajina)

**Bujra** (arapski: ولاية البويرة / Wilāyat al-Buwaira) je jedna od 48 Alžirskih pokrajina (vilajeta) na koji je Alžir od 1984. podjeljen.

## Geografija

Bujra se prostire po sredini zemlje na sjeveru po planinskoj Kabiliji, na površini od 4,454 km² u kojoj živi 742,855 stanovnika.

Pokrajina Bujra graniči sa slijedećim pokrajinama na sjeveru sa Bumerdesom i Tizi Uzuom, sa zapada sa Medejom, sa istoka sa Bedžajom i Bordž Bu Areridžom i sa juga sa Msilom.

Pokrajina je administrativno podjeljena na 12 distrikta (daïrasa) i 45 općina (baladija).
Administrativni centar Pokrajine Bujra je istoimeni grad Bujra, koji je udaljen od glavnog grada Alžir 93 km jugoistočno.
## Reference

## Vanjske veze
* ''Presentation de la Wilaya de Bouira''
Bujra

**Bujra** (arapski: البويرة‎ / Buwaira) je grad od 68,545 stanovnika u sredini Alžira u Pokrajini Bujra u kojoj je i administrativni centar.

## Geografija

Bujra leži u regiji Kabilija, udaljena 119 kilometara jugoistočno od glavnog grada Alžira.

Grad se prostire u dolini Vadi Sahela, nešto sjevernije od njega uzdiže se planinski masiv Džurdžura.

## Historija

Po nekim verzijama ime je dobio zbog bunara, na kom su se zaustavljale karavane. U svakom slučaju Bujra je nastala kao trgovište za poljoprivredne proizvode na važnoj transverzali Alžir - Constantine.

Status gradića dobio je 1872. za Francuske kolonijalne uprave, a u grad je izrastao nakon administrativni centar kad je postao pokrajinski administrativni centar.

## Privreda i transport

Bujra je administrativni centar poljoprivrednog kraja u kom se uzgajaju žitarice i masline. Poznata je i po nedalekom Nacionalnom parku Džurdžura u kom se nalazi planina Tikdža (34 km od grada) sa skijalištem.

Pored grada prolazi najvažniji alžirski autoput A1.

## Pobratimski gradovi

* Roubaix, Francuska

## Reference

## Vanjske veze

* ''La ville de Bouira sous la neige''
Msila (pokrajina)

**Msila** (arapski: ولاية المسيلة / *Wilāyat al-Masīla*) je jedna od 48 Alžirskih pokrajina (vilajeta) na koji je Alžir od 1984. podjeljen.

## Geografija

Msila se prostire po sredini zemlje na sjeveru po stepskoj visoravni, na površini od 18,175 km² u kojoj živi 1.200,669 stanovnika.

Pokrajina Msila graniči sa slijedećim pokrajinama sa sjeveroistoka sa Bordž Bu Areridžom i Setifom, sa sjeverozapada sa Medejom i Bujrom, sa zapada sa Dželfom, sa istoka sa Batnom i sa juga sa Biskrom.

Pokrajina je administrativno podjeljena na 15 distrikta (daïrasa) i 47 općina (baladija).
Administrativni centar Pokrajine Msila je istoimeni grad Msila.
## Reference

## Vanjske veze
* ''Presentation de la Wilaya de M'sila''
Isser

**Isser** (arapski: وادي يسر, francuski: *Oued Isser*) je rijeka na sjeveru Alžira duga 81 km, uz rijeku Sabaj najznačajniji vodotok u Kabiliji.

## Hidrologija

Isser se formira sutokom dva vadija Malah i Zaroua, kod grada Tablata (Pokrajina Medeja) od tamo teče uz velike meandre prema sjeveroistoku do ušća u Sredozemno more pored grada Džine u Pokrajini Bumerdes.

Njegov se tok može podjeliti na dvije zone; južnu kad teče preko vapnenačkih planina nastalih za Jure koja zauzima nekih 30 % i 
veću nizinsku na sjeveru iz miocena. 
Na rijeci su podignute dvije velike brane za akumulaciona jezera Kudiat Acerdoun i Beni Amrane.

Za rimskih vremena bila je znana pod imenom **Serbetes**, iako ima i hipoteza da se to ime odnosilo na rijeku Sabaj.

## Reference

## Vanjske veze

* ''Oued Issere''
Vadi Sahel

**Vadi Sahel** (arapski: وادي الساحل, francuski: *Oued Sahel*) je vadi, dug šesdesetak km na sjeveru Alžira, najveća pritoka rijeke Soummam.

## Hidrologija
Vadi Sahel se formira od nekoliko vodotoka koji izviru na južnim obroncima masiva Džurdžura. Od tamo teče prema sjeveroistoku do ušća u rijeku Soummam kod grada Akbou.

## Reference

## Vanjske veze

* ''Oued Sahel''
Chō no Tobu Suisō

"**蝶の飛ぶ水槽**" (japanski: *Chō no Tobu Suisō*; srpskohrvatski (dosl.): "Akvarij u kojem leti leptir") je singl japanskog pjevača Tōrua Kitajime, poznatijeg po umjetničkom imenu TK from 凛として時雨. Singl je, zajedno sa spotom, službeno objavljen 22. siječnja 2020. godine, s tim da je naslovna pjesma kao digitalni singl izdana već 6. siječnja 2020. godine. "蝶の飛ぶ水槽" je Kitajimin šesti singl, a nastao kao uvodna pjesma za anime *[[Pet (manga)|Pet]]*, čija je prva epizoda emitirana upravo 6. siječnja 2020. godine.

Fizička izdanja singla izašla su kao *Limited Pressing Edition A* (samo CD) i *Limited Pressing Edition B* (CD+DVD), s tim da izdanja nisu imala iste dodatne pjesme. Tako je A-izdanje sadržavalo *live* izvedbe pjesama "m''e''lt" i "P.S. RED I", dok je B-izdanje sadržavalo *live* izvedbe singla "katharsis" te pjesme "Fu re te Fu re ru", koja je premijerno objavljena na singlici "unravel" iz 2014. godine. DVD s B-izdanja sadržavao je video za anime *[[Pet (manga)|Pet]]*.

Naslovna pjesma ovog singla reizdana je kao posebni *sainou mix* na albumu 彩脳 iz 2020. godine.

## Popis pjesama

### Limited Pressing Edition A

### Limited Pressing Edition B

## Reference

## Vanjske veze
* Diskografija
Sabaj

**Sabaj** (arapski: واد سيباو, francuski: *Oued Sebaou*) je vadi na sjeveru Alžira, dug stotinjak km, uz rijeku Isser najznačajniji vodotok u Kabiliji.

## Hidrologija
Sabaj se formira od više vadija koji izviru u masivu Džurdžura kod naselja Illulen Umalu u Pokrajini Tizi Uzu.
Isprva teče prema sjeveru zatim skreće na zapad i tako teče do mjesta Baglija, gdje skreće prema sjeveru do ušća u Sredozemno more 6 kilometara zapadno od grada Dellis u Pokrajini Bumerdes.

Sabaj zimi ima poprilično vode kad pada dosta kiše, ali ljeti na pojedinim dijelovima čak potpuno presuši.

## Reference

## Vanjske veze

* ''Geographie de l'Algerie''
Jioji Konrote

**Jioji Konousi Konrote**,  (Rotuma, 26. prosinca 1947.) je fidžijski političar i vojni časnik (general-major), koji je od 2015. do 2021. godine obnašao dužnost predsjednika Fidžija. 

Nakon rane karijere u vojsci, Konrote se posvetio diplomatskoj karijeri. Isprva je bio dio mirotvorne misije u Libanonu u sklopu UNIFIL-a, nakon čega je, od 2001. do 2006. godine, bio Visoki povjerenik Fidžija u Australiji. Od 2006. do 2015. godine je kratko obnašao nekoliko ministarskih funkcija, a 12. studenog 2015. postao je predsjednik Fidžija nakon što ga je izabrao Parlament. Konrote je postao prvi Rotumanac na čelu Fidžija, odnosno prvi nefidžijac na toj poziciji, a istovremeno i prvi adventist na nekoj visokoj funkciji na Fidžiju. Godine 2021. naslijedio ga je Wiliame Katonivere.
Skikda (pokrajina)

**Skikda** (arapski: ولاية سكيكدة / Wilāyat Sukaikida) je jedna od 48 Alžirskih pokrajina (vilajeta) na koji je Alžir od 1984. podjeljen.

## Geografija

Skikda se prostire na sjeveroistoku zemlje u kraju između Masiva Tel Atlas i obale Sredozemnog mora, na površini od 4,118 km² u kojoj živi 936,824 stanovnika.

Pokrajina Skikda na sjeveru graniči sa Sredozemnim morem u dužini od 140 km, a sa zapada sa Pokrajinom Džidžel. Sa juga graniči sa pokrajinama Konstantin, Mila i Gelma i sa istoka sa Anabom.

Pokrajina je administrativno podjeljena na 13 distrikta (daïrasa) i 38 općina (baladija).
Administrativni centar Pokrajine Skikda je istoimeni grad Skikda.
## Reference

## Vanjske veze
* ''Presentation de la Wilaya de Skikda''
Džurdžura

**Džurdžura** (arapski: جبال جرجرة / Jabal Jurjura, berberski: Adrar n Jerjer) je planinski masiv na sjeveru Alžira u Kabiliji.

## Geografija
Djurdjura se proteže od istoka prema zapadu u dva kraka u dužinu od nekih šesdesetak kilometara po pokrajinama Bujra, Tizi Uzu i Bedžaja. Planine su visoke od 800 do 2300 m, izložene različitim klimama, na sjeverozapadu mediteranskoj, a sa juga kontinentalnoj klimi.

Najviši vrh masiva je Lala Hedidža (2308 m), koja je jedna od najviših alžirskih planina, tu se nalazi i planina Tikdža koja nije toliko visoka svega 1600 m, ali je poznata zbog skijališta. Niže padine masiva obrasle su šumarcima crnog bora i kleka.

U samom centru masiva površini od 185 km² prostire se Nacionalni park Džurdžura. Na masivu živi 6000 stanovnika. uglavnom berberskog porijekla. Od 1997. masiv je proglašen rezervatom biosfere.  

## Reference

## Vanjske veze

* ''Djurdjura National Park''
Msila

**Msila** (arapski: المسيلة / Masīla) je grad od 132,975 stanovnika u sredini Alžira u Pokrajini Msila u kojoj je i administrativni centar.

## Geografija

Msila se prostire u ravnici Hodna na 470 metara nadmorske visine između slanog jezera *Šot el-Hodna* na jugu i planina Hodna (dio Tel Atlasa) na sjeveru. Kroz grad protiče Vadi Ksob koji izvire na planini Hodna i uvire u Šot el-Hodnu. Na planini je podignuta brana 
i veliko akumulaciono jezero koje omogućuje navodnjavanje oranica po dolini.

Od Bordž Bu Areridža je udaljena 60 km, a od Constantina 240 km.

## Historija

Msila je nastala za Fatimida u 10. vijeku, ali ju je plemenski savez Banu Hilal razorio u 11. vijeku pa se stanovništvo raselilo.
Ponovno je oživjela za osmanske vlasti.

Francuska vojska zauzela je Msilu tek 1841., jedanaest godina nakon iskrcavanja u Oranu, u tom trenutku to je bilo trgovište od samo 1.500 stanovnika.
Za Francuske kolonijalne uprave prvo je 1841. organiziran kao gradić, a status punopravne općine dobio je 1897.

Početkom 1970-ih postao je pokrajinski administrativni centar, a od 1974. i univerzitetski grad.

Danas *[[Univerzitet]] Muhamed Budiaf* ima sedam fakulteta na kojima studira 28.535 studenata.

## Privreda i transport

Msila je administrativni centar ratarsko - stočarskog kraja, koji živi od uzgoja pšenice, ječma, datulja i polunomadskog stočarstva. Uz to stanovnici se tradicionalno bave i štavljenjem kože.

Od industrije ima veliku termoelektranu (*Centrale Eléctrique de Draâ El Hadja*) snage 880 Mw, cementaru i mljekaru

Grad je cestama i željeznicom  povezan sa Bordž Bu Areridžom i Constantinom.

## Reference

## Vanjske veze

* ''MʾSila, Algeria''
Pajo Banac

**Pajo Banac** (Glina, 11. septembra 1895. - ?) bio je srpski operski pjevač, glas: bas.

## Karijera
U Zagrebu je privatno učio pjevanje kod Nikole Fallera. U januaru 1914. godine bio je učesnik Svetosavske besjede u Zagrebu u Glazbenom zavodu, u organizacji Srpskog pjevačkog društva. Srbobran ga tada (1914.) spominje kao *opernog pjevača iz [[Beč]]a*.  Pjevao je kao volonter u horu, a zatim je angažovan u Novom Sadu 1921-22., gdje je pjevao solističke partije. Dvije sezone proveo je kao solista u Osijeku. Godine 1923. vratio se u Zagreb, ali je pjevao samo do kraja sezone, jer mu je 7. juna 1924. otkazan angažman za sezonu 1924-25. Učestvovao je u izvedbama zagrebačkog kabarea *Kasino* i nastupao na koncertima. Kasnije nastavlja karijeru u inostranstvu. Uloge: Kecal (Prodana nevjesta), Ferrando (Trubadur), Sulejman I (Nikola Šubić Zrinjski), Doktor (Travijata), Fogl (Tri djevojčice), Sparafucile (Rigoletto). 

## Reference
Monun

**Monunius** (Monun, Monunios) je bio ilirski kralj iz plemena Dardanaca koji je živio u III stoljeću p. n. e. (vladao oko 300-280. godine p. n. e.). Bio je sin Bardilisa II ili možda Graba. Činjenica da je nekoliko dardanskih vladara imalo isto ime razlog je određenim zabunama; historičar John Wilkes navodi: "Niti je sigurno da je to bio isti vladar koji je stekao moć među Taulantima", zatim, "Nije utvrđeno da se radi o istom Monuniusu koji je ponudio pomoć protiv Kelta..."

Prvi njegov spomen u pisanim izvorima je u vezi saveza protiv makedonskog kralja Ptolomeja Kerauna, koji sklopio jedan drugi Makedonac, Ptolomej, Lizimahov sin, sa Monuniosom Ilircem (Monunio Illyrio), sin kralja Bardilisa II i njegov nasljednik, a možda i Graba koji je vladao 25 god ranije.
## Monun i novac
Historičar Wilkes navodi i da je Monunius bio prvi Ilir koji je kovao svoj novac i to u Dyrrhachiumu (današnji Drač, u Albaniji). Da li se radi o stvarnom suverenitetu i potpunoj potčinjenosti ove grčke kolonije ili je to bio formalni suverenitet sa jačim političkim, ekonomskim i kulturnim  suverenitetom nije jasno. Poznato je da su grčki autonomni gradovi na svojim kovanicama imali znak autonomnosti u vidu signiranja magistrata i monetarnog službenika. Upravo takav signir magistrata ima i na dirahijskom novcu signiran i imenom i vladarskom titulom Monunuja. Po tome se zaključuje da Monunijev "suverenitet" nad ovim jadranskim gradom nije značio i suverenitet Ilirske kraljevine, kojoj je Monunije bio na čelu.

U Albaniji je pronađeno i 40 srebrnih novčića za koje se vjeruje da su bili Monuniusovi. Na novčićima se nalazi prikaz krave koja doji i gleda tele a iznad njih je donja vilična kost vepra. Na drugoj strani se nalazi dvostruko pravougaono polje podijeljeno na četiri dijela sa simetričnim simbolima. Sa vanjske strane pravougaonika nalazi se ime (M)ONOYNIOY - Monunius i BACIΛEΩ(Σ) - kralj.

Kod Ohridskog jezera, u blizini ilirsko-makedonske granice pronađen je bronzani šljem na kome je upisano Monuniusovo ime.

## Literatura
* 
*
*

## Reference
Frank Bainimarama

**Josaia Voreqe Bainimarama**, , poznatiji kao **Frank Bainimarama** (; Kiuva, 27. travnja 1954.), fidžijski vojni časnik i političar, koji je od 2007. do 2022. godine obnašao dužnost premijera Fidžija. Za vrijeme vojne karijere bio je pripadnik mornarice s činom komodora, a od 1999. do 2014. godine bio je i Vrhovni zapovjednik Oružanih snaga Fidžija. Osim što je bio premijer, Bainimarama je držao i brojne ministarske portfelje.

Iako je Bainimarama danas demokratski izabrani premijer Fidžija, dva je puta u povijesti te države na vlast dolazio silom. Prvi put je, tokom 2000. godine, sudjelovao u rušenju premijera Mahendre Chaudhryja i predsjednika Kamisesea Mare te je od 29. svibnja do 13. srpnja 2000. godine bio na čelu Privremene vojne vlade koja je vodila zemlju u tranzicijskom periodu dok nije predala vlast Josefi Iloilu kao predsjedniku. Iako se te 2000. godine odrekao vlasti, Bainimarama je postao ključni faktor fidžijske politike te je bio instrumentalan u dolasku premijera Laisenije Qarasea na vlast 2000., odnosno 2001. godine. Međutim, s vremenom su se Qarase i Bainimarama razišli, a sukob je kulminirao 2006. godine, kada je Bainimarama, zajedno s vojskom, dao ultimatum Qaraseu da ispuni njegove zahtjeve ili podnese ostavku. Qarase je odbio zahtjeve i nije podnio ostavku, nakon čega je Bainimarama opet organizirao državni udar i preuzeo vlast u državi, isprva kao privremeni predsjednik, a onda kao premijer. Vrhovni sud ga je 2009. godine smijenio, proglasivši puč neustavnim i nelegalnim, međutim u tom je trenutku predsjednik Iloilo dokinuo Ustav i vratio Bainimaramu na premijersko mjesto, na kojem je ostao sve do parlamentarnih izbora 2014. godine.

Unatoč kritikama, Bainimarama je uvjerljivo pobijedio na izborima 2014. godine te je, prvi put, prisegnuo kao legalni premijer. Njegova stranka, FijiFirst, pobijedila je i na izborima 2018. godine, tako da je Bainimarama potvrdio svoj mandat i ostao na premijerskom mjestu.

## Vanjske veze

*Republic of Fiji Military Forces website 
*Bainimarama's speech, 5 December 2006: the stated reasons for the coup
*Commodore Bainimarama's address to the 62nd session of the United Nations General Assembly, 28 September 2007 (video)
*Commodore Bainimarama's address to the 63rd session of the United Nations General Assembly, 26 September 2008
*Frank, Uncensored, ABC documentary by Philippa McDonald, 3 August 2010.
Epeli Nailatikau

Brigadni general ratu **Epeli Nailatikau**,  (Suva, 5. srpnja 1941. – 26. ožujka 2026.) bio je fidžijski plemenski čelnik (ratu), vojni časnik i političar, najpoznatiji jer je od 2009. do 2015. godine bio predsjednik Fidžija. Od veljače 2019. godine, Nailatikau obnaša dužnost Predsjednika Parlamenta. 

U mladosti se odlučio za vojnu karijetu te je aktivno služio sve do 1987. godine, došavši do čina brigadnog generala te funkcije komandanta Kraljevskih oružanih snaga Fidžija. Tokom 1987. godine, dok je bio u posjeti Australiji, smijenjen je s pozicije komandanta usred pučeva koji su te godine pogodili zemlju. Nakon prisilnog umirovljenja, posvetio se diplomatskoj karijeri, isprva kao visoki predstavnik pri Ujedinjenom Kraljevstvu, a onda i kao ambasador u Danskoj, Egiptu, Njemačkoj, Izraelu i Vatikanu. Kasnije je bio predstavnik pri Forumu Pacifičkih otoka, a od 1999. godine i stalni tajnik za vanjske poslove i trgovinu. 

Iako mu se oštro protivio, Nailatikau je bio prvi predloženi kandidat za premijera nakon vojnog udara 2000. godine, ali je odbio nominaciju u korist Laisenije Qarasea, koji je ubrzo postao premijer; Nailatikau je postao ministar fidžijskih (unutarnjih) poslova u privremenoj vladi. Nakon ponovne uspostave demokracije, Nailatikau je 2001. godine izabran za predsjednika Predstavničkog doma, tadašnjeg donjeg doma Parlamenta, gdje je ostao sve do 2006. godine i novog vojnog udara. 

Nakon novog puča, Nailatikau je postao ministar vanjskih poslova i trgovine u privremenoj vojnoj vladi Franka Bainimarame. Predsjednik Josefa Iloilo kandidirao ga je za potpredsjednika 2007. godine, ali je to odbijeno, samo da bi nakon nove ustavne krize 2009. godine postao Iloilov zamjenik. U rujnu 2007. godine, na tjedan dana je mijenjao premijera Bainimaramu na toj funkciji, dok je ovaj bio na službenom putu u New Yorku. 

Dana 30. srpnja 2009. godine postao je vršitelj dužnosti predsjednika Fidžija, nakon što se Josefa Iloilo umirovio. Iako je novog predsjednika trebalo izabrati Veliko vijeće poglavica, premijer Bainimarama je iskoristio krizu vlasti te je, kao *de facto* čelnik Fidžija, objavio kako će njegova vlada imenovati novog predsjednika. Novi predsjednik tako je postao Nailatikau, koji je 5. studenog 2009. godine formalno prisegnuo na dužnost. Nakon šest godina na čelu Fidžija, 2015. godine naslijedio ga je Jioji Konrote. Nastavio se baviti politikom te je 11. veljače 2019. godine postao predsjednik Parlamenta.

Od 1981. godine je u braku s Koilom Maru, drugom kćerkom bivšeg predsjednika Kamisesea Mare te, također, političarkom. Imaju dvoje djece, sina Kamisesea Vunu i kćerku Litiju Cakobau.
Sirhas

**Sirhas** je bio prvi ilirski vladar pomenut u grčkim izvorima. Zbog činjenice da mu se kćer udala za makedonskog kralja, Papazoglu smatra da je i on bio kralj.

Prema Fanuli Papazoglu, negdje pred kraj vladanja makedonskog kralja Arhelaja (oko 400. god. pne.), došlo je do rata Makedonaca na čelu sa kraljem Arhalejem i sjevernomakedonskog plemena Linkesta sa kraljem Arabajem, koje je živjelo u današnjoj oblasti Pelagonija i grada Bitole Linkesti su se već decenijama borili za svoju nezavisnost protiv sve moćnije dinastije Argeada. U toj borbi Iliri su im pružili podršku, jer ni oni nisu bili ravnodušni na sve veću moć makedonske države. Sira je bio ilirski vladar i oženjen Arabejovom kćerkom. Izvori ne kažu da je Sira bio kralj, ali se to može predpostaviti, obzirom da se njegova kćer Euridika (to ime je dobila kao makedonska kraljica, dok su je predhodno zvali Ilirka i varvarka), udala za makedonskog kralja Amintu i rodila mu tri sina: Aleksandra II, Perdiku III i Filipa II (oca Aleksandra Makedonskog). Bez obzira na ženidbu kralja Aminte sa ilirskom princezom, upadi Ilira na makedonsku teritoriju nisu prestajali, jer je novi vladar Ilira postao Bardilis I (prvi ilirski kralj). Današnji historičari ih svrstavaju u pleme Dardanci

Historičar John Wilkes iznosi izmijenjenu verziju, bez pominjanja Sire. Prvi pomen Ilira u grčkim izvorima vezan je za godinu 424. pne. i sukob Makedonaca sa kraljem Perdikom i Linkesta. U okviru makedonsko-grčkih ratova, tada su Spartanci pružili pomoć Makedoniji, koja je bila protivnik Atene. Perdika je predložio da sačekaju pomoć ilirskih plaćenika. Oni su se međutim oprijedili da pomoć pruže Linkestima sa kraljem Arhabejom. Tukidid navodi da je među Makedoncima i Spartancima zavlado strah od njihovog umijeća ratovanja, pa su odlučili da se povuku. Kasnije će kralj Aminta oženiti Euridiku iz Linkeste.

Historičar Kapetanopoulus ja analizirao brojne grčke izvore i smatra da nije moguće precizno odrediti narodnosnu pripadnost Sire. Postojeći argumenti, kao što je njegovo ime i ime kćerke, redoslijed događaja, njihova povezanost, odnosi među narodima govore da je Sira mogao biti pripadnik bilo kojeg od tri naroda: Ilira, Linkesta ili Makedonaca u širem smislu.
## Literatura
*
*
*

## Reference
Oružane snage Republike Fidži

**Oružane snage Republike Fidži** (engleski: *Republic of Fiji Military Forces*, **RFMF**) su oružane snage otočke Republike Fidži. Iako Fidži spada u najmanje vojske na svijetu (ima 3,500 aktivnih časnika i 6,000 rezervista), većina zemalja u njegovom okruženju uopće nema vojske. Vrhovni komandant Oružanih snaga je Predsjednik Fidžija (trenutno Jioji Konrote), dok je aktualni načelnik štaba kontraadmiral Viliame Naupoto. 

Oružane snage podijeljene su u dva voda:

# **Kopnene snage** sastoje se od šest pješadijskih i jednog inženjerskog bataljuna te broje ukupno 6,000 rezervista. Pješadijske jedinice tradicionalno su angažirane u mirovnim misijama diljem svijeta, tako da su boravile u Libanonu, Iraku, Siriji i Istočnom Timoru.
# **Ratna mormarica** osnovana je 1975. godine, a sastoji se od ukupno 300 časnika. Flota se uglavnom sastoji od različitih vrsta patrolnih brodica, dva oceanska istraživačka broda te brodice za posebnu namjenu. Zastava ratne mornarice ista je kao i državna zastava, samo što ima bijelu, umjesto svijetloplave pozadine. 
# **Zračne snage** bile su formirane 1987. godine, ali su već 1997. godine raspuštene. Imale su samo dva helikoptera francuske proizvodnje, ali nakon njihova pada i velikih troškova zračnih snaga, one su jednostavno raspuštene. 

Svi činovi organizirani su prema britanskoj vojnoj tradiciji, što je ostatak iz kolonijalnog perioda.

## Reference

## Vanjske veze
* Službene stranice
Nacionalni park Džurdžura

**Džurdžura** (arapski: الحديقة الوطنية جرجرة) je nacionalni park na sjeverozapadu Alžira u Kabiliji.

## Historija i karakteristike

Park je osnovan 1925. na površini od 185 km² i nazvan po planinskom masivu Džurdžura, po kom se prostire.

Park se sastoji od 3 glavne zone - istočne, zapadne i centralne - koje se protežu po terenu pokrajina Bujra na jugu i Tizi Uzu na sjeveru.

Zbog svojih mnogobrojnih neprohodnih šuma, dubokih klisura i spektakularnih pećina, mnogi taj park drže za mjesto u kom se nalaze neki od najljepših alžirskih pejzaža. 
Park je osnovan sa ciljem da se zaštiti jedinstveni ekosistema u podnožju planinskog masiva i u njegovih 3 zona.
Unutar parka ima brojnih izvora i potoka, koji izviru iz glacijalnih jezera u samom parku i po Masivu Džurdžura, pa ima bujnu i raznovrsnu floru.
Park je i stanište raznovrsne flore uključujući i ugrožene berberske makakije.

Najveća atrakcija parka je sam Masiv Džurdžura sa planinom -Lala Hedidža visokom 2.308 metara (jedna od najviših u Alžiru]]). Pored nje atraktivna je i planina Tikdža (1,600 m, sa skijalištem.
Niže padine Džurdžure obrasle su šumarcima crnog bora i kleka.

Park je dom širokog spektra divljih životinja, uključujući divlje svinje, hijena, zečeve, mungose, crvene lisice, divlje mačke, dikobraze, šakale, lasice i berberske makakije.

Od 1997. Park je proglašen i rezervatom biosfere.

## Izvori

## Vanjske veze

* ''Parc National Du Djurdjura'' 
* ''Parc National de Djurdjura in Algeria'' (na portalu Protected Planet)
Tizi Uzu (pokrajina)

**Tizi Uzu** (arapski: ولاية تيزي وزو, Tīzī Wazū) je jedna od 48 Alžirskih pokrajina (vilajeta) na koji je Alžir od 1984. podjeljen.

## Geografija

Pokrajina Tizi Uzu se prostire na sjeveroistoku zemlje po gorovitoj Kabiliji i duž obale Sredozemnog mora u dužini od 70 km, na površini od 2,944 km² u kojoj živi 1.171,720 stanovnika.

Pokrajina Tizi Uzu graniči sa slijedećim Alžirskim pokrajinama, sa istoka sa Bedžajom, sa zapada sa Bumerdesom i sa juga sa Bujrom. Na sjeveru mu je granica Sredozemno more.

Pokrajina je administrativno podjeljena na 21 distrikta (daïrasa) i 67 općina (baladija).

Administrativni centar Pokrajine Tizi Uzu je istoimeni grad Tizi Uzu koji je udaljen 100 km od glavnog grada Alžira.

## Reference

## Vanjske veze

* ''Presentation de la Wilaya de Tizi Ouzou''
Gelma (pokrajina)

**Gelma** (arapski: ولاية قالمة / *Wilāyat Qālima*) je jedna od 48 Alžirskih pokrajina (vilajeta) na koji je Alžir od 1984. podjeljen.

## Geografija

Gelma se prostire na sjeveroistoku zemlje na površini od 3,686 km² u kojoj živi 518,224 stanovnika.

Pokrajina Gelma graniči sa slijedećim pokrajinama, na sjeveru sa Anabom, sa sjeveroistoka sa El Tarfom, sa istoka sa Suk Ahrasom, sa juga sa Um el Buagijem. Na zapadu graniči sa Konstantinom a na sjeverozapadu 
sa Skikdom.

Pokrajina je administrativno podjeljena na 10 distrikta (daïrasa) i 34 općina (baladija).
Administrativni centar Pokrajine Gelma je istoimeni grad Gelma.
## Reference

## Vanjske veze
* ''Presentation de la Wilaya de Guelma''
Prirodnjački muzej

**Prirodnjački muzej** (ili **prirodoslovni muzej**) je naučna institucija s prirodnjačkim zbirkama koja uključuje trenutačne i historijske zapise o životinjama, biljkama, gljivama, ekosistemima, paleontologiji, itd.

Glavna uloga prirodnjačkog muzeja je pružiti naučnoj zajednici uzorke trenutačnih i historijskih vrsta za njihovo istraživanje s ciljem poboljšanja našeg razumijevanja prirodnoga svijeta. Neki muzeji imaju javne izložbe za dijeljenje ljepote i čudesa prirodnoga svijeta s javnošću, a nazivaju se „javnim muzejima“. Neki muzeji osim svojih primarnih zbirki sadrže i neprirodnjačke zbirke, uglavnom historijske, umjetničke ili naučne tematike.

Renesansni kabineti čudesa bile su privatne zbirke koje su obično uključivale egzotične primjerke prirodopisa, ponekad lažne, s drugim vrstama predmeta. Prvi prirodnjački muzej moguće je bio onaj Conrada Gessnera, osnovan u Zürichu sredinom 16. vijeka. Muséum national d'histoire naturelle osnovan u Parizu 1635. godine je bio prvi muzej koji je poprimio današnji oblik prirodnjačkog muzeja. Rani prirodnjački muzeji nudili su ograničenu dostupnost jer su uglavnom bili privatne zbirke ili u vlasništvu naučnih društava. Ashmolean Museum, otvoren 1863. godine, bio je prvi prirodnjački muzej otvoren za javnost.

Liga naroda održala je 1934. godine u Madridu prvi Međunarodni muzeografski kongres (engl. *International Museography Congress*). U Madridu je od 10. do 15. 5. 1992. godine također održan prvi svjetski kongres o sačuvanju i održavanju prirodnjačkih zbirki (engl. *First World Congress on the Preservation and Conservation of Natural History Collections*).

## Izvori

## Vanjske veze

*  Natural History Museums (lista), UCMP Berkeley
Skikda

**Skikda** (arapski: سكيكدة), za Francuske kolonijalne vlasti znan kao **Philippeville** je lučki grad od 182,903 stanovnika na sjeveroistoku Alžira u Pokrajini Skikda.

Grad je danas najpoznatiji kao veliki industrijski centar i vrlo prometna luka.

## Geografija

Skikda leži u zaljevu Sredozemnog mora na ušću vadi Zeramne, udaljena osamdesetak km sjeverno od regionalnog centra Constantina.

## Historija

Skikda je novi grad nastao za Francuske kolonijalne uprave u proljeće 1838. kad je podignuta utvrda. 
Već slijedeće godine napravljeni su projekti za novi grad koji je 1840. nazvan - *Philippeville*. Od 1841. je sjedište civilnog komesarijata pa je već 1848. kraljevskim dekretom dobio - status grada.

Grad je podignut na mjestu antičke - **Rusicade**, luke Cirte iz 4. vijeka, grada koji je imao najveći dosad pronađeni rimski teatar u Alžiru. Od kog nije puno ostalo jer se koristio kao kamenolom, a skulpture i ostala kamena plastika spremljena je u lokalni muzej.

Izgradnja plinovoda od polja Hassi RʾMel do Skikde potaknuo je razvoj industrije ukapljenog plina, rafiniranja nafte i petrokemijske industrije. 
Luka je izrasla u glavni terminal za naftu koja se naftovodom transportira iz polja kod Hasi Mesauda. Iz luke se također izvoze i poljoprivredni proizvodi, rude ([olovo, [željezna ruda, mramor) i cement) iz unutrašnjosti.

Roba koja se uvozi se preko Constantina kasnije distribuira po čitavom istočnom Alžiru. Luka ima i značajni putnički promet, a lučica Stora je sjedište ribarske flote poznate po ulovu srdela koje se konzerviraju u lokalnoj tvornici.

Sve do 1962. kad je Alžir postao nezavisan većina stanovnika u Skikdi bila je talijanskog i malteškog porijekla, tad je došlo do njihovog masovnog egzodusa, istovremeno se u grad doselilo na hiljade muslimanskih izbjeglica.

Skikda je od 2001. i univerzitetski grad koji je nukleus imao u tehničkoj školi osnovanoj 1955.

## Pobratimski gradovi
*  Istočni Jeruzalem, Izrael
## Reference
 
## Vanjske veze

* ''La ville de Skikda''
Rewa (rijeka)

**Rewa** je najšira rijeka na Fidžiju. Rewa se nalazi na otoku Viti Levu, a izvire u Tomaniviju, najvišem vrhu fidžijskog arhipelaga. Rewa teče jugoistočno do zaljeva Laucala, nedaleko od Suve, a ukupni tok iznosi joj 145 kilometara. 

Glavne pritoke Rewe su rijeke Wainibuka i Wainimala, a prije velike delte pridružuje joj se još nekoliko manjih, ali važnih rijeka. Rijeka je plovna za manja plovila do otprilike 100 kilometara od ušća, a sam sliv je izrazito bogat aluvijalnim tlom. Na delti rijeke nalazi se nekoliko sela. 

Glavni most rijeke Rewe je istoimeni most koji se nalazi u Nausoriju. 

## Literatura
**The New Encyclopædia Britannica* Volume 10, Micropædia, 1988, pg.11
Mount Tomanivi

**Mount Tomanivi**, poznat i kao **Toamiivi**, ranije **Mount Victoria**, ugasli je vulkan koji se nalazi na sjevernom dijelu otoka Viti Levu, na Fidžiju. S visinom od 1,324 metra, Mount Tomanivi je najviša planina na Fidžiju. Do vrha postoji planinski put koji kreće iz obližnjeg sela Navai. 

Mount Tomanivi je izvorište četiriju glavnih rijeka Fidžija - Rewa, Sigatoka, Navua i Ba - koje izviru na različitim dijelovima planine.
 

Tomanivi sadrži velik udio visinskih šuma na Fidžiju te je, stoga, važno stanište brojnih ptica, ali i drugih životinjskih i biljnih vrsta. Površina od oko 17,500 hektara na padinama planine obuhvaća važno ornitološko područje, koje se proteže kroz dva prirodna rezervata i obližnje šumsko područje. Na njemu obitavaju rijetke ptice, a stručnjaci smatraju kako je upravo ovo područje jako pogodno za očuvanje određenih vrsta; na području se mogu pronaći ranjive vrste *[[Pampusana stairi]]* i *[[Erythrura kleinschmidti]]*, ugrožena vrsta *[[Cincloramphus rufus]]* te kritično ugrožena vrsta *[[Charmosyna amabilis]]*.

## Reference

## Vanjske veze
* Peakbagger.com
* Tomanivi.com
Jedinstvena goranska partija

**Jedinstvena Goranska Partija (JGP)** je politička stranka na Kosovu koja predstavlja Goransku zajednicu.

## Historija

**JGP** je kao politička stranka osnovana 2014 godine. Osnivač i predsjednik stranke je Adem Hodža. U 2018. godini u okviru ovog političkog entiteta bit će integriran i *Centar za demokratsku uniju*, još jedan politički subjekt na čelu s Hamza Balje.

Nakon što je osnovana kao politički entitet, na svim narednim parlamentarnim izborima stranka je osvojila rezervisano mesto za Goransku zajednicu u Skupštini Kosova.

## Program i stavovi

JGP se kao politička stranka u svom programu zalaže za zaštitu i promovisanje prava Goranaca na Kosovu i protivi se svim sredstvima asimilaciji ili otuđenju goranskog identiteta. Jedan od programskih prioriteta koji je naveden i u političkoj izjavi objavljenoj 2017 godine. je uspostava Opštine Gora kao jedinice lokalne uprave u skladu sa zakonima i Ustavom Kosova. JGP svoje institucionalno učešće vidi i kao odgovornost koju ima kao predstavnik goranske zajednice u jačanju Kosova kao demokratskog društva. Zbog svog predstavljanja u institucijama Republike Kosovo, JGP je često meta ucenjivačkih napada organizovanih od strane političkih rivala preko medija u regiji.

## Parlamentarni izbori

### Prijevremeni izbori za Skupštinu Kosova 2019

Na prijevremenim izborima za Skupštinu Kosova koji su održani 6. oktobra 2019. godine, JGP je na svojoj izbornoj listi kandidirala trinest kandidata. Kao i na prethodnim izborima, JGP je osvojila rezervisano mesto za Goransku zajednicu u Skupštini Kosova. Za JGP je glasalo 1.159 birača, od ukupno 2.639 glasova koliko su dobili svi politički subjekti Goranaca. Poslanik u Skupštini Kosova je izabran Adem Hodža.

### Prijevremeni izbori za Skupštinu Kosova 2017

Na prijevremenim izborima za Skupštinu Kosova održanim 11. juna 2017 godine. JGP je uspio osvojiti rezervisani mandat za goransku zajednicu u Skupštini Kosova. Za JGP je glasalo 2.369 birača, od ukupno 4.202 glasova datih za sve političke subjekte koji predstavljaju zajednicu Goranaca. Poslanik Skupštine Kosova izabran je Adem Hodža
.

## Povezano
* Region Gore
* Goranci
* Adem Hodža
* Hamza Balje

## Vanjske veze
*  Politička Deklaracija Jedinstvene Goranske Partije, 2017 
* Kandidati Jedinstvene Goranske Partije za Prijevremene Parlamentarne Izbore na Kosovu 2019

## Reference
Parkiralište

**Parkiralište** (američki engleski: *parking lot*, britanski engleski: *car park*) je otvoreno područje namijenjeno isključivo parkiranju prometala, skup parkirališnih mjesta na nekom prostoru.

Javna parkirališta najčešće se nalaze ispred trgovačkih centara i športskih borilišta (stadiona, dvorana...), dok se u privatna parkirališta ubrajaju sva ona namijenjena smještanju vozila određenih vlasnika. Nalaze se ispred kulturnih i političkih ustanova, stambenih zgrada ili u gradovima kao parkirališna područja (*parking-zone*) u kojima se parkiranje vozila naplaćuje po satu. U oblike privatnih parkirališta ubrajaju se dvorišta i kućne i javne garaže.

Parkirališni prostori označeni su posebnim prometnim znakom, najčešće plavim kvadratom s bijelim velikim tiskanim slovom P.

Pojam parkirališta ne treba miješati s parkiranjem (parkingom) kao činom smještanja vozila (prometala) u mirovanje.

## Reference
Sigatoka (rijeka)

**Sigatoka** je rijeka na Fidžiju, koja se nalazi na otoku Viti Levu te spada među najveće rijeke na arhipelagu. Rijeka izvire na zapadnoj strani Tomanivija, najvišeg vrha Fidžija, te teče otprilike 120 kilometara do obale, između centralnih i zapadnih obronaka na otoku. Sigatoka je glavni transportni put za dobar dio naseljenih mjesta u unutrašnjosti otoka. 

Na izvoru rijeke nalazi se brana Nadarivatu, izgrađena 2012. godine, dok je ušće poznato po pješčanim dinama koje se nalaze u sklopu NP Sigatoka Sand Dunes.

## Literatura
Vojni muzej u Parizu

**Vojni muzej u Parizu** (fr. *Musée de l'Armée*) jedan je od najvećih muzeja ovakve vrste u svijetu. U svojim mnogobrojnim odjelima prikazuje periode iz francuske vojne i ratne historije. U njemu se nalaze predmeti iz vremena kraljeva, preko Revolucije i Napoleona sve do Prvog i Drugog svjetskog rata, tj. od oklopa i starog oružja sve do zastava, topova i odora. U blizini muzeja se nalaze metro stanice Invalides, Varenne i La Tour-Maubourg.

## Povezano
* Les Invalides
* Vojni muzej u Beogradu
* Muzej Reda oslobođenja u Parizu

## Izvori

## Vanjske veze
*  Službena stranica muzeja
;Ostali projekti
Viti Levu

**Viti Levu** ( ) je najveći otok u sklopu arhipelaške države Fidži. Na Viti Levuu se nalazi glavni grad Fidžija, Suva, kao i oko 70% ukupne populacije Fidžija. 

Fidži se nalazi u tektonski vrlo kompleksnom području između australske i pacifičke ploče. Fidžijska platforma nalazi se na seizmički vrlo aktivnom području, čije su linije poznate kao fidžijska zona frakture (*Fiji Fracture Zone*, FFZ). U središtu te platforme nalazi se Viti Levu, čije najstarije stijene datiraju iz eocena i ranog miocena. U središtu otoka nalazi se planinsko područje u sklopu kojeg se ističe Mount Tomanivi, najviši vrh na Fidžiju (1,324 m), dok su obalna područja niže nadmorske visine. Istočni dio otoka ima priličnu količinu padalina, dok je zapadni dio prosječno suši. Od specifičnosti flore i faune, na Viti Levuu obitava jedan od najvećih insekata na svijetu - velika fidžijska strizibuba (*Xixuthrus heros*).

Glavno naselje na otoku je Suva, ujedno i glavni grad Republike Fidži. Međutim, na otoku se nalaze i druga važna naselja - Ba, Lautoka, Nadi, Nausori i Sigatoka - mahom smještena uz obale otoka. Otok je i važno turističko središte, ali ima i velik historijski značaj, s obzirom da se vjeruje kako je nastanjen prije sjevernog otoka, Vanua Levua. Selo Viseisei na otoku je, prema mišljenju nekih historičara, najstarije naselje na Fidžiju, međutim ne postoji univerzalni konsenzus oko toga. 

## Vanjske veze

*
Vanua Levu

**Vanua Levu** ( ), ranije poznat kao **Otok sandalovine** (engleski: *Sandalwood Island*), drugi je najveći otok u sklopu arhipelaške države Fidži. Otok ima površinu od oko 5,500 km², ali osjetno manju populaciju (cca. 130,000) od Viti Levua, na kojem obitava gotovo 70% cjelokupne populacije Fidžija. 

Vanua Levu dio je iste fidžijske platforme, koja se nalazi na tektonski kompleksnom i seizmički aktivnom području između australske i pacifičke ploče. Najstarije stijene s otoka datiraju iz perioda miocena i pliocena, dok je većina visoravni iz tog perioda vulkanskog porijekla. Najviši vrh otoka je Mount Nasorolevu, koji je sa 1,032 m nadmorske visine četvrti najviši vrh na Fidžiju. Drugi dijelovi otoka nešto su mlađi te imaju drugačiji sastav stijena. Sam otok dug je 180 kilometara, a širok 50 kilometara; na jugoistoku se nalazi maleni poluotok kojeg okružuje Korsko more. Sam otok je okružen koraljnim grebenima. Zbog visoke pošumljenosti, dobar dio otoka postao je važno ornitološko područje, na kojemu obitavaju i neke ranjive i ugrožene vrste ptica. 

Najveća naselja na otoku su Labasa i Savusavu. Iako ne uživa ugled susjednog Viti Levua, Vanua Levu je također značajno turističko središte. 

Historijski, pretpostavlja se kako je Vanua Levu naseljen prije oko 3,100 godina. Prvi Europljanin koji je vidio otok bio je Abel Tasman, 1643. godine, a kasnije je pored otoka prošao i protjerani kapetan William Bligh, kojega je posada potjerala s broda nakon pobune. Britanski kapetan, James Wilson, istražio je otok 1797. godine. Početkom XIX. vijeka, otok je bio važan u iskorištavanju sandalovine, zbog čega je jedno vrijeme i nosio naziv Otok sandalovine. 

## Vanjske veze
* Biodiversity Conservation in the Delaikoro Mountain Ecosystem, Vanua Levu, Fiji, Rudolf Hahn FAO 2015 youtube video
*
Cibi

***Cibi*** ( ), poznat i pod nazivom ***teivovo***, fidžijski je *[[meke]]* (tradicionalni ples) porijeklom s otoka Bau i ratni ples, koji tradicionalno izvodi prije ili poslije bitke. Iako je historijski prisutan još iz perioda kada su plemena s fidžijskog arhipelaga učestalo ratovala sa svojim pacifičkim susjedima, a služio je kao motivacija pred borbu, *cibi* je postao globalno poznat tek 1939. godine, kada je izveden od strane ragbi reprezentacije Fidžija tokom turneje na Novom Zelandu. 

*Cibi* se kao sportski ritual etablirao povodom želje kapetana ragbi reprezentacije, Georgea Cakobaua, da fidžijska reprezentacija, koja se 1939. godine pripremala za prvu turneju po Novom Zelandu, ima ritual sličan *[[Haka|haki]]*, koju je izvorila ragbi reprezentacija Novog Zelanda. Cakobau je pristupio ratuu Boli, poglavici ratničkog plemena Navusaradave s otoka Bau, koji ih je pristao naučiti taj ratni ples. Leteći Fidžijci, kako glasi nadimak ragi reprezentacije, usvojili su taj ritual te su postali poznati po njemu diljem svijeta. Ples je bio popraćen i tradicionalnim napjevom koji je motivirao igrače prije utakmice. Godine 2012., reprezentacija je tradicionalni *cibi* zamijenila novim ratnim pokličom, *[[Bole (Fidži)|boleom]]*, međutim *cibi* je vraćen u uporabu odmah nakon Kupa pacifičkih nacija 2012. godine. 

Riječ "cibi" znači "ratničko slavlje pobjede", dok izraz "bole" znači prihvaćanje izazova.

## Reference

## Vanjske veze

* Cibi on YouTube
* Pacific Islanders Rugby Teams supporters website
El Ujed (pokrajina)

**El Ujed** (arapski: ولاية الوادي, Wilāyat al-Wādī) je jedna od 48 Alžirskih pokrajina (vilajeta) na koji je Alžir od 1984. podjeljen.

## Geografija

Pokrajina El Ujed se prostire na jugoistoku zemlje po saharskoj pustinji, 2 / 3 teritorija pokriva Veliki Istočni Erg (područje dina). Zbog tog na površini od 44.586 km² živi samo 694,460 stanovnika.

Pokrajina El Ujed na istoku u dužini od oko 300 km graniči sa Tunisom. Tuzemno graniči sa slijedećim Alžirskim pokrajinama, na sjeveru sa Tebesom i Henšelom, sa sjeverozapada sa Biskrom i sa juga i jugozapada sa Varglom.

Pokrajina je administrativno podjeljena na 12 distrikta (daïrasa) i 30 općina (baladija).

Administrativni centar Pokrajine El Ujed je istoimeni grad El Ujed koji je udaljen 620 km od glavnog grada Alžira.

## Reference

## Vanjske veze

* ''Presentation de la Wilaya d'El Oued''
Tizi Uzu

**Tizi Uzu** (arapski: ثيزي وزو / Tīzī Wuzū, berberski: Tizi Wezzu) je grad od 104,312 stanovnika na sjeveru Alžira u Pokrajini Tizi Uzu u kojoj je i administrativni centar.

## Geografija

Tizi Uzu leži u planinskoj regiji Velika Kabilija na mjestu planinskog prijevoja. Grad se prostire u uskoj kotlini vadi Sabaja okružen brdima. 
Njegovo ime *Tizi Uzu* prevedeno sa arapskog znači - *[[planinski prijevoj|Prijevoj]] žutilovki* (grmolike biljke).

Veći (suvremeni) dio grada leži na nadmorskoj visini od dvjestotinjak metara, a stariji Gornji grad na 600 metara.

Od glavnog grada Alžira je udaljen 88 km istočno.

## Historija

Tizi Uzu je nastao za osmanske vlasti.

U grad je izrastao za Francuske kolonijalne uprave, službeno je osnovan carskim dekretom 27. oktobra 1858.
   
Željeznica iz Alžira stigla je do grada 1888. pa je 1948. već imao 6.320 stanovnika (u širokoj okolici 43.931).

Tizi Uzu je 1956 postao regionalni  administrativni centar.

Naglo i potpuno nekontrolirano je narastao u vrijeme Alžirskog rata za nezavisnost (1954.-1962.) doseljavanjem velikog broja seoskog stanovništva, uznemirenog borbama u blizini njihovih sela.

Današnji Tizi Uzu ima i *[[Univerzitet]] Mouloud Mammeri*, koji je osnovan dekretom predsjednika Boumediena 1977. Prvu akademsku godinu 1978/79 upisalo je 490 studenata.
Danas univerzitet ima devet fakulteta na kojima studira 49 392 studenata.

## Privreda

Pored tog što je regionalni administrativno- trgovački centar Tizi Uzu je grad prehrambene industrije koja prerađuje proizvode iz njegove okolice masline, smokve, grožđe.

## Pobratimski gradovi
*  Bizerta, Tunis
*  La Roche-sur-Yon, Francuska

## Reference

## Vanjske veze

* ''Tizi-Ouzou : historique d’un col et son urbanisation''