Coligny kalendar

**Coligny kalendar** odn. **Kalendar iz ''Coligny''-ja** je galski kalendar nađen u mestu *[[Coligny, Ain|Coligny]]*, u francuskom departmanu *Ain* () kod Liona 1897, pored glave bronzane statue mlade muške figure. Radi se o lunisolarnom kalendaru.

Kalendar je ugraviran na bronzanoj tablici, sačuvanoj u 73 fragmenta, prvobitno širokoj 148&nbsp;cm i visokoj 90&nbsp;cm (*Lambert* p.&nbsp;111). Na osnovu stila slova i pratećih objekata, verovatno potiče s kraja 2. veka (*Lambert* p.&nbsp;111). Ispisan je latinskim kapitalima, korišćenim za natpise, na galskom jeziku (*Duval* & *Pinault*). Obnovljena tablica sadrži šesnaest vertikalnih stubaca, sa 62 meseca raspoređenih u pet godina.

Francuski arheolog *J. Monard* je spekulisao da su ga zabeležili druidi, u želji da očuvaju svoju tradiciju beleženja vremena u vreme kada je julijanski kalendar bio nametnut širom Rimskog carstva. Ipak, opšti oblik kalendara sugeriše javni, klinasti, kalendar (*parapegmata*) koji se mogao naći širom grčkog i rimskog sveta (*Lehoux pp. 63-65*, vidi i atički kalendar).

Sličan kalendar, pronađen u obližnjoj *Villards d'Heria*-i () je sačuvan samo u osam malih fragmenata. Sada se čuva u *Musée d'Archéologie du Jura* u *[[Lons-le-Saunier]]*.

## Sistem

Kontinentalni keltski kalendar, kakav je rekonstruisan na osnovu kalendara iz Kolinjija i Vijar d'Erije ima sledeća svojstva:
* Bio je to lunisolarni kalendar, koji je pokušavao da sinhronizuje solarnu godinu i lunarni mesec.
* Meseci su bili lunarni. Proučavaoci se ne slažu da li je mesec počinjao mladim ili punim Mesecom, ili možda čak prvom četvrti (po Pliniju i Tacitu).
* Obična lunarna godina je imala 354 ili 355 dana.
* Kalendarska godina je počinjala *Samonios*-om, za koji se obično pretpostavlja da odgovara staroirskom *[[Samhain]]*-u, što bi značilo da je godina počinjala u jesen. Međutim, pošto *Samon* na galskom znači "leto" (*Lambert* str. 112), ova pretpostavka je osporena. *Le Contel* i *Verdier* (1997.) tvrde da je godina počinjala letnjim solsticijem (dugodnevicom). *Monard* (1999.) predlaže jesenju ravnodnevicu kao početak. *Bonsing* (2007.) smatra da je početak bio u maju/svibnju, dosledno sa irskim *Beltaine*-om (1. maj/svibnja) i fenijskom literaturom, naročito *Joyce* (2000.).
* Pod 17im Samoniosom je upisano TRINVX[tion] SAMO[nii] SINDIV - "tri-noći Samoniosa danas", što sugeriše shvatanje da festival *Samhain* traje tri noći.
* Solarna godina je aproksimirana umetanjem 13-tog, interkaliranog, meseca svake dve i po godine. Dodatni meseci su umetani pre *Samonios*-a u prvoj godini i između *Cutios*-a i *Giamonios*-a u trećoj godini. Ime prvog interkalarnog meseca nije sigurno poznato, jer je tekst fragmentaran; drugi takav mesec je *Ciallos bis Sonnocingos* (*Lambert* p.&nbsp;116).
* Meseci su bili podeljeni u dve polovine, početak druge polovine je bio nazvan *Atenoux*. Osnovna jedinica keltskog kalendara je tako bio polumesec, ili dvonedeljnica, što sugerišu i tragovi u keltskom folkloru. Prva polovina je uvek imala 15 dana, druga 14 ili 15 naizmenično (slično Hindu kalendarima).
* Meseci od 30 dana su bili označeni *Mat(os)*, srećni, a oni od 29 dana *Anm(atos)*, nesrećni.
* Običan petogodišnji ciklus ne bi bio dovoljno tačan; redosled interkalarnih meseci se dovršava svakih trideset godina, tj. posle pet ciklusa od 62 lunacije (sa po dva interkalarna meseca) i jednog ciklusa od 61 lunacije (sa jednim interkalarnim mesecom), ili posle ukupno 11 interkalarnih meseci. Ovim se pretpostavlja da 30 godina ima tačno 371 lunaciju, što je tačno do u jedan dan svakih 20 ili 21 godinu, prosečno. Ovo je manje tačno od julijanskog kalendara, koji greši jedan dan u 128 godina, ali koji ignoriše lunarne mesece. Može se pretpostaviti da "30-godišnji ciklus" nije bio obavezan i da bi mesec viška bio izostavljan po potrebi (tj. nekih 300 godina posle nastanka kalendara).

Tumačenje *atenoux*-a kao "noći u povratku" nije verovatno (*Delamarre* p.&nbsp;58), "obnavljanje" bi izgledalo verovatnije; tako bi mesec počinjao mladim Mesecom a *atenoux* bi ukazivalo na obnovu, tj. pun Mesec.

## Galski kalendar u istorijskim izvorima
### Plinije Stariji
*Prirodna Istorija* Plinija Starijeg tvrdi, diskutujući o druidskom sakupljanju imele (P.I. 16.95):

Imela se, međutim, tek retko nalazi na hrastu; i kada se nađe, sakupljana je s obredima punim religijskog strahopoštovanja. Ovo se naročito radi **šestog dana meseca, na dan koji je početak njihovih meseci i godina, kao i njihovih vekova, koji kod njih imaju tek trideset godina**. Ovaj dan oni biraju jer mesec, mada još ne u sredini svog toka, već ima značajnu snagu i uticaj; i zovu ga imenom koje označava, na njihovom jeziku, sve-isceliteljskog.


Ovaj komentar podržava grupisanje petogodišnjih perioda kalendara u 30-godišnje vekove, s izostavljanjem jednog umetnutog meseca po veku, radi preciznijeg usklađivanja solarnog i lunarnog ciklusa.

### Julije Cezar
Julije Cezar tvrdi u *Galskim ratovima* (*Caesar*, DBG 6.18) da dani, meseci i godine počinju tamnom polovinom, nakon koje sledi svetla polovina.

Svi Gali tvrde da potiču od boga Disa i kažu da su ovu tradiciju preneli Druidi. Iz tog razloga oni računaju odeljke svakog doba, ne po danima, već po noćima; oni održavaju rođendane **i početke meseci i godina u takvom poretku da dan sledi iza noći.
</blockquote>
Ovo je dosledno s kalendarskim mesecom koji počinje s tamnim Mesecom, ili na šesti dan Meseca kao kod Plinija; ne slaže se s početkom meseca na pun Mesec, kako se pominje u mnogim [[neopagan]]skim diskusijama kalendara iz Kolinjija.

== Meseci ==
Redosled imena meseci iz sledeće tablice pretpostavlja da kalendar počinje s jesenjom ravnodnevicom i potiče iz analize ''Monard''-a (1999) i dr.



Za festivale ''[[Beltane]]'' (pun Mesec Giamoniosa) i ''[[Lughnasadh]]'' (pun Mesec Elembiviosa) se tvrdilo da su indikovani posebnim oznakama [http://www.roman-britain.org/coligny.htm] . Nije indicirana korespondencija sa ''[[Imbolc]]''-om (pun Mesec Anagantiosa).

== Izvori ==
* Bonsing, John (2007). ''The Celtic Calendar'' ([http://caeraustralis.com.au/celtcalmain.htm available online]).
* Bostock, John and H.T. Riley (eds) (1855). ''Pliny the Elder, The Natural History'' Book 16, "the natural history of the forest trees". English translation ([http://www.perseus.tufts.edu/cgi-bin/ptext?doc=Perseus%3Atext%3A1999.02.0137&query=head%3D%231009 available online]). Original Latin ([http://penelope.uchicago.edu/Thayer/L/Roman/Texts/Pliny_the_Elder/16*.html also available]). The Latin text of the specific passage is ''est autem id rarum admodum inventu et repertum magna religione petitur et ante omnia sexta luna, quae principia mensum annorumque his facit et saeculi post tricesimum annum, quia iam virium abunde habeat nec sit sui dimidia.''
* Julius Caesar, ''The Gallic Wars'' 6.18. English translation ([http://www.perseus.tufts.edu/cgi-bin/ptext?lookup=Caes.+Gal.+6.18 available online]). Original Latin ([http://www.perseus.tufts.edu/cgi-bin/ptext?doc=Perseus:text:1999.02.0002:book=6:chapter=18 also available]). The Latin text of the specific passage is ''Ob eam causam spatia omnis temporis non numero dierum sed noctium finiunt; dies natales et mensum et annorum initia sic observant ut noctem dies subsequatur.''
* Delamarre, Xavier (2003). ''Dictionnaire de la langue gauloise: une approche linguistique du vieux-celtique continental''. 2nd edition, Paris, Editions Errance. 
* Lambert, Pierre-Yves (2003). ''La langue gauloise''. Paris, Editions Errance. 2nd edition. . Chapter 9 is titled "Un calandrier gaulois".
* Le Contel, Jean-Michel and Verdier, Paul (1997). ''Un calendrier celtique: le calendrier gaulois de Coligny''. Paris, Editions Errance. 
* Lehoux, D. R. ''Parapegmata: or Astrology, Weather, and Calendars in the Ancient World''. [http://www.collectionscanada.ca/obj/s4/f2/dsk2/ftp03/NQ53766.pdf PhD Dissertation, University of Toronto, 2000] .

== Bibliografija ==
* Duval, Paul-Marie and Pinault, Georges (eds) (1986). ''Receuil des Inscriptions Gauloises'' (R.I.G.), Vol. 3: ''Les calendriers du Coligny (73 fragments) et Villards d'Heria (8 fragments)''. Paris, Editions du CNRS.
* Hitz, Hans-Rudolf (1991). ''Der gallo-lateinische Mond- und Sonnen-Kalender von Coligny''.
* Joyce, P.W. (2000). "Old Celtic Romances". ''The pursuit of the Giolla Dacker and his horse''. Wordsworth Editions Limited, London.
* Laine-Kerjean, C. (1943). "Le Calendrier Celtique". ''Zeitschrift für Celtische Philologie'', **23**, pp.&nbsp;249–84.
* McCluskey, Stephen C. (1990). "The Solar Year in the Calendar of Coligny". ''Études Celtiques'', **27**, pp.&nbsp;163–74.
* Mac Neill, Eóin (1928). "On the notation and chronology of the Calendar of Coligny". ''Ériu'', **X**, pp.&nbsp;1–67.
* Monard, Joseph (1996). ''About the Coligny Calendar''. privately published monograph.
* Monard, Joseph (1996). ''Découpage saisonnier de l'année celtique''. privately published monograph. 
* Monard, Joseph (1999). ''Histoire du calendrier gaulois : le calendrier de Coligny''. Paris, Burillier. 
* Olmsted, Garrett (1992). ''The Gaulish calendar: a reconstruction from the bronze fragments from Coligny, with an analysis of its function as a highly accurate lunar-solar predictor, as well as an explanation of its terminology and development''. Bonn: R. Habelt. 
* Parisot, Jean-Paul (1985). "Les Phases de la Lune et les Saisons dans le Calendrier de Coligny". ''Studies Indo-Européennes'', **13**, pp.&nbsp;1–18.
* Pinault, J. (1951). "Notes sur le vocabulaire gaulois, I. Les noms des mois du Calendrier de Coligny". ''Ogam'', **XIII**, pp.&nbsp;143–154
* [[John Rhys|Rhys, John]] (1909). "The Coligny Calendar". ''Proceedings of the British Academy'', **4**, pp.&nbsp;207–318.
* [[Rudolf Thurneysen|Thurneysen, Rudolf]] (1899). "Der Kalendar von Coligny". ''Zeitschrift für celtishe Philologie'', **2''', pp.&nbsp;523–544

## Povezano
* Irski kalendar

## Linkovi
(na engleskom:)
* The Coligny Tablet 
* Coligny Calendar Page 
* Coligny Calendar 
* Caer Australis: Celtic Calendar