open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Grad Bruxelles

**Grad Bruxelles** (francuski: *Bruxelles-ville* ili *Ville de Bruxelles*, nizozemski: *Stad Brussel*) je najveća općina unutar Regije glavnoga grada Bruxellesa i službeni glavni grad Belgije (čl. 194 belgijskog ustava).

Iako se općenito smatra da je cijelo područje Briselske regije glavni grad Belgije, to je samo *de facto* istina, dok je *de iure* samo područje grada Bruxellesa glavni grad Belgije. Briselska regija, koja se i sama vrlo često naziva samo „Bruxelles“ sastoji se, uz grad Bruxelles, od još 18 općina.

Zbog ovih često zbunjujućih pojmova, stanovnici Bruxellesa često na ime grada dodaju sufiks *-ville* tj. *-stad* („grad“) kako bi razlikovali područje općine od aglomerizacijskog područja grada.

## Područje općine
Grad Bruxelles sastoji se od:
* povijesnog središta grada, koji se više manje nalazi unutar bivših gradskih zidina, koje su danas zamijenjene cestama. Zbog svog specifičnog oblika, ovo se područje općine naziva „pentagon“ ili „srce Bruxellesa“;
* područja koja su pripojena ovoj općini u drugoj polovici 19. te početkom 20. stoljeća. To su:
** na sjeveru, godine 1853., nakon financijskog kraha općine Saint-Josse-ten-Noode (*Sint-Joost-ten-Node*), grad Bruxelles je kupio pola teritorija te općine. Danas je to Sjeverna četvrt (Nord).
** na jugu, godine 1860., 123 hektara šume (*forêt de Soignes* ili *Zoniënwoud*) pripojeno je gradu kako bi se napravio park *Bois de la Cambre* ili *Ter Kamerenbos* koji je trebao postati šetalište za gradsku aristokraciju. Istovremeno je za pristup ovom parku sagrađena i velika prestižna avenija. Ova avenija Louise (*avenue Louise* ili *Louizalaan*) danas dijeli na dva dijela općinu Ixelles (*Elsene*).
** na istoku, godine 1880., vojni teren i okolno područje u općini Etterbeek, pripojeni su gradu Bruxellesu kako bi se napravio park za proslavu jubileja nezavisnosti (*parc du Cinquantenaire* ili *Jubelpark*). U četvrtima koje se nalaze između ovog parka i središta grada, koje su također pripojene u to vrijeme, danas se nalaze zgrade Europske unije.
** na sjeveru, godine 1921., bivše općine Laeken (*Laken*), Neder-Over-Heembeek i Haren pripojene su gradu Bruxellesu.

## Uprava
Kao i u svakoj drugoj belgijskoj općini, na čelu se nalazi načelnik tj. gradonačelnik (*bourgmestre* ili *burgemeester*). Ova funkcija nije isto što i funkcija ministra predsjednika regija glavnoga grada Bruxellesa ili funkcija guvernera regije glavnoga grada Bruxellesa.
Etterbeek

**Etterbeek** je jedna od 19 dvojezičnih općina u Regiji glavnoga grada Bruxellesa u Belgiji. Graniči s općinama Grad Bruxelles, Ixelles (Elsene), Auderghem (Oudergem), Woluwe-Saint-Pierre (Sint-Pieters-Woluwe), Woluwe-Saint-Lambert (Sint-Lambrechts-Woluwe) i Schaerbeek (Schaarbeek).

## Historija

Prema legendi, ovdje je u 8. stoljeću crkvu osnovala Gertruda, kćer Pipina Malog. Godine 1138., prvi put se u sadašnjem obliku spominje ime ovog mjesta. U srednjem vijeku je ovo bio zaselak koji je većinom bio neovisan od Bruxellesa. Godine 1489., saski vojvoda Albert uništava selo u borbi protiv pobunjenika koji su se borili protiv cara Maksimilijana. Godine 1580., selo je još jedanput uništeno, ovaj put u Reformaciji.

Godine 1673., Etterbeek biva proglašen barunstvom od strane Karla II. i postaje nezavisan od Sint-Genesius-Rodea. Prvi barun bio je don Diego-Henriquez de Castro, rizničar nizozemske vojske. Za vrijeme francuske vlasti, Etterbeek postaje općina unutar kantona Sint-Stevens-Woluwe (*Woluwe-Saint-Etienne*). Od tada, a posebno nakon Belgijske revolucije, stanovništvo mjesta ubrzano raste. Za vrijeme vladavine Leopolda II. početkom 20. stoljeća, mjesto dobiva današnji moderni izgled.

## Vanjske veze
* Službena stranica općine
Evere

**Evere** je jedna od 19 dvojezičnih općina u Regiji glavnoga grada Bruxellesa u Belgiji. Graniči s općinama Grad Bruxelles, Schaerbeek (Schaarbeek), Woluwe-Saint-Lambert i Zaventem.

## Historija
Za vrijeme okupacije 1915. godine, Njemačka je na polju Haren-Evere izgradila hangar za cepeline, kako bi lakše bombardirala London. Poduzeće iz Berlina izgradilo je ovaj ogromni hangar iz kojeg su krenuli cepelini na glavni grad Velike Britanije. Britanci su ubrzo srušili ovaj hangar, ali je Evere nastavio stvarati povijest belgijske aeronautike, budući da je ovdje napravljena prva nacionalna zračna luka, gdje je stvorena Sabena. Mjesto je također vrlo važno u povijesti belgijskog vojnog zrakoplovstva.

## Vanjske veze
* Službena stranica općine
Forest (Belgija)

**Forest** (fr.) ili **Vorst** (niz.) je jedna od 19 dvojezičnih općina u Regiji glavnoga grada Bruxellesa u Belgiji.

Graniči s briselskim općinama Anderlecht, Sint-Gillis, Elsene i Ukkel, te s flamanskom općinom Drogenbos.

U Forestu se nalaze dvije velike parkovne površine (*Parc de Forest/Park van Vorst* i *Parque de Duden/Dudenpark*), kao i tvornica Audija.

U ovoj općini se nalazi najviša visinska točka Bruxellesa (100 m) na kojoj se nalazi crkva sv. Augustina sagrađena u stilu art deco.

## Vanjske veze

*   Službena stranica općine
Ganshoren

**Ganshoren** (fr.) i (niz.) je jedna od 19 dvojezičnih općina u Regiji glavnoga grada Bruxellesa u Belgiji.

Graniči s briselskim općinama Jette, Koekelberg i Berchem-Sainte-Agathe, te s flamanskom općinom Asse.

Ova malena općina je sve do 1954. pripadala nizozemsko govorećem dijelu Brabantske pokrajine.

## Vanjske veze
*   Službena stranica općine
Auderghem

**Auderghem** (francuski i prije nizozemski) ili **Oudergem** (nizozemski), brabantski: *Avergom*, je jedna od 19 dvojezičnih općina u Regiji glavnoga grada Bruxellesa u Belgiji.

Graniči s općinama Etterbeek, Ixelles, Overijse, Tervuren, Woluwe-Saint-Pierre i Watermael-Boitsfort.

Auderghem se nalazi jugoistočno od grada Bruxellesa na ulazu u lokalnu šumu (*Forêt de Soignes*, *Zoniënwoud*). Unatoč prometu, ova je općina uspjela sačuvati svoju prirodnu i kulturnu baštinu.

## Historija
Tri šumska sela (Auderghem, Watermael i Boitsfort) postoje zajedno već stoljećima. Godine 1794., revolucionarni vojnici odlučuju odvojiti ova tri mjesta kako bi stvorili tri posebne općine. Godine 1811., Napoleon carskim proglasom spaja ova mjesta u jednu upravnu jedinicu. Ipak, Auderghem je kasnije povučen iz ove odluke, tako da su spojeni ostali Watermael-Boitsfort (Watermaal-Bosvoorde). Auderghem je postao nezavisna općina 1863., sa samo 1600 stanovnika.

Izgradnjom željezničke veze između Bruxellesa i Tervurena, te izgradnjom Boulevarda du Souveraina tj. Vorstlaana, općina je brzo modernizirana, a broj stanovnika je naglo porastao. Do kraja prvog svjetskog rata ovdje je živjelo 8000 stanovnika. Godine 1956., u dvorcu Val-Duchesse (*Kasteel van Hertoginnedal*) odvila se konferencija u kojoj su pripremljeni Rimski ugovori i temelji EEZ-a i Euratoma.

## Vanjske veze

* Službena stranica općine
* Službena stranica općine
Ixelles

**Ixelles** (fr.) ili **Elsene** (niz.) je jedna od 19 dvojezičnih općina u Regiji glavnoga grada Bruxellesa u Belgiji.

Graniči s briselskim općinama Grad Bruxelles, Etterbeek, Auderghem, Watermael-Boitsfort, Uccle i Saint-Gilles.

## Geografija
Općinu dijeli na dva dijela Avenija Louise (*Louizalaan* ili *Avenue Louise*) koja spada pod teritorij Grada Bruxellesa.

U istočnom dijelu općine nalaze se oba dijela Slobodnog sveučilišta u Bruxellesu. U istom dijelu nalazi se i trg Flagey.

## Stanovništvo
U općini Ixelles živi veliki broj ljudi afričkog podrijetla. Razlog tome je doseljavanje studenata iz Belgijskog Konga u rezidencijalni studentski centar Maisaf (*Maison Africaine*, tj. "Afrička kuća") u 1950-ima.

## Vanjske veze
*   Službena stranica općine
Jette

**Jette** (fr.) i (niz.) je jedna od 19 dvojezičnih općina u Regiji glavnoga grada Bruxellesa u Belgiji.

Graniči s briselskim općinama Molenbeek-Saint-Jean, Grad Bruxelles, Koekelberg i Ganshoren, te s flandrijskim općinama Asse i Wemmel.

U ovoj četvrti nalazi se bolnica i medicinski kampus nizozemskog govornog Slobodnog Sveučilišta u Bruxellesu (*Vrije Universiteit Brussel*). U ovoj općini je i muzej Renéa Magrittea.

## Vanjske veze
*  Službena stranica općine
Koekelberg

**Koekelberg** (fr.) i (niz.) je jedna od 19 dvojezičnih općina u Regiji glavnoga grada Bruxellesa u Belgiji.

Graniči s briselskim općinama Jette, Molenbeek-Saint-Jean, Ganshoren i Berchem-Sainte-Agathe.

Ovo je najmanja općina u Bruxellesu prema broju stanovnika. Ovom četvrti dominira Nacionalna Bazilika sv. Srca (*Basilique Nationale du Sacré-Cœur* ili *Nationale Basiliek van het Heilig-Hart*). Koekelberška bazilika je jedna od najvećih rimokatoličkih crkvi na svijetu.

## Vanjske veze

*   Službena stranica općine
Sint-Jans-Molenbeek

**Molenbeek-Saint-Jean** (fr.) ili **Sint-Jans-Molenbeek** (niz.) je jedna od 19 dvojezičnih općina u Regiji glavnoga grada Bruxellesa u Belgiji.

Graniči s briselskim općinama Anderlecht, Grad Bruxelles, Berchem-Sainte-Agathe, Koekelberg i Jette, te s flandrijskom općinom Dilbeek.

## Historija

Naziv „Molenbeek“ dolazi od spoja nizozemskih riječi „molen“ (*mlin*) i „beek“ (*potok*). U Srednjem vijeku ovo mjesto je privlačila tisuće hodočasnika zbog čudotvornog zdenca sv. Gertrude. Ovo je bio većinom poljoprivredni kraj sve do 18. stoljeća kad započinje industrijska revolucija. U to vrijeme u ovaj kraj dolaze radnici iz cijele Belgije i okolnih zemalja. Danas u ovoj četvrti živi velika muslimanska zajednica sjevernih Afrikanaca.

## Vanjske veze

*   Službena stranica općine
Saint-Gilles (Belgija)

**Saint-Gilles** (fr.) ili **Sint-Gillis** (niz.) je jedna od 19 dvojezičnih općina u Regiji glavnoga grada Bruxellesa u Belgiji.

Graniči s briselskim općinama Grad Bruxelles, Ixelles, Vorst i Anderlecht.

Ovu četvrt karakterizira iznimno heterogeno stanovništvo. Uz izvorne belgijske zajednice ovdje žive i pripadnici francuske, grčke, marokanske, poljske, španjolske i portugalske zajednice. Svake godine na Trgu Van Meenen održava se festival briselske portugalske zajednice.

Charles Picqué je dugogodišnji načelnik ove općine.

## Vanjske veze

*   Službena stranica općine
Saint-Josse-ten-Noode

**Saint-Josse-ten-Noode** (fr.) ili **Sint-Joost-ten-Node** (niz.) je jedna od 19 dvojezičnih općina u Regiji glavnoga grada Bruxellesa u Belgiji.

Graniči s briselskim općinama Grad Bruxelles i Schaerbeek.

## Stanovništvo

Prema površini je ovo najmanja općina u Belgiji i Briselskoj regiji, ali s najvećom gustoćom stanovništva. Stanovništvo ove općine karakterizira velika heterogenost.

## Vanjske veze

*   Službena stranica općine
Woluwe-Saint-Lambert

**Woluwe-Saint-Lambert** (fr.) ili **Sint-Lambrechts-Woluwe** (niz.) je jedna od 19 dvojezičnih općina u Regiji glavnoga grada Bruxellesa u Belgiji.

Graniči s briselskim općinama Woluwe-Saint-Pierre, Etterbeek, Schaerbeek i Evere, te s flandrijskom općinom Kraainem.

## Opis

Ta općina je bogat rezidencijalni kvart  Bruxellesa, u kom se nalazi medicinski fakultet Katoličkog univerziteta u Leuvenu i Univerzitetska bolnica Saint-Luc, kao i nekoliko radijskih i televizijskih stanica i mnoštvo trgovačkih centara.

U taj kvart vodi linija 1 briselskog metroa.

## Historija

Mjesto se razvilo oko crkve sv. Lamberta koja je podignuta u dolini riječice Woluwe. Za srednjeg vijeka bio je jedna od domena Brabantskog vojvodstva. Sve do početka 20. vijeka to je bio uglavnom ruralan kraj u kom su se stanovnici bavili poljoprivredom, uz poneke dvorce i veleposjedničke kućekoje je gradilo plemstvo i svećenstvo iz nedalekog Bruxellesa.

Prava urbanizacija nastupila je tek početkom 20. vijeka kad su izgrađene mnoge zgrade u stilovima Art Nouveau i Art Deco. U narednom vremenskom razdoblju mjesto je naraslo sa oko dvije tisuće stanovnika koliko je imalo 1880. na oko 50.000 stanovnika.

## Vanjske veze

*   Službena stranica općine
Woluwe-Saint-Pierre

**Woluwe-Saint-Pierre** (fr.) ili **Sint-Pieters-Woluwe** (niz.) je jedna od 19 dvojezičnih općina u Regiji glavnoga grada Bruxellesa u Belgiji.

Graniči s briselskim općinama Auderghem, Etterbeek i Woluwe-Saint-Lambert, te s flandrijskim općinama Kraainem i Tervuren.

To je rezidencijalni dio Bruxellesa kvart koji se smatra se jednim od najzelenijih u Bruxellesu. Njenim teritorijem prolaze dvije vrlo važne prometnice: Avenija Tervuren koja je sagrađena za Svjetsku izložbu 1897. i Bulevar Woluwe.

Od spomenika kulture važno je spomenuti Palaču Stoclet koja se nalazi na UNESCO-vom popisu Svjetske baštine. U tom kvartu se nalaze brojne ambasade. Države koje imaju svoje ambasade u toj općini su: Kina, Iran, Indonezija, Malezija, Tunis, Poljska, Litva, Gruzija, Sveta Stolica, Bocvana, Uganda, Etiopija, Namibija, Nigerija, Madagaskar, Peru, El Salvador, Togo, Sijera Leone i dr.

## Vanjske veze

*    Službena stranica općine
Zajednice Belgije

Belgija je savezna država koja se dijeli na regije i **zajednice**.

Zajednice su posebne političke jedinice koje su autonomne u područjima obrazovanja, kulture, zdravstva, pomoći osobama, te osim u Bruxellesu, u službenom jeziku.

Kao i ostale političke savezne jedinice u Belgiji, i zajednice imaju široku autonomiju, koja im omogućuje članstva u nekim međunarodnim zajednicama, te druge oblike samostalnog stupanja na međunarodnoj političkoj sceni.

## Ustavne zajednice
Prema članku 2 belgijskog ustava, Belgija se sastoji od tri zajednice:
* Flamanska zajednica
* Francuska zajednica
* Njemačka zajednica

Flamanska zajednica sastoji se od 327 općina, od toga 308 u Flandriji, te 19 u Briselskoj regiji. Francuska zajednica sastoji se od 272 općine, od čega 253 u Valoniji, te 19 u Briselskoj regiji. Iz ovoga je vidljivo da su svih 19 općina u Briselskoj regiji dio Flamanske i Francuske zajednice. Njemačka zajednica sastoji se od 9 općina u Valoniji.

## Detaljni podaci

## Reference
Watermael-Boitsfort

**Watermael-Boitsfort** (fr.) ili **Watermaal-Bosvoorde** (niz.) je jedna od 19 dvojezičnih općina u Regiji glavnoga grada Bruxellesa u Belgiji.

Graniči s briselskim općinama Ixelles, Grad Bruxelles, Uccle i Auderghem, te s flandrijskim općinama Hoeilaart, Overijse i Sint-Genesius-Rode.

## Historija

Tri šumska sela (Auderghem, Watermael i Boitsfort) postoje zajedno već stoljećima. Godine 1794., revolucionarni vojnici odlučuju odvojiti ova tri mjesta kako bi stvorili tri posebne općine. Godine 1811., Napoleon carskim proglasom spaja ova mjesta u jednu upravnu jedinicu. Ipak, Auderghem je kasnije povučen iz ove odluke, tako da su spojeni ostali Watermael-Boitsfort (Watermaal-Bosvoorde).

## Vanjske veze

*   Službena stranica općine
Flamanska zajednica

**Flamanska zajednica** (*Vlaamse Gemeenschap*) je savezni entitet u Belgiji, koji je jedan od tri zajednice ove zemlje.

## Opis
Flamanska zajednica se ne može definirati kao točno određeno područje koje okuplja određenu skupinu ljudi, nego više kao institucija koja brine za interese Flamanaca u Belgiji.

Kad bi se općenito definiralo stanovništvo ove zajednice, ono bi obuhvaćalo sve stanovnike Flandrije i stanovnike Briselske regije koji govore nizozemski. Prema nekim procjenama to je oko 10 do 15% stanovnika Briselske regije, tj. oko 150.000 stanovnika. Prema tome, oko 2,5% stanovništva ove zajednice čine stanovnici Briselske regije, dok ostatak čine građani Flandrije.

## Politika
Za razliku od Francuske zajednice, Flamanska zajednica ima spojene mnoge institucije s Flamanskom regijom (Flandrijom). Flamanski parlament nalazi se u Bruxellesu.

Članovi flamanskog parlamenta koji su izabrani iz Briselske regije, nemaju pravo glasa što se tiče regionalnih pitanja Flandrije. Oni imaju pravo glasovati samo o pitanjima zajednice, budući da o pitanjima koja se tiču njihove regije odlučuje Briselski parlament.

Prema belgijskom ustavu, Flamanska zajednica je odgovorna za :
* obrazovanje
* kulturu i jezična pitanja
* zdravstvenu zaštitu (djelomično)
* međunarodnu suradnju zajednice

## Jezik
Službeni jezik Flamanske zajednice je nizozemski. Često se za jezik Flamanaca koristi naziv „Vlaams“. Flamanski jezik, tj. idiom koji se govori u Flandriji ima ista gramatička pravila kao i onaj u Nizozemskoj, te koristi skoro isti vokabular.

S lingvističkog pogleda, *flamanski* je skup dijalekata nizozemskog koji se govore u Flandriji. Nizozemski je službeni i akademski jezik i u Flandriji i u Nizozemskoj. Četiri glavna dijalekta flamanskog su: brabantski, limburški, istočnoflamanski i zapadnoflamanski.

Glavni jezici manjina koje žive u Flamanskoj zajednici su: francuski, jidiš, turski, arapski, berberski, talijanski, španjolski, engleski i njemački.

## Vanjske veze
* Službena stranica Flamanske zajednice
* Flamanski parlament
Schaerbeek

**Schaerbeek** je sa svojih 131,451 stanovnika šesti grad po veličini grad i općina u Belgiji, koji se nalazi u sredini zemlje u 
Regiji glavnoga grada Bruxellesa.

## Geografija

Schaerbeek je udaljen svega 3 km sjeveroistočno od centra Bruxellesa, pa je zapravo zajedno sa 19 općina oko tog grada, dio te metropole koja ima 
1,218,255 stanovnika.

Graniči sa općinama Grad Bruxelles, Saint-Josse-ten-Noode, Evere, Etterbeek i Woluwe-Saint-Lambert.

## Historija

Schaerbeek je sve do 1795. bio selo, tokom 19. vijeka izrastao je u industrijsko predgrađe Bruxellesa. Isprva kao željezničko čvorište, za teretne vlakove sa skladištima.

Danas je grad tekstilne, kemijske i mašinske industrije sa velikom termoelektranom.

Schaerbeek je poznat u Belgiji po multikulturalizmu, jer ima velik broj imigranata, naročito iz Sjeverne Afrike i Turske.

## Znamenitosti

Najveće znamenitosti tog novog grada su historicističke građevine, neoromaničko-neobizantska crkva sv. Marije sa velikom kupolom (1845.-53.) i neogotička palača gradske vijećnice (1885.-87.).
 
## Pobratimski gradovi

Schaerbeek ima ugovore o prijateljstvu sa slijedećim gradovima;
*  Houffalize, Belgija
*  Al Hoceima, Maroko 
*  Beyoğlu (Istanbul), Turska

## Poznati sugrađani

* Jacques Brel (1929.-1978.) šansonijer rođen je u gradu
## Reference

## Vanjske veze

*''Schaerbeek'' (službene stranice)
Deinonychus

***Deinonychus*** (lat. "Užasna pandža") je bio dinosaur mesožder iz perioda rane krede. Dobio je naziv po pandži poput srpa na drugom prstu noge. Opisana je jedna vrsta, *Deinonychus antirrhopus*.

## Opis

*Deinonychus* je, po najvećim poznatim primjercima, mogao biti dug do 3,4 m, sa najvećom duljinom lubanje od 410 mm, visinom u kuku od 0,87 m, a mogao je težiti najviše 73 kg. U snažnim čeljustima je imao oko 60 oštrih zakrivljenih zuba. Ostrom je rekonstruirao loše očuvane lubanje koje je imao, kao široke, trokutaste i vrlo slične *[[Alosaurus|Allosaurusovoj]]* glavi. Kasnije su pronađeni bolje očuvani trodimenzionalni fosili lubanje *Deinonychusa* i sličnih vrsta koji pokazuju da je nepce bilo više zasvođeno nego što je Ostrom mislio, zbog čega je njuška bila mnogo uža, a i jagodične kosti su bile široke, pa je tako *Deinonychus* imao dobar stereoskopski vid. Lubanja *Deinonychusa* je bila drugačija od *Velociraptorove* u tome što je imala glomazniji krov lubanje kao kod *[[Dromaeosaurus]]a* i nije imala pritisnute nosnice. I u lubanji i u donjoj čeljusti su postojali otvori koji su lubanju činili lakšom. U *Deinonychusa*, antorbiatlni otvori (otvor u lubanji između očiju i nosnica) su bili prilično veliki.

Kao i kod svih dromeosaura, *Deinonychus* je imao velike ruke sa po tri pandže. Prvi prst je bio najkraći, a drugi je bio najduži. Na zadnjim nogama je na drugom nožnom prstu imao pandžu poput srpa, koju je vjerojatno koristio u lovu.

Nikada nije bila pronađena veza između perja i fosila *Deinonychusa*, ali ipak, dokazi ukazuju na to da su Dromaeosauridae, uključujući i *Deinonychusa*, imali perje. Rod *[[Microraptor]]* je i stariji geološki i primitivniji filogenetski od *Deinonychusa*, a uz to su u istoj porodici. Na više fosila *[[Microraptor]]a* su ostala očuvana pera na rukama, nogama i repu, zajedno sa pokrivnim i konturnim perima. *[[Velociraptor]]* je geološki mlađi od *Deinonychusa*, ali je još srodniji. Na jednom primjerku *[[Velociraptor]]a* su pronađena badrljca na ulni, a ona su direktan pokazatelj prisutnosti perja.

## Razmnožavanje
Pronađeno je nekoliko ostataka jaja *Deinonychusa*, ali su bila u previše lošem stanju da bi se procijenila veličina. Smatra se da je *Deinonychus* snosio jaja koja su imala dijametar od 7&nbsp;cm, što je procjenjeno širinom pelvisa kroz koji bi jaja morala proći. Veličina njegovih jaja je slična veličini jaja *[[Citipati]]ja*, koja su imala dijametar od 7,2&nbsp;cm. Uz to, ova dva dinosaura su bila slične veličine, a ljuske jaja su bile skoro isto debele. Budući da je debljina ljuske povezana sa zapremina jaja, to dokazuje da su jaja ova dva dinosaura bila skoro iste veličine.

## Reference

## Drugi projekti
Piatnitzkysaurus

***Piatnitzkysaurus*** (*"Piatnitzkyjev gušter"*, nazvan po najboljem prijatelju Josea Bonapartea) je bio dinosaur iz perioda srednje jure, prije 169-163 milijuna godina. Jedan je od nekoliko poznatih mesoždera iz jurske Gondwane. Nastanjivao je današnju Argentinu, vjerojatno šume.

## Klasifikacija
 

Pronađena su dva nepotpuna skeleta *Piatnitzkysaurusa* (dvije nepotpune lubanje i dijelovi ostatka tijela) i znanstvenici još nisu sigurni gdje je njegovo mjesto među teropodima. Različita istraživanja govore da je mogao biti ili megalosaurid ili bazalni carnosaur. U srodstvu je sa alosaurom, ali je živio oko 15 milijuna godina prije njega.

Tipičnu vrstu, *Piatnitzkysaurus floresi*, je opisao Jose Bonaparte 1979. godine.

## Opis
*Piatnitzkysaurus* je bio dug 4,3 metra i težak oko 275 kg. Bio je vrlo sličan alosauru, ali je imao duže ruke. Imao je par koštanih izraslina koje su išle od očiju do kraja njuške. Ruke su mu bile relativno malene, sa tri prsta sa pandžama, ali su bile snažne. Vrat mu je bio kratak i mišićav. Rep je bio dug, snažan i nepokretljiv.

Ovaj je dinosaur bio srednje veliki grabežljivac lake građe, koji se vjerojatno hranio dinosaurima biljožderima.

## Reference

## Drugi projekti
Vladimir Delač

**Vladimir Delač** (Slavonski Brod, 1927. - Zagreb, 1968) bio je jedan od najpoznatijih i najzaslužnijih hrvatskih i jugoslovenskih karikaturista i crtača stripova. Umro je u Zagrebu 1968. godine poslije kratke bolesti.

## Biografija
Nakon odlaska s Akademije likovnih umjetnosti u Zagrebu poslije samo dva semestra, svoju karijeru započeo je u humorističkom časopisu Kerempuh. Godine 1946. uredništvu časopisa prodao je svoj prvi strip te malo poslije toga i sam postao član uredništva.

U suradnji s Walterom Neugebauerom i Bordom, 1950. objavio je prvi animirani film na području Jugoslavije pod nazivom *Veliki miting*. Svoje remek-djelo, crtani film *Revija na dvorištu*, objavio je 1952. godine.

Pored animacije, Delač se i dalje bavio stripovima pa je 1950. godine objavio strip *Vuna Kićo - orasi Mićo*, a kasnije i druge stripove.

Surađivao je s vodećim hrvatskim dnevnim novinama i tjednicima: Vjesnik, Večernji list, *Kerempuh*...

## Junaci Delačevih stripova
* Kićo i Mićo
* Viki i Niki
* Tramvajko
* Ivica Bucko
* Miki
* Svemirko

## Izvori
Mahakala

***Mahakala*** (iz Sanskrita, nazvana po jednom od 8 zaštitničkih božanstava u tibetanskom Budizmu) je rod primitivnih dromeosaurida iz Formacije Djadokhta (Mongolija), prije oko 80 milijuna godina. Do sada je pronađen samo nepotpun skelet. *Mahakala* je bila maleni dromeosaurid (duga oko 70&nbsp;cm), a njezin skelet pokazuje osobine koje se također mogu naći kod ranih trudontida i ptica. Unatoč svom izgledu, ona spada u najprimitivnije dromeosauride. Njezina malena veličina, kao i kod ostalih primitivnih pripadnika Deinonychosauria, ukazuje na to da se sićušnost pojavila prije pojave leta kod ptica.

## Opis

*Mahakala* se bazira na IGM 100/1033, nepotpunom skeletu kod kojeg je očuvano nekoliko kostiju lubanje, kralježaka, kostiju udova i dijelova zdjelice i kostiju ramena. Iako je ovaj primjerak bio malen, po veličini sličan *[[Archaeopteryx]]u*, *[[Caudipteryx]]u* i *[[Mei]]ju*, bio je blizu odraslom dobu. Ovaj rod se od ostalih srodnika ptica može razlikovati po detaljima lakatne kosti, bedrene kosti, iliuma i repnih kralježaka. Kao i *Archaeopteryx* i napredniji dromeosauridi, ali za razliku od primitivnih trudontida i ostalih dromeosaurida, srednja (treća) kost donožja nije bila stisnuta, što znači da je ta osobina bila primitivna. Imala je tipičan drugi nožni prst dromeosaurida, sa velikom pandžom. *Mahakala* je također imala vrlo kratke prednje udove u odnosu na ostale dromeosauride.

## Klasifikacija
Filogenetička analiza koju su proveli Turner i kolege (koji su i opisali primjerak) pokazala je da je *Mahakala* bila najprimitivniji dromeosaurid. Njihovi rezultati, zajedno sa sićušnošću ostalih primitivnih dromeosaurida, ukazuju na to da malena veličina nije bila osobina samo kod ranih ptica, već uobičajena osobina kod njihovih srodnika; sićušnost se razvila prije leta i nije bila posebna autapomorfija ptica. Kao i ptice, trudontidi i dromeosauridi nisu kroz svoj evolutivni razvoj zadržali sićušnost i imali su nekoliko odvojenih povećanja u veličini kod različitih vrsta. *Mahakala* također pokazuje kombinaciju osobina primitivnih trudontida i ptica, a i nedostaju joj neke koje su prisutne kod naprednijih vrsta.

## Ponašanje
Stanište u Formaciji Djadokhta je bilo polusuho, sa pješčanim dinama i aluvijalnim zemljištem. Kroz polusuhi stepski krajolik tekli su potoci, ponekada su se događale pješčane oluje, a postojale su suha i vlažna sezona. Životinje koje su tu živjele bile su kornjače, krokodili, gušteri i veliki broj dinosaura; vodene životinje poput riba nisu tu postojale. Veći dio faune bio je male do srednje veličine. Maleni pripadnici Coelurosauria bili su najraznolikiji dinosauri, uključujući i dromeosaurida *[[Velociraptor]]a*, trudontide *[[Byronosaurus]]a* i *[[Saurornithoides]]a*, oviraptoride *[[Citipati]]ja*, *[[Khaan]]a* i *[[Oviraptor]]a*, kao i alvarezsaure *[[Mononykus]]a* i *[[Shuvuuia]]u*; ostali dinosauri koji su tu živjeli bili su *[[Protoceratops]]* i ankilosaurid *[[Pinacosaurus]]*. Kao i ostali dromeosauridi, *Mahakala* je bila malena aktivna grabežljivica.

## Reference

## Vanjske veze
* HTML verzija "Primitivni dromeosaurid i evolucija veličine prije ptičjeg leta"
Dilofosauridi

**Dilofosauridi** (lat. Dilophosauridae) su porodica primitivnih dinosaura mesoždera. Poznati su po upadljivim hrbatima na glavi koje su vjerojatno koristili za udvaranje ili plašenje rivala. Porodicu su 1990. godine predložili Alan Charig i Andrew Milner; tada je sadržavala samo tipični rod, *[[Dilophosaurus]]*. Ostali rodovi, poput *[[Zupaysaurus]]* i *[[Dracovenator]]*, priključeni su porodici, iako joj nikada nije data filogenetska definicija i trenutno se ne smatra kladusom. Neka istraživanja su predložila da je postojala prirodna grupa teropoda srednje veličine koji su imali hrbate na glavi, u koju spadaju *Dilophosaurus*, *Dracovenator*, *[[Cryolophosaurus]]* i "Dilophosaurus" *sinensis*, iako formalno nije nazvana Dilophosauridae. Tradicionalno se ova porodica priključivala natporodici Coelophysoidea, ali spomenute analize predložile su da su dilofosauridi možda bili srodniji tetanurima, koji su se sastojali od naprednijih karnosaura i celurosaura.

## Filogenija
Sljedeći kladogram prikazuje srodnost *Dilophosaurusa* i njegovih bilskih srodnika, prema istraživanju koje su 2007. godine proveli Smith, Makovicky, Pol, Hammer i Currie.

## Galerija

Datoteka:Dracovenator.jpg|*Dracovenator*
Datoteka:Dilophosaurus skull.jpg|*Dilophosaurus*
Datoteka:Cryolophosaurus jconway.jpg|Prikaz glave roda *Cryolophosaurus*


## Izvori
Ceratosauri

**Ceratosauri** (lat. Ceratosauria) su teropodni dinosauri koji se definiraju kao svi teropodi srodniji *[[Ceratosaurus]]u* nego pticama. 

Trenutno ne postoji konsenzus u popisivanju vrsta ili glavnim osobinama Ceratosauria, osim što su bili primitivniji od svojih raznolikih srodnika, tetanura. Prema najnovijoj i najviše prihvaćenoj teoriji, u ceratosaure spadaju teropodi *[[Ceratosaurus]]*, *[[Elaphrosaurus]]* i *[[Abelisaurus]]* iz kasne jure do kasne krede; uglavnom su nastanjivali južnu hemisferu. U početku, u ceratosaure su spadali gore navedeni dinosauri i Coelophysoidea i Dilophosauridae (kasni trijas-rana jura), što je ukazivalo na mnogo raniju divergenciju ceratosaura od ostalih teropoda. Međutim, nedavna istraživanja su pokazala da celofisoidi i dilofosauridi ne formiraju kladus sa ostalim ceratosaurima, pa se ne uključuju u ovu grupu.

## Klasifikacija

### Taksonomija
* **Infrared Ceratosauria**
** *[[Berberosaurus]]*
** *[[Deltadromeus]]*
** *[[Elaphrosaurus]]*
** *[[Limusaurus]]*
** ?*[[Lukousaurus]]*
** *[[Spinostropheus]]*
** Porodica Ceratosauridae
*** *[[Ceratosaurus]]*
*** *[[Genyodectes]]*
** Porodica Bahariasauridae
*** *[[Bahariasaurus]]*
** Natporodica Abelisauroidea

### Filogenija
Sljedeći kladogram slijedi analizu koju su 2009. godine proveli Xu Xing i kolege.

## Izvori

## Vanjske veze

* Ceratosauria  na DinoData
Doug Christie

**Doug Christie** (Seattle, Washington, SAD, 9. maj 1970) je bivši američki košarkaš.

Studirao je na univerzitetu Pepperdine. Na draftu 1992. odabrali su ga Seattle SuperSonicsi kao 17. pika.

## Vanjske veze

*
Bobby Jackson (košarkaš)

**Bobby Jackson** (East Spencer, North Carolina, SAD, 13. mart 1973) je bivši američki košarkaš.

Studirao je na univerzitetu Western Nebraska CC / Minnesota. Na draftu 1997. odabrali su ga Seattle SuperSonicsi kao 23. pika.

## Vanjske veze

*
Brad Miller (košarkaš)

**Brad Miller** (Kendallville, IN, SAD, 12. april 1976) je američki košarkaš.

Studirao je na univerzitetu Purdue.

## Vanjske veze

*
Detlef Schrempf

**Detlef Schrempf** (Leverkusen, Zapadna Nemačka, 21. januar 1963) je bivši nemački košarkaš.

Studirao je na univerzitetu Washington. Na draftu 1985. odabrali su ga Dallas Mavericksi kao 8. pika.

## Vanjske veze

*
Rik Smits

**Rik Smits** (Eindhoven, Holandija, 23. avgust 1966) je bivši holandski košarkaš.

Studirao je na univerzitetu Marist. Na draftu 1988. odabrali su ga Indiana Pacersi kao 2. pika.

## Vanjske veze

*
Rajon Rondo

**Rajon Rondo** (Louisville, Kentucky, SAD, 22. februar 1986) je američki košarkaš.

Studirao je na univerzitetu Kentucky. Na draftu 2006. odabrali su ga Phoenix Sunsi kao 21. pika.

## Vanjske veze

*
Mike Bibby

**Mike Bibby** (Cherry Hill, New Jersey, SAD, 13. maj 1978) je američki košarkaš.

Studirao je na univerzitetu Arizona. Na draftu 1998. odabrali su ga Vancouver Grizzliesi kao 2. pika.

## Vanjske veze

*
Steve Francis

**Steve Francis** (Takoma Park, Maryland, SAD, 21. februar 1977) je američki košarkaš.

Studirao je na univerzitetu Maryland. Na draftu 1999. odabrali su ga Vancouver Grizzliesi kao 2. pika.

## Vanjske veze

*
Grant Hill

**Grant Hill** (Dallas, Texas, SAD, 5. oktobar 1972) je penzionisani američki košarkaš.

Studirao je na univerzitetu Duke od 1990. do 1994. godine. Na draftu 1994. odabrali su ga Detroit Pistonsi kao 3. pika.

25. marta 2014. godine dobio veliko priznanje od strane Orlando Magics-a za 200 odigrnaih utakmica regularnih sezona kroz sedam godina igranja za Orlando. Ovim je ušao u istoriju kluba Orlando Magics i postao jedna od legendi ovog kluba.

## Vanjske veze

*
Oscar Robertson

**Oscar Robertson** (Charlotte, Tennessee, SAD, 24. novembar 1938) je bivši američki košarkaš.

Studirao je na univerzitetu Cincinnati. Na draftu 1958. odabrali su ga Cincinnati Royalsi.

## Vanjske veze

*
Jerry Lucas

**Jerry Lucas** (Middletown, Ohio, SAD, 30. mart 1940) je bivši američki košarkaš.

Studirao je na univerzitetu Ohio State. Na draftu 1962. odabrali su ga Cincinnati Royalsi.

## Vanjske veze

*
Lenny Wilkens

**Leonard Randolph "Lenny" Wilkens** (28. oktobar 1937 – 9. novembar 2025) bio je američki košarkaš i trener. Primljen je u Kuću slavnih tri puta: 1989. kao igrač, 1998. kao trener i 2010. kao član reprezentacije SAD-a na Olimpijskim igrama 1992, u kojoj je bio pomoćni trener.

Wilkens je kao igrač devet puta učestvovao na All-Staru. Ipak, veće uspjehe ostvario je kao trener. Osvojio je NBA ligu 1979. i Olimpijske igre 1996, bio je trener godine 1994, a četiri puta predvodio je All-Star ekipe.

Kao trener zabilježio je 1332 pobjede i držao je rekord po broju pobjeda od sezone 1994/95. do 2009/10.

## Rani život
Odrastao je u Brooklynu. Otac mu je bio Afroamerikanac, a majka irskog porijekla. Odgajan je kao katolik.

## Karijera
Studirao je na Providence koledžu, koji je 1996. povukao njegov dres iz upotrebe.

Na draftu 1960. kao šesti pik izabrali su ga St. Louis Hawksi, u kojima je proveo prvih osam godina karijere. Već u prvoj sezoni stigli su do finala, gdje su poraženi od Boston Celticsa. U narednih sedam godina uspijevali su doći do doigravanja, ali nikad do finala.

Razmijenjen je u Seattle SuperSonicse za Walta Hazzarda. U Sonicsima je proveo četiri sezone. U prvoj sezoni prosječno je bilježio 22,4 poena, 6,2 skoka i 8,2 asistencije po utakmici. Bio je All-Star u tri od četiri sezone u Seattleu. U drugoj sezoni postao je trener ekipe.

Godine 1972. razmijenjen je u Cleveland Cavalierse. Za njih je igrao dvije sezone, a karijeru je završio u Portland Trail Blazersima.

## Trenerska karijera
Bio je trener-igrač u Seattleu od 1969. do 1972. Posljednju sezone karijere odigrao je u Trail Blazersima, u kojima je također bio trener-igrač. Nakon što se povukao 1975, ostao je trener Portlanda još sezonu. Nakon jedne godine pauze preuzeo je Seattle 1977, poslije otkaza Bobu Hopkinsu. Sonicsi su pobijedili 11 od prvih 12 Wilkensovih utakmica. Na kraju su ušli u doigravanje i stigli do finala, gdje su u sedam utakmica poraženi od Washington Bulletsa. Seattle je trenirao od 1977. do 1985. Osvojio je NBA titulu 1979. Trenirao je još Cleveland (1986–1993), Atlantu (1993–2000), Toronto (2002–2003) i New York Knickse (2004–2005).

## Kasnije godine
Postao je potpredsjednik vlasničke grupe SuperSonicsa 29. novembra 2006.  U aprilu 2007. postao je predsjednik košarkaških operacija. Dao je ostavku 7. jula 2007.

## Reference

## Vanjske veze

*
Tayshaun Prince

**Tayshaun Prince** (Compton, California, SAD, 28. februar 1980) je američki košarkaš.

Studirao je na univerzitetu Kentucky. Na draftu 2002. odabrali su ga Detroit Pistonsi kao 23. pika.

## Vanjske veze

*
Michael Redd

**Michael Redd** (Columbus, Ohio, SAD, 24. avgust 1979) je američki košarkaš.

Studirao je na univerzitetu Ohio State. Na draftu 2000. odabrali su ga Milwaukee Bucksi kao 43. pika.

## Vanjske veze

*
Tim Hardaway

**Tim Hardaway** (Chicago, Illinois, SAD, 1. septembar 1966) je bivši američki košarkaš.

Studirao je na univerzitetu UTEP. Na draftu 1989. odabrali su ga Golden State Warriorsi kao 14. pika.

## Vanjske veze

*
Robert Horry

**Robert Horry** (Harford County, Maryland, SAD, 25. avgust 1970) je bivši američki košarkaš.

Studirao je na univerzitetu Alabama. Na draftu 1992. odabrali su ga Houston Rocketsi kao 11. pika.

## Vanjske veze

*
Penny Hardaway

**Anfernee "Penny" Hardaway** (Memphis, Tennessee, SAD, 18. jul 1971) je bivši američki košarkaš.

Studirao je na univerzitetu Memphis. Na draftu 1993. odabrali su ga Golden State Warriorsi kao 3. pika.

## Vanjske veze

*
Danny Granger

**Danny Granger** (New Orleans, Louisiana, SAD, 20. april 1983) je  američki košarkaš.

Studirao je na univerzitetu New Mexico. Na draft 2005. odabrali su ga Indiana Pacers kao 17. pika.

## Vanjske veze

*
Konsenzus

**Konsenzus** (lat. *consensus*: slaganje, suglasnost), u političkoj teoriji i praksi, je proces grupnog odlučivanja u kojem članovi grupe razvijaju neku odluku (stav, mišljenje) na dobrobit zajedničkog ishoda ili cilja, te pristaju podržati tu odluku. U najširem smislu predstavlja sporazum, odnosno istovjetnost mišljenja dvije ili više osoba o nekom pitanju. U užem smislu se pod time sporazum između više osoba, odnosno širokog raspona različitih društvenih grupa, kao i sporazum o načelnim pitanjima koji ne mora uključivati detalje, pogotovo one praktične prirode.

Konsenzus se koristi kao jedna od metoda grupnog odlučivanja, u kojoj je cilj što je moguće više izaći u susret mišljenjima i interesima manjine.

## Povezano

* društvene reprezentacije
* facilitacija
* istina konsenzusom
* konsenzusna demokracija
* konsenzusna realnost
* konsenzusna teorija istine
* konsenzusna vlada
* kontrarnost
* Kopenhaški konsenzus
* libertarni socijalizam
* liberum veto
* model poldera
* narativ većinskog konsenzusa
* nenasilje
* procjena zasnovana na konsenzusu
* sijetlski proces
* sociokracija

## Vanjske veze

* "Consensus-Oriented Decision Making: The CODM Model for Facilitating Groups to Widespread Agreement" ConsensusBook.com
* "A Virtual Learning Center for People Interested in Making Decisions by Consensus" – ConsensusDecisionMaking.Org
* "Articles on Group Facilitation and Consensus Decision Making  – GroupFacilitation.Net
* "Consensus Decision Making" – Seeds for Change
* "On Conflict and Consensus. " – C. T. Lawrence Butler and Amy Rothstein (1987) Food Not Bombs Publishing. Also available in .pdf format 
* "The Formal Consensus Website" – Based on work by C. T. Lawrence Butler and Amy Rothstein
* "Papers on Cooperative Decision-Making" – Randy Schutt
* "One Vote for Democracy" – Ulli Diemer
* "Some Materials on Consensus."  – Quaker Foundations of Leadership, 1999. Richmond, Indiana: Earlham College.
* Theory of Consent  – in a natural order philosophy (from an anarchocapitalistic point of view)
* Shared Path, Shared Goal  – a short pamphlet on consensus
Javno mnijenje

Pojam **javno mnijenje** u sebi sadrži upozorenje da se tiče javnih, a ne privatnih stvari. Javno mnijenje se u najširem smislu bavi s »res publica«. Dakle, tom pojmu "javnosti" pripadaju svi građani i udruženja građana koji razmišljaju i razgovaraju o zajednici u kojoj žive te ta razmišljanja formuliraju u kritiku i odbijanje, prijedloge i prihvaćanje, koje javno izražavaju i zastupaju, te i na taj način pokušavaju utjecati na javno mnijenje. Na taj način oni zapravo i formiraju javno mnijenje. Ali, s obzirom na to da u pravilu u pluralističkom društvu uvijek postoje različita mišljenja o istoj stvari, ne možemo govoriti o jednom javnom mnijenju, već o javnim mnijenjima.
 
Javno se mnijenje sastoji od:
* poimanja
* prosuđivanja
* zaključivanja

Engleski pojam javnog mnijenja (*public opinion*) datira iz 18. vijeka i potječe iz francuskog *l’opinion publique*, koji je prvi put uporabio Montaigne dva vijeka ranije (1588).

Kako bi se utvrdilo stvarno stanje javnog mnijenja, poduzima se njegovo stručno istraživanje.

## Reference
Žrtveni jarac

**Žrtveni jarac** je nevina žrtva na koju je usmerena nagomilana, potisnuta i pomerena agresivnost okoline i koja ispašta za tuđe grehe. Ovaj fenomen je opisao i dao mu naziv antropolog Dž. Dž. Frejzer. Naziv potiče od poznate biblijske priče, ο jarcu kojeg su stari Jevreji svake godine ritualno žrtvovali tako što su ga izgonili u pustinju natovarenog njihovim gresima, kako bi Bog iskalio svoju ljutnju na toj životinji, kažnjavajući nedužnog jarca, a ne njih. 

U trećoj Mojsijevoj, 16, 8-22, daje se zapovest o žtrvovanju jarca: dva jarca se žrtvuje, jedan za milost Božiju, drugi za demona Azazela. Na drugog jarca se simbolično prebacuju sopstveni gresi da bi se zatim izgonio u pustinju, gde bi se demon bacio na njega:

:*I neka Aron baci žreb za ta dva jarca, jedan žreb Gospodu a drugi žreb Azazelu. I neka Aron prinese na žrtvu jarca na kog padne žreb Gospodnji, neka ga prinese na žrtvu za greh. A jarca na kog padne žreb Azazelov neka metne živa pred Gospoda, da učini očišćenje na njemu, pa neka ga pusti u pustinju Azazelu. ......... I metnuvši Aron obe ruke svoje na glavu jarcu živom, neka ispovedi nad njim sva bezakonja sinova Izrailjevih i sve prestupe njihove u svim gresima njihovim, i metnuvši ih na glavu jarcu neka ga da čoveku spremnom da ga istera u pustinju. I jarac će odneti na sebi sva bezakonja njihova u pustinju; i pustiće onog jarca u pustinju.* (3 Moj. 16, 8-22)

Žrtveni jarac se traži i nalazi posebno u onim kriznim društvenim situacijama kada, usled frustracije, nagomilana agresivnost stanovništva nema gde da se isprazni, jer se ne sme usmeriti na moćne predstavnike vlasti. Tada se kao objekt potisnute agresivnosti u ulozi žrtvenog jarca nalaze obično manjinske i marginalne grupe (Crnci, Romi, Jevreji, homoseksualci i sl.) koje su nezaštićene i zato predstavljau lak i nemoćan plen. 

Traženju žrtvenog jarca naročito su sklone nesigurne, sadističke i autoritarne ličnosti. Pražnjenje nagomilane agresivnosti na marginalnim grupama koje imaju ulogu žrtvenog jarca dovodi do homogenizacije osnovne, većinske grupe i do zadovoljenja sadističkih sklonosti pojedinca.
Ugnjetavanje

**Ugnjetavanje** ili **tlačenje**, arhaično **ig**, rjeđe **opresija**, je izraz kojim se opisuje stanje u kome se jedna društvena grupa (klasa, nacija, spol ili seksualna manjina) nalazi u institucionalno inferiornom položaju u odnosu na drugu društvenu grupu, odnosno situacija u kojoj superiorna društvena grupa taj položaj koristi na po nepravedan ili po inferiornu grupu okrutan, težak ili ponižavajući način.

## Povezano
* Rasizam
* Seksizam
* Ljudska prava
Ig (razvrstavanje)

**Ig** može označavati:
* arhaični izraz za ugnjetavanje;
* Ig (Slovenija), naselje u Sloveniji
** Općina Ig
Vještičino srce

**Vještičino srce** (*Clathrus ruber*) je vrsta saprofitne gljive porodice Phallaceae. Nejestiva je zbog izuzetno neugodnog smrada sličnom trulom mesu. Smrad privlači muhe i druge kukce koji pomažu u raznošenju spora.

## Opis
Vještičino srce raste vrlo brzo, pa tako u 3 dana naraste i nestane. U mladosti je gljiva bijela i izgleda poput jajeta, jer je omotana kožastim ovojem bijele do sivkaste boje. Kako se plodno tijelo razvija, ovoj puca i pojavi se gljiva crvene ili narančaste boje oblika mrežastog pletera sa širokim višekutnim rupama. Rešetke su iznutra naborane i pokrivene sivosmeđom masom, što su zapravo spore. Spore su bijelosmeđe, izdužene i glatke, dimenzija 5–6 x 1.7–2 µm. Postoji velika razlika u veličini unutar vrste, jer mogu biti 8-20 centimetara visoke.

Ova gljiva raste u jesen, u vlažnim šumama, livadama i uz trule panjeve. U kontinentalnom dijelu Hrvatske je prilično rijetka, ali vrlo često raste po vinogradima, vrtovima, parkovima i šumama na obalnom pojasu i otocima. 

Slična joj je velika polipovka (*[[Anthurus archeri]]*), ali su njeni ljubičastocrveni krakovi rašireni i podsjećaju na hobotnicu. Ni ona nije jestiva zbog istih organoleptičkih svojstava.
Rujnica

**Rujnica** ili **brinovka** (*Lactarius deliciosus*) je vrsta jestive i vrlo ukusne gljive iz porodice Russulaceae.

## Opis
Klobuk je 5-12 cm širok i manje ili više mesnat. U mladosti je konveksan, a kasnije postaje ulegnut kao lijevak i poprima narančastocrvenu boju. Jasno su vidljivi koncentrični krugovi, koji, kada gljiva ostari, postanu zelene mrlje. Tada se rub uvrne, a klobuk postanje mazav. Listići su gusti, narančaste boje, a kada ih se pritisne, postanu zelenkasti. Stručak je 3-8 cm visok, cilindričnog oblika, a na dnu je malo tanji. Narančaste je boje. Pun je dok je gljiva mlada, ali postane šupalj kada ostari. Meso je vrlo ugodnog mirisa

Spore su eliptičnog oblika, smeđe boje, veličine 7-9x6-7 µm.

Rujnicu je moguće zamijeniti sa nekoliko sličnih, ali jestivih vrsta. Također je moguća zamjena sa brezovkom (*Lactarius torminosus*), koja je otrovna, ali koja raste ispod breza i ima dlake na cijelom klobuku.

## Stanište
Ova gljiva je izvorno rasla u južnim Pirinejima, ali je sada uvezena u druge zemlje. Raste od ljeta do kraja jeseni u zimzelenim šumama, a posebno ispod borova, na vlažnim travnjacima i pored šuma.
Vukovo meso

**Vukovo meso** ili **jetrenka** (*Fistulina hepatica*) je neobična vrsta jestive gljive iz porodice Fistulinaceae.

## Opis
Kao što i sam naziv ove vrste sugerira, meso ove gljive jako nalikuje sirovom mesu. Na presjeku je šareno, okus je kiselkast, a miris je neodređen. Najčešće se nalazi u Velikoj Britaniji, ali ih ima i u Australiji, Sjevernoj Americi i ostatku Europe. Klobuk je mesnat i nalikuje na jezik. Naraste 10-30 cm, na gornjoj strani je narančastocrvene do smeđecrvene boje i zrnasto hrapav, vlažan i mazav. Kada gljiva ostari, ispod kožice klobuka postane sluzava. Ako se ta kožica skine, pojavi se sluzava tekućina. Cjevčice su kratke, valjkaste, u početku bijele, pa kako gljiva stari postaju žućkaste i na kraju postanu smeđe. Stručak je (ako postoji) kratak, cilindričan i grbav. 

Spore su crvene, okruglaste, veličine 4-6x5 µm. 

Raste od ljeta do kasne jeseni kao parazit na živim stablima hrasta, ali i na panjevima drugog listopadnog lišća. 

Ovo je jestiva gljiva, ali samo dok je sasvim mlada. Ima kiselkast okus i žilava je, pa je potrebno duže kuhanje. Ne postoji opasnost od zamjene sa otrovnim gljivama.
Đurđevača

**Đurđevača** ili **majska kolobarnica** (*Calocybe gambosa*) je jestiva vrsta gljive porodice Tricholomataceae. Jestiva je vrsta, i u Italiji, gdje je nazivaju *marzolino*, se vrlo često jede. Prije je svrstavana u veliki rod *Tricholoma* i još uvijek se u nekoj literaturi naziva *T. gambosum*.

## Opis

Klobuk je 4 do 10 cm širok, konveksan, potom raširen sa vijugavim obodom. Blijedožute je boje, debeo, mesnat. Na tjemenu je pod starost ispucan. Listići su blijedi i tanki. Vrlo su gusti i pred stručkom su izrezani. Stručak je visine 5-8 cm bijele boje. Cilindričnog je oblika, vlaknast i pun. Meso je bijelo i dobrog okusa. 

Spore su bijele boje, eliptičnog oblika 5-7x3-4 µm.

Đurđevača raste u skupinama uz rubove šuma i pod grmljem. Pojavljuje se već u rano proljeće do kraja svibnja, a ponekada u jesen.

## Slične vrste
U isto doba godine raste i žuta forma ove vrste, koja je također jestiva. Zamjena sa otrovnim gljivama je nemoguća ako se obraća pažnja na gore navedene značajke.
Smrčci

**Smrčci** (*Morchella*) su rod jestivih i vrlo cijenjenih gljiva. Ove neobične gljive imaju saćastu strukturu. 
U francuskoj kuhinji su vrlo cijenjeni. Tisuće ljudi ih svake godine beru zbog okusa i zadovoljstva u berbi.

## Opis

Smrčci imaju mnoge narodne nazive, a i sami naziv roda *Morchella* potiče od riječi "morchel", što je u starom Njemačkom jeziku značilo "gljiva". Sve su vrste sličnog izgleda, zbog čega dolazi do komplikacija u njihovoj taksonomiji. Po nekim autorima, ovaj rod se sastoji od samo 3-6 vrsta, dok neki tvrde da postoji oko 50 vrsta. Također se tvrdi da rastu u simbiozi sa nekim drvećem, no to nije dokazano. Drveće često povezano sa smrčcima su javori, topole i stare jabuke. Meso je bjelkaste do oker boje i vrlo ugodnog mirisa i okusa. Stručak je nepravilnog oblika i šupalj. Klobuk je jajast ili stožast. Spore ostavljaju trag žute ili krem boje, a himenij je gladak. Rastu u proljeće uglavnom u šumama.
Baršunasta panjevčica

**Baršunasta panjevčica** (*Flammulina velutipes*) ili **zimska gljiva** je vrsta jestive gljive. Nazvana je po vremenu rasta, odnosno baršunastom stručku.

## Opis

Klobuk je u početku polukružan, potom otvoren. Mazav je i vrlo ljepljiv. Ima vrlo malo mesa. Žućkastocrvene je ili narančastožute boje, u sredini tamniji. Prečnika je do 10 cm. Listići su rijetki, slobodni, bijele boje. Kako gljiva stari, postaju crvenkasti. Prema kraju klobuka su uži. Stručak je 3-7 cm dug, pun, kasnije šupalj i bočno spljošten. Baršunast, pod klobukom crvenkast, prema dnu tamnosmeđ i na kraju crn. Меso je žuto, tanko, mekano, žilavo, u dršci vlaknasto i žutozelenkasto. Nema karakterističan miris i okus. 

Spore su cilindrično duguljaste, 8-11x3-4 μm. U masi su bijele.

Ova gljiva raste kao saprofit ili parazit u kasnu jesen i zimi, busenasto ili pojedinačno u listopadnim šumama. Jestiv je samo klobuk, jer je stručak tvrd. Zamjena sa drugim gljivama je nemoguće, što zbog godišnjeg doba kada raste, što zbog baršunastog stručka.

Ako se na površinu stručka nanese kap sumporne kiseline, to mjesto trenutačno postane crnosmeđe.