Broš

**Broš** je vrsta nakita osmišljena da bude pričvršćena za odjeću, često i predmet čime se odjeća zakapča. Uglavnom je izrađen od metala, najčešće srebra ili zlata, ponekad i od bronze i drugih materijala. Broševi su često ukrašeni emajlom ili draguljima i mogu imati čisto dekorativnu svrhu ili mogu imati praktičnu funkciju kao npr. pričvršćivanje plašta.

Najstariji poznati broševi datiraju iz bronzanog doba. Pošto se moda izrade i ukrašavanja broševa prilično brzo mijenjala, broševi danas služe kao važni kronološki indikatori. Mnoge vrste evropskih broševa pronađenih tokom arheoloških iskapanja danas se definiraju latinskim terminom fibula.

## Fibula

Fibula je ukrasna kopča koju su koristili Rimljani, Grci, antički Germani, te Kelti i migracijska plemena u Evropi u rano bronzano doba. Fibule su vrlo korisni predmeti u arheološkom datiranju: pažljivo klasificiranje lokalnih varijanti, datiranje i distribucija fibula može biti od velike koristi u određivanju starosti arheološkog nalazišta, više i od numizmatičkih nalaza i keramičkih predmeta. Fibule su oblikovane kao vrlo velike sigurnosne igle i služile su za pričvršćivanje odjeće.Postojale su mnoge vrste i imale su i vrlo važnu ulogu u identifikaciji vlasnika, njegove nacionalnosti (prije nego su i nerimski narodi prihvatili rimsku modu) i društvenog statusa. Bogato ukrašene fibule bile su važan element kasnoantičke odjeće, a one jednostavne bile su dio rimske vojne opreme.

Ista vrsta fibule se često nalazi s obje strane rimskog *[[limes]]a* i među "rimskom" i među "barbarskom" populacijom. Kulturalno međudjelovanje predmeta korištenih od elite kako bi označili svoj status mođe biti prilično kompleksno. U djelu *Early Medieval Art* Lawrence Nees, na primjer primjećuje da fibule na diptihu od bjelokosti koje prikazuju Stilihona i njegovu pratnju:

Antičke fibule su cijenjeni predmeti među kolekcionarima pošto su u mnogim slučajevima dobro očuvane i relativno su jednostavne za dobaviti i čak izvan svog kulturalnog konteksta, one su cijenjene zbog različitosti oblika i ukrasa.

## Keltski broševi

Odvojena tradicija poluprstenastih broševa i srodnih pseudopoluprstenastih broševa razvila se u ranosrednovjekovnoj Irskoj i Škotskoj, dala je mnoge od najljepših i najsloženije ukrašenih broševa ikad pronađenih, jedan od najljepših primjera je broš iz Tare.

## Broševi s kosom i broševi s portretom
Od 18. vijeka do viktorijanskog doba bilo je u modi umetati kosu i portrete u sam broš. Ovaj je običaj započeo kao izraz žalovanja, a kasnije se proširio kao uspomena na žive voljene osobe. Ljudska kosa bila je utkana u pletenicu učvršćena unutar broša pomoću kopča. Dvostrani broševi su često imali portret voljene osobe na jednoj strani i sadržavali uvojak kose na drugoj strani. Uvojak je mogao biti ukrašen poludragim kamenjem kako bi sličio buketu cvijeća.

## Galerija slika

Alessandro Allori Lucrezia de' Medici.jpg|Portet Lucrezije de' Medici s brošem 1560-ih.
Paolo Veronese 022.jpg|Portret Mehmeda II (1528.-1588.).
Karol Leopold Meklemburski.jpg|Portret Karl Leopolda, vojvode od Mecklenburg-Schwerina s brošem (1678.-1747.).
Catherine de Bourbon2.jpg|Portret Katarine od Burbona s brošem s kosom.
Elisabeth Christine (um 1740).jpg|Portret of Elizabete Kristine od Brunswick-Wolfenbüttel-Beverna s brošem 1740ih.
Louis, Dauphin of France (1729-1765) as a newborn by Belle.jpg|Louis od Francuske (1729.–1765.) kao novorođenče s brošem
1805-Lawrence-Marchioness-of-Ely-AnnaMariaDashwood.jpg|Anna Maria Dashwood oko 1805.
Infanta Maria Francisca of Portugal 2.jpg|Portret infante Marie Francisce od Portugala s brošem, 19. vijek.
Dorothea MaetzelJ.jpg|Portret Dorothee Maetzel-Johannsen (1886.-1930.) s brošem


## Napomene

## Izvori
* Hellenic Ministry of Culture: Katie Demakopoulou, "Bronze Age Jewellry in Greece" 

## Vanjske veze

*
*
*Metropolitan jewelry, a collection catalog from The Metropolitan Museum of Art Libraries (fully available online as PDF), which contains material on brooches