open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Cuttatawomen

**Cuttatawomen** (Cuttatawoman), pleme američkih Indijanaca porodice Algonquian sa područja današnjeg okruga |King George  i lancaster u Virginiji. Cuttatawomeni su u vrijeme dolaska kapetana Johna Smitha živjeli na sjevernoj strani rijeke Rappahannock (prije nazivana Toppahanock). Imali su istoimeni grad u okrugu King George kod lamb Vreeka i populacijom oko 80 ljudi. 

Drugi istoimeni grad na Rappahannocku nalazio se na području današnjeg okruga Lancaster kod rijeke Corotoman. Njihova populacija iznosila je oko 120. Prema Johnu Smithu to su bila dva pleme sa istim imenima i dva istoimena grada.

Prema Al Byrdu, oni su se vjerojatno još 1659. pomiješali sa plemenima Cekacawon (Secacawoni) i Wicocomico Wicocomoco, prihvativši svi zajedno plemenski naziv Wicocomico, i pod tim imenom su se održali do danas u okrugu Northumberland u Virginiji. 

## Izvori

## Vanjeske poveznice
*appahannock River Course An Investigation into the Orientation of the Rappahannock River Below the Fall Line Using Local Archaeological Sites
Mattapony

**Mattapony** (Mattaponi), jedno od vodećih indijanskih plemena konfederacije Powhatan koji su 1607. živjeli uz istoimenu rijeku na području američke države Virginia.

Potomci Mattapona danas žive organizirano u dva plemena, to su Mattapony (službeno Mattaponi Indian Tribe), koji imaju rezervat Mattaponi u okrugu King William i populaciju od oko 450 pripadnika, od čega sedamdesetak na rezervatu . 

Drugi njihov dio poznat je danas kao Upper Mattaponi, porijeklom su od stanovnika sela Passaunkack koje se nalazilo u okrugu King William. Godine 1885 zabilježeno je da žive u selu Adamstown a pojedninci nose porodično prezime Adams. Banda Adamstown 1921. službeno je nazvana Upper Mattaponi Indian Tribe .

## Izvori
Moraughtacund

**Moraughtacund**, pleme američkih Indijanaca porodice Algonquian sa sjeverne obale rijeke Rappahannock, u današnjim okruzima Lancaster i Richmond, Virginia. Njihovo glavno istoimeno naselje nalazilo se na ušću rijeke Moratico, u okrugu Richmond. Bili su pripadnici plemenskog saveza Powhatan. Populacija im je iznosila oko 300 (1608). Ime im se očuvalo u mnogim nazivima pod krnjim oblikom Morattico.

## Vanjske veze
* Morattico Place Names
Scitico

**Scitico** (Skittico, Squitkko) /=&quot;*land at the river branch*&quot;, dolazi od *peskatuk*, at the branch, ili *peskatuk-ohke*, &quot;*land at the branch*&quot;/ jedno od plemena algonkinske konfederacije Pocomtuc, koji su živjeli u sjevernom Connecticutu uz rijeku Scantic. 

Glavno istoimeno selo nalazilo se na istočnom dijelu današnjeg grada Enfielda u Connecticutu, okrug Hartford.
## Izvori
Chiskiac

**Chiskiac** (Chiskiack), pleme američkih Indijanaca porodice Algonquian koje je u ranom 17. stoljeću živjelo na mjestu današnjeg okruga York, u američkoj državi Virginia. Pripadali su plemenskom savezu Powhatan. Njihovo istoimeno selo nalazilo se na južnoj strani rijeke York. Godine 1622 učestvuju u masakru nad naseljenicima. Pleme je 1644. migriralo sa rijeke York na Piankatank, gdje su izumrli. Na mjestu sela Chickiac nastao je suvremi grad Yorktown .

## Izvori
Nantaughtacund

**Nantaughtacund** (Nautaughtacunds, Nandtaughtacund, i slično), pleme Algonquian Indijanaca, jedno od 30 plemena konfederacije Powhatan, koje je u ranom 17. stoljeću, u vrijeme dolaska kapetana Johna Smitha, obitavala na područjima današnjih okrug Essex i Caroline u saveznoj američkoj državi Virginia. 

U Smithovo doba (1608) pleme je moglo dati oko 150 ratnika ili ukupno 750 duša.

Ostali nazivi (varijante) su Nandtaughtacund (Strachey, 1849), Nantautacund (Smith, 1629, reprint 1819), Naudtaughtacund (Purehas, 1716, pogreška), Nautaughtacunds (Drake 1818; pogreška).
## Izvori
Onawmanient

**Onawmanient** (ostale varijante: Onaumanìent, Anawmanient, Nominies), pleme Algonquian Indijanaca naseljeno u ranom 17. stoljeću uz rijeku Potomac na današnjem području okruga Westmoreland u Virginiji. John Smith (1607) kaže da su imali oko stotinu ratnika. Zajedno sa plemenima Tauxenent, Potomac, Cuttatawomen i Pissasec pripadaju široj grupi Matchotic, i svi su članovi konfederacije Powhatan. 

Njihovo glavno selo također se zvalo Onawmanient a nalazilo se na Nominy Bayu u okrugu Westmorelandu.

## Izvori
Pamunkey

**Pamunkey**, pleme američkih Indijanaca porodice Algonquian naseljeno u ranom 17. stoljeću na području današnjeg okruga King William u Virginije. Pamunkeyi su bili jedno od 30 plemena plemenskog saveza Powhatan. Danas žive na rezervatu Pamunkey u okrugu King William, Virginija.

## Historija
U vrijeme dolaska kapetana Johna Smitha 1607. godine na rijeku James u Virginiji Pamunkeyi su bili vodeće pleme konfederacije koja je imala nekoliko tisuća ratnika. Pleme Pamunkey, računajući uz muškarce i žene i djecu, imalo je oko 1,000 duša. 
Originalno stanište Pamunkeya bilo je na obalama rijeke koja nosi njihovo ime i teče paralelno sa Jamesom. Nakon smrti poglavice Powhatana (poznat i kao Wahunsunacock), na njegovo mjesto 1618. dolazi Openchancanough, poglavica Pamunkeya, koji će voditi Powhatane do 1644. kroz koje će vrijeme doći do nekoliko briljantnih pobjeda nad Englezima 1622 i 1644 godine. Powhatanska plemena Nansemond, Chickahominy, Weanock, i po svoj prilici Rappahannock i još neki, pod vodstvom Openchancanough 18 travnja 1644. pokrenuli su masovni napad na engleske koloniste, pobivši ih oko četiri stotine. Nakon što su konsolidirali svoje snage, u ljeto iste godine Englezi su krenuli u osvetnički pohod protiv plemena Chickahominy, Weanock (Weyanock), Nansemond, Appamattuck i Powhatan. premda ih je u ovom napadu dosta stradalo, znatno je više izginulo Indijanaca, a one što su preživjeli prodali su u roblje ili odveli za sluge, a cijela naselja bila su uništena. 
Godine 1699. pedesetak osoba iz plemena Chickahominy i Mattapony pridružilo zse Pamunkeyima, nakon što su protjerani iz svojih domova.

U suvremeno doba (1893) oko tridesetak pamunkejskih obitelji živi na rezervatu u Indiantownu, a nešto i u obližnjim gradovima Richmond i Newport News, kao i širom Amerike. Svih skupa oko 110.

## Vanjske veze
* [ Home of the Pamunkey Indian Tribe
* The Pamunkey Indians of Virginia
Pataunck

**Pataunck**, pleme američkih Indijanaca porodice Algonquian, koje jeu ranom 17. stoljeću živjelo na rijeci Pamunkey u današnjoj američkoj državi Virginia. U periodu kontakta poglavica (werowance) plemena bio je Essenataught, a imali su stotinu ratnika . Bili su članovi plemenskog saveza Powhatan.

## Izvori
Piankatank

**Piankatank**, pleme američkih Indijanaca porodice Algonquian naseljeno u ranom 17. stoljeću duž rijeke Piankatank u sadašnjoj američkoj državi Virginia. Glavno istoimeno selo Piankatanka nalazilo se na rijeci Piankatank na području današnjeg okruga Middlesex. U vrijeme dolaska kapetana Johna Smitha (1607) populacija im je iznosila oko 200. Pleme Piankatank bilo je član plemenskog saveza Powhatan. Nestali su.

Ime im se javljalo i u oblicima Payankatanks (Simons, 1629), Payankatonks (Jefferson, 1801) i Piankatanks (Drake, 1848).

## Izvori

&lt;!-- == Vanjske veze ==
 --&gt;
Quioucohanock

**Quioucohanock** (Quiyoughcohanock, Quiyoughnohanock) /= *gull river people*, Gerard/ nekadašnje pleme Powhatan konfederacije sa južne obale rijeke James u okrugu Surry u Virginiji. Njihovo istoimeno glavno selo i rezidencija werowance, zvano i Tapahanock, nalazilo se istočno od Upper Chipoak Creeka. Prvi ih je posjetio 5. svibnja 1607. kapetan Gabriel Archer . 

Populacija im je 1608. iznosila 125. Ostali nazivi za njih javljaju se u nekoliko varijatni ovog imena: Quiocohànoes (Jefferson); Quiocohanses (Boudinot, 1816), Quiyougcohanocks (Smith), Quiyoughcohanocks (Strachey), Quiyoughnohanocks (Pots u Smith 1629, pogreška).
## Izvori
Mummapacune

**Mummapacune**, pleme Algonquian Indijanaca sa rijeke York, na području današnje Virginije, koje je pripadalo konfederaciji Powhatan. Godine 1607. u vrijeme dolaska kapetana Johna Smitha mogli su imati oko 100 ratnika; ukupno 350 (1612). Poimence im je bio poznat poglavica (werowance) Ottondeacommoc.

Spominje ih William Strachey (oko 1616) u Va., 62, 1849.
## Izvori

## Vanjske veze
* Powhatan Indian Locations
Nansemond

**Nansemond** /od nansamend, =*one goes to fish*, ili *one (who) goes to fish (or fishing)*, možda osobno ime/, jedno od značajnijih plemena algonkinske konfederacije Powhatan, koje je obitavalo na teritoriju južno od donjeg toka rijeke James u Virginiji, unutar sadašnjih okruga Nasemond i Norfolk.

Njihovo glavno naselje bilo je Nandsamund, možda na mjestu današnjeg Chuckatucka. Prema kapetanu Johnu Smithu (1608) imali su oko 200 ratnika ili 700 do 800 duša. Broj im je, slično ostalim powhatanskim plemenima, spao 1722. na oko 150 ljudi. Nešto mješanaca očuvalo se u blizini Bowershilla, nedaleko Norfolka

## Izvori

## Vanjske veze
* The Official Nansemond Indian Tribal Association Website
Rappahannock

**Rappahannock** (Rappahanoc, Rapahanna), jedno od tridesetak plemena američkih Indijanaca iz konfederacije Powhatan, porodica Algonquian, koji su u vrijeme dolaska Johna Smitha (1608) živjeli duž rijeke Rappahannock u američkoj državi Virginia. Njihovo glavno selo nosilo je isto ime, a javlja se i u obliku Tappahannock. Broj im je 1608. iznosio oko 400 .

## Izvori
Secacawoni

**Secacawoni**, jedno od 30 plemena algonkinske konfederacije Powhatan koji su u ranom 17. stoljeću živjeli na južnoj obali rijeke Potomac na području današnjeg okruga Northumberland u američkoj državi Virginia . Godine 1608. njihova populacija iznosila je oko 120. Glavno istoimeno naselje nalazilo se na ušću rijeke Coan. Njihovo ime razni autori navode još pod cijelim nizom varijanti: Cekacawone, Cecocawonee, Sekakawon, Chickaone, etc.

## Izvori
Tauxenent

**Tauxenent**, pleme Algonquian Indijanaca plemenskog saveza Powhatan, nastanjeno u ranom 17. stoljeću na području današnjeg okruga Fairfax u Virginiji. O ovom plemenu nije se opet čulo sve do prvog mjeseca 2007. godine kada su zatražili od države Virginije da ih se prizna za indijansko pleme pod imenom Tauxenent Indian Nation of Virginia. 

## Izvori
Warrasqueoc

**Warrasqueoc** (Warraskoyak, Wàrrasqueak) /od wáraskík =swamp in a depresion,/ nekadašnje pleme konfederacije Powhatan koje je u ranom 18. stoljeću živjelo na južnoj obali James Rivera na području današnjeg okruga Isle of Wight u američkoj državi Virginia. Njihovo glavno selo bilo je 1608. smješteno na ušću Warrasqueoc Creeka . Kultura Warrasqueoc Indijanaca tipična je onoj kod ostalih Powhatana. Njihova sela bila su kružnog oblika i zaštićena palisadama (vidi sliku).

## Izvori

## Vanjske veze
* The Warraskoyack Tribe
Weanoc

**Weanoc**, pleme konfederacije Powhatan Indijanaca nekad nastanjeno na području okruga Charles City u Virginiji, na sjevernoj obali rijeke James. Godine 1608. bilo ih je oko 500. Oni prelaze na južno obalu Jamesa nakon nekog strahovitog napada Irokeza 1687. godine. Njihovo naselje koje su podigli u okrugu Prince George na južnoj obali Jamesa 1722. je napušteno Neko vrijeme (1727) živjeli su i na gornjem toku rijeke Nottoway i pritoci Wyanoke, koja je po njima i dobila ime. Glavno naselje također se nazivalo Weanoc.

## Vanjske veze
* Weanoc Indian Tribe History
Werowocomoco

**Werowocomoco**, jedno od tridesetak plemena algonquianske konfederacije Powhatan, koji su u ranom 17. stoljeću živjeli na području današnjeg okruga Gloucester na sjevernoj obali rijeke York. Istoimeno selo Werowocomoco (oko 200 stanovnika 1608) bilo je glavni powhatanski grad, a nalazio se nasuprot ušća Queen Creeka. U Werowocomocu je živjela Pocahontas.

## Vanjske veze
* Werowocomoco Indians 
* Jamestown and Werowocomoco
Dasemunkepeuc

**Dasemunkepeuc** (Dasamonquepeuc), selo (Hodge) i pleme (Willard) vjerojatno Secotan Indijanaca, porodica Algonquian. Selo se (1587.) nalazilo na obali okruga Dare, nasuprot otoka Roanoke u današnjoj američkoj državi Sjeverna Karolina, a sudeći prema mapi blizu Mann’s Harbora . Od raznih autora ovaj naziv javlja se u mnogim sličnim oblicima: Dassamopoque (Smith, 1629); Dasamoquepeuk i Dasamonquepeuk; Dasamotiquepero (niozemska mapa iz 1621); Dessamopeak (Schoolcraft, 1857), etc.

## Izvori

## Vanjske veze
* How Women of Dasamonquepeuc Carry their Children
Pomeiock

**Pomeiock** (Pomeiooc, Pomeioc, Pomouik, Pomeiok, etc.), jedno od plemena algonquian Indijanaca koje je prema Fredu Willardu, zajedno sa plemenima Roanoke, Dasemunkepeuc, Aquascogooc i Tramaskecooc činilo plemensku konfederaciju Secotan. Njihovo glavn osredište bilo je palisadama zaštićeni ' *grad' *, koji se 1585. nalazio na ušču Gibbs Creeka, u sadašnjem okrugu Hyde u Sjevernoj Karolini. 

Pomeiock je jedan od gradova koje je naslikao John White tijekom svoje posjete Virginiji 1585., kao jedean od članova prve Raleighove ekspedicije. Slika se danas čuva u British Museumu. 

Evan T. Pritchard, dijelom Micmac porijekla, kaže u svojem *No Word for Time*, da Pomeiocki pripadaju Hatteras plemenima, u koje je ubraja i Indijance Warrashoyack, Ocracoke i druge

Neki sutori smatraju da su identični Pamlicima.
## Izvori
Absentee Shawnee

**Absentee Shawnee** (Ginetéwi Sawanógi, Absentee; na svome jeziku sebe nazivaju Li-Si-Wi-Nwi), jedna od skupina Shawnee Indijanaca koja se 1845. odvojila od ostatka plemena i odselila na Indijanski Teritorij, današnja Oklahoma. Njihovi preci pripadali su skupinama Hathawekela, Kispokotha i Piqua. Godine 1904. njihov broj na području Oklahome iznosio je 459. Naziv Ginetéwi Sawanógi, kako bilježi Gatschet (1879) dolazi od ostalih Shawneeja, a ime Ginetéwi njihov je naziv za rijeku Canadian na kojoj su tada živjeli. Godine 1936. Pleme se organiziralo kao "Absentee Shawnee Tribe of Indians of Oklahoma"

## Literatura
* Frederick Webb Hodge, Handbook of American Indians North of Mexico

## Reference

## Vanjske veze
* Absentee Shawnee Tribe
* Absentee Shawnee
* Absentee Shawnee Tribe
Cherokee Shawnee

**Cherokee Shawnee** (prije Loyal Shawnee), jedna od tri glavne skupine Shawnee Indijanaca, nastanjenih danas u Oklahomi pod imenom *Shawnee Tribe*. Ime Lojalni Šoni (Loyal Shawnee), dobili su tijekom građanskog rata zbog služenja na strani unije protiv južnjačke konfederacije. Njihovi preci iz Ohaja (Ohio) u Kansas odlaze u kolovozu 1831. gdje su smješteni na rezervat od 1.6 mijuna akera, utemeljenom za Missouri ili Black Bob Shawnee, od kojega je do 1854. ostalo svega 200.000. Sredinom 1840.-tih mnogi se pridružuju Absentee Shawneejima na rijeci Canadian na Indijanskom teritoriju (Oklahoma). 

Kansas koje je 1861. stekao državnost, demantira da su sva plemena iz Kansasa preseljena u Oklahomu, jer su Indijanci dijelove rezervata prodavali bijelim pridošlicama *gladnima zemlje*. U Oklahomi će 1869. po ugovoru s Cherokeema 722 Lojalnih Šonija dobiti ista građanska prava kao i Cherokee. Godine 1871. mnogi se naseljavaju u okruzima Craig i Rogers. Bez ikakve vlastite političke organizacije izgubit će identitet i postat poznati kao Cherokee Shawnee. Njihova populacija 2003 iznosi 1.290 .

Ostala dva Shawnee plemena su Absentee Shawnee i Eastern Shawnee.

## Izvori
Istočni Shawnee

**Istočni Shawnee** (Eastern Shawnee; izgovor *šoni*), danas jedan od tri glavna ogranaka Shawnee Indijanaca nastanjenih u Oklahomi. U 18 stoljeću (između 1731 i 1786) preci su im imali naselja na području države Ohio. U srepnju godine 1831., zajedno sa Senecama preseljeni su na Indijanski teritorij (danas Oklahoma). Populacija im je 1937. iznosila 2.300 .

Danas se službeno nazivaju *Eastern Shawnee Tribe of Oklahoma*.

## Izvori

## Vanjske veze
* Constitution of the Eastern Shawnee Tribe of Oklahoma
Youghtanund

**Youghtanund**, pleme Algonquian Indijanaca konfederacije Powhatan, nastanjeni u vrijeme dolaska kapetana Johna Smitha na području rijeke Pamunkey u današnjoj Virginiji. Pleme je tada imalo 60-70 ratnika na području današnjeg okruga King William ili New Kent. 

## Izvori
Mequachake

**Mequachake** /=*red earth*; Hewitt,/ jedna od pet lokalnih skupina Shawnee Indijanaca, porodica Algonquian, čija su se sela nalazila na gornjim vodama rijeke Mad u okrugu Logan, Ohio. Sela ovih Šonija uništile su 1791. trupe Sjedinjenih Država. Ostali nazivi za njih bili su Makostrake, Mekoche, Mackacheck, Machachac i slično. Jedno od njihovih sela bilo je Pigeon Town, koje je 1786. uništio general Benjamin Logan. Potomci im danas žive pod imenom Eastern Shawnee u Oklahomi.

## Vanjske veze
* Hodge, Mequachake
Annawon

**Annawon**, prema Specku (1928) jedna od 9 glavnih skupina Wampanoag Indijanaca, a po Sultzmanu čine jedno od plemena konfederacije Wampanoag. Ime Annawon (kod Hodgea Annawan) osobno je ime poglavice-sagamore (Chief White Shell) pod zapovjedništvom Kralja Philipa. 

Annawon je sa svojim Wampanoagima izbjegao u močvare Squannoconk, oko 8 milja od Taunton Greena, na jugu Rehobotha, gdje se sklonio na jedan otok poznat po stijenama koje će po njemu, nakon što ga je zarobio general Church, dobit ime Annawon's Rock.

## Izvori
Aquinnah

**Aquinnah** (Gay Head Indijanci), Jedno od nekoliko preživjelih plemena Wampanoag Indijanaca danas naseljenih na plemenskoj zemlji u gradu Aquinnah i u okrugu Dukes na otoku Martha’s Vineyard, Massachusetts, te u drugim krajevima, svih skupa oko 1,100 u novije doba. Plemenski teritorij Aquinnaha područje je poluotoka koje je od Europljana nazvan Gay Head, po višebojnim klifovima na njegovoj obali. Pleme je federalni status, kao *The Wampanoag Tribe of Gay Head (Aquinnah)*, dobilo 1987. Plemensko vijeće sastoji se od 11 članova koji se biraju svake tri godine i na čijem se čelu nalaze predsjedatelj, dopredsjedatelj, tajnik i blagajnik. Na tradicionalnim pozicijama u plemenskom vijeću su i poglavica i medicineman čiji je mandat doživotan.

## Vanjske veze
* Wampanoag Tribe of Gay Head
Assameekg

**Assameekg**, pleme i aselo Algonquian Indijanaca konfederacije Wampanoag, čije se glavno istoimeno selo 1698. nalazilo, po svoj prilici, u okrugu Bristol, blizu današnjeg Dartmoutha u Massachusettsu, osnovanog 1652. Selo Assameekg spominju Grindal Rawson i Samuel Danforth (1698: u Mass. Hist. Soc. Coll. 129-I34). Ugovor o prodaji indijanske zemlje naseljenicima potpisali su poglavica Wamsutta i na drugu stranu John Winslow i John Cooke za koloniste. O plemenu gotovo ništa nije poznato, i vjerojatno su osnutkom 'bijelih' naselja nestali poput ostalih plemena u populaciji Wampanoaga.

## Vanjske veze
* Wampanoag History
Assawompset

**Assawompset**, Pleme (Sultzman) i selo (Hodge) Wampanoag Indijanaca što je do 1674. postojalo na području kasnijeg Middleborough tp-a u Massachusettsu. Spominju ga Bourne (1674) kao Assoowamsoo i Rawson i Danforth (1698).

## Literatura
* Frederick Webb Hodge, Handbook of American Indians North of Mexico

## Vanjske veze
* Wampanoag History
Assonet

**Assonet** /možda od Hassunet, &quot;near the rock.&quot; Hassun, &quot;a stone or rock &quot; -et, -&quot;at&quot; or &quot;near,&quot; a odnosi se na stijenu Dighton Rock, blizu današnjeg grada Assonett ili Assonet / pleme konfederacije Wampanoag blizu današnjeg istoimenog grada u Massachusettsu. Danas su jedno od pet preživjelih Wampanoag plemena koji se službeno označavaju imenom *Assonet Band of the Wampanoag Nation*. Federalno su nepriznati .

## Izvori
Kispoko

**Kispoko** (Kiscopocoke, Kispokotha, Spitotha), jedna od pet izvornih plemenskih skupina Shawnee Indijanaca. Zajedno sa Hathawekelama i Piquama 1845. premješteni su ili su odselili na Indijanski teritorij (današnja Oklahoma), gdje će se nastaniti uz rijeklu Canadian, i postat poznati pod zajedničkim imenom Absentee Shawnee.

Najpoznatiji pripadnici bili su Pucksinwah (Tecumsehov otac), Tecumseh i Tenskwatawa (Otvorena vrata) .

## Izvori
Betty's Neck

**Betty's Neck**, pleme Algonquian Indijanaca konfederacije Wampanoag  koje je u ranom 17. stoljeću živjelo na području današnjeg Lakevillea u okrugu Plymouth, jugoistočni Massachusetts. Betty's Neck rodno je mjesto poznatog sachema Massasoita , od koga su potomci od kćerke tu živjeli do 1930.-tih godina.

## Izvori
Capawack

**Capawack** (Capawake), ime koje označava otok Martha's Vineyard i jednu od bandi Wampanoag Indijanaca sa tog otoka (Sultzman) pred obalom Massachusettsa, južno od Cape Coda. Možda je najpoznatiji pripadnik ove skupine Wampanoaga, sachem Epenow, kojega je sa još četiri njegova suplemenika oteo 1611. godine kapetan engleskog broda, Edward Harlow, koji je doplovio do Cape Coda. Epenow se 1614. vratio svom narodu  povjegavši sa broda kapetana Nicholas Hobsona .

## Izvori
Chaubaqueduck

**Chaubaqueduck** (Chappiquiddic, Chabbequiddick, Chappequiddic, Chappaquiddic; danas kao Chappaquiddick) /od chippi-aquidne, = "separated island"/, selo, seoska banda i poglavištvo Wampanoag Indijanaca sa otoka Martha's Vineyard (okrug Dukes) u njihovom jeziku poznat kao Noepe, Natuck (ili Capoag) i Muskeget. Glavno selo nalazilo se na otoku Martha's Vineyard, ili na otoku Chappaquiddick u Massachusettsu, a imalo je 1698. godine 138 stanovnika. U kasnijim vremenima Wampanoag-bande Nashanekammuck, Nashamoiess, Ohkonkemme, Seconchqut, Gay Head, Sanchecantacket (danas Edgartown) i Nunnepoag žene se sa crncima gubeći svoj identitet tijekom 18. i 19. stoljeća. Od navedenih bandi preživjeli su Aquinnah ili Gay Head i Chaubaqueduck, danas poznati kao Chappiquiddic, koji svoje porijeklo vuku od medicinemana George Sams-Sassamona. Današnje obitelji nose prezimena Simpson, Sipson, Sampson, Sams, Sassamon, Freeman, Joel, Joab, Peirce, Prince i Payne.

## Vanjske veze
* Homepage of the Chappiquiddic Band, Wampanoag Nation
Cheesehahchamuk

**Cheesehahchamuk**, jedna od bandi ili plemena i Wampanoaga sa otoka Martha's Vineyard iz istoimenog sačemstva (sachemship) u Massachusettsu. Speck (1928) ih pripisuje široj skupini Tewanticut, što je i ime sachema kojemu su podređeni pod-sachemi iz Homes' Holea (danas Vineyard Haven ili Tisbury), tada zvano Nobnocket. Druga skupina podređena Tewanticutu bili su banda iz Sanchakankacheta (Sahnchecontuckquet) ili Wampamag koje je predvodio podsachem Autumsquin i njegov sin Wampamag iz East Chopa i Oak Bluffa .

## Izvori

## Vanjske veze
* Chappiquiddic Wampanoag History
Cooxissett

**Cooxissett**, jedno od plemena konfederacije Wampanoag (Sultzman ) čije se glavno istoimeno selo nalazilo u okrugu Plymouth u Massachusettsu, ali mu točna lokacija nije poznata. Prema Hinckleyu (1685) selo je te iste godine imalo 160 stanovnika. Kasnije doživljavaju sudbinu ostalih Wampanoaga, gube identitet i nestaju.

## Izvori

## Vanjske veze
* C- Massachusetts Indian Villages, Towns and Settlements
Comassakumkanit

**Comassakumkanit** (Herring Pond Indijanci), jedna od plemenskih grupa Wampanoaga koji su u prošlosti imali naselje Herring Pond, utemeljeno 1655. u okrugu Plymouth u Massachusettsu. Stanovnici su mu identificirani kasnije sa plemenom Comassakumkanit koje 1674. spominje Bourne. Njihova populacija 1825 svedena je na 40 mješanaca. Potomci im danas (po Sultzmanu) pod imenom Herring Pond čine jednu od pet Wampanoag bandi, ostale četiri su Assonet, Gay Head ili Aquinnah, Mashpee i Namasket.

## Literatura
* Frederick Webb Hodge, Handbook of American Indians North of Mexico

## Vanjske veze
* Wampanoag History 
* Herring Pond Wampanoag Tribe
Loquasquscit

**Loquasquscit** (Loquasquseit), jedno od plemena Wampanoag konfederacije  čije se selo Loquasquscit (Loqusqusitt) nalazilo blizu rijeke Pawtucket u okrugu Providence (?) u Rhode Islandu. Selo je prodano 1646. Sultzman pleme naziva Loquasquseit.

## Izvori

## Literatura
* Frederick Webb Hodge, Handbook of American Indians North of Mexico

## Vanjske veze
* Wampanoag Indian Tribe History
Patuxet

**Patuxet** /pawtuxet =&quot;*Little Falls*&quot;, možda po slapovima na 2,5 km. dugom potoku Town Brook u Plymouthu, Massachusetts / pleme američkih Indijanaca porodice Algonquian koji su nekada živjeli u području Plymoutha u današnjoh saveznoj američkoj državi Massachusetts. 

Pawtuxeti su nestali u nekoj strašnoj epidemiji u drugoj dekadi 17. stoljeća. Prema svjedočenjima Pilgrimaca iza njih su ostala polja zasađenoga kukuruza. 

Možda posljednji i najpoznatiji pripadnik plemena bio je Squanto ili Tisquantum .

Ne smiju se pobrkati sa plemenom Patuxent iz Marylanda.

## Izvori

&lt;gallery&gt;
Datoteka:Squantoteaching.png|Squanto
&lt;/gallery&gt;
Saconnet

**Saconnet**.- Maleno Algonquian pleme sa Sakonnet Pointa u okrugu Newport u Rhode Islandu. Tijekom Rata Kralja Filipa (*King Philip's War*) 1675., Saconneti su sa svojim ženskim sachemom Ashawonks na strani Engleza, nakon čega Ashawonks i plemensku zemlju prodaje bijelcima.
Saconneti nisu imali značajniju ulogu u povijesti. Uglavnom ih se spominje u vezi sa snažnijim i borbenijim plemenima Narragansett i Wampanoag. Populacija im je 1700. bila oko 400, ali ih 1763. pogađaju epidemije boginja i desetkuju im broj. U ranom 19. stoljeću (1803) preostalo ih je tek koji tucet u blizini Comptona. Potomaka moguće imaju među Wampanoagima sa kojima su se ujedinili. 
Glavno naselje nosilo je ime po plemenu. Kulturno su pripadali Istočno-šumskom području.

## Vanjske veze
* Saconnet Indian Tribe History
Wauchimoqut

**Wauchimoqut**, pleme Algonquian Indijanaca, konfederacije Wampanoag , čije se istoimeno glavno selo 1646. nalazilo (možda) blizu Seekonka  u okrugu Bristol u Massachusettsu. 

## Izvori
Hammonasset

**Hammonasset** /="where we dig the ground"/, maleno pleme Mattabesec Indijanaca, po Hodgeu ogranak Quinnipiaca, koji su živjeli duž rijeke Hammonasset, blizu Guilforda, na području današnjeg okruga Middlesex u Connecticutu. Predvodio ih je poglavica Sebequanash čiju je kčerku oženio poznati poglavica Uncas (Onkos).

## Literatura
* Frederick Webb Hodge, Handbook of American Indians North of Mexico

## Vanjske veze
* Hammonasset Human History
Cowsumpsit

**Cowsumpsit** /=*Place of sharp rocks*/, jedno od oko 60 indijanskih plemena Algonquianske konfederacije Wampanoag  koje je sredinom 17. stoljeća obitavalo na području u i kod okruga Bristol u današnjoj saveznoj američkoj državi Rhode Island. Ime se javljalo i u oblicima *Cawsumsett* i *Consumpsit*. Točna lokacija istoimenog glavnog sela nije poznata, no moglo bi biti da je engleski naziv za taj kraj bio Mount Hope, uz zaljev Mount Hope gdje su se nalazile oštre vlažne stijene na kojima običavalo brusiti metalne oštrice noževa. Naziv Cawsumsett znači * 'Sharp rock place' * ili * 'whetstone rock place' * a Consumpsit * 'Sharpening rock' *,  * 'whetstones' * ili  * 'sharp rock' * , čime bi se geografska lokacija i prijevod indijanskog naziva potvrđivali. Selo spominje Deed (1664 in Drake, Bk. Inds., bk. 8, 14, 1848.).

## Izvori
Kitchawong

**Kitchawong** (KItchawank), pleme američkih Indijanaca naseljeno u 17- stoljeću na sjeveru današnjeg okruga Westchester, između rijeka Connecticut i Hudson u New Yorku. Kitchawongi su bili jedno od plemena konfederacije Wappinger. Glavna sela bila su im Kitchawank i Senasqua sa ušća Crotona i Sackhoes, današnji Peekskill). Iščezli su u ratovima sa Nizozemcima.

## Vanjske veze
* Croton Point Park History
Mattabesec

**Mattabesec** (Mattabesic, Matabesec, Matabezeke, Matabeseck, Matowepesack, Mattabeeset, Mattabeseck, Mattabesek, Mattabesick, Mattabesicke, Mattabesett, Mattapeaset, Mattebeseck, Seqvin), pleme ili skupina plemena američkih Indijanaca porodice Algonquian koji su nekada živjeli u Connecticutu, nastanjujući krajeve na obje obale rijeke Connecticut od Wethersfielda do Middletowna. Prema Ruttenberu bili su člaovi konfederacije Wappinger. Jezično pripadaju porodici Algonquian, a služili su se r-dijelaktom. Plemena skupine Mattabesec bili su 1. Hammonasset sa ušća rijeke Hammonasset; 2. Massaco, blizu Simsburya i Cantona; 3. Menunkatuc, na obali blizu Guilforda; 4. Paugussett ili Milford Indijanci na istočnoj strani rijeke Housatonic; 5. Peaquanock, zapadno od Housatonica; 6. Podunk, blizu East Windsor i East Hartford, na istočnoj strani Connecticuta; 7. Poquonock blizu Windsor Locksa; 8. Potatuck u dolini Housatonic, između Newtowna i Woodburya; 9. Quinnipiac ili Quiripi na zaljevu New Haven: 10. Sicaog na mjestu Hartforda; 11. Tunxis, zapadno od Hartforda; 12. Wangunk, na obje obale Connecticuta, između Hartforda i Haddama; i 13. Weantinock ili New Milford Indijanci u dolini Housatonic.

Rana populacija (1600.) Mattabeseca iznosila je između 10,000 i 20,000 u kojih 60 sela, no uskoro nakon dolaska bijelih kolonista, razne epidemije svele su im broj na oko 5,000 (1620.). Broj im opada i kasnije, a u suvremeno vrijeme ostaci ovih plemena organizirali su se u dvije plemenske skupine, to su Golden Hill Paugussett, blizu Colchestera u Connecticutu, sa kojih 120 pripadnika i Schaghticoke ili Scaticook blizu Kenta u Connecticutu, sa kojih 350 pripadnika. Schaghticoke iz Connecticuta, ne smiju se pobrkati sa istoimeni plemenom iz New Yorka, koji su porijeklom od Mahicana. Ostalih Mattabesec potomaka ima među Brotherton i Stockbridge Indijancima u Wisconsinu.

Kulturno su Mattabeseci bili slični ostalim obalnim algonkinskim plemenima. Uz riječne doline uzgajali su kukuruz, grah i razne tikve, te sezonski migrirali na druga područja zbog lova i ribolova. Bili su poznati po izradi kvalitetnih wampuma.

## Vanjske veze
* Mattabesec Indian History
* Mattabesic History
Menunkatuck

**Menunkatuck** (*prema Johnu Menti po svom ženskom sachemu zovi se i Shaumpishuh*.Ostali nazivi: Menunkatuc, Mennuketuck, Manuncatuck, Menuncatuk, Menunketuck, Menunquatucke, Monunkatuck, Munnucketucke, Mununketucke), jedna od četiri malene skupine Quinnipiac Indijanaca, porodica Algonquian, koja je živjela na području današnjeg Guilforda u Connecticutu (sachemdom Menunketuck ). 

Kada su Englezi 1638. došli u taj kraj, njihova squaw sachem (prema Johnu Menti) bila je Shaumpishuh, sestra sachema Momauguina, koji je vodio istoimenu skupinu iz New Havena . Sa naseljenicima Indijanci suživjeli u miru.  

## Izvori

## Literatura
*John Menta,  The Quinnipiac:Cultural Conflict in Southern New England (Yale University Publications in Anthropology)
Nochpeem

**Nochpeem**.- Pleme Indijanaca konfederacije Wappinger, porodica Algonquian, nastanjeno uranom 17 stoljeću na sjeveru okruga Putnam i jugu okruga Dutchess u New Yorku. Četiri njihova sela nalazila su se u dolini rijeke Hudson, to su bila: *Canopus*, u Canopus Hollowsu, Putnam County; *Keskistkonk*, možda na Hudson Riveru, u okrugu Putnam County; *Nochpeem*, na jugu okruga Dutchess County ; i *Pasquasheck*, možda na obali Hudson Rivera u okrugu Dutchess County. Četiri sela ovog plemena činila su 'sachemdom' Nochpem. Njihovo ime prvi put se spominje 1644. u ugovoru koji je uslijedio nakon dvogodišnjeg ratnog perioda *Kieft's War*a, što se vodio između Nizozemaca i plemena Wappinger iz Hudson Valleya, u kojemu su Nochpeemi igrali aktivnu ulogu. Glavno selo bilo im je u Canopus Hollowsu i uz ostala tri bila su označavana na Janssonius-Visscherovom zemljovidu (*Janssonius-Visscher Map of Nova Belgica and/or Nieu Nederlandt*), prvi put tiskana 1650. godine, što prikazuje područje od Cape Coda (Cape Malabare) pa do Delaware capesa. Uvozne europske bolesti, kao što su boginje, decimirale su ovdašnje domaće stanovništvo. Cook (1976) procjenjuje da su po 600 osoba brojala plemena Nochpeem i Tankiteke. Od godine 1700. populacija cijele konfederacije Wappinger spala je na 1,000, a 1774. tek 300 na obje strane Hudsona.

## Vanjske veze
* Native Americans Of Putnam County
Podunk

**Podunk** (Podunck, Potunck, Potaecke, Potaunck, Potunk, Potunke, Windsor Indijanci), Algonquian pleme nastanjeno u 17. stoljeću u dolini Connecticuta na rijeci Podunk, čije je istoimeno glavno naselje bilo smješteno na ušću istoimene rijeke. Podunki, prema Hodgeu, bijahu srodni Poquonnoc Indijancima, a pripadali su široj grupi poznatoj kao Mattabesic. 

Imali su više sela, to su: Appaquag, Hockanum, Namaroake, Naubuc, Newashe (Nawaas), Peskantuk (Peskeomskut), Podunk, Scanticook (Scantic, Skaticook), te vjerojatno Mussauco.

## Izvori
Poquonock

**Poquonock** (Poquonnoc, Paquaanocke, Paquanaug, Paquanick, Peconnuc, Pequannock, Pequanucke, Poquannoc, Poquannock, Powquaniock, Pocatoonuc, Poquonnic, Poquonnock, Poquonnuc, Pughquonnuc ), pleme američkih Indijanaca porodice Algonquian koje je živjelo u sjevernom Connecticutu, oko ušća rijeke Farmington u okrugu Hartford. Njihovo glavno selo Poquonnoc (kod Swantona Poquannuc) nalazilo se u blizini današnjeg Windsora. Pripadali su u wappingersku skupinu plemena poznatu kao Mattabesec.

## Izvori
Totoket

**Totoket**, selo i ogranak Quinnipiac Indijanaca, šire grupe Mattabesec, porodica Algonquian, nastanjena u 17. stoljeću u području današnjeg Branforda u okrugu New Haven u Connecticutu. Na njihovom području 1644. Abraham Pierson koji je došao u Novu Englesku 1640. utemeljuje crkvu na mjestu današnjeg Branforda, te uči njihov jezik quiripi.

Prema Johnu Menti oni su zajedno sa skupinama Momauguin, Shaumpishuh i možda Montowese bili jedna od 4 različite Quinnipiac skupine. Potomaka i danas imaju u Connecticutu u plemenskom savezu * 'Algonquian Confederacy of the Quinnipiac Tribal Council' *, u kojemu je Iron Thunderhorse ili Biwabiko Paddaquahas Veliki sačem klana Thunder, direktni potomak Elizabeth Sakaskantawe Brown, posljednjeg matrijarha Totoketa.

## Literatura
* John Menta, “Shaumpishuh, ‘Squaw Sachem’ of the Quinnipiac Indians” in ARTIFACTS, Vol. 16, No. 3-4:32-27, 1988. See also: “The Strange Case of Nepaupuck: Warrior or War Criminal?” Journal of the New Haven Colony Historical Society 33 (2):2-17, 1987.

## Vanjske veze
* The Algonquian Confederacy of the Quinnipiac Tribal Council
Siwanoy

**Siwanoy** (kod Sultzmana i Sinanoy) /“southern people,” /, pleme algonquian Indijanaca koje je pripadalo plemenskom savezu (konfederaciji) Wappinger. Živjeli su u obalnom području Long Island Sounda, Eastchester Baya i Pelham Baya, između Connecticuta (okruzi Westchester i dio Fairfielda) i južnog Bronxa i Five Mile Rivera. Njihova naselja bili su prije logori nego prava sela. Živjeli su od prirodnih resursa do kojih su dolazili lovom, ribolovom po zaljevima i sakupljanjem oraha i drugih šumskih plodova.

Siwanoyi su nestali kao i ostala wappingerska plemena u ratovima koja su vodili sa Nizozemcima do od 1640 do 1645 godine. 

Naselja: Cassacuhque, Noroaton (Roatan), Norwauke (Norwalk), Poningo i Sioascauk i Shippan.
## Izvori
Sint Sink

**Sint Sink** (Sintsink) /=&quot;*place of many rocks*&quot;;a stony place/ pleme američkih Indijanaca koje je obitavalo između rijeka Hudson, Croton i Pocantico u američkoj državi New York. Zajedno sa seodnim plemenima Kitchawong (Kitchawank), Nochpeem, Siwanoy, Tankiteke, Wappinger (Wapping) i Weckquaesgeek, Recgawawanc (Manhattan) i Mattabesec čine plemensku konfederaciju Wappinger. 

Na rijeci Croton gdje su oni živjeli 1685. nalazi se danas grad Ossining sa zatvorom Sing-Sing, koji su svoja imena dobili po njima .

Sela: Ossingsing i Kestaubuinck.
## Izvori
Tankiteke

**Tankiteke**, jedno od plemena plemenskog saveza Wappinger koji su obitavali između Five Mile Rivera i Fairfielda na područjima današnjih okruga Fairlield u Connecticutu i Westchester Putnam i Dutchess u New Yorku . Sela su im (poglavištvo Tankiteke) prema Swantonu bila: Aspetuck, Pahquioke, Ramapo, Saugatuck, Titicus, Unkawa, Weantinock i Werawaug. Prema svome poglavici ponekad su nazivani i Pachamis ili Pachamy. Jezično su pripadali porodici Algonquian.

## Vanjske veze
* Tankiteke Lodge #313
Tunxis

**Tunxis** /Wuttunkshau, `the point where the river bends.'-Trumbull/ (Farmington, Juncks'es, Sepos, Sepous, Sopus, Tuncksis, Tunksis Sepus, Tunxis Sepos, Unkawas, Unxus), pleme Mattabesec Indijanaca, porodica Algonquian, sa srednjeg toka rijeke Farmington, na mjestu gdje se danas nalaze gradovi Farmington i Southington, u okrugu Hartford, Connecticut. U prvoj polovici 17. stoljeća oni su podložni poglavici Sequassenu, poglavici plemena Sicaog (Saukiog) i dolaskom Engleza prodaju im znatan dio svoga teritorija a 1636. Sequassen prodaje i zemlju na kojoj će nastati gradovi Hartford i West Hartford. Godine 1700. Tunxisi imaju još 20 wigwama u Farmingtonu, od kojih je 1761. preostalo tek 4 ili 5 obitelji. Srodno pleme Sicaog kod Hartforda živjelo je prijateljski sa kolonistima negdje do 1730.
Tunxis Indijanci imali su na farmington Riveru 3 sela: *Pequabuck*, *Tunxis* i *Woodtick*.

## Vanjske veze
* Tunxis Indian Tribe History
Wecquaesgeek

**Wecquaesgeek** (Weckquaesgeek) /od wikwaskik, ' *end of the marsh, or swamp*.' — Gerard, jedno od devet plemena konfederacije Wappinger, jezična porodica Algonquian, koji su obitavali između rijeka Hudson, Bronx i Pocantico, odnosno (po Hodgeu) u okruzima Westchester u *New York*u i Fairfield u Connecticutu. Ovo nekad snažno pleme stradalo je masakrima 1643. i 1644. godine koje su izveli Nizozemci i Englezi. Godine 1643. pobijeno ih je preko stotinu tijekom jedne noći, te između 500 i 700 njih i Wappingera blizu Greenwicha u Connecticutu. Godine 1663. preostalo je tek jedno njihovo utvrđeno naselje (* 'castle' *) sa oko 400 duša, koji su se uspjeli održati do 1689 .

Naselja Weckquaesgeeka bila su opasana palisadama konstruiranih od drvenih dasaka debljine 5 inči (13 centimetara) i visokih 9 stopa (nešto manje od 3 metra). Jedno od njihovih sela zvalo se Alipconk.

## Ostali nazivi
Highland Indijanci, Wechquaeskeck, Weckquaskeck, Weckquesick, Wecks, Wecquaesgeet, Weeckquesqueeck, Wequa-esgecks, Weskeskek, Wesquecqueck, Wetquescheck, Wicguaesgeck, Wickerscreek, Wickerscreeke, Wickersheck, Wickwaskeck, Wicquaesgecker, Wicquaskaka, Wiechquaeskeck, Wiechquaesqueck, Wiechquaskeck, Wieckquaeskecke, Wiequaeskeck, Wiequaskeck, Wighquaeskeek, Wikagyl, Wiquaeshex, Wiquaeskeck, Wiskerscreeke, Witqueschack, Witquescheck, Witqueschreek, Wyckerscreeke, Wyquaesque 

## Izvori

## Vanjske veze
*New York Indian Tribes
Perquiman

**Perquiman** /&quot;*land of beautiful women*,&quot; /, pleme ili banda Algonquian Indijanaca sa sjeverne obale Albemarle Sounda, na Perquimans riveru u Sjevernoj Karolini. Pripadali su široj, danas izumrloj skupini Weapemeoc. Njihovo ime očuvalo se u geografskim nazivima u Sjevernoj Karolini, a u njihovu čast okrug Perquimans (utemeljen 1668) po njima je dobio ime.

## Izvori
Poteskeet

**Poteskeet**, pleme Algonquian Indijanaca sa područja današnjeg okruga Currituck u Sjevernoj Karolini. Poteskeeti pripadaju široj, sada izumrloj skupini Weapemeoc. Bili su lovci i ribari na Currituck Sound i Currituck Banksu . Bili su jedno od posljednjih preživjelih Weapemeoc plemena. Prema Lawsonu (1860) njihova populacija (bez žena i djece) svedena je 1701. na 30 ratnika, od ukupno 40 koliko su imali svi Weapemeoci ukupno .

## Izvori
Yeopim

**Yeopim** (Weapemeoc vlastiti, Jaupim), glavna skupina Algonquian Indijanaca na koju se odnosi naziv Weapemeoc. Živjeli su duž rijeke Yeopim u Sjevernoj Karolini, dok su ostale skupine Pasquotank, Perquiman i Poteskeet živjeli u susjednom obližnjem kraju Currituck Sounda, gdje su se bavili lovom i ribarenjem. 

Yeopimi su nestali ubrzo nakon kontakta sa Europljanima, a poglavica Yeopima 1662. godine prodaje plemensku zemlju naseljenicima. Godine 1701., prema Johnu Lawsonu (1860), imali su svega 6 preživjelih (1 muškarac). Iste te godine Pasquotanki su imali svega 10 ratnika a Poteskeeti 30 . 

## Izvori
Natchesan

**Natchesan** je skupina indijanskih plemena i jezika koja se ponekad drži za samostalnu porodicu, a ponekad skupinom porodice Muskhogean. Ovim jezicima govorila su najmanje tri indijanska plemena na jugoistočnom području Sjedinjenih Država. Predstavnici su: Natchez (po kojima je dobila ime), Avoyel i Taensa. Potomci Natchesan govornika danas se služe engleskim.

## Reference
Aquascogoc

**Aquascogoc** (Aquascogooc), pleme i istoimeno selo iz druge polovice 16. stoljeća na današnjem području okruga Hyde u Sjevernoj Karolini, koje je pripadalo savezu Secotana. Selo su 16. srpnja 1585. spalili Greenvilleovi ljudi.

## Vanjske veze
* A- North Carolina Indian Villages, Towns and Settlements
* Roanoke - Timeline
Attacapan

**Attacapan** je ime porodici indijanskih jezika, nekad klasificirani Velikoj porodici Hokan-Siouan, danas se vode pod Veliku porodicu Macro-Algonquian. Powell ih smatra posebnom grupom jezika koju po Attacapa Indijancima naziva Attacapan. Plemena što su govorila jezicima ove porodice življaše u krajevima ekstremnog jugozapada Louisiane i susjednim predjelima Teksasa. Nije poznat točan broj plemena porodice Attacapan. Poznati članovi su: Akokisa, Attacapa¹, Bidai, Deadose, Opelousa, Patiri, Tlacopsel. (¹Louisiana; neoznačeni Teksas.)

## Vanjske veze
* Attacapan Family
* The Atakapan Indian Groups
Bidai

**Bidai** (Beadeye, Bedias, Biday, Viday).- Attacapan pleme Indijanaca u krajevima između rijeka Brazos i Trinity u Teksasu, u okruzima Grimes, Houston, Madison, Walker, i Trinity. Španjolski dokumenti spominju ih 1691. pod imenom "Bidey" u susjedstvu Caddoan plemena Hasinai, pa ih možda zato Hodge svrstava u Caddoance. Godine 1718. i 1720. François Simars de Bellisle piše o njima da su agrikulturan narod nastanjen blizu rijeke Trinity u Teksasu. Već 1748.-1749. neki Bidai zapisani su na misiji San Francisco Xavier de Horcasitas, i prije na San Ildefonso, utemeljene za njih, Akokise i Deadose, što su se nalazile blizu Rockdalea. Ove misije kasnije (1755) su napuštene. Godine 1756.-1757. utemeljena je za ista plemena misija Nuestra Señora de la Luz, na donjem toku Trinityja, gdje su se neki Bidai zadržali kraće vrijeme. 1770.-tih godina oni su u savezu sa Francuzima, i prodaju vatreno oružje Lipan Apačima, neprijateljima Španjolaca. Ipak, 1776.-1777. pogađa ih neka epidemija i prepolovi im populaciju, da bi već 1820. preživjelo tek nekoliko Bidai grupica. Neki se priključiše Akikisama, drugi Koasatima, što življaše u blizini, nakon čega su preseljeni svi zahjedno na Brazos Indian Reservation u okrug Young, u Teksasu. Svoj put završili su u Oklahomi, gdje im se ubrzo izgubio identitet. Godine 1830. Jean Berlandier piše o Bidaima, da su pleme koje živi od lova, i veoma siromašno.

## Vanjske veze
* Bidai Indians
* Nuestra Señora de la Luz Mission 
* Bidai Indian History
Deadose

**Deadose** (Agdoza, Doxsa, Igodosa, Jacdoas, Judosa, Yacdossa).- Attacapan pleme, srodno Bidaima, u ranom 18. stoljeću naseljeno u području gdje se spajaju rijeke Angelina i Neches u Teksasu, kao i kod zaljeva Galveston. Nešto iza 1720. godine Deadose se pokreću prema zapadu u područje između Brazosa i Trinityja, gdje se danas nalaze okruzi Leon, Madison, i Robertson. Između 1749. i 1751. Deadose zajedno sa Attacapan plemenima Akokisas, Bidais, i Patiris kraće vrijeme žive na misiji San Ildefonso kod današnjeg Rockdalea u okrugu Milam. Nešto ih malo kasnije, pod imenom Yacdossa, odlazi na misiju San Antonio de Valero. U drugoj polovici 18 stoljeća Deadose se s vremenom priključuju Tonkawan plemenima Ervipiames, Mayeyes, i Yojuanes, što Thomas N. Campbella navodi na pomisao da bi mogli biti i Tonkawansko pleme , no ovo nije prihvaćeno. Deadose su kontakti sa bijelcima doveli do istrebljenja zbog raznih zaraza (boginja, etc.). Nešto preživjelih se u devetnaestom stoljeću priključilo Bidaima, a dio je apsorbiran od Tonkawa. ' *Swanton griješi* ', kaže Thomas N. Campbell , kada Yacdossa Indijance iz misije San Antonio de Valero drži Coahuiltecanima.

## Literatura
* *Herbert Eugene Bolton*, ed. and trans., Athanase de Mézières and the Louisiana-Texas Frontier, 1768-1780 (2 vols., Cleveland: Arthur H. Clark, 1914). 
* *Herbert Eugene Bolton*, Texas in the Middle Eighteenth Century (Berkeley: University of California Press, 1915; rpt., Austin: University of Texas Press, 1970). 
* *Peter P. Forrestal*, trans., The Solís Diary of 1767, ed. Paul J. Foik (Preliminary Studies of the Texas Catholic Historical Society 1.6 [March 1931]). 
* *Andre Sjoberg*, The Bidai Indians of Southeastern Texas (M.A. thesis, University of Texas, 1951). 
* *J. R. Swanton*, Linguistic Material from the Tribes of Southern Texas and Northeastern Mexico (Washington: Smithsonian Institution, 1940). 
* *John R. Swanton*, The Indians of the Southeastern United States (Washington: GPO, 1946).

## Vanjske veze
* Deadose Indians
Opelousa

**Opelousa**.- /Možda od Mobilian i Choctaw naziva *Aba lusa*, "*black above*" odnosno "*black headed*" ili "*black haired*"; prema drugima *blackleg* (Rodney Milburn,
*Opelousas Museum and Interpretive Center*) / Attacapan pleme koje u 18. i ranom 19 stoljeću živi u Louisiani na mjestu blizu današnjeg Opelousasa, župa St. Landry Parish. Jezična klasifikacija Opelousa temelji se tek na njihovom savezništvu sa Atakapama. Njihovi ostaci, oko 20 ratnika, nakon što je pleme uništeno epidemijama boginja i tifusa, priključili su se plemenu Atakapa. Opelouse su ratari i lovci koji su pripadali Jugoistočnom kulturnom krugu. Rana populacija iznosila je 1699. oko 200 (*University of Louisiana*), da bi naglo počeli gubiti populaciju nastupom 19. stoljeća. Prvi ih spominje Bienville u nepubliciranom izvještaju *Indians of the Mississippi and Gulf regions*, i prema kojemu su vodili skitnički život.

Tragovi Indijanaca, točnije Paleoindijanaca u zemlji kasnijih Opelousa stari su oko 12.000 godina, i ne odaju mnogo o načinu života. Oruđe je bilo od kamena i kostiju, a život se vodio sezonski, ovisno o godišnjem dobu, migracijama životinja i žetvi divljeg bilja.

## Vanjske veze
* Opelousas, by Alana A. Carmon 
* Opelousa 
* Opelousa Indian Tribe History
Patiri

**Patiri**, maleno Attacapan pleme nastanjeno tokom 18. stoljeća u jugoistočnom Teksasu. Patiri teritorij bio je između plemena Bidai i Akokisa, odnosno između Houstona i Huntsvillea. Između 1749. i 1751. nalazimo ih sa plemenima Akokisa, Bidai i Deadose na misiji San Ildefonso, blizu sadašnjeg Rockdalea. Kasnije se oni ne spominju, identitet je vjerojatno izgubljen među Bidaima i Akokisama koji su se očuvali do 19. stoljeća. –Za pleme Patiri se smatra da bi mogli biti pleme koje La Salle u 17. stoljeću, u približno istom području, naziva Petaros.

## Vanjske veze
* Patiri Indians
Tlacopsel

**Tlacopsel** (Acopsel, Lacopsel, Tlascopsel), pleme Attacapan Indijanaca iz jugoistočnog Teksasa. Točna lokacija njihovih sela nije poznata, ali se vjeruje da su se nalazila negdje u susjedstvu poznatijih plemena Bidai i Deadose. U povijesti se spominju tokom 18. stoljeća uglavnom u vezi s misijama koje su podizane za pokrštavanje Indijanaca, i na kojima su vjerojatno izgubili svoj identitet.

## Vanjske veze
Tlacopsel Indians
Taensa

**Taensa**, pleme ili konferderacija Indijanaca po jeziku i kulturi srodni Natchezima, u povijesno doba nastanjeni na desnoj obali Mississippija, unutar granica župe (parish) Taensas u Louisiani, porodica Natchesan. 

U rana vremena bilo ih je oko 1,200 naseljenih u nekoliko sela. Prema Ibervilleu konfederaciju je činilo 7 gradova ili plemena, to su: Taensas, Chaoucoula, Conchayon, Couthaougoula, Nyhougoulas, Ohytoucoulas i Talaspa .

Bili su sjedilački ratarski narod i vješti kanuisti. Kuće Taensa bile su velike, drvene, oblijepljene glinom i pokrivene rogožinom od trske. Stari običaji Taensa bijahu slični onima kod Natcheza, krvavi i surovi. Glavna božanstva bijahu sunce i zmija. Njihova svetišta oblika kupole nadvisivale su figure orlova okrenute suncu. Vanjski zidovi svetišta kao i krov učinjeni su od rogožine, obojeni crveno, i opasani palisadama od kolaca, na kojima su bile nabijene lubanje žrtvovanih ljudi. Unutar svetišta nalazio se oltar sa konopcem od uvojaka skalpova i, svetom vatrom koju su danonoćno čuvala dva svećenika. Vatra se nije smjela ugasiti. Kada bi umro poglavica njegove žene i pratnja bili bi pobijeni, kako bi ga mogli pratiti na putu za drugi svijet. 

Taense je prvi možda posjetio De Soto 1540. Međutim, zna se sigurno da se 1682. u njihovom selu zaustavio La Salle u društvu sa ocem Zenobius Membré-om i Tonti-jem. Tonti ih 1690. ponovno posjećuje. Godine 1698. Indijance sa donjeg Mississippija pogađaju strahovite boginje, i mnogi se pomrli. Taensa je preostalo 800. Godine 1700. među njih dolazi Iberville, guverner kolonije Louisiana. 

Godine 1706. neprijateljski Chickasaw i Yazoo Indijanci natjerali su Taense da napuste svoja sela i donji Mississippi. Taense odlaze u područje rijeke Tensas, blizu Mobile u Alabami, pod zaštitu prijatelja Francuza. U to su vrijeme još ostali pogani. Cesijom Mobilea Englezima 1763. oni i još nekoliko manjih plemena, ponovno se moraju vratiti u Louisianu, kod Red Rivera. Tu su se održali sve do 1805. kada ih je izbrojeno 25 muškaraca, možda 100 duša. Otuda su par godina kasnije otišli na jug do Bayou Boeuf, pa na Grand Lake, nakon čega im se gubi trag u povijesti.

## Jezik
Natchez, Avojel i Taensa Indijanci jezično tvore porodicu Natchesan, po nekima ona se česti smatra skupinom, odnosno za dio porodice Muskhogean, u koju su svojevremeno trpana i Arawakan plemena iz grupe Taino. 

## Izvori