Misija Hidra

Vinston Čerčil je januara 1942. godine odobrio slanje dve misije u Jugoslaviju pod šifrovanim imenima **Hidra** i **[[Misija Hena|Hena]]**.

Članovi misije su bili: major Terens Aterton (*Terence Atherton*), kapetan kraljevskog jugoslovenskog vazduhoplovstva Radoje Nedeljković i jedan Irac radio-telegrafista, narednik Patrik O'Donovan (*Patrick O'Donovan*). Oni su se iskrcali na crnogorsku obalu 4. februara. Prihvatili su ih partizani sa kojima su 19. marta stigli u Foču gde se nalazio Tito i Vrhovni štab.

Aterton je radio u Beogradu deset godina pre rata kao slobodni novinar, a kasnije kao odgovorni urednik lista *Južnoslovenski glasnik (South Slav Herald)*. Bio je oženjen jednom Muslimankom iz Sarajeva. Nakon bekstva ispred Nemaca iz Jugoslavije, prijavio se kao dobrovoljac britanskoj *S. O. E.* *(Special Operations Executive)*.

Ni pre, ni tokom svog boravka u Foči, misija "Hidra" nije uspela da uspostavi radio-kontakt sa bazom u Kairu, verovatno usled kvara na uređajima.

U Foči su članovi misije stupili u kontakt sa generalom kraljevske jugoslovenske vojske Ljubom Novakovićem, koji je imao ambiciju da organizuje sopstvene grupe otpora i nudio saradnju partizanima.

Trojica članova misije iznenadno su napustila Foču 15. aprila zajedno sa generalom Novakovićem bez ikakve najave. General Novaković i kapetan Nedeljković kasnije su stigli na teritoriju koju su kontrolisali Mihailovićevi odredi, a Atertonu i Donovanu izgubio se svaki trag.

16. aprila, Tito je poslao poruku Đilasu, delegatu Vrhovnog štaba pri Glavnom štabu za Crnu Goru i Boku:

Jedanaestog maja major Zaharije Ostojić načelnik štaba Isturenog odeljenja Mihailovićeve Vrnovne komande, poslao je sledeću poruku Mihailoviću:

Mihailovićevo prvo reagovanje na ove događaje bilo je da, kao pronicljiv propagandni potez, natukne Londonu da su članove britanske grupe ubili partizani. On je ovo izjavio u jednoj poruci, datiranoj 27. maja, u trenutku kada su on i britanske vojne vlasti u Kairu imale razloga da veruju da je Aterton bio živ. Na kraju ove poruke Mihailović je obznanio da je on, zbog ovih ubistava, "objavio otvoren rat svim partizanima".

Brojni listovi i radio-stanice prihvatili su ovu vest u ovom obliku i plasirali je u javnost.

Ova kampanja dostigla je vrhunac u jednom pismu jugoslovenskog predsednika vlade u Londonu, profesora Slobodana Jovanovića, britanskom Ministarstvu inostranih poslova, s datumom od 31. jula 1942. godine, u kome se tvrdi da su, prema jednom izveštaju iz Madrida, "Atertona, brata jednog laburističkog pera, ubili partizani, koji su se dokopali njegovog novca namenjenog Mihailoviću".

Na podsticaj Bila Hadsona, šefa britanske misije u Mihailovićevom štabu, a pod pritiskom Londona, Mihailović je 20. juna naredio zvaničnu istragu o sudbini Atertonove misije, s tim da je sprovede jedan žandarmerijski oficir u njegovoj komandi, kapetan Uzelac. Kratak pregled rezultata ovog istraživanja Hadson je poslao Kairu. Prema ovoj poruci, Aterton i njegova grupa pobegli su iz Foče noću 15. aprila "u pratnji četničkog vođe Spasoja Dakića".

Usled članaka u štampi i vesti na radiju, partizanski štab bio je ubeđen da Britanci drže partizane odgovornim za Atertonovu smrt. Major Bil Dikin, šef *S. O. E.* misije Tipikal *(Typical)*, koji je u Titov štab stigao 28. maja 1943, vrlo brzo bio je suočen sa ovim pitanjem.

Na posleratnom suđenju generalu Mihailoviću je utvrđeno da su Atertona ubili četnici:

## U popularnoj kulturi

Misija Hidra je prikazana u jugoslovenskoj TV-dokudrami *[[Misija majora Atertona]]* snimljenoj 1986. u režiji Save Mrmka i produkciji TV Sarajevo te prikazanoj na programu JRT.

## Reference

## Vanjske veze
* Special Forces - Roll Of Honour » Arthur Terence Atherton