open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Bamileke

**Bamileke** (francuski Bamiléké) je zajednički naziv za skupine polu-Bantu (ili Savanski Bantu) entičkih grupa koje su uglavnom koncentrirane u zapadnim visoravnima Zapadne provincije Kameruna, zapadno od rijeke Noun i jugoistočno od planina Bamboutos te u regiji Mungo u Primorskoj, Jugozapadnoj i Centralnoj provinciji. Bamileke se dijele na preko 100 pojedinačnih grupa od kojih je svaka pod vodstvom poglavice ili *fona*. No, u svakom slučaju, sve su te grupe historijski, kulturno i jezički povezane jedna s drugom. Krajem 20. vijeka bilo je 2,120.000 Bamilekea, što ih čini najbrojnijom od svih polu-Bantu grupa. Govore nizom jezika iz bantoidske grane niger-kongo porodice jezika. Svi ti jezici su povezani, pa neki drže kako postoji jedinstveni bamileke jezik sa sedamnaest i više dijalekata u kontinuumu.

Bamileke su na teritoriju današnjeg Kameruna počeli stizati u valovima različitih plemenima od 17. vijeka. Sve do 1884. godine i uspostavljanja njemačke vlasti nije postojala svijest o zajedničkom porijeklu među različitim plemenima. Bamileke su ubrzo, zbog visoke stope prirodnog priraštaja, migrirali u različite dijelove Kameruna, što je bilo uzrokom mnogobrojnih etničkih sukoba, pogotovo s narodom Bakossi.

Bamileke su se tradicionalno bavili poljoprivredom, ali su poznati i po tradicionalnim drvenim skulpturama. Bili su jedni od prvih afričkih naroda koji se prilagodio evropskom kapitalizmu te su zbog naglo stečenog bogatstva i utjecaja stekli neprijateljstvo drugih kamerunskih naroda. Bamileke su se također prilagodili evropskim kolonizatorima prihvaćajući kršćanstvo, pa su danas po vjeri uglavnom katolici i protestanti, mada uz to također ispovijedaju i tradicionalni animizam.
Ekoji

**Ekoji** ili **Ekoi** je naziv za afričku etničku skupinu koja pripada edžagamskim narodima i živi u državi Cross River u Nigeriji te u Kamerunu. Poznati su po svojoj umjetnosti.

## Literatura
* 
* 
*
Intruzija

U geologiji **intruzija** obično označava tijelo magmatske stijene koje se kristaliziralo od rastopljene magme ispod površine Zemlje. Intruzivne stojene uključuju različite vrste magmatskih stojena od krupnozrnatog, faneritičkog granita i veliki batholita do finozrnatih, afantičnih, rhyolita u vulkanskim ždrijelima i kanalima. Po sastavu, intruzivne stijene uključuju različite vrste magmatskih stijena od gustog i tamnog ultramafičnog peridotita do svjetlih, rijetkih alkalnih granita i syenita. Tijela od magme koja se učvrsti prije nego što dođu nba površinu zemlje zovu se **plutoni** po Plutonu, rimskom bogu podzemnog svijeta. Dobro poznati primjer magmatske intruzije je Vražja Kula u američkoj saveznoj državi Wyoming.
Orosirij

**Orosirij** (od grčke riječi *orosira*, "planinski lanac") je treči geološki period u paleoproterozojskoj eri koji je trajao od prije 2050 Ma do prije 1800 Ma (miliona godina). Umjesto da se temelje na stratigrafiji, ovi datumi su definirani kronometrijski.

Druga polovica perioda je predstavljala doba intenzivne orogenze na praktički svim kontinentima.

Vjerojatno je tokom ovog perioda Zemljina atmosfera postala bogata kisikom zahvaljujući fotosintezi od strane cijanobakterija.

Najveći poznati kozmički udar u historiji Zemlje dogodio se tokom orosirija. Na samom početku perioda, oko 2023 Ma, veliki asteroid je stvorio Vredefortski krater. Udar koji je stvorio Sudbury bazen se dogodio krajem perioda, oko 1850 Ma.

## Vanjske veze
* GeoWhen Database - Orosirian
Mahorci

**Mahorci** su etnička skupina Bantu i arapskog porijekla koja predstavlja domorodačko stanovništvo na otoku Mayotte. Ime im dolazi od Mahoré, alternativnog imena za Mayotte.
Komorci

**Komorci** su etnička skupina Bantu i arapskog porijekla koja sačinjava 86 % stanovništva na Komorima.

Iako govore Shikomorom ili komorskim jezikom, dijalektom suahilija, Komorci su pod znatnim utjecajem arapske kulture, te je islam dominantna religija. Manjina Komoraca je u doba francuske vladavine preuzela francusku kulturu, tako da ima Komoraca koji su po vjeri katolici.
Svazi (narod)

:*Za ostala značenja riječi, v. [[Svazi]].*

**Swazi** su Bantu narod koji živi u jugoistočnoj Africi, uglavnom u Esvatiniju i Južnoj Africi te govore siswati jezikom. Više Swazija živi u Južnoj Africi nego u Svazilendu.
Basotho

**Basotho** (narod koji govori jezikom Sotho), **Sotho** ili **Suto** je živio u južnoj Africi od 15. vijeka. Sačinjavali su tri glavna plemena ili klana - Bakoena, Bataung i Batlokwa. Basotho su početkom 19. vijeka stvorili nacionalnu državu (moderni Lesoto) zahvaljujući diplomatskom geniju Moshoeshoea I koji je pod svoje okrilje prikupio Sotho klanove koji su bili raštrkani širom južne Afrike u početku 19. vijeka. Većina Basothoa danas živi u Južnoj Africi, zato što su njihovi preci tamo išli kako bi radili kao gastarbajteri u rudnicima zlata. 

Basotoa ima oko 4,3 miliona. Govore sesotho jezikom, a po vjeri su uglavnom animisti i kršćani.

## Povezano
* Lesoto
* Moshoeshoe I

## Vanjske veze

* Number of Sotho speakers in South Africa
* Population of Lesotho (almost entirely Basotho)
Ndebele (narod)

**Ndebele** narod je zajednički naziv za tri plemena koja žive u Južnoj Africi i Zimbabveu; postoje tri glavne skupine Ndebelea:
* Južnotransvaalski Ndebele, koji žive oko Bronkhorstspruita
* Sjeverni transvaalski Ndebele, koji žive u provinciji Limpopo (bivši Sjeverni Transvaal ili Sjeverna provincija) oko gradova Mokopane (Potgietersrus) i Polokwane (Pietersburg).
* Ndebele narod u Zimbabveu, koji se često nazivaju Matabele

Sjevernotransvaalski Ndebele su uglavnom prihvatili jezik i kulturu svojih Sotho i Tswana susjeda. Njihov govor se ponekad smatra sjevernim dijalektom Sotho jezika i postepeno izumire. Mlađe generacije uglavnom govore sjeverni Sotho.

Južnotransvalski Ndebele su uspjeli koliko-toliko očuvati svoju kulturu. U 19. vijeku su poznati po žestokim borbama s afrikanerskim doseljenicima, a u doba apartheida su imali vlastiti bantustan zvan KwaNdebele s vlastitom radio-stanicom, zahvaljujući kojoj je i očuvan Ndebele jezik.
Venda

**Venda** je naziv za Bantu etničku skupinu koja živi u provinciji Limpopo Južne Afrike i govori Venda jezikom. Za vrijeme apartheida su godine 1973. dobili vlastiti bantustan koji je reinkorporiran u Južnu Afriku godine 1994.
Apsolutna nula

**Apsolutna nula** je pojam označava uslovno temperaturu, a u stvari stanje materije u kojoj je termodinamički sistem na najnižem nivou, odnosno ima najnižu energiju.

## Historija
Pojam apsolutna nula je verovatno prvi odredio Gijom Amonton u drugoj polovini sedamnaestog veka.

On je bio savremenik Bojla i Meriota, koji su postavili Bojl-Mariotov zakon: Ako pritisak nekog gasa raste, proporcionalno se smanjuje njegova zapremina.

Amonton je proširio njihova istraživanja merenjem temperature komprimovanog gasa. Primetio je da ravnomerna smanjenja temperature izazivaju proporcionalna smanjenja pritiska. Iz ovog zapažanja je izveo zaključak, da bi dalje smanjenje temperature dovelo do toga da pritisak gasa, na nekoj konačnoj temperaturi, bude jednak nuli. Kako pritisak ne može da ima negativnu vrednost, zaključio je da najniža temperatura, mora da ima neku konačnu vrednost.Njegova procena je bila da ta konačna temperatura - apsolutna nula ima vrednost -240&nbsp;°C.

Kasnije su Šarl i Gej-Lisak formulisali taj zakon u strožem obliku. Oni su dokazali da pad pritiska, pri opadanju temperature za 1&nbsp;°C iznosi 273 deo pritiska, koji taj gas ima na 0&nbsp;°C. Tako je apsolutna nula bila utvrđena na -273&nbsp;°C

## Gde se pominje
Apsolutna nula kao pojam, najčešće se koristi u prirodnim naukama, ali takođe i u društvenim, napr. filozofiji pa u sprezi sa fizikom itd. O apsolutnoj nuli se među naučnicima vode različite teoretske polemike ovisno o datom gledanju na problem: svemirski, terestijalni ili subatomski odnosi. Sam princip definisanja pojma nije logički ispravan ali je u praksi prihvaćen. . Smatra se da se blisko približavanje definiše logaritamskom ili limesnom funkcijom (Ovo neki naučnici negiraju, a ja ovo navodim kao eventualnu alternativu op. domatrios)

## Oznaka
Oznaka za to stanje je 0 Kelvina (preciznije je, ali ne i precizno, reći stanje nego temperatura, kad te temperature nema, odnosno energije.

0 Kelvina odgovara -273,150 C (stepeni Celzijusove skale) i odnosi se na najnižu temperaturu koju neki sistem može da ostvari. Znači, praktično moguće, a ne teoretski ili filozofski gledano kad negira samo sebe.

Gas pod konstantnim pritiskom sabija se kako se temperatura smanjuje. Savršen gas bi na apsolutnoj nuli dostigao nultu zapreminu.

Međutim stvarni gas se kondenzuje u tečno ili čvrsto stanje na teperaturi višoj od apsolutne nule.

Na apsolutnoj nuli molekularna energija sistema je minimalna i ne može se transponovati u druge sisteme.

Kelvinova temperaturna lestvica ima apsolutnu nulu kao svoj nulti podeok, a njena osnovna jedinica je kelvin. (domatrios)

Na en-viki možete pročitati o Bumerag Nebuli i njenoj temperaturi, o negativnoj temperaturi zero itd.

## Gde se koristi
Rezultati Amontona se koriste u rashladnim i klima uređajima. Tu se ne ide, naravno, do apsolutne nule ali pricipi do kojih je došao - veza između temeprature i pritiska gasa rezultirao je pronalaskom toplotne mašine.
Pedi

**Pedi** (znani i kao *Bapedi*, *Bamaroteng*, *Marota*, *Basotho*), prije zvani **Sjeverni Soto narod** (Northern Sotho), naziv je za jedan od Bantu naroda od 3,200.000 stanovnika. 

Pediji žive po južnoafričkim provincijama Limpopo, Gauteng i Mpumalanga, a govore sjevernim sotho ili pedi jezikom.
Xhosa

**Xhosa** je zajednički naziv za srodna Bantu plemena koja žive u jugoistočnom dijelu današnje Južne Afrike.

Xhosa su ime dobile po Uoxhosi, svom mitskom praocu. Smatra se da potječu iz oblasti afričkih Velikih jezera, odakle su započeli postepenu migraciju prema jugu oko godine 1400. Xhosa, koji govore Xhosa jezikom, bili su poznati prema otvorenosti prema drugim kulturama tako da su po dolasku u današnju domovinu u svoje redove inkorporirali velike dijelove domorodačkog kojsanskog stanovništva, a jezik im vrvi velikim brojem posuđenica iz kojsanksih i Griqua jezika.

Prvi kontakti između Xhosa i evropskih doseljenika zabilježeni su u Istočnom Capeu početkom 18. vijeka, a krajem 18. vijeka se bilježe prvi sukobi između njih i predaka današnjih Bura. Xhosa su početkom 19. vijeka bili teško pogođeni Mfecaneom, a morali su napustiti dijelove teritorija pred najezdom Zulua. Godine 1856. ih je teško pogodio i bizarni događaj za koji je kriva samozvana proročica Nongqawuse.

Usprkos svemu tome, Xhosa su postali jedan od najbrojnijih etničkih skupina Afrike. S vremenom su počeli dominirati borbom protiv apartheida te su mnogi od vođa Afričkog nacionalnog kongresa kao Nelson Mandela, Walter Sisulu i Thabo Mbeki rodom Xhosa, isto kao i biskup Desmond Tutu, dobitnik Nobelove nagrade za mir. Za vrijeme apartheida je južnoafrička vlada za njih predvidjela dva bantustana zvan Transkei i Ciskei.

Danas Xhosa ima oko 8 miliona. Po vjeri su uglavnom animisti i kršćani.

## Vanjske veze

* Xhosa Folklore - a collection of Xhosa folklore collected in 1886.
Tsvana

**Tswana** (singular **moTswana** ili **Motswana**, plural **baTswana** ili **Batswana**) je naziv za Bantu etničku skupinu koja živi u današnjoj Bocvani i dijelovima Južne Afrike.

U 19. vijeku su Evropljani kao naziv za Tswane koristili izraz **Bečuana** i od toga dolazi izraz **Bečuanaland** koji je korišten za tadašnju britansku koloniju, a danas nezavisnu državu Bocvanu.

Tswane u Bocvani imaju većinu u etničkom sastavu države. Tamo su sadržali drevnu plemensku strukturu koja je priznata kao dio političkog sistema države tako što poglavice imaju rezervirana mjesta u parlamentu.

U Južnoj Africi im je bjelačka vlada početkom 1970-ih, za vrijeme apartheida dodijelila bantustan zvan Boputhatswana, jedan od uspješnijih i prosperitetnijih za to doba. Bantustan je ukinut godine 1994. i reinkorporiran u Južnu Afriku. 

Tswana ima nešto malo u Namibiji i Zimbabveu.
Ambo

**Ambo**, također poznati i pod nazivom **Ovambo**, predstavljaju Bantu etničku grupu koja živi u suhim travnatim nizinama sjeverne Namibije i južne Angole.

Plemena su im relativno malobrojna, ali dobro organizirana, s jasnom podjelom na klase. Žive od poljoprivrede i uzgoja stoke. Ima ih oko 150.000. 

Prvi bijelci s kojima su došli u ozbiljniji kontakt bili su luteranski misionari iz Finske 1870-ih. Zahvaljujući njima, većina Ovamboa se danas smatra luteranima te je prihvatila zapadnjačku odjeću, kulturu i način života. No, također su sudjelovali i u SWAPO-u, pokretu za slobodu Namibije od južnoafričke vlasti.
Zulu

**Zulu** je afrička etnička grupa od oko 11,5 miliona ljudi koji većinom žive u Kva Zulu provinciji u Južnoj Africi gdje čine 23% populacije. Oni su najbrojnija etnička grupa u toj zemlji. Njihov jezik potiče od Bantu jezika. Pod kraljem Šakom su, u ranom 19. vijeku, su od malog klana od 1500 ljudi osvajanjem i asimilacijom postali velika nacija koja zauzima područje između rijeke Tugela i rijeke Pongola. Oni su najvećim dijelom odgovorni za Mfekane - katastrofalnu prisilnu migraciju mnogih klanova koji su naseljavali okolinu Zulu zemlje. Poznati su po svojim sukobima sa Afrikanerima i armijom Velike Britanije u devetnaestom vijeku (Anglo-Zulu rat iz 1879. godine u kome su Zului porazili britansku armiju u Isandlvani, 22. januara.)

U današnje vrijeme Zului su podjeljeni u urbane i ruralne skupine.

Ruralni Zului žive u selima, često bez struje i tekuće vode, u kućama napravljenim od zemljanih naboja ili modernijih jeftinih materijala. Zulu aristokratija još uvijek ima veliku ulogu u Zulu narodu. Neki Zului žive prodajući korpe i đinđuve turistima i gradskim preprodavcima. Neki se bave zemljoradnjom, a neki rade u obližnjim gradovima.

Siromašniji urbani Zului žive u gradovima koji su nastali kao rezultat aparhejda. Ipak, brojni Zului su danas pripadnici srednje klase, koji žive u predgrađima i imaju normalne poslove. Brojni Zului su uspješni u biznisu, a mnogi su i u parlamentu Južne Afrike.

Na Zulu jeziku, Zulu znači "nebo".

## Zulu religija
Zulu vjeruju u boga stvoritelja sveta pod imenom Nkulunkulu, ali taj bog ne dolazi u doticaj s ljudima i nema nikakve interese za njihov svakodnevni život. Zbog toga većina pripadnika plemena svakodnevno komunicira s duhovima svojih predaka. Da bi to uspjeli, moraju se koristiti vradžbinama.

Sve nesreće i neuspjesi rezultat su crne magije, odnosno zlih vradžbina ili pak uvrijeđenih duhova: ništa se ne događa nekim prirodnim uzrokom.

## Zulu običaji
Pleme Zulua ima mnoge neobične običaje koji se uvelike razlikuju od današnjih zapadnih kultura. Neki tradicionalni običaji koji se još uvijek prakticiraju u dijelovima Kwa-Zulu Natala su:
* Bogatstvo člana zulu plemena određuje se prema broju goveda, koza i ovaca koje posjeduje.
* Kada mladić želi oženiti djevojku, mora tražiti dopuštenje od njenog oca te mu platiti "lebolu" - dajuću mu određeni broj svoje stoke.
* Poglavici Zulu plemena dopušteno je imati onoliko žena koliko ih može uzdržavati, a taj broj varira od 1 do 11.
* Kad se djevojka uda, mora u kosi i oko suknje nositi perlice određene boje, tako da svi u selu znaju da se udala.
* Domaćin uvijek ulazi u nastambu prije svog gosta, za slučaj da se u nastambi nalazi zmija ili neka druga opasnost koja bi mogla ugroziti njegovog gosta.
* Sva djeca, i muška i ženska, imaju probušene uši, u skladu s tradicijom koja kaže da tako i "uši uma mogu čuti". rupe u ušima se postepeno šire tako što se s vremenom u njih stavljaju sve veće i veće naušnice.

## Vanjske veze

* Mfekane - širenje Zulua i stvaranje imperije u Kva Zulu provinciji .
Tsonga

**Shangaan** (Vatsonga) je naziv za veliku Bantu etničku skupinu koja živi uglavnom u južnom Mozambiku, u provincijama Gaza i Maputo. Postoji također i velika skupina Shangaana u Limpopo provinciji Južne Afrike. U Južnoj Africi se za Shangaan često koristi naziv **Tsonga.** Oni govore Xitsonga jezik (izgovara "Šiconga").

Shangaani su nekoć vladali Gaza carstvom, stvorenim od strane Soshangaane, čije je prijestolnica bila smještena u Mossurizeu na današnjoj granici sa Zimbabveom. Gaza Carstvo je sadržavalo dijelove današnjeg jugoistočnog Zimbabvea, te prostiralo od rijeke Save prema južnom dijelu Mozambika, pokrivajući područje provincija Sofala, Manica, Inhambane, Gaza i Maputo u Mozambiku kao i dijelove današnje Južne Afrike. Soshangaane je premjestio prijestolnicu iz Mossurizea u današnju provinciju Gaza. Nakon njegove smrti, njegov sin, Muzila došao je na vlast, a nakon Muzile je došao Ngungunhane, koga su Portugalci zarobili u Mandlakaziu (današnja provincija Gaza) godine 1895.

## Vanjske veze

* Ethnologue on Tsonga
WaYao

**Yao** ili **waYao** je naziv za veliku Bantu etničku grupu od oko 3,000.000 pripadnika koja živi u Malaviju (oko 1,700.000) na južnim obalama jezera Malavi, zatim u Mozambiku (oko 750.000), te u južnoj Tanzaniji (400.000).

Yao su nekoć živjeli između rijeke Rovume i Lugende u sjevernom Mozambiku. Oko 1830. godine počeli su migrirati u unutrašnjost, baveći se trgovinom robljem za Arape na obali.

Po vjeri su uglavnom muslimani. Tradicionalni jezik im je chiayo, ali govore još i chichewa i chitimbuka. Imaju prilično bogatu kulturu.
Malavi (narod)

**Malavi** ili **Maravi** je naziv za Bantu etničku skupinu koja je oko godine 1400. migrirala iz južnog Konga na područje današnjeg jezera Malavi, kome su, isto kao i istoimenoj budućoj državi dali ime.

Pleme se nakon određenog vremena podijelilo na današnje etničke skupine Chewa koja je naselila zapadnu i Nyanja, koja je naselila istočnu obalu jezera.
Chewa

**Chewa** je naziv za Bantu etničku skupinu koja živi uglavnom na zapadnim obalama jezera Malavi u istoimenoj državi.

Potječu od drevnog naroda Malavi koji je na to područje došao oko godine 1400. Danas čine glavnu etničku skupinu u Malaviju i govore chichewa jezikom. Imali su prilično bogatu kulturu, u kojoj su veliku ulogu igrala tajna društva. Krajem 19. vijeka, pod utjecajem nizozemskih misionara, Chewe su zdušno prihvatili protestantizam, iako se u njihovoj kulturi i svakodnevnom životu zadržalo dosta animizma.

Chewe igraju važnu ulogu u političkom životu Malavija. Prvi predsjednik Hastings Banda bio je rodom Chewa, a danas Chewe podržavaju nekoć vladajuću, a danas opozicijsku stranku, koju je on osnovao.

## Vanjske veze

* Chewa
Nyanja

**Mang'anja**, ponekad zvani **Nyanja**, je naziv za Bantu etničku skupinu koja potječe od Maravija i koja je naselila istočne obale jezera Malavi.

Mang'anja danas osim u Malaviju žive u dijelovima Zambije, Mozambika i Zimbabvea. Ima ih otprilike 3 miliona.

Izraz Nyanja se ponekad koristi kao zajednički naziv za Mang'anja i Chewa narod, iako ovi potonji to odbacuju. Između dvije skupine u Malaviju je postojalo suparništvo za vrijeme predsjednikovanja Hastingsa Bande koji je bio Chewa, dok današnju vladajuću stranku uglavnom podržavaju Mang'anje.

Mang'anja su poznati po tome što se žene kasno, odnosno što mladići moraju prvo samostalno živjeti kako bi dokazali kako se mogu brinuti za obitelj. Također su poznati po velikoj gostoljubivosti, što je opisao čuveni istraživač David Livingstone u 19. vijeku. Ta je gostoljubivost bila dobro iskorištena od strane škotskih prezbiterijanskih misionara pa se danas čak 80 % pripadnika tog naroda smatra kršćanima.

Mang'anja govore chichewa jezikom.

## Vanjske veze
* The Maravi (Nyanja) People of Malawi
Ngoni

**Ngoni** je naziv za Bantu etničku skupinu koja je živi na teritoriju Malavija, Tanzanije i Zambije. Oni potječu od Nguni naroda i srodni su Zuluima s kojima su do početka 19. vijeka bili rodbinski, kulturno i jezički čvrsto povezani. No, dolazak Shake na čelo Zulua je doveo do niza ratova i migracija zvanih Mfecane. Godine 1819. preci današnjih Ngonija su poraženi i prisiljeni bježati na sjever. Na čelu sa Zwangendabom Ngoni su se naselili na područje današnjeg Malavija, Tanzanije i Zambije, te su koristeći iskustva stečena u ratu sa Zuluima, brzo pokorili domoroce i stvorili carstvo. No sa smrću Zwangendabe carstvo se godine 1848. raspalo na pet plemena.

Ngona danas ima oko 800.000. Po vjeri su uglavnom kršćani i animisti.

## Vanjske veze

* ''The revival of Malawian Chingoni'', by Pascal J. Kishindo 
* Ngoni history in Tanzania
Makua

**Makua** je naziv za Bantu narod koji predstavlja najveću etničku skupinu u sjevernom Mozambiku. Živi pretežno sjeverno do rijeke Zambezi i govori makua jezik iz nigersko-kongoanske porodice jezika.
Matabele

**Ndebele** ili **Matabele** su ogranak Zulua koji su pobegli od kralja Šake 1823. godine, pod vodstvom Mzilikazija koji je bio general u Šakinoj vojsci. Danas su češće poznati pod imenom Ndebele ili amaNdebele.

Prvo su se kretali prema zapadu, gde su napravili haos u periodu istorije juga Afrike koji je poznat kao Mfekane ("Lomljava"). U početku su sledbenici Mzilikazija brojali oko 500 ljudi. U blizini današnjeg grada Pretorije (Pretoria) ili Cvane (Tshwane) su osnovali naselje Mlalandlela (Mhlahlandlela). Kasnije su došli u kontakt sa Cvana (Tswana) narodom čijom zaslugom su dobili ime Matabele. Tabele dolazi od *tabela* što znači "oterani".

Zatim su 1834. godine krenuli prema severu, na teritoriju današnjeg Zimbabvea, gde su se borili protiv Šona, da bi se na kraju naselili na teritoriji koja se danas naziva Matabelelend. U toku migracije, velik broj pokorenih lokalnih klanova i individualaca su se pridružili pokretu i apsorbovani su u Matabele narod. Oni su usvojili jezik ali su imali niži socijalni status nego članovi originalnih klanova poreklom iz Zulu kraljevine.

Lobengula koji je došao na vlast 1868. godine, posle smrti Mzilikazija, vladao je sve do poraza 1890-ih od strane Britanske južnoafričke kompanije (British South Africa Company) pod vodstvom Cecila Rodesa i Leandera Džamesona.

## Povezano
* Provincije Zimbabvea
* Matabelelend Sever
* Matabelelend Jug
Šona (narod)

**Shona** ili **Šona** (IPA: ) je zajednički naziv za nekoliko srodnih etničkih grupa koje žive u Zimbabveu i zapadnom Mozambiku. Broje oko osam miliona ljudi, koji govore široki raspon srodni dijalekata koji su standardizirani u Shona jezik. 

Međutim, većina crnih Zimbabveanaca se ne smatra Shonama i za sebe više voli koristiti nazive temeljene na specifičnom jeziku/dijalektu (npr. Zezuru) ili skupini predaka (npr. Rozvi). Za pretke današnjih Shona se vjeruje kako su bili prvi stalni stanovnici područja na kome je osnovan Veliki Zimbabwe, i u kome postoje tragovi željeznog oruđa koji datiraju od 5. vijeka n.e.

Većina Zimbabveanaca se danas smatra dijelom ili Ndebele ili Shona etničke grupe. Dijalektalne grupe su danas skoro nevažne jer se u Zimbabveu govori 'standardni' shona jezik. Dijalekti pomažu samo u tome da identificiraju geografsko porijeklo osobe (npr. osoba koja za sebe tvrdi da je Manyika vjerojatno potječe iz istočnog Zimbabvea).
Lwena

**Lwena** ili **Luena** je naziv za Bantu etničku grupu koja živi u području istočne Angole i Zambije. Srodni su Lundama i govore jezikom iz čokveansko-lundske grupe.

Oblast u kome žive je gotovo u potpunosti popljavljena za vrijeme kišne sezone, pa im je glavna aktivnost ribolov, odnosno sušenje ribe za vrijeme sušne sezone. Poznati su i po drvenim skulpturama.

## Vanjske veze

* African Art - Lwena (Luena) ethnic group
Lozi

**Lozi** je naziv za Bantu etničku grupu koja živi uglavnom u zapadnoj Zambiji, u regiji zvanoj Barotseland. Lozi se također mogu naći u Namibiji, Angoli i Bocvani.

## Ime
Riječ Lozi znači 'ravnica' u Makololo jeziku, što označava ravnicu oko rijeke Zambezi gdje živi većina Lozija. Može se izgovarti kao *Lotse* or *Rotse*, s time da je Lozi nastalo kod njemačkih misionara u današnjoj Namibiji. Mu- and Ba- su prefiksi za singular i plural u Bantu jezicima, pa Murotse znači 'osoba iz ravnice' dok Barotse znači 'ljudi iz ravnice'.

## Historija
Iako Lozi tradicija govori kako su stalno obitavali u Barotselandu, vjeruje se kako su njihovi preci migrirali u Zapadnu Zambiju iz današnje Demokratske republike Kongo u 17. i 18. vijeku. Oko godine 1830. Makololo narod, koga je iz današnje Južne Afrike protjerala najezda Zulua pod Shakom, napao je Barotseland i osvojio Lozije. Vladali su sve do godine 1864. kada ih je svrgnuo ustanak Lozija.

Lozi su dugo vremena bili monarhija kojom je upravlajo kralj zvan 'Litunga'. U kasnom 19. vijeku Lozima je vladao Lewanika, čija je vladavina trajala kao Litunge trajala 50 godina. Lewanika je doveo Barotseland pod britansku vlast kada se godine 1890. sporazumio sa Cecilom Rhodesom da oblast postane protektorat.

Iako je Barotseland bio uključen u Sjevernu Rodeziju, sačuvao je znatnu autonomiju, što se zadržalo i kada je Sjeverna Rodezija postala nezavisna država Zambija godine 1964. Iako je prije kolonijalnog doba regija bila samodostatna po pitanju hrane te istu izvuzila u okolne oblasti, danas predstavlja najnerazvijeniju oblast Zambije, sa samo jednom asfaltiranom cestom u provinciji, od Lusake do Mongua, te s neredovitom opskrbom električne energije. U oblasti postoji određena podrška zahtjevima za većom autonomijom unutar Zambije odnosno nezavisnom državom.

## Kultura
Lozi društvo je duboko podijeljeno na klase, s monarhom na vrhu i njegovim rođacima koji drže važne položaje u društvu. Monarh je poznat kao Litunga i u Lozi društvu se trpi vrlo malo kritike prema Litungi, čak i ako je nepopularan. Kada neki stranac kritizira Litungu, Loziji to drže kao kritiku cijelog naroda. 

Lozi kultura je bitno određena plavnim ciklusima rijeke Zambezi, tako da svake godine dolazi do redovne migracije iz nizina prema višem terenu na početku kišne sezone. Najpoznatiji od tih festivala je Kuomboka, u kom se Litunga premješta iz Lealuija u plavnoj nizini do Limulunge na visoravni. Kuomboka obično započinje u februaru ili martu.

## Jezik
* Lozi jezik

## Literatura
* A history of the Lozi

## Vanjske veze

* An organisation promoting the development of the Lozi people
* Information on the Kuomboka
Tonga (afrički narod)

**Tonga** je naziv za Bantu etničku grupu koja govori tonga jezikom iz nigersko-kongoanske porodice jezika i živi u južnom i zapadnom dijelu Zambije, odnosno sjevernom dijelu Zimbabvea.

Ima ih oko 57.000 i ponekad ih nazivaju "Zaboravljenim narodom". Tradicionalno su živjeli na obalama Zambezija, ali su krajem 1950-ih prisilno preseljeni iz svoje pradomovine kako bi se stvorilo umjetno jezero Kariba.

## Vanjske veze

* River Tonga People
Bemba

**Bemba** ili **Bembao** je naziv za bantu etničku grupu koja živi u sjevernom dijelu Zambije.

Područje na kome žive je relativno siromašno resursima, ali su Bembe stvorili kulturu temeljenu na poljoprivredi. Imaju vlastitu animističku religiju, ali su je, pod utjecajem misionara, kombinirali s kršćanstvom.

Njihov utjecaj na ostatak Zambije se vidi u bemba jeziku, koji je, uz engleski, *[[lingua franca]]* u državi.

## Vanjske veze

* Bembao people
Ha (narod)

**Ha** ili** Giha** je naziv za Bantu etničku grupu koja živi u zapadnoj Tanzaniji i broji oko 1 milion pripadnika.
Gogo

**Gogo** je naziv za Bantu etničku grupu koja živi u Dodomo oblasti u centralnoj Tanzaniji. 

Posljednjih godina su došli na zao glas zbog toga što, prema navodima feminističkih organizacija, otvoreno krše tanzanijske zakone protiv genitalnog sakaćenja žena.
Šambaa

**Shambala**, **Sambaa** ili **Wasambaa** je naziv za Bantu etničku grupu koja broji oko 700.000 pripadnika i uglavnom živi u planinama Usambara u istočnoj Tanzaniji. Po vjeri su uglavnom sunitski muslimani.
Luena

**Luena** je naziv za:
* pritoku rijeke Zambezi u Africi;
* glavni grad provincije Moxico u Angoli;
* narod koji živi u Angoli i Zambiji.
Lunda

**Lunda** je naziv za Bantu etničku grupu koja govori lunda jezikom iz nigersko-kongoanske porodice jezika. Žive uglavnom u Demokratskoj Republici Kongo, sjevernoj Angoli i zapadnoj Zambiji. Ima ih oko 175.000.

Od ranog 17. do kasnog 19. vijeka Lunde su imale vlastito Lunda carstvo, čija se moć temeljila na trgovini robljem i slonovačom.

## Vanjske veze

* Lunda people
Chagga

**Chagga** ili **Chaga** je naziv za treću po veličini etničku grupu u Tanzaniji. Njeni pripadnici žive na južnim i istočnim padinama Kilimanjara oko Mount Merua, te u oblasti Moshi. Smatraju se jednim od najbogatijih i najobrazovanijih istočnoafričkih naroda. Njihovo relativno bogatstvo ne dolazi samo od povoljne klime, nego i domišljatosti u zemljoradnji koja se ogleda u složenim sistemima navodnjavanja i stalnoj fertilizaciji.

## Kultura
Smatra se Chagga ima oko 2 miliona. Žive pod upravom Mangija, poglavica koji upravljaju malim državama koje se temelje na klanovima. Trenutni vrhovni poglavica (poglavica svih poglavica) je Mangi Marealle. Chagga su poznati kao oplemenjivači i trgovci. Također su poznati po svojoj prilagodljivosti. Bili su jedno od prvih plemena u regiji koje se preobratilo na kršćanstvo. Smatra se da bi to mogao biti jedan od razloga zbog kojih su stekli prednost nad drugim etničkim grupama, jer su kao kršćani stekli brži pristup obrazovanju i modernoj zdravstvenoj zaštiti.

Mnogi Chagge čine radničku klasu velikih gradova odnosno poduzetnike u turizmu. Chagga sela oko Kilimanjara udjelju *Shambu*, komad zemlje za svaku obitelj. U tim selima nema ulica niti kuća kao u Evropi. Hodati u Chagga selu kao Njaro je kao hodati kroz farmu drveća banana i kave duž blatnih staza. Glavna poljoprivredna kultura za Chagge je kava, iako se uzgajaju i banane i kukuruz. Kao seljaci, Chagge mogu uzgajati pet različitih kultura na svojim shambama: kavu, banane, slatki krumpir, grašak i paradajz. Chagge su također poznate po tradicionalnom piću koje se zove mbege. Ono se pravi od posebnih vrsta banana i prosa.

*Kihamba* je obiteljski posjed Chagga, koji se obično prenosi s generacije na generaciju.
Zaramo

**Zarama** ili **Zaramo** je naziv za Bantu etničku grupu koja živi u istočnoj Tanzaniji, uključujući i Dar es Salaam.

Poznati su po drvenim skulpturama. Uglavnom se bave poljoprivredom i kroz historiju nisu imali centraliziranu državnu organizaciju. Većina povrća koja se prodaje na tržnicama Dar es Salaama uzgojena na njihovim farmama. 

Govore vlastitim Kizaramo jezikom, ali se često koriste i suahilijem.

Trenutno ima oko 200.000 Zaramoa.
Kinga

**Kinga** je naziv za Bantu etničku grupu koja živi u okrugu Makete u regiji Iringa u Tanzaniji. Govore kinga jezikom iz nigersko-kongoanske jezične skupine.
Haya

**Haja** ili **Haya** je naziv za Bantu etničku grupu koje ima 1 milion pripadnika i koja živi na zapadnim i sjeverozapadnim obalama Viktorijinog jezera u Tanzaniji. Njegovi pripadnici govore haya jezikom.
Makonde

**Makonde** su etnička grupa koja živi u jugoistočnoj Tanzaniji i sjevernom Mozambiku. Makonde su razvili svoju kulturu na visoravni Mueda u Mozambiku. Oni trenutno žive u Tanzaniji i Mozambiku, a nešto malo ih ima i u Keniji. 

Makonde su ispočetka bili matrilinealno društvo gdje su djeca i nasljedstvo pripadala ženama, a muževi se selili u sela svojih žena. Njihova tradicionalna vjera je animistički oblik štovanja predaka i nju ispovijedaju iako su u Tanzaniji nominalno katolici a u Mozambiku nomninalno muslimani.

Makodne su se uspješno branili od napada afričkih, arapskih i evropskih trgovaca robljem. Nisu potpali pod kolonijalnu vlast sve do 1920-ih. U 1960-ima je borba za nezavisnost Mozambika započela upravo u oblasti Makionde na visoravni Mueda. Tokom te borbe se Frelimo - revolucionarni pokret za nezavisnot - jedno vrijeme financirao uglavnom putem prodaje Makonde drvenih skulptura. Po njima su Makonde poznati, isto kao i po ritualima ulaska u pubertet.
Suahili (razvrstavanje)

Suahili može značiti:

* jezik koji je lingua franca u istočnoj Africi;
* narod na obalama Kenije i Tanzanije po kome je Suahili dobio ime.
Svahili (narod)

**Swahili** je naziv za narod i kulturu koja se može pronaći na obalama istočne Afrike, uglavnom u obalnim područjima i otocima Kenije i Tanzanije. Danas ima između 3,200.000 i 3,600.000 Swahilija. Ime *Swahili* dolazi od arapske riječi *Sawahil*, što znači "stanovnici obale", a Swahili govore suahili.

## Historija
Kroz historiju su se Swahili mogli pronaći na sjeveru do Mogadishua u Somaliji te na jugu do rijeke Rovuma u Mozambiku. Iako se nekoć smatralo da predstavljaju potomke perzijskih kolonista, većina historičara, paleolingvista i arheologa smatra da su drevni Swahili u suštini Bantu narod koji je bio u stalnoj i intenzivnoj vezi s muslimanskim trgovcima već u kasnom 7. i ranom 8. vijeku n.e. U 12. vijeku Swahili su se postali posebna i moćna kultura, koncentrirana u nizu obalnih trgovačkih gradova od kojih je najvažniji bio Kilwa. Tragovi ovog zlatnog doba se i danas mogu pronaći.

Portugalski dolazak na obalu godine 1498. doveo je do gubitka nezavisnosti Swahilija godine 1509. Portugalce su krajem 17. vijeka smijenili Omanski Arapi, koji su kontrolirali regiju. Između 1822. i 1837. Swahili oblast je čak bila dio Omanskog Carstva, a Sultan Seyyid Said premjestio je svoju prijestolnicu iz Muscata u Omanu u Zanzibar. Arapi su bili prilično aktivni u trgovini robljem, pa se do 1860-ih oko 70.000 ljudi godišnje prodavalo na tržnicama roblja u Zanzibaru.

Do 1900. godine Britanija i Njemačka su preuzeli nadzor nad regijom, stvorivši temelje modernih država Kenije i Tanzanije.

## Kultura
Swahili se uglavnom vide kao gradski trgovci, iako to danas i nije tako točno kao što je bilo u prošlosti, jer Swahili više ne dominiraju trgovinom. Poljoprivreda je postala raširenija aktivnost, pa uzgajaju kikiriki, proso, rižu, sijerak, voće i površe kao nadopunu ribarenju. Muškarci vole ribolov na otvorenom moru, dok žene više vole loviti ribu s obale pomoću mreža.

## Religija
Islam se pojavio na istočnoafričkoj obali oko 8. vijeka, kada su trgovci iz Perzijskog zaljeva i Arapskog poluotoka putovali u to područje tokom sezone monsuna kako bi kontaktirali s lokalnim stanovništvom kroz trgovinu, miješane brakove i stvaranje obalnih gradova, pa su zbog tog utjecaja većina današnjih Swahilija muslimani.

Danas, u većini sela i gradova gdje su Swahili većina, džamije i medres su temelj života Swahilija, i ispovijeda se islam. Neke zajednice unose elemente tradicionalnih afričkih vjerovanja u svoju religiju.

## Povezano
* Suahili
* Dhow

## Vanjske veze

* The Story of Africa: The Swahili – BBC World Service
* Swahili Culture
Midžikenda

**Mijikenda** (Midžikenda) (doslovno *devet*, ponekad nazvani **Nyika** ili **Nika**) je naziv za devet plemena duž obale Kenije, Somalije i Tanzanije. To su Digo, Chonyi, Kambe, Duruma, Kauma, Ribe, Rabai, Jibana i Giriama. Svaki ima posebne običaje i jezik, iako su jezici slični jedni drugom i suahiliju. Bogati su tradicijom jer su britanski i njemački kolonisti imali značajniji utjecaj u unutrašnjosti Kenije, ostavivši siromašnu obalu na miru.
Meru (narod)

**Meru** je naziv za Bantu etničku grupu koja živi na sjeveroistočnim padinama Mt. Kenya u Keniji.

Iako se smatraju Bantu narodom, imaju dosta kušitskih primjesa. Po vjeri su animisti, iako se među njima dosta proširilo i kršćanstvo.

Čine 6 % stanovništva Kenije.Bave se uglavnom poljoprivredom i pčelarstvom.

## Vanjske veze

* Meru
Gusiji

**Kisii**, **Gusi** ili **Gusii** je naziv za Bantu etničku grupu koja živi u Kisii oblasti Kenije.

U današnju domovinu su migrirali u 16. vijeku, pod pritiskom naroda Luo.

Bave se uglavnom poljoprivredom i oblast u kome žive je najgušće naseljena u Keniji. Muška djeca se obrezuju, dok se na djevojčicama obavlja kliteridektomija.

Gusiji su teško pogođeni AIDS-om.

## Vanjske veze

* The Gusii people
Hehe

**Hehe** (također poznati kao **Wahehe**) je naziv za etničku grupu koja se sastoji od nekoliko nezavisnih plemena različitog porijekla koji su u nekim slučajevima jedni drugima srodnim. Zajedničko im je ipak Bantu porijeklo, te ih ima oko 192.000, uglavnom u Iringa regiji Tanzanije. Nijedno pleme koje broji više od 5000 ljudi s drugima ne dijeli jezik, iako se koristi ikiHehe za sporazumijevanje te im je kultura slična. 

Wahehe nisu bili politički jedinstveni do sredine 19. vijeka, kada ih je ujedinio Poglavica Munyigumba iz Muyinga dinastije te su postali dominantno pleme u regiji, slavni po svojim ratnim uspjesima. Pod vladavinom Munyigumbinog sina, Poglavice Mkwawe, prvi put su se sreli i žestoko oduprili kolonizatoriskim njemačkim *Schutztruppe* snagama, ali nisu imali političku i ideološku infrastrukturu da bi otpor kolonizatorima mogao potrajati duže vrijeme tako da je godine 1898. Mkwawa počinio samoubojstvo kako bi izbjegao zarobljavanje.
Kamba

**Kamba** (**Wakamba**) je naziv za Bantu etničku grupu koja živi u polusuhoj Istočnoj provinciji Kenije koja se prostire od Nairobija na istok do Tsavoa i na sjever do Embua. Ova zemlja se zove *Ukambani* ili zemlja Kambi. Ovisno o izvoru, oni predstavljaju treću ili petu najveću etničku grupu u Keniji. Govore Kikamba jezikom.

Kambe su doselile u današnju domovinu tokom vijekova migracija s juga. Kada su se naselili u visoravnima, njihov broj je porastao. Trgovina s Kikuyuima se također vodila preko Kambi u suhim nizinama. Trgovina je bila u obliku trampe lokalno proizvedenih dobara kao medicinskih amuleta (*magini*), piva, alata i oružja za hranu sa visoravni. Ovu trgovačku mrežu su preuzeli trgovci slonovačom u 18. i 19. vijeku. 

Kambe su služili kao posrednici između obalnih arapskih Swahili trgovaca i plemena u unutrašnjosti. Njihova trgovanja i putovanja učinila su ih idealnim vodičima za karavane koji su vodili robove za bliskoistočna i indijska tržišta. Rani evropski istraživači također su ih koristili kao vodiče u svojim ekspedicijama.

Baš kao i Maasai i Kikuyu, Kambe vjeruju u monoteističkog boga zvanog Ngai.

Otpor Kambi prema kolonijalizmu bio je uglavnom nenasilan.
Luhja

**Luhya** (isto tako **Luyia**, **Luhia**) je naziv za Bantu narod koji živi u Zapadnoj provinciji Kenije između Viktorijinog jezera, Uganda i Mount Elgona. Oni tvore drugu najveću etničku grupu Kenije koja broji oko 4,6 miliona ljudi. Oblast u kome žive je jedna od najgušće naseljenih u Keniji. Luhya je može odnositi i na narod i na luhya jezike, grupu srodnih jezika kojima govore Luhya potplemena. Grupu tvori oko 18 potplemena u Keniji od kojih najviše dominiraju: Bukusu, Maragoli, Wanga, Nyore, Idakho, Kisa, Isukha, Tiriki, Kabras, Gisu i Saamia. Jedno potpleme živi u sjevernoj Tanzaniji a četiri u Ugandi.

Luhya su prvi kontakt s Evropljanima imali u 19. vijeku, a u 20. vijeku su se potplemena različito odnosila prema britanskoj kolonijalnoj vlasti. Dok su Bukusu pružali oružani otpor, a u 20. vijeku zdušno sudjelovali u pokretu Mau Mau, dotle su Kabre sačinjavali glavninu lokalne policije. Mnogi Luhye su sudjelovali u britanskim oružanim snagama za vrijeme drugog svjetskog rata.

Luhje prakticiraju poligamiju i društvena organizacija im je temeljena na klanovima. Česti su i obrezivanje dječaka i klitoridektomija djevojčica, iako je ovo potonje, pod pritiskom vlade, u opadanju, osim kod Bukusua. 

Luhje su poznati i po tome što su osnovali fudbalski klub AFC Leopard, jedan od najvećih fudbalskih klubova istočne Afrike.
Kikuju

**Kĩkũyũ** (ponekad izgovarano **Gĩkũyũ**) je najveća etnička grupa Kenije. Broje oko 7,4 miliona pripadnika što čini oko 22% ukupnog stanovništva Kenije. Bave se poljoprivredom u plodnim centralnim visoravnima i predstavljaju jednu od ekonomski najaktivnijih etničkih grupa u Keniji.

## Porijeklo
Iako nisu potpuno sigurni, etnolozi vjeruju kako su **Kĩkũyũ** došli u današnju Keniju iz Zapande Afrike (današnji Kamerun) zajedno s drugim Bantu plemenima. Došavši u današnju Tanzaniju, migrirali su pokraj Kiimanjara u Keniju te se konačno naselili oko Mt. Kenye dok je ostatak grupe nastavio migrirati prema jugu Afrike (stvorivši današnje Zulue,Shone itd.). U početku su bili lovci-sakupljači, ali, za razliku od nilotskih naroda koji su bili nomadski stočari, počeli su se baviti zemljoradnjom koristeći vrlo plodno vulkansko tlo oko Mt. Kenye i Lanca Aberdare.

## Historija
**Kĩkũyũ** su uglavnom bili u dobrim odnosima s Maasaima—svojim susjedima s kojima ih je povezivala intenzivna trgovina. Kolonijalizam je poremetio ovaj odnos. Počevši u 1880-ima, Britanci su se prvo naselili na obali, a nakon početka izgradnje željeznice prema Jezeru Victorai i u Kikuyuland - zemlji Kikuyua. Konfsicirali su zemlju od Kĩkũyũ koji su bili svedeni na male rezervate u kojima se nije mogla obrađivati zemlja.

## Anti-kolonijalizam
Kĩkũyũ su bili najaktivnija etnička grupa za vrijeme borbe za kenijsku nezavisnost, pa su mnogi članovi Mau-Mau pokreta bili iz njihovih redova. Već 1920-ih je organizirani otpor kolonijalnim vlastima započeo preko Centralnog Kikuyu Udruženja. Nakon drugog svjetskog rata Kĩkũyũ su bili posebno uznwmirewni pa se stvorio Mau Mau na čelu s Dedanom Kimathijem. Njega se smatra vođom pokreta koji je porazio kolonijalnu vlast.

## Poslije nezavisnosti
Jomo Kenyatta, prvi predsjednik Kenije, bio e Kĩkũyũ. Kenijski treći predsjednik je također Gîkűyǔ po imenu Mwai Kǐbakǐ, koji je pobijedio na izborima godine 2002. protiv Uhurua Kenyatte (sina prvog predsjednika), koga je podržavao odlazeći predsjednik Daniel Arap Moi.
Poznati kenijski pisac Ngũgĩ wa Thiong'o je Kĩkũyũ danas isključivo piše na Gĩkũyũ i suahiliju.

## Jezik
Kĩkũyũ govore Gikuyu, Bantu jezik.

## Religija
Kĩkũyũ religija je monoteistička. Postoji samo jedan bog zvan Ngai (koga također štuju Maasai i Kamba), koji živi na vrhu Mount Kenye (koju zovu *Kǐrǐnyaga* - što znači *Božje planinsko stanište*).Danas oko 75% KIkuja su kršćani,manji dio su muslimani.

## Društvena struktura
Mnogi Kikuyu su se iselili iz Kikuyulanda u druge dijelove svijeta kroz miješane brakove, poslovne prilike, studije i tražeći bolje uvjete života itd. Oni koji su ostali u seoskim sredinama se nastavljaju baviti zemljoradnjom.

## Vanjske veze

* ''Mûûgî nî mûtaare''
* ''Kikuyu Language: A Simple Analysis'' 
* ''Kikuyu Names''
Rundi

**Rundi** je zajednički naziv za tri etničke grupe koje koriste kirundi jezik. To su Bahutu ili Hutu, Batutsi ili Tutsi te Batwa ili Twa (Pigmeji). Taj izraz se relativno rijetko koristi, iako ga neki etnolozi i demografi predlažu kako bi ukazali na nedostatak bilo kakvih bitnijih kulturnih i jezičkih razlika između Hutua i Tutsija. U samoj Ruandi su, nakon Ruandskog genocida, ti argumenti djelomično usvojeni te su nazivi za Hutue i Tutsije službeno ukinuti te uvedena zajednička etnička klasifikacija u obliku Ruanđana.

Žive uglavnom u Burundiju, Ruandi te nešto manje u DR Kongu, Tanzaniji i Ugandi.
Hutu

**Hutu** je ime koje je dano jednoj od tri etničke grupe koje žive u Burundiju i Ruandi. Hutu su među njima najveća etnička grupa. 85% Ruanđana i 85% Burundijaca su Hutu. U kulturnom smislu, to se smatra pomalo umjetnom podjelom, koja daleko više temelja ima u klasnoj podjeli nego etnicitetu, jer nema značajnih jezičkih ili kulturnih razlika između Hutua i drugih etničkih grupa u regiji, posebno Tutsija. Kroz historiju su pak postojale fizičke razlike, posebno po pitanju prosječne visine i fizičkog izgleda. Hutu i Tutsi dijele istu religiju i jezik. Mnogi naučnici ukazuju na važnu ulogu belgijskih kolonizatora u stvaranju ideje o Hutu i Tutsi rasi. To se odnosi na kontroverznu teoriju o hamitskom porijeklu naroda Tutsi.

Hutu su u regiju Velikih jezera došli oko 1. vijeka n.e., pokorivši narod Twa. Hutu su dominirali regijom kroz niz malih kraljevina sve do 15. vijeka. Smatra se da su u to doba Tutsi došli iz Etiopije i pokorili Hutue. Monarhija Tutsi preživjela je do kraja kolonijalne ere 1950-ih, a belgijski vlastodršci su kodificirali etničke podjele kako bi se održali na vlasti. Tutsi monarhija je ubrzo svrgnuto i oblast je podijeljena na Ruandu i Burundi godine 1962. Tutsi su bez obzira na sve dominirali Burundijem, dok su Hutu imali dominaciju nad Ruandom do 1994.

## Povezano
* Ruandski genocid
* Tutsi - sadrži usporedbe između Hutua i Tutsija

## Vanjske veze

* http://www.newint.org/issue260/keynote.htm 
* http://www.africaaction.org/bp/ethcen.htm
Tutsi

**Tutsi** su jedan od tri domorodačka naroda u Ruandi i Burundiju u centralnoj Africi - ostala dva su Twa i Hutu. Twa (ili Watwa) su pigmeji - potomci prastanovnika. Hutu (ili Wahutu) su narod Bantu porijekla koji je dominirao Twa. Veliki broj sve tri skupine je stradao u ruandskom genocidu godine 1994.

Porijeklo Tutsija je izvor kontroverze. Neko vrijeme se smatralo kako su preci Tutsija hamitski narod iz Etiopije. Tu su teoriju promovirali belgijski kolonizatori nastojeći opravdati protežiranje Tutsija u odnosu na Hutue za vrijeme svoje vlasti. Argumente za to su pronašli u neobičnoj visini Tutsija i oštrijim nosevima, ali se danas gotovo i ne može pronaći bilo kakva bitnija fizička razlika između prosječnog Tutsija i prosječnog Hutua.

Ono što se zna da su preci današnjih Tutsija došli na područje današnje Ruande i Burundija u 15. vijeku i pokorili Hutue te uspostavili monarhiju koja je potrajala do kolonijalnih dana, a formalno ukinuta tek godine 1962. kada su stvorene nezavisne države Ruanda i Burundi. Nakon ruandskog genocida postala je popularna teorija kako su Tutsiji s Hutuima dijele Bantu porijeklo, te da su zapravo migrirali iz područja današnje Kenije.

Razlike između Hutua i Tutsija u fizičkom, kulturnom i jezičnom smislu gotovo da i ne postoje. Isto kao i Hutu, i Tutsi govore [Kirundi jeziko]m, a dijele i istu vjeru. Osnovna razlika između Hutua i Tutsija je u načinu života - Hutui su zemljoradnici, dok su Tutsi stočari. Čak postoje i rituali pomoću kojih Tutsi može postati Hutu i obrnuto. 

Umjetna ili ne, ta je podjela bila i još uvijek jest uzrokom stalne političke nestabilnosti. U Ruandi se nakon završetka genocida javila inicijativa za formalno ukinuće Hutua i Tutsija i njihovu zamjenu zajedničkom ruandskom nacijom. Neki naučnici, pak, za Hutue i Tutsije koriste zajednički izraz Rundi.

Tutsi danas imaju dominantan položaj u Burundiju.

## Vanjske veze

* Rwanda history 
* Includes personal note by a Tutsi academic 
* Includes a case study of the conflict between Tutsi and Hutu
Ruanđani

**Ruanđani** je naziv koji se u Ruandi službeno koristi za pripadnike dvije glavne Rundi etničke skupine - Hutue i Tutsije.

Službeni stav vlade jest da podjela na Hutue i Tutsije, s obzirom na jezičnu, kulturnu i religijsku sličnost, nema smisla, odnosno da je posljedica nastojanja bivših belgijskih kolonizatora da zavade domorodačko stanovništvo. Posljedica te podjele je Ruandski genocid, pa ju je nova ruandska vlada odlučila ukinuti u svrhu nacionalnog pomirenja.
Čiga

**Čiga**, **Chiga** ili **Kyiga** je Bantu etnička grupa koja živi u Ugandi. Govori čiga jezikom iz nigersko-kongoanske skupine jezika. Čiga broje oko 1,4 miliona pripadnika.
Masaba

**Masaba** je naziv za Bantu etničku grupu koja živi u istočnoj Ugandi na granici s Kenijom. Njeni pripadnici, kojih ima oko 750.000, govore masaba jezikom.
Hima

**Hima** je naziv za etničke grupe koje uglavnom živi u Ugandi u oblasti Velikih jezera. Smatraju se Bantu narodima, uglavnom zbog jezika, iako postoje teorije kako su njihovi preci bili Kušiti, odnosno Niloti u srodstvu s Tutsijima.

Yoweri Museveni, predsjednik Ugande, rodom je Hima, što je njegovim neprijateljima koji pripadaju Bantu plemenima i narodima, bio argument za optužbe o suradnji s Tutsijima iz Ruande i drugim nebantu narodima na račun Bantua. 

## Vanjske veze

* The Hima People of Eastern Africa
Soga

**Soga** je naziv za Bantu etničku grupu koja predstavlja jedan od najbrojnijih naroda Ugande. Žive uglavnom istočno i sjeverno od Viktorijinog jezera, ali ih ima i dosta u gradovima gdje se bave trgovinom i obrtom. 

Govore soga (lusoga) jezikom.

## Vanjske veze

* Soga
Ganda

**Ganda** ili **Baganda** je naziv za najveću od 43 etničke grupe koje danas žive u Ugandi.

Podrijetlom su Bantu i smatra se da su na područje današnje Ugande došli oko godine 1000. Uglavnom žive na zapadnim i sjevernim obalama Viktorijinog jezera.

Ima ih oko 3 miliona. 50 % njih živi u gradovima, čineći ih najurbaniziranijom od svih etničkih grupa Ugande.

Krajem 19. vijeka su, pod utjecajem misionara i arapskih trgovaca, prihvatili anglikanizam, katoličanstvo i u manjoj mjeri islam. Za vrijeme britanske kolonijalne vlasti držali su položaje u lokalnoj upravi.

Nakon nezavisnosti i godina političke nestabilnosti, među Gandama se javlja pokret povratka tradiciji, pa je vraćena institucija Kabake (kralja). Neki Gande se zalažu i za teritorijalnu autonomiju, odnosno nezavisnost od Ugande.

Govore luganda jezikom.

## Vanjske veze

* A Profile of the Ganda People of Uganda
Konzo

**Konjo** ili **Bakonjo** (ponekad nazivani i **Bakongo**) je naziv za Bantu etničku grupu koja živi u planinama Rwenzori u jugozapadnoj Ugandi, na granici s DR Kongom. Ima ih oko 300.000. Tokom 1990-ih su stvorili pokret koji vodi oružanu borbu za otcjepljenje od Ugande.

## Vanjske veze

* Bakonjo People