Pet gomila

Izraz "snop" ili "gomilište" (sanskrit: पञ्चस्कन्धी *skandha*, pali: *khandhā*) u budizmu označava ljudsko biće uopšte. Prema Budinom učenju, čovek se sastoji od **pet gomila** (pet sastojaka): tela, osećaja, opažaja, mentalnih tvorevina i svesti. Prva je materijalna, a ostale su psihičke komponente. Buda upoređuje pet sastojaka bića sa svežnjevima trstike, koji stoje uspravno tako da "jedan podupire drugi" (S. II:114).

Doživljaj sebe deluje jedinstveno, ali je sačinjen od ovih pet gomila. Iako kombinacija ovih gomila čini osnovu nastanka ega, one ne sačinjavaju, ni ponaosob ni zajedno, nikakvo istinsko sopstvo i iza ovih stalno menjajućih činilaca ne postoji nikakva trajna suština. Ono što nazivamo "ja" samo je konvencionalni naziv za njihovu kombinaciju (vidi nesopstvo), a patnja nastaje kada neko poistoveti sebe sa ovih pet gomila. Prema Budi: „*pet sastojaka bića podložnih vezivanju jesu patnja*.”

Postoji samo neprestan tok ovih činilaca, koji se od nezapamćenog vremena ponavlja (vidi samsara), što se nastavlja i posle smrti u nepojmljivo dugom periodu vremena (vidi preporađanje).

Izraz ime-oblik (namarupa) se koristi kao sinonim za pet gomila.

## Etimologija

Reč *khanda* se u pali jeziku koristila u značenju gomila, hrpa, naslaga, skup, svežanj, snop, naramak... Tek joj je Buda dao novo, psihološko značenje, u smislu hrpe činilaca koja sačinjava čoveka.

## Pet gomila

Pet gomila, zajedno nabacanih, čine čoveka. Iz poistovećivanja sa njima, nastaje patnja. Ove gomile su:
# **telo** (pali: *[[rūpa]]* - oblik, telo), koje je i samo gomila elemenata. Prianjanje nastaje usled poistovećivanja sebe sa telom.
# **osećaji** (pali: *[[vedanā]]*); vid, sluh, miris, ukus, dodir i predstava; nastaju zahvaljujući kontaktu čula sa svetom (u čula se ubraja i um); mogu biti prijatni, bolni ili ravnodušni. Prianjanje nastaje usled vezanosti za osete.
# **opažaji** (pali: *[[saññā]]*); poput oseta, i oni nastaju kontaktom čula sa svetom. Opažaji razlučuju objekte na fizičke i mentalne. 
# **tvorevine** (pali: *[[saṅkhāra]]* - tvorevine, mentalne konstrukcije); Za razliku od oseta i opažaja, koji ne stvaraju karmičke posledice, misaone radnje mogu imati posledice. Moralne osobine, oseti, opažanja i svest određeni su tvorevinama uma. Prianjanje nastaje usled vezivanja za misli i poistovećivanja sebe sa mislima.
# **svest** (pali: *[[viññāṇa]]*) - za svoj predmet ima jedan od šest opaženih fenomena (sliku, zvuk, miris, ukus, opipljivo ili ideju). Menja se iz časa u čas, i ne čini trajnu suštinu. Prianjanje nastaje usled vezivanja za svest, ili uzimanjem svesti za svoju suštinu (sopstvo).

U pet "gomila" ljudskog bića spadaju jedan materijalni (telo) i četiri mentalna fenomena (osećaj, opažaj, mentalni obrasci i svest). Skupnim delovanjem psihofizičkih činilaca u tih pet gomila nastaje empirijski doživljaj sebe, čija se bit u budizmu poriče.

Kombinacija ovih gomila predstavlja ljudsku jedinku u nekom trenutku življenja; na različitim stupnjevima života ona ispoljava drugačiji izgled i obeležja. Ovaj tok neprestane promene vidljiv je očima, uz razlike kod pojedinca kao dojenčeta, mladića, zrelog čoveka i starca. Prema budizmu, ne postoji subjekat koji bi stajao iza toga (vidi anata).

## Budino učenje

Prema Budinim rečima, čovek je samo konvencionalni naziv za hrpu elemenata:

Čovek razvija žudnju i strast za ovih pet gomila, što stvara smetnju umu:

Buda je učio da su oblik, osećaj, opažaj, obrasci i svest prolazni. Ono što je prolazno je bolno, a ono što je prolazno, bolno i po prirodi podložno promeni, nije ispravno smatrati svojim niti sopstvom. Na pitanje "dokle seže vlast smrti?", Buda odgovara:

Buda je pet gomila nazivao teretom, žeđ prihvatanjem tereta, a napuštenje žeđi rasterećenjem:

## Shvatanje teravade

Pet skupina predstavljaju korisne analitičke kategorije, ali su same po sebi tek puki pojmovi, kao što je i „jedinka“ samo pojam, a ne poseduje kontinuiranu realnost.

: "*Postoji patnja, ali ne i onaj ko pati*; 
:*postoje dela, ali ne i njihov počinitelj*." (Budagoša)

Po teravadinskom shvatanju, konačni elementi postojanja su dhame i one predstavljaju atome čije su khandhe skupine ili zbirovi.

## Shvatanje mahajane

Škola madhjamike koja pripada mahajani kritikovala je teravadu jer ne ustrajava na analitičkom metodu do kraja, već se proizvoljno zaustavljaju kod dhama kao „atoma“.

## Literatura

* 
* 
* 
* 
* Thanissaro Bhikkhu (2002). *[http://www.accesstoinsight.org/lib/authors/thanissaro/khandha.html Five Piles of Bricks: The Khandhas as Burden & Path]*.
* 
* 

## Izvori

## Napomene

## Povezano
* Anatman
* Budistička terminologija

## Vanjske veze
* Khandha sutta  (Samyutta nikāya XVIII.10)
* Khandha sutta (Samyutta nikāya XXVII.10)