Hanon Moreplovac

**Hanon** (grčki: Ἄννων), nazvan **Moreplovac**, bio je kartaginski istraživač, pod čijim je imenom sačuvan jedan kratak "periplus", odnosno opis plovidbe oko dela afričke obale.

Delo je originalno bilo napisano na punskom jeziku, pa je do nas stigao grčki prevod. Antički autori često ga spominju, ali nemamo nikakvih informacija pomoću kojih bismo mogli identifikovati ovog Hanona s bilo kojim drugim Kartaginjaninom tog imena ili pouzdano utvrditi vreme u koje je živeo. Plinije Stariji piše da je Hanon preduzeo tu plovidbu u doba kad je Kartagina bila na vrhuncu moći *(Punicis rebus florentissimis, Carthaginis potentia florente)*. Neki ga nazivaju kraljem, drugi vođom *(dux)* ili zapovednikom *(imperator)* Kartaginjana, što bi moglo značiti da je bio jedan od sufeta.

U samom *[[Periplus]]u* Hanon kaže da su ga kartaginske vlasti poslale na plovidbu iza Heraklovih stubova kako bi osnovao nove kolonije te da je isplovio sa šezdeset pentekontera i oko 30.000 muškaraca i žena. Na povratku s puta sastavio je opis svoje plovidbe, koji je dao da se ureže na ploču i nju zatim posvetio u hramu Hronosa ili, prema Pliniju, u Junoninom hranu. Stoga se pretpostavlja da ovaj kratak opis koji je stigao do nas predstavlja grčku verziju teksta zapisanog na toj ploči.

## Etimologija
Ovaj se Hanon danas naziva Moreplovac, da bi se razlikovao od ostalih Kartaginjana sa istim imenom, od kojih je bio najpoznatiji Hanon Veliki. Ime "Hanon" (Ἄννων) znači "milostiv" ili "blag" na punskom jeziku ‒ slično sirijskom *Ḥannā* ("حنّا"), koje se i danas koristi na Levantu.

## Ekspedicija
Kartagina je poslala Hanona, na čelu flote od šezdeset brodova, da istraži i kolonizuje severozapadnu obalu Afrike. Prošao je kroz Gibraltar i osnovao je ili ponovo naselio sedam kolonija duž afričke obale koja danas pripada Maroku. Odatle je produžio na jug i istraživao dalje duž afričke obale. Hogan navodi Hanonovu posetu Mogadoru, gde su Feničani ustanovili važan pogon za proizvodnju boje iz jedne vrste morskog puža koja živi u tamošnjim vodama Atlantskog okeana. Hanon je na svom putovanju sreo mnoge domorodačke narode i naišao na različiti doček.

Na krajnjoj tački svog puta Hanon je naišao na jedno ostrvo koje je bilo gusto naseljeno "dlakavim i divljim ljudima". Pokušaji da uhvate muškarce nisu uspeli, ali su zarobili tri žene. No one su bile toliko divlje da su ih ubili i onda im odrali kožu. Prevodioci su im rekli da se zovu gorile, i kada su se evropski istraživači prvi put susreli s gorilama u 19. veku, nazvali su majmune gorilama smatrajući da su to oni "ljudi" koje je Hanon opisao.

## ''Periplus''

Osnovni izvor u kome se opisuje Hanonova ekspedicija jeste grčki prevod teksta na ploči koju je Hanon po povratku u Kartaginu navodno ostavio u hramu Baala Hamona, koga su Grci identifikovali s Hronosom. Prevod se naziva *[[Periplus]]*, a pun naslov u prevodu s grčkoga glasi: *Putovanje Hanona, zapovednika Kartaginjana, oko delova [[Libija (antička)|Libije]] iza Heraklovih stubova, koje je ostavio u Hronosovom hramu*. Za njega su znali Plinije Stariji i Arijan, koji ga spominje u na kraju svoje *Aleksandrove Anabaze* (u 8. knjizi, koja se zove *Indica*):

Pouzdanost Hanonovog izveštaja neki su naučnici osporavali, a drugi je branili. Warmington sugeriše da su razlike između detalja opisanih u *Periplusu* i današnjih geografskih spoznaja konzistentne s antičkim izveštajima o odlučnosti Kartaginjana da za sebe zadrže monopol nad trgovinom koja se odvijala Atlantskim okeanom:

## Datiranje

Hanonovi magloviti opisi, koji ostavljaju vrlo široki prostor za spekulacije i pretpostavke, naveli su neke naučnike da Hanonovu plovidbu datiraju još u doba trojanskog rata ili u Hesiodovo vreme, dok drugi idu u suprotnu krajnost i smeštaju je tek u period Agatoklove vladavine. Drugi s više verovatnoće smeštaju Hanona u vreme oko 570. godine pne. Novije teorije datiraju ga u 5. vek pne. Čini se mogućim identifikovati ga s Hanonom, ocem Hamilkara, koji je poginuo u bici kod Himere 480. pne. Nema ništa čudno oko toga što je u to doba preduzeta ovakva ekspedicija; Feničani su organizovali sličnu ekspediciju u doba egipatskog faraona Nehoa II (606‒593. pne.), a precizno poznavanje zapadne obale Afrike bilo je za Kartaginjane vrlo važno. Broj kolonista, njih 30.000, bez sumnje je greška ili prevodioca ili kasnijih prepisivača.

### Rane feničanske ekspedicije oko Afrike

O feničanskoj ekspediciji oko Afrike u vreme Nehoa II pisao je Herodot. Prema njemu, Feničani su krenuli iz Crvenog mora, oplovili Afriku i vratili se kroz Gibraltar. Herodot je tu priču spomenuo, ali smatrao je da tvrdnje Feničana nisu tačne, jer su pričali da je Sunce bilo severno od njih kad su se udaljili. Herodot je to smatrao netačnim i zato neverovatnim. Međutim, baš ta tvrdnja da je sunce na severu uverava mnoge naučnike, kako Harden tvrdi, da treba prihvatiti teoriju da su Feničani oplovili Afriku oko 600. pne..

## Novije pretpostavke o Hanonovom putu

Nekoliko modernih naučnika analiziralo je trasu Hanonovog puta. U mnogim slučajevima analiza se sastojala u tome da se pročiste i interpretiraju informacije iz *Peripulsa*. William Smith ističe da je na putu navodno učestvovalo 30,000 ljudi i da je (javni?) cilj bio osnivanje "libijsko-feničanskih" (tj. kartaginskih) gradova.

Harden kaže da postoji konsenzus o pretpostavci da je Hanon došao bar do Senegala. Postoji mogućnost da je došao i do Gambije. Međutim, Harden kaže i da nema saglasnosti o tome gde se tačno može locirati krajnja tačka do koje je Hanon stigao na svom putu: u Sijera Leoneu, Kamerunu, Gabonu. Primećuje da Hanonovom opisu više odgovara planina Kamerun, aktivni vulkan (4040 m), nego planina Kakulima u današnjoj Gvineji (890 m). S druge strane, Warmington pre bira planinu Kakulimu, jer smatra da je vulkan Kamerun previše daleko.

## Reference

## Literatura
* 
* Herodotus, transl. Aubrey de Selincourt, Penguin, Harmondsworth, 1968 (1954)
* B. H. Warmington, *Carthage*, (Penguin, Harmondsworth) 1964 (1960)

## Vanjske veze
* "Hanno's ''Periplus'' on the Web: " a directory of further links. 
* Livio Catullo Stecchini, "The voyage of Hanno" carefully analyzed by a classical scholar (Internet Archive).
* ''Periplus'' in English. 
* Hanno, a Carthaginian navigator  from Charles Smith, *Dictionary of Greek and Roman Biography and Mythology* (1867)
* Carthaginian Exploration: The Voyages of Hanno and Himilco 
* Annotated commentary on Hanno's ''Periplus''  by Jona Lendering.