open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
The One That Got Away (film)

***The One That Got Away*** () je britanski crno-bijeli ratni film snimljen 1957. u režiji Roya Warda Bakera. Temelji se na istoimenoj knjizi Kendala Burta i Jamesa Leasora, odnosno prikazuje stvarne događaje koji su se zbili za vrijeme Drugog svjetskog rata. Naslovni protagonist, čiji lik tumači Hardy Krüger, je Franz von Werra, njemački lovački pilot koji je za vrijeme bitke za Britaniju oboren i završio u britanskom zarobljeništvu. Radnja prikazuje njegove spektakularne pokušaje bijega, a koji će na kraju uroditi plodom. Zahvaljujući nastupu u ovom filmu, Krüger je postao međunarodna filmska zvijezda.

## Uloge

*Hardy Krüger ... Franz von Werra
*Michael Goodliffe ... RAF-ov ispitivač, kapetan Henderson Bell
*Colin Gordon ... Vojni ispitivač
*Alec McCowen ... oficir na dužnosti, Hucknall
*Terence Alexander ... RAF-ov obavještajni oficir
*Jack Gwillim ... Komandant logora Grizedale
*Andrew Faulds ... Poručnik logora Grizedale
*Julian Somers ... službenik
*Harry Lockart ... njemački zarobljenik
*Robert Crewdson ... njemački zarobljenik
*George Mikell ... njemački zarobljenik
*George Roubicek ... njemački zarobljenik
*John Van Eyssen ... njemački zarobljenik
*Frederick Jaeger ... njemački zarobljenik
*Richard Marner ... njemački zarobljenik
*Paul Hansard ... njemački zarobljenik

*Edward Cast ... vozač na dužnosti, Hucknall *(van špice)*
*Cyril Chamberlain ... Narednik 'Later' *(van špice)*
*Reed De Rouen ... Kanadski vozač kamiona *(van špice)*
*Michael Golden ... prvi detektiv *(van špice)*
*Glyn Houston ... Harry, radnik na Hurricaneu *(van špice)*
*Stratford Johns ... drugi detektiv  *(van špice)*
*Charles Morgan ... menadžer radionice, Hucknall *(van špice)*
*Al Mulock ... američki policajac u Ogdensburgu *(van špice)*
*Michael Ripper ... kaplar sa kuharom  *(van špice)*
*Anthony Sagar ... kuhar koji hvata von Werru u Kentu *(van špice)*
*Norman Rossington ... narednik, Swanwick *(van špice)*
*Ben Williams ... policajac, Hucknall *(van špice)*
*Frank Williams ... nosač u željezničkoj stanici  *(van špice)*
*Ken Arts ... njemački zarobljenik *(van špice)*
*Reginald Thomason ... njemački zarobljenik *(van špice)*

## Izvori

## Literatura

* Evans, Alun. *Brassey's Guide to War Films*. Dulles, Virginia: Potomac Books, 2000. .
* More, Kenneth. *More or Less*. London: Hodder & Staughton, 1978. .

## Vanjske veze
*
*
*The One That Got Away (book)  by James Leasor, 1956, 2011.
Tihi Don (film)

***Tihi Don*** () je sovjetski igrani film snimljen u režiji Sergeja Gerasimova i premijerno prikazan 1957. i 1958. godine. Predstavlja adaptaciju istoimenog romana Mihaila Šolohova i u njemu se prikazuje život Donskih Kozaka u turbulentnim godinama Prvog svjetskog rata, Ruske revolucije i građanskog rata. Tihi Don, koji se zbog izuzetne dužine prikazivao u nekoliko dijelova, je bio jedan od najgledanijih filmova u tadašnjem SSSR-u, a osvojio je i Kristalni globus na Filmskom festivalu u Karlovym Varyma. 1980-ih je bio prikazan kao TV-serija na programu JRT-a.

## Reference

## Vanjske veze
*
Abanti

**Abanti** () ime je plemena koje je nastanjivalo ostrvo Eubeju, koja je u najstarije doba navodno bila poznata i kao **Abantida** (Ἀβαντίς). Hesiod kaže da je ime ostrva promenjeno u "Eubeja" po kravi Iji, za koju su neki pričali i to da je na tom ostrvu rodila Epafa. Abanti se u izvorima prvi put spominju u Homerovoj *[[Ilijada|Ilijadi]]* kao saveznici Ahejaca u trojanskom ratu, gde ih predvodi Elefenor.

## Poreklo
Njihovo poreklo ostaje nejasno. Herodot, Efor i Pausanija svrstavaju ih uz jonska plemena koja su migrirala u Malu Aziju, premda Herodot primećuje da sami Abanti nisu zapravo bili Jonjani. Prema Strabonu, koji se poziva na Aristotela iz Halkide (4. vek pne.), Abanti su bili Tračani koji su se iz Abe u Fokidi preselili na Eubeju. Neki antički autori kažu da su Abanti potomci Abanta, sina Posejdona i nimfe Aretuze. Premda je poreklom bio Tračanin, Abant je zasnovao pleme Abanta i s njima se preselio na ostrvo Eubeju, gde je potom vladao kao kralj.

## Homer
Kod Homera Abanti su opisani kao izuzetno srčani borci, vešti u borbi kopljima i s dugom kosom na stražnjoj strani glave. Prema sholijastu uz *Ilijadu*, nošenje duge kose pozadi bila je moda karakteristična za stanovnike Eubeje, a nasledili su je navodno od Kureta, koji su pre njih živeli u Halkidi; naime, Kureti su nosili dugu kosu, ali su ih neprijatelji od napred hvatali za kosu, pa su oni počeli da seku kosu i ostavljaju je dugom samo pozadi. Plutarh tvrdi da su Abanti prvi počeli da skraćuju kosu napred da bi se lakše borili te primećuje da su Abanti izuzetno vični borbi prsa u prsa.

## Kolonije
Pausanija kaže da su Abanti učestvovali u osnivanju kolonije Troniona u Tesprotiji, pa je oblast oko tog grada postala poznata kao "Abantida". Tronion je naposletku osvojila Apolonija uz pomoć Korinta. Druga kolonija bila je poslata na Hios, ali su kolonisti bili poraženi i morali su pobeći.

## Reference

## Literatura
*
Elefenor

**Elefenor** () bio je, u grčkoj mitologiji, sin Halkodonta i Alkione ili Imenarete, kralj Abantijaca sa Eubeje tokom trojanskog rata, koji je sa sobom doveo četrdeset brodova.

## Mitologija
Elefenorov deda bio je Abant, sin Neptuna i Aretuse, i prvi vladar ostrva Eubeje. Elefenor je pružio utočište Tezejevim sinovima Akamantu i Demofontu, kad su ovi pobegli iz Atine jer je vlast nasilno preuzeo Menestej. Neki kažu da je Elefenor nehotice ubio svog dedu, Abanta, i da je zato bio proteran s Eubeje; zbog toga je, po izbijanju trojanskog rata, svoju vojsku morao da okupi na jednoj hridi u Euriposovom kanalu, preko puta Eubeje. Elefenor se spominje kao jedan od Penelopinih prosaca. Kad je u trojanskom ratu Pandar prekršio primirje, Agenor je ubio Elefenora doj je ovaj pokušavao da odvuče Ehepolovo telo.  Na povratku kući Elefenorovi ljudi su skrenuli s kursa i doživeli brodolom kod epirske obale, gde su onda osnovali grad Apoloniju. Prema drugoj verziji, Elefenor je dožio svršetak trojanskog rata i potom se nastanio na ostrvu Otronu kod Sicilije, ali ga je s ostrva uskoro proterala neka zmija, pa j otišao u Iliriju.

## Reference

## Literatura
*
*
Malala Yousafzai

**Malala Jusufzai** (pašt: ملاله یوسفزۍ, urdu: ل ملالہ یوسف زئی, Mingaora, 12. jul 1997.) je pakistanska učenica i aktivistkinja iz grada Mingaore koji se nalazi u provinciji Hajber-Pahtunva na severozapadu Pakistana. Poznata je kao borac za pravo na obrazovanje i prava žena, posebno u dolini Svat, gde su Talibani zabranili devojčicama da pohađaju školu. Tokom 2009, kada joj je bilo 11-12 godina, pisala je blog pod pseudonimom za Bi-Bi-Si. U tom blogu je opisivala svoj život pod talibanskom vlašću, njihovu borbu za prevlast nad dolinom Svat i iznosila je svoje stavove o obrazovanju za devojčice. Iste godine Njujork tajms je snimio dokumentarac o njoj. Svoju borbu je nastavila davanjem brojnih intervju za novine i televiziju. Već tada ju je Dezmond Tutu nominovao za Međunarodnu dečiju nagradu za mir koju je i dobila 2013.

Na nju je 9. oktobra 2012. pokušan atentat. Atentator je ušao u školski autobus prilikom njenog povratka iz škole i ispalio joj dva hica u glavu i vrat. Odgovornost za ovaj napad su preuzeli Talibani. Nakon atentata je bila u kritičnom stanju, ali joj se zdravstveno stanje poboljšalo pa je prebačena u Birmingem na dalje lečenje. Već 12. oktobra pedeset islamskih verskih lidera u Pakistanu je izreklo fatvu protiv onih koji su bili umešani u atentat. I pored toga Talibani su i dalje nameravali da ubiju nju i njenog oca.

Ovaj pokušaj atentata je pokrenuo podršku Malali Jusufzai širom sveta. Dojče vele je Malalu u januaru 2013. predstavio kao najpoznatiju tinejdžerku na svetu. Specijalni izaslanik Ujedinjenih nacija za globalno obrazovanje Gordon Braun je pokrenuo peticiju pod sloganom „Ja sam Malala“ sa ciljem da sva deca širom sveta do kraja 2015. budu u školama. Peticija je dovela do toga da je Pakistan ratifikovao prvu povelju o pravu na obrazovanje. Časopis Tajm je 29. aprila 2013. na svojoj naslovnoj strani objavio Malalinu fotografiju kao jedne od 100 najuticajnih osoba na svetu. U 2013. bila je nominovana za Nobelovu nagradu za mir. I pored toga što je bila među favoritima za dobijanje ovog priznanja, nagrada je dodeljena Organizaciji za zabranu hemijskog oružja. Tako je postala najmlađa osoba nominovana za ovu nagradu (16 godina) i prva devojčica koja je za nju ikada nominovana. U sedištu Ujedinjenih nacija je 12. jula 2013. održala govor o pravu na obrazovanje, a u septembru iste godine je svečano otvorila gradsku biblioteku u Birmingemu. Malala Jusufzai je dobitnica nagrade Suharov za 2013. Vlada Kanade joj je dodelila počasno državljanstvo zbog njene borbe za zaštitu ljudskih prava.

## Reference
Ajn al-Arab

**Kobani** (na kurdskom: *Kobanî*; na arapskom: عين العرب - **Ajn el-Arab**, **Ajn al-Arab**) je etnički kurdski grad na severu Sirije, uz granicu sa Turskom. Po popisu iz 2004. godine, u gradu živi 44.821 stanovnika. Prema gledištu sirijske vlade, grad je zvanično deo Guvernorata Alepo, ali se od 2012. godine nalazi pod kontrolom sirijskih Kurda. Početkom 2014. godine, grad Kobani je proglašen za upravno središte Kantona Kobani, jednog od tri kantona koji čine autonomni Sirijski Kurdistan. U septembru-oktobru 2014. godine militanti takozvane "Islamske države" su zauzeli veći deo Kantona Kobani i opkolili sam grad Kobani. Zbog ovoga je u Tursku sa područja grada Kobani i Kantona Kobani prebeglo oko 180.000 kurdskih izbeglica.
Don Kihot (film, 1957)

***Don Kihot*** () je sovjetski igrani film snimljen 1957. godine u režiji Grigorija Kozinceva, poznat, između ostalog, kao i prvo ostvarenje sovjetske kinematografije napravljeno u boji i u widescreenu.

Temelji se na istoimenoj drami Jevgenija Švarca, koja je, pak, predstavljala adaptaciju istoimenog znamenitog romana španskog pisca Miguela de Cervantesa. Naslovni lik, koga tumači Nikolaj Čerkasov, je španski *[[hidalgo (plemstvo)|idalgo]]* (plemić) koji u 16. vijeku, zaluđen viteškim romanima, zajedno sa svojim vjernim slugom Sanchom Panzom (koga glumi Jurij Tolubejev) odlučuje sam postati vitez i kreće u pustolovine. Švarcov scenarij je znatno izmijenio književni predložak, dijelom zato da ga se uskladi sa tada vladajućom markstističkom ideologijom u SSSR-u i kritikom viših klasa na Zapadu, a dijelom da se film učini "filmičnijim". Usprkos toga, doživio je veliki ugled i brojne pohvale nakon međunarodne distribucije, te se danas smatra jednim od najboljih ostvarenja u Kozinčevljevoj filmografiji, odnosno ekranizacija Cervantesevog teksta.

## Uloge
* Nikolaj Čerkasov ...  Don Quixote de la Mancha / Alonso Quixano
* Jurij Tolubejev ...  Sancho Panza
* Serafima Birman ...  Gostioničar
* Ljudmila Kasjanova ...  Aldonsa (kao L. Kasjanova)
* Svetlana Grigorjeva ...  Nećaka
* Vladimir Maksimov ...  Svećenik
* Viktor Kolpakov ...  Brijač
* Tamilla Agamirova ...  Gospa Altisidora (kao T. Agamirova)
* Georgiy Vitsin ...  Sanson Carrasco
* Bruno Freindlich ...  Vojvoda (kao V. Freindlich)
* Lidija Vertinskaya ...  Vojvotkinja
* Galina Volček ...  Maritornes (kao G. Volček)
* Olga Vikland ...  Seljanka
* Aleksandr Benjaminov ...  Pastir
* S. Comajev ...  Andres, pastir

## Reference

## Vanjske veze

*
* 
* «Дон Кихот»  Аннотированный каталог фильмов киностудии «Ленфильм» 1918—2003.
* 
* 
*
Hidalgo (plemstvo)

**Idalgo** (šp. *hidalgo/fidalgo*) je pripadnik najnižeg plemstva u Španjolskoj i Portugalu, koji je bio oslobođen plaćanja poreza zahvaljujući svom staležu, ali nije obavezno posjedovao zemlju.

Riječ je u uporabi od 7. stoljeća i nastala je od španjolskog „hijo de algo“ (nečiji sin). U srednjem vijeku izgovor se promijenio od „hijodealgo“ u „hidalgo“.

Da bi neko mogao biti proglašen „starim idalgom“ *(šp. hidalgo solariego)*, morao je dokazati da su mu i djedovi i bake i s majčine i očeve strane imali titulu idalga. Samo ovi su bili cijenjeni i poštovani od svih. Ostali, koji su titulu dobili za neku zaslugu, bili su omalovažavani i ismijavani. Još jedno bitno obilježje idalga je preziranje fizičkog rada, jer mu je tako nalagao njegov osjećaj za čast. S obzirom na to i na činjenicu da se u kasnijem razdoblju ova titula dodijeljivala na nekontroliran način (jer je svaki vladar, da bi izbjegao dodjeljivanje zemlje, nagrađivao zaslužne dodjeljivanjem titule), Španjolska u 17. stoljeću je bila puna idalga koji su gladni i u dronjcima, ali nikada se ne bi prihvatili nekog posla.

Kad su Burboni došli na španjolsko prijestolje, bilo je već oko pola milijuna idalga koji nisu plaćali porez, što je jako štetilo državi. Ova titula je doživjela veliku reformu i do kraja 19. stoljeća je skoro potpuno nestala, zajedno s društvenim slojem koji je predstavljala.

## Literatura
* Pavlović-Samurović Lj., Soldatić D.; *Španska književnost 1.* Nolit, Beograd 1985.

## Vanjske veze
* Asociación de Hidalgos a Fuero de España (AHFE)
* Colegio Mayor Universitario de la AHFE
* Blasones Hispanos
Snježnaja koroljeva (film, 1957)

**Snježna kraljica** () je sovjetski animirani film iz 1957. godine, koji se smatra jednim od nauspješnijih i najuticajnijih animiranih ostvarenja sovjetske kinematografije.

Predstavlja adaptaciju istoimene bajke danskog pisca Hansa Christiana Andersena. Napravljen je tehnikom rotoskopije gdje su kao model za animaciju služili živi glumci, uključujući Mariju Babanovu koja posuđuje glas Snježnoj kraljici. Film je prikazan na venecijanskoj Mostri 1957. i Kanskom festivalu 1958. godine gdje je osvojio glavne nagrade za animirani film.

Znameniti japanski sineast Hayao Miyazaki je tvrdio da ga je upravo *Snježna kraljica* potakla da se počne baviti filmskom animacijom.

## Radnja

Zla Snježna kraljica zaleđuje srce dječaka Kaja i odvodi ga u svoj ledeni dvorac. Njegova sestra Gerda odlazi na put kako bi pronašla brata, i razbila čini koje je Snježna kraljica bacila na njega.

## Uloge

## Izvori
* Animator.ru: Snežnaя koroleva 

## Vanjske veze
* ''The Snow Queen'' at Animator.ru
* 
**  (*The Snow Queen* was one of the episodes)
* 
* Article about 1959 American version
* ''The Snow Queen'' at the Big Cartoon Database
The Crucible

***The Crucible*** (), na prostoru bivše Jugoslavije poznatiji pod naslovom ***Vještice iz Salema***, je drama američkog književnika Arthura Millera. Temelji se na istoimenim događajima koji su se zbili u Massachusettsu 1692. i 1693. godine, i prikazuje znamenita suđenja vješticama iz Salema. Miller je dramu, pak, napisao, potaknut tada mnogo aktualnijim zbivanjima, odnosno kao alegoriju na makartističku histeriju, odnosno antikomunistički lov na vještice koji je zahvatila tadašnje američko društvo, pri čemu mu je značajan poticaj dala odluka njegovog dotadašnjeg prijatelja Elije Kazana da pred kongresnim odborom prokaže svoje prijatelje koji su u prošlosti bili članovi KP SAD.

The Crucible je nakon premijere doživio veliki uspjeh, i danas se smatra Millerovim najpoznatijim djelom. Godine 1957. je u tadašnjoj Istočnoj Njemačkoj u francuskoj koprodukciji snimljena ekranizacija pod naslovom *[[Die Hexen von Salem]]*, a 1962. je Robert Ward komponirao istoimenu operu. Godine 1996. je Miller svoju dramu adaptirao kao scenario za istoimeni film.

## Povezano
**[[The Devils (film)|The Devils]]*

## Vanjske veze
* 
* 
* 
* 
*
*
*
Country Hotel

***Pakleni Hotel*** (; ), poznat i pod međunardonim naslovom engleskim naslovom ***Country Hotel*** () je tajlandski crno-bijeli igrani film snimljen 1957. u režiji Rattane Pestonjija, kome je predstavljao cjelovečernji režijski debi. Po žanru je kombinacija drame i komedije. Radnja je smještena u seosko prenoćište čiji jedini gost tajanstveni čovjek po imenu Chana (koga glumi Chana Sriubon), a koji izaziva pažnju slučajnih namjernika. Film je sniman jednom jedinom kamerom na jednom jedinom setu, te nije izazvao veliku pažnju tajlandske publike. Kasniji kritičari su ga, međutim, pohvalili ne samo zbog pionirskog korištenja widescreena, nego i vješte minimalističke režije.

## Uloge
* Prachuap Lukgamdi ... Noi
* Sarinthip Siriwan ... Riam
* Chana Sriubon ... Chana
* Tat Egatat ... Din
* Sutasit Satayawon ... Sit
* Thanom Akharaserini

## Vanjske veze
*
* *[http://www.piff.org/eng/html/archive/arc_search_view.asp?idx=10245&target=&c_idx=11&m_entry_year=2005&SearchField=m_make_country&SearchQuery=Thailand Country Hotel] * at the Pusan International Film Festival
**[http://www.thaifilm.com/supportDetail.asp?id=56 Country Hotel] * DVD at the Thai Film Foundation 
*Thai Film Journal review of ''Country Hotel'' at Rotten Tomatoes.
*
Ni liv

***Ni liv*** () je norveški crno-bijeli ratni film snimljen 1957. u režiji Arnea Skouena. Temelji se na knjizi *We Die Alone* britanskog publicista i ratnog veterana Davida Howartha i prikazuje stvarne događaje vezane uz pripadnike Kompani Linge, jedinice norveških komandosa koja je pod britanskim pokroviteljstvom djelovala u Norveškoj pod njemačkom okupacijom u Drugom svjetskom ratu. Protagonist, čiji lik tumači Jack Fjeldstad, je Jan Baalsrud, komandos koji je 1943. godine zajedno sa grupom suboraca poslan sa zadatkom da uništi njemački kontrolni toranj na sjeveru zemlje. Radnja prikazuje kako grupa postaje žrtvom izdaje, a Baalrsud jedini ostane na slobodi, te pokušava stići do granice neutralne Švedske, pri čemu mu poteškoće zadaju ne samo Nijemci, nego i nepristupačni teren, vremenske prilike i snježno sljepilo. *Ni liv* je duboko impresionirao kritičare, te je sljedeće godine prikazan na Kanskom festivalu. U televizijskoj anketi 1991. godine je proglašen najboljim norveškim filmom svih vremena.

## Uloge
* Jack Fjeldstad - Jan Baalsrud
* Henny Moan - Agnes
* Alf Malland - Martin
* Joachim Holst-Jensen - Bestefar
* Lydia Opøien - Jordmoren
* Edvard Drabløs - Skolelæreren
* Sverre Hansen - Skomakeren
* Rolf Søder - Sigurd Eskeland
* Ottar Wicklund - Henrik
* Olav Nordrå - Konrad
* Alf Ramsøy - Ivar, kjelketrekker
* Jens Bolling - Alfred, kjelketrekker
* Per Bronken - Ole, kjelketrekker
* Grete Nordrå - Stenografen
* Lillebil Nordrum - Sykepleiersken

## Izvori

* 

## Vanjske veze
* 
* ''New York Times'' review from 1959
Kanton Džezira

**Kanton Džezira** je jedan od tri kantona Rožave (Zapadnog Kurdistana). Proglašen je 21. januara 2014. Administrativni centar kantona je grad Kamišlo (Kamišli), a premijer kantona je Akram Haso. Uprava kantona sastanke održava u mestu Amude (Amuda).

Kanton se nalazi na severoistoku Sirije, uz granicu sa Iračkim Kurdistanom i Turskom, čime je u povoljnijem strateškom položaju nego druga dva kantona Zapadnog Kurdistana, koji se, pored granice prema ostatku Sirije, graniče samo sa Turskom.

Pored grada Kamišlo, ostali značajniji gradovi kantona su Hesiče (Al Hasaka), Serekanije (Ras al-Ajn), Derika Hemko (Al-Malikijah), Amude (Amuda), Dirbesije (Al-Darbasijah) i Tirbespije (Al-Kahtanija). Delovi gradova Kamišlo (Kamišli) i Hesiče (Al Hasaka) su pod kontrolom snaga Asadovog režima.

Stanovništvo Kantona Džezira čine Kurdi, Arapi, Asirci, Čečeni i Jermeni, a zvanični jezici kantona su kurdski, arapski i asirski. Od religija, u kantonu su zastupljeni islam, hrišćanstvo i jezidizam.

## Povezano
*Zapadni Kurdistan
*Kanton Efrin
*Kanton Kobani

## Vanjske veze
*Ustav kantona Rožave
Kanton Kobani

**Kanton Kobani** je jedan od tri kantona Rožave (Zapadnog Kurdistana). Proglašen je 27. januara 2014. Administrativni centar kantona je grad Kobani, a premijer kantona je Enver Muslim. Zakonodavna skupština kantona je postavila predsednika, dva zamenika i 22 ministra koji upravljaju kantonom. Kanton Kobani ima oko 400.000 stanovnika, pretežno Kurda.

Kanton se nalazi na severu Sirije, uz granicu sa Turskom. Strateški položaj kantona je izuzetno nepovoljan, s obzirom na njegovu lokaciju između Turske i takozvane Islamske Države, a takođe i na njegovu udaljenost od Kantona Džezira (glavnog kurdskog područja u Siriji), kao i udaljenost od Iračkog Kurdistana.

Kanton Kobani je nekoliko meseci bio izložen napadima takozvane Islamske Države. U septembru 2014. godine, Islamska Država je okupirala veći deo kantona, zauzevši preko 100 kurdskih sela, usled čega je oko 130.000 kurdskih izbeglica sa ovog područja pobeglo u Tursku. U okupiranim selima, pripadnici Islamske Države su počinili masakre i kidnapovali žene. U početnom delu svoje ofanzive, islamski militanti nisu uspeli da zauzmu ceo kanton, jer su kurdski borci zadržali kontrolu nad samim gradom Kobani. U nastavljenoj ofanzivi, islamisti su ušli u grad Kobani, čime su otpočele ulične borbe za ovaj grad. Ukupan broj kurdskih izbeglica koji su iz Kantona Kobani pobegli u Tursku se procenjuje na oko 180.000.

## Povezano
*Zapadni Kurdistan
*Kanton Efrin
*Kanton Džezira

## Vanjske veze
*Ustav kantona Rožave
Kanton Efrin

**Kanton Efrin** je bio jedan od tri kantona Rožave (Zapadnog Kurdistana). Proglašen je 29. januara 2014. Administrativni centar kantona je grad Efrin (Afrin), a premijerka kantona je Hevi Ibrahim. Stanovništvo Kantona Efrin čine pretežno Kurdi. Kanton se nalazio na severozapadu Sirije, uz granicu sa Turskom. Strateški položaj kantona nije naročito povoljan, s obzirom na njegovu udaljenost od Kantona Džezira (glavnog kurdskog područja u Siriji). Kanton je prestao da postoji početkom 2018. nakon turske intervencije i od tada je teritorija pod kontrolom pobunjeničke Sirijske nacionalne armije.

## Povezano
* Rožava
* Kanton Džezira
* Kanton Kobani

## Vanjske veze
* Ustav kantona Rožave
Ne kupuj rusko!

**Ne kupuj rusko!** () ili **Bojkotiraj rusko!** () je kampanja za bojkot ruske robe i usluga koju su ljeti  2013. započeli aktivisti ukrajinske  pro-zapadne i proevropske nevladine organizacije Vidsič u znak odmazde zbog mjera ruske vlade kojima je 14. augusta 2013. zabranjen uvoz ukrajinskih prehrambenih i drugih proizvoda tokom carinskog spora između dvije država. Pokret je nastao u vrijeme dok je Ukrajini još uvijek na vlasti bio režim pro-ruskog predsjednika Viktora Janukoviča, ali koji je u to vrijeme davao naznake za spremnost za priključenje Evropskoj uniji. Pokret se proširio preko ukrajinskih društvenih mreža, ali je značajno opao za vrijeme euromajdanskih zbivanja. Novi zamah su mu dali događaji koji su uslijedili u događaji u istočnim i južnim dijelovima Ukrajine, odnosno ruska aneksija Krima i izbijanje oružanih sukoba za koje aktivisti Vidsiča smatraju odogovornim rusku vlast. Svrha kampanje je ekonomski oslabiti Rusiju, odnosno spriječiti građane Ukrajine da kupovinom ruske robe i usluga pomažu neprijatelje današnje ukrajinske vlasti. U tu se svrhu koristi tehnikom blic gomila koje se okupljaju i demonstriraju ispred trgovina koje prodaju rusku robu, odnosno kino dvorana koje prikazuju ruske filmove. Nakon što su se u aprilu 2014. pojavile vijesti kako ruski proizvođači mijenjaju bar kodove kako bi njihovi proizvodi izgledali kao da su proizvedeni u Ukrajini, aktivisti Vidsiča su razvili mobilne aplikacije za njihovo prepoznavanje. Od proljeća 2014. se kampanja nastoji proširiti na druge istočnoevropske i zemlje EU.



File:Акція бойкот російських товарів.jpg|22.08.2013
File:Flesh mob Boycott.jpg|15.03.2014
File:Матрьошка Львів.jpg|04.04.2014
File:Baner bridge Kyiv.JPG|29.05.2014
File:PTN KhYLO 1.jpg|22.06.2014



## Vanjske veze
* Russia, hands off Ukraine. Službena stranica kampanje na Facebooku 
* Дамо відсіч зазіханням Росії на Україну. Službena stranica na Facebook.
* Дамо відсіч зазіханням Росії на Україну!. Službena stranica kampanje na vk.com.
* Бойкот російського кіно. Službena stranica kampanje bojkota ruskih filmova na Facebook 
* НЕТ русским товарам  Službena stranica aktivista
14. dodjela Zlatnog globusa

**14. dodjela "Zlatnog globusa"**

održana 28. februara 1957.


Najbolji film: Drama 
 *Put oko svijeta u 80 dana*

Najbolji film: Komedija ili mjuzikl 
*Kralj i ja* 


**14. dodjela "Zlatnog globusa"**, za filmska ostvarenja u 1956. godini, održana je 28. februara 1957. godine u organizaciji Udruženja holivudskih stranih novinara u Los Angelesu.

## Dobitnici
### Filmske kategorije

### Televizijske kategorije

## Reference

## Vanjske veze
* Službena stranica HFPA 
* Zlatni globus 1956.
Charles Crichton

**Charles Crichton** (6. august 1910 - 14. septembar 1999) bio je britanski filmski i televizijski režiser, najpoznatiji po ealinškim komedijima koje je režirao krajem 1940-ih i početkom 1950-ih, a među kojima se ističe film *[[The Lavender Hill Mob]]* iz 1951. godine. Nakon slabijih uspjeha na filmu 1950-ih i 1960-ih se preorijentirao na rad na televiziji, postavši jedan od suradnika popularnog komičara Johna Cleesa. Njega je režirao u svom posljednjem i jednom od najpopularnijih filmova, komediji *[[A Fish Called Wanda]]*.

## Filmografija (režiser)

**[[For Those in Peril (1944 film)|For Those in Peril]]* (1944)
**[[Dead of Night]]* (1945) (co-director)
**[[Painted Boats]]* (1945)
**[[Hue and Cry (film)|Hue and Cry]]* (1947)
**[[Against the Wind (1948 film)|Against the Wind]]* (1948)
**[[Another Shore]]* (1948)
**[[Train of Events]]* (1949)
**[[Dance Hall (film)|Dance Hall]]* (1950)
**[[The Lavender Hill Mob]]* (1951)
**[[Hunted (film)|Hunted]]* (1952)
**[[The Titfield Thunderbolt]]* (1953)
**[[The Love Lottery]]* (1954)
**[[The Divided Heart]]* (1954)
**[[Man in the Sky]]* (1957)
**[[Law and Disorder (1958 film)|Law and Disorder]]* (1958)
**[[Floods of Fear]]* (1959)
**[[The Battle of the Sexes (1959 film)|The Battle of the Sexes]]* (1959)
**[[The Boy Who Stole a Million]]* (1960)
**[[The Third Secret (film)|The Third Secret]]* (1964)
**[[He Who Rides a Tiger]]* (1965)
**[[A Fish Called Wanda]]* (1988) (također i ko-scenarist)

## Televizija

**[[Danger Man]]*
**[[Man in a Suitcase]]*
**[[The Avengers (TV serija)|The Avengers]]* (pet epizoda)
**[[The Adventures of Black Beauty]]*
***
**[[The Professionals (TV serija)|The Professionals]]*
**[[Dick Turpin (TV serija)|Dick Turpin]]*
**[[The Adventurer (TV serija)|The Adventurer]]*
**[[Strange Report]]*

## Vanjske veze
* 
* BECTU interview of Crichton conducted by Sid Cole and Alan Lawton (1987) reproduced on the BFI screenonline website
*
Jasi

**Jasi** ima više značenja:
*Jasi (Mađarska), etnička grupa Mađara alanskog (osetskog) porekla, koja nastanjuje regiju Jasšag.
*Jasi (ilirsko pleme), jedno od plemena Ilira u antičko doba.
Jászság

**Jászság** čita se ***Jasšag*** (ili **Jazigija**) je etno-geografska regija u Mađarskoj. Obuhvata severozapadni deo županije Jász-Nagykun-Szolnok. Centar regije je grad Jászberény. Jászság nastanjuju Jasi, etnička grupa Mađara alanskog (osetskog) porekla. Regija ima oko 85.000 stanovnika.

## Historija
U antičko doba, ovo područje je nastanjivao drugi iranski narod poznat kao Jazigi. Nakon propasti Kraljevine Alanije na Kavkazu u 13. veku, deo Alana (poznat pod imenom Jasi) se preselio na zapad i naselio u Kraljevini Ugarskoj. Oni su sačuvali svoj jezik sve do 15. veka, ali su se vremenom asimilovali u Mađare. Sačuvali su, međutim, svoj jaški identitet i regionalnu autonomiju. Sve do osmanskog osvajanja regije u 16. veku, Jászság je bio autonomna teritorija u okviru Ugarske. Nakon proterivanja Osmanlija sa ovog područja krajem 17. veka, autonomija Jászság je obnovljena. Region je zadržao autonomni status sve do 1876. godine, kada postaje deo županije Jász-Nagykun-Szolnok.

## Povezano
*Jasi (Mađarska)
Jasi (ilirsko pleme)

**Jasi** () su bili ilirsko-keltsko pleme sa skitskim utjecajem koje je naseljavalo obe obale reke Drave u antičko doba. Prvi kontakt Jasa sa Rimljanima dogodio se u vreme rimskog osvajanja naselja Segestica, 159. ili 156. p. n. e. Poslije suzbijanja Batonovog ustanka (6-9. godina nove ere), Rimljani osnivaju vojni kamp u daruvarskom basenu, na mestu nekadašnjeg jaškog opiduma. Tokom procesa romanizacije, plemensko naselje stiče status Res Publike Jasorum. U vreme Hadrijanove vladavine, italski imigranti, veterani i drugi strani nosioci prava rimskih građana, zajedno sa domaćim stanovništvom, organizuju Municipium Iasorum na mestu antičkog opiduma. Grad je bio administrativni centar Jasa, na čijoj su velikoj teritoriji formirana i druga naselja, kao što su Aquae Iasae i Civitas Iovia.

## Povezano
* Municipijum Jasorum
* Aquae Iasae
Ilirida

**Ilirida** ili **Republika Ilirida** je naziv za državno-politički projekat Albanaca u Makedoniji. U osnovi ove ideje je težnja za formiranjem političkog entiteta pod nazivom Ilirida, koji bi bio u federalnom ili konfederalnom odnosu prema ostatku Makedonije. Ilirida bi obuhvatala zapadne delove Makedonije nastanjene Albancima, ali i neka područja nastanjena Makedoncima. 

Deo Albanaca u Makedoniji je do sada dva puta proglašavao Republiku Iliridu, ali ni jedno od ovih proglašenja nije izazvalo bilo kakve druge akcije koje bi vodile faktičkom formiranju ovog entiteta, usled izostanka masovnije podrške ovom projektu među lokalnim Albancima.

Republika Ilirida je prvi put proglašena u januaru 1992. godine, od strane albanskih aktivista u Strugi. Drugo proglašenje ove republike dogodilo se 18. septembra 2014. u Skoplju, od strane male grupe Albanaca. Za predsednika Republike Iliride proglašen je Nevzat Halili.
Karel Zeman

**Karel Zeman** (3. novembar 1910 - 5. april 1989) je bio česki i čehoslovački filmski režiser i animator, poznat kao jedno od najuticajnijih ličnosti filmske animacije 20. vijeka. Karijeru je otpočeo radeći kratke animirane filmove u okupiranoj Češkoj za vrijeme Drugog svjetskog rata, ali je slavu stekao serijom filmova, najčešće temeljenih na klasičnim djelima fantastične i science fiction književnosti, u kojima je na izuzetno efektan način kombinirao animaciju sa igranim scenama. Zbog inventivnosti i vještine je dobio nadimak "češki Melies.

## Filmografija

### Cjelovečernji filmovi

### Kratki filmovi

## Izvori

## Vanjske veze
*
*Karel Zeman filmography  
*Karel Zeman: Genius of Animated Film at SME.sk 
*Gallery of Czech stop-action animation  including clips from *The Fabulous World of Karel Zeman*.
*A Strange Introduction to Karel Zeman: The Czech Visionary (TCM Movie Morlocks)
John Sturges

**John Eliot Sturges** (; 3. januar 1910 &ndash; 18. august 1992) bio je američki filmski režiser, najpoznatiji kao autor popularnih i uticajnih vesterna i akcijskih filmova 1950-ih i 1960-ih. Među njima se najviše ističe *[[The Magnificent Seven]]* iz 1960. godine, vestern adaptacija znamenitog japanskog filma *[[Sedam samuraja]]*.

Usprkos sličnog prezimena, John Sturges nije bio u nikakvom rodu sa svojim starijim kolegom Prestonom Sturgesom.

## Filmografija

**[[The Man Who Dared]]* (1946)
**[[Shadowed]]* (1946)
**[[Alias Mr. Twilight]]* (1946)
**[[For the Love of Rusty]]* (1947)
**[[Keeper of the Bees (1947 film)|Keeper of the Bees]]* (1947)
**[[Thunderbolt!]]* (1947)
**[[The Sign of the Ram]]* (1948)
**[[Best Man Wins]]* (1948)
**[[The Walking Hills]]* (1949)
**[[The Magnificent Yankee (1950 film)|The Magnificent Yankee]]* (1950)
**[[The Capture (film)|The Capture]]* (1950)
**[[Mystery Street]]* (1950)
**[[Right Cross]]* (1950)
**[[Kind Lady (1951 film)|Kind Lady]]* (1951)
**[[The People Against O'Hara]]* (1951)
**[[It's a Big Country]]* (1951)
**[[The Girl in White]]* (1952)
**[[Jeopardy (1953 film)|Jeopardy]]* (1953)
**[[Fast Company (1953 film)|Fast Company]]* (1953)
**[[Escape from Fort Bravo]]* (1953)
**[[Bad Day at Black Rock]]* (1955)
**[[Underwater!]]* (1955)

**[[The Scarlet Coat]]* (1955)
**[[Backlash (1956 film)|Backlash]]* (1956)
**[[Gunfight at the O.K. Corral (film)|Gunfight at the O.K. Corral]]* (1957)
**[[Saddle the Wind]]* (1958) (van špice)
**[[The Law and Jake Wade]]* (1958)
**[[The Old Man and the Sea (1958 film)|The Old Man and the Sea]]* (1958)
**[[Last Train from Gun Hill]]* (1959)
**[[Never So Few]]* (1959)
**[[The Magnificent Seven]]* (1960)
**[[By Love Possessed (film)|By Love Possessed]]* (1961)
**[[Sergeants 3]]* (1962)
**[[A Girl Named Tamiko]]* (1963)
**[[The Great Escape (film)|The Great Escape]]* (1963)
**[[The Satan Bug]]* (1965)
**[[The Hallelujah Trail]]* (1965)
**[[Hour of the Gun]]* (1967)
**[[Ice Station Zebra (film)|Ice Station Zebra]]* (1968)
**[[Marooned (film)|Marooned]]* (1969)
**[[Le Mans (film)|LeMans]] (1971) (napustio snimanje prije završetka)
**Joe Kidd* (1972)
**Chino* (1973)
**McQ* (1974)
**The Eagle Has Landed* (1976)


== Reference ==


==Litetatura==
* 
* „Gesprengte Ketten - The Great Escape, Behind the scenes*, Photographs of cameraman Walter Riml, Editor Helma Türk & Christian Riml, House Publishing 2013, English/German (Online)

## Vanjske veze
*
Robert Hamer

**Robert James Hamer** (Kidderminster, Worcestershire, 31. mart 1911 &ndash; London, 4. decembar 1963) bio je britanski filmski režiser i scenarist, najpoznatiji po ealinškim komedijama, među kojima se ističe *[[Kind Hearts and Coronets]]*. Hamerov privatni život je obilježila homoseksualnost, ali još više alkoholizam, te je zbog ispada u delirium tremensu otpušten sa seta svog posljednjeg filma *[[School for Scoundrels (1960 film)|School for Scoundrels]]* 1960. godine. Tri godine kasnije je umro od upale pluća, te se smatra jednom od najtragičnijih ličnosti britanske kinematografije sredine 20. vijeka.

## Filmografija

* *[[San Demetrio London]]* (1943)
* *[[Dead of Night]]* (1945) (as co-director)
* *[[Pink String and Sealing Wax]]* (1946)
* *[[The Loves of Joanna Godden]]* (1947)
* *[[It Always Rains on Sunday]]* (1947)
* *[[The Spider and the Fly (1949 film)|The Spider and the Fly]]* (1949)
* *[[Kind Hearts and Coronets]]* (1949) 

* *[[The Long Memory]]* (1952)
* *[[His Excellency (film)|His Excellency]]* (1952)
* *[[Father Brown (film)|Father Brown]]* (1954)
* *[[To Paris With Love]]* (1955)
* *[[The Scapegoat (1959 film)|The Scapegoat]]* (1959)
* *[[School for Scoundrels (1960 film)|School for Scoundrels]]* (1960)

## Reference

## Vanjske veze
* oxforddnb: Hamer, Robert James 1911-1963 film Director
* British Film Institute: ''Screen online''
* 
* ''Kind Hearts and Coronets: 60th anniversary of a classic''
Jules Dassin

**Julius "Jules" Dassin** (18. decembar 1911 - 31. mart 2008) bio je američki filmski režiser, poznat po tome što su mu karijeru u Hollywoodu prekinuli makartistički progoni i dolazak na crnu listu, ali i što ju je sa uspjehom nastavio u Evropi, definiravši novi žanr filma pljačke sa francuskim filmom *[[Rififi]]*. Jedan od važnih događaja u Dassinovom životu i karijeri je bio Kanski filmski festival 1955. godine na kome se upoznao sa grčkom glumicom Melina Mercouri, sa kojom je poslije snimio popularni film *[[Nikad nedjeljom (film)|Nikad nedjeljom]]*, za koju se oženio i zbog koje se doselio u Grčku do kraja života.

## Filmografija

## Vanjske veze
*
*Family photos (French) 
*Jules Dassin at *[[The New York Times]] Movies*
*New York Times obituary
*Obituary on the ''World Socialist Web Site
*
Hipodamija

**Hipodamija** () bila je, u grčkoj mitologiji, kći Enomaja, kralja Pize u Elidi, i Sterope ili Euritoje ili Euarete.

## Mitologija

Hipodamija je bila tako lepa da je privlačila mnoge prosce, ali Enomaj je nije hteo udati, bilo zato što mu je bilo prorečeno da će ga zet ubiti ili zato što je sam bio zaljubljen u svoju kćerku. Zato je Enomaj objavio da će Hipodamiju udati samo za onoga ko uspe da ga pobedi u utrci kolima na dugoj trasi od Pize do Posejdonovog žrtvenika na Korintskoj prevlaci, pri čemu je od svih takmaca tražio da u kola prime i Hipodamiju, znajući da će im njena lepota odvući pažnju. Enomaj je posedovao vrlo brze konje, pa je proscima dopuštao da krenu prvi, a kad bi ih sustigao, probadao ih je kopljem i odsecao im glave, kojima je ukrašavao svoj dvor ili Posejdonov ili Aresov hram.

U Pizu je naposletku stigao i mladi Pelop, koji je od Posejdona dobio zlatna kola i krilate konje, a zatim je zaprosio Hipodamijinu ruku. Hipodamija se na prvi pogled zaljubila u Pelopa i, želeći mu osigurati pobedu u utrci, zatražila je pomoć od Enomajevog kočijaša Mirtila, koji im je bio spreman pomoći, ali je zauzvrat tražio da jednu noć uživa ljubav Hipodamije, budući da je i sam bio u nju zaljubljen. Drugi pričaju da je Pelop obećao Mirtilu polovinu Enomajevog kraljevstva, pa je kočijaš u osovine kraljevih kola stavio voštane čivije. Kola su se tokom utrke slomila, a Enomaj je na samrti prokleo Mirtila da strada od Pelopove ruke. Pelop se nakon pobede ukrcao s Hipodamijom na brod i krenuo natrag u Pizu. Tokom plovidbe Mirtil je zatražio obećanu nagradu (ili je, prema drugima, silovao Hipodamiju), pa ga je Pelop bacio u more. Usledila je svečana svadba Pelopa i Hipodamije, a nevesta je u znak zahvalnosti u Olimpiji utemeljila Hereje, svetkovinu u čast boginje Here.

Hipodamija i Pelop imali su šestoricu sinova ― Atreja, Tijesta, Piteja, Alkatoja, Plistena i Hrisipa, a spominju se još i Dijas, Kinosur, Korint, Hipalm, Hipas, Kleon, Argej, Helej i Trezen, kao i kćerke Nikipa i Lisidika. Pričalo se da je Hrisip zapravo bio sin Pelopa i jedne nimfe i da ga je otac voleo najviše od sve dece, pa je Hipodamija, plašeći se da će njemu pripasti vlast, nagovorila Atreja i Tijesta da ubiju Hrisipa. Neki kažu da ga je sama Hipodamija ubila Lajevim mačem. Pelop je tada prognao Hipodamiju iz Elide i ona je pobegla u Mideju, gde je i umrla. Neki kažu da je Hipodamija sama sebi presudila. Kasnije, po nalogu proročišta, Pelop je njene posmrtne ostatke preneo u Olimpiju, u Hipodameon, gde su žene svake godine prinosile žrtve. Njen kip stajao je na trkačkoj stazi u Olimpiji.

Dve tragedije, koje su napisali Sofokle i Euripid, obrađivale su mit o Hipodamiji, ali nijedna nije sačuvana. U likovnoj umetnosti prikazana je na vazama, a na istočnom zabatu Zevsovog hrama u Olimpiji (prva polovina 5. veka pne.) predstavljena je scena priprema za utrku Enomaja i Pelopa.

## Reference

## Literatura
*
*
*
Hipodamija (Piritojeva supruga)

**Hipodamija** () bila je, u grčkoj mitologiji, kći Atraka ili Buta ili Adrasta, te supuga lapitskog kralja Piritoja. Na svadbi Piritoja i Hipodamije kentaur Eurition pokušao je da siluje nevestu, a drugi su kentauri onda posegnuli za ostalim prisutnim ženama i dečacima. To je dovelo do rata kentauromahije, tj. do rata između Lapita i kentaura, koji je trajao godinu dana. Pobedu su odneli Lapiti pod vodstvom Piritoja, kome je pomogao njegov prijatelj Tezej. Na dan pobede Lapita nad kentaurima Hipodamija je Piritoju rodila sina Polipeta, no Piritoj je umro ubrzo nakon sinovljevog rođenja.

U izvorima je Piritojeva supruga poznata i kao **Didamija** (Δηιδάμεια), **Laodamija**, **Hipoboteja**, **Dija** ili **Ishomaha** 

## Reference

## Literatura
*
*

## Vanjske veze
*
Hipodamija (Anhizova kći)

**Hipodamija** () bila je, u grčkoj mitologiji, najstarija kći Anhiza i Eriopide, sestra Enejina, koja je bila čuvena po svojoj lepoti i vrlinama. Bila je udata za Alkatoja, koga je ubio Idomenej u trojanskom ratu.

## Reference

## Literatura
*
*
Hipodamija (razvrstavanje)

**Hipodamija** se može odnositi na više ličnosti i pojmova.

* U grčkoj mitologiji:
** Hipodamija, kći Enomajeva i supruga Pelopova.
** Hipodamija (Anhizova kći), sestra Enejina i supruga Alkatojeva.
** Hipodamija (Piritojeva supruga), kći Atrakova, Adrestova ili Butova.
** Hipodamija je bilo pravo ime Briseide (kćerke Brisove, voljene Ahilejeve robinje. Ona je prvobitno bila udata za Mineta, koga je ubio Ahilej kad je napao grad Lirnes u maloazijskoj Dardaniji.
** Hipodamija, ime dve Danaide, od kojih se jedna udala za Istra, a druga za Diokorista.
** Hipodamija, supruga Autonojeva, majka Erodijeva, Shenejeva, Antova, Akantova i Akantidina.
** Hipodamija, moguće ime majke Guneja, koga je rodila Okitu.
** Hipodamija, jedna od devojaka žrtvovanih Minotauru.
* ''Hippodamia'' (rod), rod bubamare u Severnoj Americi
* 692 Hippodamia, asteroid

## Reference

## Literatura
*
Prva konferencija zemalja zapadnog Balkana (Berlin, 2014)

**Prva konferencija zemalja zapadnog Balkana** održana je 28. avgusta 2014. godine u organizaciji nemačke kancelarke Angele Merkel. Na konferenciji su učestvovale delegacije svih zemalja na području bivše Jugoslavije, delegacije Albanije, Austrije i Nemačke. Glavna tema okupljanja bila je budućnost proširenja Evropske unije, a događaj je organiziran kao jedan od načina obilježavanja stogodišnjice početka Prvog svetskog rata. Na konferenciji je najavljeno da će se okupljanja nastaviti i u narednim godinama, sa Bečom kao domaćinom u 2015. i Parizom u 2016. godini.

Kancelarka Merkel objavila je nameru organizacije konferencije 7. juna 2014. godine. Poziv za sudelovanje u konferenciji poslan je svim zemljama regiona, uključujući i Sloveniju i Hrvatsku, koje su u vreme konferencije već bile punopravne članice Evropske unije.

U fokusu konferencije našle su se teme kao što su budućnost proširenja Evropske unije, nezadovoljavajući rezultati u procesu pridruživanja u slučaju Bosne i Hercegovine i Makedonije kao i odnosi Srbije kao glavnog partnera EU u regionu sa Ruskom Federacijom, a u svetlu Međunarodnih sankcija protiv Rusije zbog umešanosti u Rat u istočnoj Ukrajini i Krimske krize.

Premijer Albanije Edi Rama najavio je svoj prvi službeni poset Srbiji za vreme trajanja konferencije. Najavljeni susret je prvi susret toga ranga između predstavnika dve zemlje još od susreta Envera Hodže i Josipa Broza Tita 1947. godine.

## Sudionici konferencije

* Jose Manuel Barroso, predsednik Evropske komisije
* Štefan Füle, poverenik Evropske unije za proširenje
* Günther Oettinger, Zamenik predsenika Evropske komisije
* Angela Merkel
* Sigmar Gabriel,Ministar ekonomije i energetike i zamenik kancelarke Merkel
* Frank-Walter Steinmeier, ministar vanjskih poslova
* Werner Faymann, austrijski kancelar
* Reinhold Mitterlehner, austrijski federalni ministar ekonomije
* Sebastian Kurz, ministar vanjskih poslova
* Aleksandar Vučić, predsednik Vlade Srbije
* Ivica Dačić, ministar spoljnih poslova
* Zoran Milanović, premijer Hrvatske
* Vesna Pusić, ministrica vanjskih i europskih poslova
* Ivan Vrdoljak, ministar gospodarstva u Vladi Hrvatske
* Milo Đukanović, premijer Crne Gore
* Igor Lukšić, ministar vanjskih poslova
* Vladimir Kavarić, ministar privrede Crne Gore
* Vjekoslav Bevanda, predsedavajući Veća ministara Bosne i Hercegovine
* Zlatko Lagumdžija, zamenik predsedavajućeg Veća ministara Bosne i Hercegovine
* Boris Tučić, ministar za međunarodnu trgovinu i ekonomske odnose
* Edi Rama, premijer Albanije
* Ditmir Bushati, ministar vanjskih poslova Albanije
* Nikola Gruevski, premijer Makedonije
* Vladimir Peševski, zamenik premijera
* Bekim Neziri
* Hashim Thaçi, premijer Kosova


Image:Jose Manuel Barroso, EU-kommissionens ordforande, under ett mote i Folketinget 2006-05-19 (1).jpg|José Manuel Barroso
Image:Ivica Dacic & Sebastian Kurz.jpg|Ivica DačićiSebastian Kurz
Image:V pusic.jpg|Vesna Pusić
Image:Edi Rama2.jpg|Edi Rama


## Povezano
* Jugoistočna Evropa
* Sporazum o stabilizaciji i pridruživanju
* CEFTA

## Reference
Lisidika

**Lisidika** () bilo je ime nekoliko žena u grčkoj mitologiji.

# **Lisidika**, kći Pelopova i Hipodamijina, supruga Mestora, kome je rodila kćerku Hipotoju. Drugi kažu da je bila udata za Alkeja i da mu je rodila Amfitriona. Prema trećoj verziji, Elektrionu je rodila Alkmenu.
# **Lisidika**, kći Tespijeva i Megamedina, koja je Heraklu rodila sina Telesa.
# **Lisidika**, kći Koronova i majka Fileja, koga je rodila Ajantu.
#**Lisidika** iz Atine, jedna od devojaka poslatih kao žrtve Minotauru.

## Reference

## Literatura
*
Nikipa

**Nikipa** () bilo je ime nekoliko žena u grčkoj mitologiji.

***Nikipa**, jedna od pedeset kćerki Tespija i Megamede. Heraklu je rodila sina Antimaha.

***Nikipa**, kći Pelopa i Hipodamije. Udala se za Stenela i rodila mu Alkionu, Astimeduzu i Euristeja. Neki autori zovu je Leukipa, Antibija ili Arhipa.

***Nikipa**, sveštenica Demetrina u Dotionu u Tesaliji. Kad je Erisihton upao u Demetrin sveti gaj, koji su joj Pelazgi posvetili, i hteo da poseče drveće, Demetra je uzela Nikipin lik te mu naredila da ode odatle. Međutim, on joj je zapretio sekirom, pa se ona pojavila u svom pravom obličju i proklela ga da bude večno gladan.

Poznata je i jedna, kako se čini, istorijska ličnost ovog imena:

***Nikipa**, kći Pasejina, koja je kao zavetni dar posvetila kip Afrodite Savezice u svetilištu u Mantineji, koje su Mantinejani podigli "da podsete potomstvo na svoju borbu na strani Rimljana u bici kod Akcija".

## Reference
Parlament Saamija u Norveškoj

**Parlament Saamija u Norveškoj** (Norveški jezik: *Sametinget*, Sjeverni Saami: *Sámediggi*, Lule Saami: *Sámedigge*, Južni Saami: *Saemiedigkie*) je tijelo predstavničke demokracije naroda Saami u Norveškoj koje djeluje kao jedna od institucija kojom se ostvaruje kulturna autonomija ovoga naroda. Parlament je sa radom započeo 9. oktobra 1989. godine, a u njemu sjedi 39 zastupnika koji se biraju u 7 izbornih jedinica.

## Historija

1964. osnovano je Norveško vijeće Saamija sa zadatkom da odgovori na izazove sa kojim se suočava ova grupa. Članove vijeća imenovale su državne vlasti. Naknadno je ovo tijelo zamijenjeno današnjim parlamentom.

1978. norveška je državna agencija zadužena za vodne resurse i energetiku objavila plan za izgradnju brane i hidroelekrtane koja bi stvorila umjetno jezero i potopila saamijsko selo Máze. Ovaj je plan naišao na snažan otpor među ovom etničkom grupom i doveo do **Altanske kontroverze** (po istoimenoj rijeci Alta) u kojoj su Saamiji fizički onemogućavali izgradnju brane, a naknadni deklasificirani dokumenti su pokazali da su norveške vlasti razmatrale vojno rješenje krize.

Kao rezultat ovih događaja, norveška je vlada 1980. i 1981. održala sastanke sa *Norveškom asocijacijom Saamija*, *Saamijskom asocijacijom uzgajivača jelena u Norveškoj* i *Norveškim vijećem Saamija*. Ovi su sastanci rezultirali osnivanjem vijeća koje je trebalo raspraviti kulturne izazove sa kojima se ovaj narod suočava i *Saamijski pravni komitet* koji je trebao odgovoriti na pravne izazove zajednice. Saamijski pravni komitet naknadno je predložio osnivanje demokratski izabranog tijela ovu zajednicu, što je za rezultat imalo usvajanje Saamijskog zakona 1987. Ova je promjena izazvala i izmjene Norveškog ustava 1988. godine i donošenje Zakona za Finnmark 2005. godine.

Saamijski zakon povjerio je dio ovlasti Parlamenta Norveške Saamijskom parlamentu, a te su odredbe stupile na snagu 24. februara 1989. Prvo zasjedanje parlamenta započeto je 9. oktobra 1989. i otvorio ga je kralj Olav V.

## Povezano
*Parlament Saamija u Švedskoj

## Reference

## Vanjske veze

*Službena stranica
Dekolte

**Dekolte** (od francuski: *Décolleté* =bez ovratnika) je ime za izrez na ženskoj odjeći, koji otkriva grudi, vrat, 
ramenai leđa (u pojedinim slučajevima.

Dekolte se smatra ženstvenijim, od drugih oblika izrade odjeće, jer ističe grudi i vrat.
## Historija
Kako je izrada haljina bez ovratnika puno jednostavnija, tako je i nošenje haljina (unatar evropskog kulturnog kruga) koje pokazuju vrat i grudi bilo vrlo uobičajeno od 11. vijeka, sve do viktorijanskog doba, dapače dotad je bilo puno nemoralnije (i seksipilnije) pokazivati noge (čak i gležnjeve), a grudi nisu bile ništa nemoralno ili seksipilno. Od tad dekolteji postaju gotovo zabranjeni, ali se negdje od početka 20. vijeka ponovno vraćaju u modu. 

Dekoltea ima vrlo različitih oblika od onih u obliku slova V ili U do polukruga ili ravnog izreza pridržanog samo trakama. Modu dubokih dekoltea na francuski dvor donijela je 1450. Agnès Sorel, ljubavnica kralja Charlesa VII. 

Danas su haljine sa dubokim izrezom - obično večernje (svečane) koje se nose na balovim i prijemima, ali su dekolteji uobičajeni i kod izrade, kupaćih kostima, baletnih i gimnastičkih tikoa i kombineja (i ostalog ženskog donjeg rublja). Njihov oblik ovisi o trenutačnoj modi, estetici i društvenoj normi.

Dekolteji se prvenstveno koriste u zemljama zapadnog civilizacijskog kruga, dok se u nekim dijelovima svijeta (osobito po islamskom orijentu smatraju provokativnim i šokantnim, iako i tu ima iznimaka javanske žene nose *kemben* (vrstu haljina bez gornjeg dijela vjekovima).
## Izvori

## Vanjske veze

* ''Décolleté'' na portalu Encyclopædia Britannica
Alepski bor

**Alepski bor** (*Pinus halepensis*) je crnogorična vrsta drveća iz porodice Pinaceae.

## Izgled

Drvo je visoko do 20 metara. Deblo i grane su često zakrivljene. Krošnja je kuglastopiramidalna, a u starosti se razvija nepravilno.

Kora je sivkasta. U mladosti je glatka, a kasnije crvenosmeđa, izbrazdana.

Korijenov sustav je veoma razgranat i snažan.

Pupovi su izduženo valjkasti, sa slobodnim, tamnim ljuskama, koje su bijelo obrubljene. Pupovi nisu smolasti.

Iglice (četine) su plavičastozelene do svijetlozelene boje. Nalaze se po 2 (rijetko i 3) u čuperku. Duge su 6 do 10 cm, a debele oko 0.7 mm. Nježne su i obrazuju male kitice na vrhu izbojaka.

Cvjetovi su jednospolni. Muški svjetovi su valjkasti, crvenosmeđe boje. Ženski cvjetovi se javljaju u osnovama ovogodišnjih izbojaka, na dugim drškama.

## Stanište
Raste na vrlo oksudnom tlu zbog malih potreba za vodom izdrži čak i najveće suše.

## Izvori
**Atlas drveća i grmlja*, Čedomir Šilić

## Vanjske veze
;Ostali projekti