Šest čula

**Šest čula** (sanskrt: , pali: ) u budizmu označavaju šest organa čula i njihove predmete. U budizmu se um (*mano*, latinski: *mens*) smatra šestim, mentalnim čulom, odgovornim za registrovanje misli i osećaja.

Budistička i indijska epistemologija identifikuju šest čula, nasuprot pet čula koje identifikuje zapadna nauka.

## Šest čulnih osnova

Šest čula se nazivaju i **šest čulnih osnova**, zato što na osnovu njih nastaje svest. Ponekad se nazivaju i *dvanaest osnova čula*, jer ima šest unutrašnjih (organi) i šest spoljašnjih (predmeti) osnova čula. Tako svako čulo čine njegov organ i predmet:
# Čulo vida (oko i slike) 
# Čulo sluha (uho i zvuci) 
# Čulo njuha (nos i mirisi) 
# Čulo ukusa (jezik i ukusi) 
# Čulo dodira (koža i opipljivo) 
# Čulo misli (um i misaone pojave)

Buda je pod pojmom "Sve" podrazumevao šest čula (oko, uvo, nos, jezik, koža i um) i njima odgovarajuće objekte. Oni pokrivaju apsolutno svako iskustvo koje se može opisati.

## Budino učenje

Šest osnova čula igraju vrlo važnu ulogu u okviru Budinog učenja.

### Čula kao izvor sveta

Prema Budinom učenju, čula su polje na kojem nastaje i prestaje čitav svet. Otuda, na pitanje koje je oduvek mučilo filozofe: *kako je nastao ovaj svet*, Buda odgovara:

U nastavku, Buda istu formulu ponavlja i za ostala čula. Pošto su predmeti čula (oblici, zvuci, mirisi, ukusi, dodiri i mentalne pojave) prolazni, Buda objašnjava da su bolni i da ih nije ispravno smatrati sopstvom. Znajući ovo, gubimo interes za predmete čula, usled čega se strasti smiruju, a um biva oslobođen.

### Čula kao okupiranje uma

Prema Budinom učenju, utisci koji dolaze putem čula zaokupljaju naš um i sprečavaju oslobođenje. Od svih sadržaja čula, najviše nas zaokupljaju oni koji dolaze od suprotnog pola:

### Stražarenje na vratima čula

Buda preporučuje trening obuzdavanja čula (*indriya saṃvara*) ili "stražarenja na vratima čula", kako čulni utisci ne bi prouzrokovali štetna stanja uma, kao što su sviđanje, nesviđanje, vezanost, odbojnost, razne konstrukcije i slično.

Čula su dominantni faktor koji utiče na formiranje iskustva i u dobroj meri određuju mentalna stanja. No, čula su samo receptori, tačke kontakta sa spoljašnjim svetom. Um obrađuje informacije i poseže za predmetima čula ako su prijatni ili ih odbija kad su neprijatni, i stvara nepovoljna mentalna stanja žeđi, mržnje, zaslepljenosti i slično. Zato, ako držimo pod kontrolom um, držaćemo pod kontrolom i sva ostala čula.

Kontrola ne podrazumeva zatvaranje čula, nego veštinu da ne dopustimo umu da gradi "priču" na osnovu njih:

Obeležja predstavljaju najuočljivija svojstva predmeta koja, ako izostaje pažnja, mogu raspaliti misli i osećanja. Detalji su pojedinosti koje mogu zarobiti našu pažnju, ukoliko uz prvi opažaj nije sledilo obuzdavanje. Kada nema zaslepljenosti čulima, nema ni vezanosti:

Ove tehnike ne važe samo za čulo vida, već za sva čula. Obuzdavanje čula vodi „nepomućenom miru”, kada stabilnost i ravnoteža uma ostaju suštinski nepromenjene.

### Uloga mudrosti

Prema Budinim rečima, mudrost je kao oštrica noža, kojom uklanjamo žeđ koja se nalazi između čula i predmeta:

Buda je govorio da tek potpunim razumevanjem i napuštanjem svega (svih čula), stižemo na kraj patnje:

## Literatura
* .
* 

## Izvori

## Povezano
* Um (budizam)
* Svet (budizam)
* Zadovoljstvo (budizam)