Henry Fox Talbot

**Viliam Henri Foks Talbot ** (; 11. februar 1800, Melburi, Dorset, Velika Britanija – 17. septembar 1877, Lakok Abi, Viltšir, Velika Britanija) bio je engleski pronalazač, fotograf, lingvista, matematičar, pronalazač fotografskog prosesa kalotipija (talbotipija), a bavio se i optikom. On je eksperimentisao sa prvim fotografskim bljeskalicama. Upotrebio je ka tome statički elektricitet koja je bila nagomilana u lajdenskoj boci. Kao fotografski preložak mu je poslužio primerak Tajmsa koji je okretao na brzom točku. 
O svom eksperimentu je rekao:

„U našoj je moći napraviti sliku krećućih se predmeta ako ih budemo mogli osvetliti naglim električnim izbojem.“
 
Kao prvi na svetu je predložio prenosni fotografski aparat.

## Pronalazak procesa kalotipije
Već u godini 1819. pronašao je Džon Heršel sposobnosti natrijum tiosulfata da raspušta halogenide srebra i o tome je informisao svoga prijatelja Talbota.

Talbot je pravio fotografske eksperimente od 1834. godine i koristio se saznanjima svojih prijatelja Džona Heršela i Tomasa Vegvuda. Talbot je najpre i već 1835. godine pronašao metodu koja se naziva „fotogenički crteži“ što su u stvari fotogrami koje je na ovaj način otkrio. Za tu priliku on je na papir stavljao cvetove, latice, delove bilja iz herbarijuma i druge predmete koji su bili plohi. Negativnu sliku ovih senki je mogao da prevede na pozitivnu kopiranjem. 1835. godine je konstruisao fotografske aparate sa velikim sočivima za koje su mu prijatelji govorili da su mišolovke. Za četiri naredne godine on je svoje metode poboljšao. Običnu hartiju za crtanje on je namazao srebrnim nitratom, zatim je to osušio i namakao u kalijum jodid i ponovo sve osušio. Neposredno pre upotrebe se papir učinio osetljivim sa rastvorom kiseline hidrobenzove. Papir se razvijao pri svetlosti sveće a pozitiv se dobijao kopiranjem pri čemu je dužina osvetljavanja imala uticaj na ton koji se manjao od karmina do purpura sve do braon crnoga ovako dobivenog pozitiva.

Kalotipija je prva omogućila umnožavanje snimaka prema procesu negativ-pozitiv, slike su bile manje ranjive, a proizvodnja jeftinija.

Talbot je sažeo svoj rad u nekoliko rečenica:
„Netvrdim da umetnost treba da bude dovedena do savršenstva ali sam nešto sam započeo. Ove granice nisu do danas dosegnute. Povećavam napore da ova umetnost bude na kraju postavljena na čvrste noge.“

## Galerija

Datoteka:Talbot Leiter.jpg|"Merdevine ", tablica iz dela „The Pencil of Nature“, 1844. 
Datoteka:Talbot Fotogramm.jpg|"Fotogenetički crtež ", oko 1839.
Datoteka:Talbot foto.jpg|Stolar-kalotipija, oko 1843.
Datoteka:Talbot Atelier.jpg|Atelje -kalotipija, oko 1845.
Datoteka:Talbot Gravur.jpg|"Fotogliptička gravura ", posle 1850.
Datoteka:Talbot Harfe.jpg|Talboltova nevlastita sestra 


U jednom svom pismu Talbot je govorio: 
„Mislim da snimci koje radi Dager u Francuskoj se jako razlikuju od engleske heliografije“. Sigurno je imao na umu mogućnosti kopiranja slika. Svi dalji pobornici fotografije su pošli putevima pozitiv – negativ.

## Literatura
# Velika knjiga o fotografiji, Time-Life, prevod M. Hausler Prosveta Zagreb 1980.
# Članak je delom ili u potpunosti prema istoimenom članku u Češkoj Vikipediji

## Izvori

## Vanjske veze

* 
* The Fox Talbot Museum 
* The correspondence of William Henry Fox Talbot
* `Talbot' vs. `Fox Talbot'
* The Calotype Patent Lawsuit of Talbot v. Laroche, 1854, by R. D. Wood
* Talbot and Photogenic Drawing
* Science & Society Picture Library
* 
* Talbot materials in the Digital Collections of the Sterling and Francine Clark Art Institute, Williamstown, Mass.
* http://www.guardian.co.uk/artanddesign/picture/2012/dec/10/photography-fox-talbot 'William Henry Fox Talbot's Open Door: Picture of the day,' *[[The Guardian]]*, 10 December 2012
* 
*