open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Selena

*Za druga značenja, pogledajte [[Selena Quintanilla]].*

**Selena** (grč. *Σελήνη*, *Selếnê*) božica je Mjeseca, ujedno i njegova personifikacija; kći Titana Hiperiona i Teje, Heliosova i Ejina sestra. Selenin je pandan u rimskoj mitologiji božica Luna. Znanost o Mjesecu se naziva selenologija.
## Karakteristike
U poslijerenesansnoj umjetnosti, Selena je prikazivana kao prekrasna žena s blijedim licem kako vozi srebrnu kočiju koju vode volovi ili konji. Često je prikazivana kako jaše konja ili bika, noseći haljine i baklju, a na glavi joj je polumjesec. Poslije ju je u grčkoj mitologiji zasjenila Artemida, a u rimskoj Dijana.
## Obitelj i ljubav

Helios (Sunce) je Selenin brat, a njezina sestra Eja je Zora. Nakon što on završi svoj put preko nebesa, Selena preuzima njegovo mjesto. Oboje su personifikacije, Helios Sunca, a Selena Mjeseca. Kao posljedak toga što ju je u grčkoj mitologiji zasjenila Artemida, često se pripisuje Seleni da je, poput Artemide, Zeusova kći. No, uglavnom je smatrana Titanidom. U homerskoj himni Hermesu govori se da je ona "svijetla Selena, kći gospoda Palanta, Megamedova sina". Apolonije od Roda donosi priču da je Selena voljela smrtnika - prekrasnog lovca ili pastira (u Pauzanijevoj inačici - kralja) Endimiona iz Male Azije. Bio je tako prekrasan da je Selena zamolila Zeusa da ga učini besmrtnim tako da je nikad ne ostavi. U drugoj inačici mita sam Endimion odlučuje zauvijek živjeti u snu. Selena s njime ima pedeset kćeri. Homerska himna o Seleni donosi da je Selena Zeusu rodila kćeri Pandiju, sjajan i pun Mjesec te Herzu. Prema nekim izvorima, njezin je potomak i nemejski lav. Selena je imala i vezu s Panom koji ju je zaveo odjenuvši se u ovčju kožu te joj je dao jaram bijelih volova koji su vukli kočiju. U homerskoj himni njezinu su kočiju vukli dugogrivi konji.
## Vanjske veze

* Selena u klasičnoj literaturi i umjetnosti 
* Selena u grčkoj mitologiji
Amfitrita

**Amfitrita** (grč. **Ἀμφιτρίτη**, *Amphitrítê*) je grčka božica. Ona je Nereida. Kći je Nereja, morskog boga i Doride.
## Amfitrita i Posejdon
Amfitrita i Posejdon su imali dogovoren brak, ali ga se ona bojala jer je ona nimfa, a Posejdon olimpski bog. Zato je pobjegla i sakrila se u najudaljenijem kraju mora. Posejdon je zamolio njezinog dupina, Delfina, da ga odvede do nje. To je i učinio. Posejdon ga je stavio na nebo kao zviježđe Delfin. Također, od njega potječe drugi naziv za dupina - delfin. Amfitrita i Posejdon imaju palaču na dnu Egejskog mora, od koralja i dragulja. Djeca su im Triton, Roda i Bentezikima. Amfitritino potomstvo su i tuljani i dupini s kojima je često portretirana. U umjetnosti je prikazivana uz Posejdona, odjevena je kraljevsku odjeću i s mrežicom u kosi. Često je u poeziji personifikacija mora.
## Vanjske veze

* Amfritita u klasičnoj literaturi i umjetnosti
Despina (mitologija)

**Despena** ili **Despina** (*Δέσποινα*, *Déspina* = "ljubavnica" ili "kraljica") nimfa je, Posejdonova i Demetrina kći. Samo je ime često korišteno kao epitet za Afroditu (kod Teokrita), Demetru (u Aristofanovom djelu *Tezmoforije*) i Perzefonu, Despininu sestru.
## Rođenje
Pauzanije donosi cijelu mitološku pozadinu o ovome liku. Kad je božica Demetra došla u Arkadiju tražeći svoju izgubljenu kćer Perzefonu, njezin brat, moćni Posejdon, se u nju zaljubio. Ona mu je odolijevala i sakrila se u krdo konja. Posejdon se pretvorio u pastuha i navalio na nju. Demetra je zbog toga bila bijesna i otišla je oprati svoj gnjev u rijeku Ladon. Posejdonu je rodila kćer Despinu i konja s crnom grivom - Ariona. Zato je u Arkadiji Demetra često bila štovana kao božica s konjskom glavom. Njenu su kćer prozvali *Despoina* = dama.
## Vanjske veze

* Despina u klasičnoj literaturi
Larisa (mitologija)

**Larisa** (grč. **Λάρισα**, *Lárisa*) Pelazgova je kći i nimfa iz Tesalije.

Po njoj je nazvan i istoimeni grad, a njezin je lik prikazivan i na kovanu novcu.
Maja (mitologija)

**Maja** (grč. **Μαῖα**, *Maĩa*) najstarija je Plejada, jedna od sedam Atlantovih i Plejoninih kćeri. Kao i njezine sestre, rođena je na brdu Kileni u Arkadiji te je stoga smatrana i planinskom božicom. Maja je bila najstarija, najljepša i najsramežljivija. Također je i božica poljā.

## Mitologija
### Hermesovo rođenje
U pećini na Kileni, Maja je spavala sa Zeusom i potom rodila boga Hermesa. O njegovu rođenju govori i homerska himna u njegovu čast.

Njegovu je majku Maju tajno oplodio Zeus te je ona zamotala dijete u povoje, ali je ono pobjeglo dok je spavala. Hermes je otišao u Tesaliju gdje je Apolon držao svoju stoku, ukrao mu je goveda i odnio ih u jednu pećinu u šumi blizu Pila, prekrivši tragove. U pećini je pronašao kornjaču koju je ubio, uzeo joj oklop i u njega smjestio kravlja crijeva i tako napravio prvu liru. Apolon se požalio njegovoj majci da mu je Hermes ukrao stoku, ali se Hermes već vratio u svoje povoje te Maja nije vjerovala Apolonovim riječima. Zeus se umiješao i složio s Apolonom tvrdivši da je vidio sve događaje. Hermes je zatim počeo svirati na svojoj novoj liri, a Apolon se zaljubio u taj instrument te mu je ponudio stoku u zamjenu za liru. Apolon je tada postao umjetnik na liri, a Hermes je kasnije izumio još jedan instrument - sirinks. Poslije je Apolon u zamjenu za sirinks Hermesu dao kaducej. Zbog ovog je događaja Hermes zaštitnik lopova.

Maja je također odgojila i Arkada, Kalistina sina, da ga zaštiti od Herina gnjeva (Hera je njegovu majku pretvorila u medvjeda).

### Rimska mitologija
U rimskoj mitologiji Maja je obično povezivana s božicom zvanom **Maia Maiestas**, također znanom kao Fauna, Bona Dea ili Ops, moguće da je bila i božica proljeća. Po njoj je nazvan mjesec **maj** - svibanj, a bili su joj posvećeni prvi i petnaesti dan toga mjeseca.

## Vanjske veze

* Maja u klasičnoj literaturi i umjetnosti
Sirena

**Sirene** (grč. **Σειρήν**, *Seirến*) misteriozne su nimfe Najade koje imaju žensku glavu, a riblje tijelo. 
Poznate su po neodoljivoj pjesmi zbog koje je i Odisej imao poteškoća.

## Karakteristike

U ranoj grčkoj umjetnosti Sirene su prikazivane kao ptice s velikim glavama i nogama, a katkad i s lavljom grivom. Poslije su prikazivane kao žene s ptičjim nogama te s krilima ili bez njih. Također su i prikazivane kako sviraju neki instrument, posebice harfu.

Poslije su Sirene počele biti prikazivane kao prekrasne žene čija su i tijela i glas bili zavodljivi ili kao polužene i poluribe, što je današnje značenje Sirena, često prikazivano u popularnoj kulturi. U dosta je jezika riječ za Sirenu (sam hrvatski, a i španjolski, francuski, talijanski, poljski, portugalski...) jednaka riječi za poluženu i poluribu (eng. *mermaid*) što pridonosi pomutnji.

## Mitologija

Sirene su živjele na otoku zvanom *Sirenum scopuli* ili na drugim otocima, ovisno o inačicama mita, a otoci bjehu okruženi kamenjem i stijenama. Sirene su pjevale svoju neodoljivu i očaravajuću pjesmu što je uzrokovalo pomorce da plove prema liticama i dožive brodolom.

Sirene su bile Ahelojeve kćeri s Terpishorom/Melpomenom/Steropom ili pak Forkisove, prema Vergiliju i Ovidiju. Homer ne govori ništa o njihovu broju, ali su kasniji pisci spominjali od dvije do pet Sirena.

Prema nekim inačicama mita, a također i u Ovidijevim *[[Metamorfoze|Metamorfozama]]* bile su Perzefonine družice koje je Demetra pretvorila u čudovišna stvorenja nakon što nisu reagirale kad je Had oteo njezinu kćer Perzefonu.

Jedna inačica mita donosi da je Hera nagovorila Sirene da se natječu u pjevanju s Muzama. Muze su pobijedile, a potom su očerupale perje Sirena i od njeg napravile krune.

### Viđenja

Odisej je, kako doznajemo u Homerovoj *[[Odiseja|Odiseji]]*, pobjegao sirenama. Nakon putovanja u Had opet se vratio na Kirkin otok, a Kirka ga je upozorila na Sirene koje bi ga mogle uništiti te mu je savjetovala da ili začepi uši ili, ako baš mora čuti njihov pjev, bude privezan za jarbol, tako da ne može slijediti zvuk i tako postati nepovratno izgubljen. Potom su krenuli s Kirkina otoka.

Njegovi su ljudi začepili uši voskom, a on im je zapovjedio da ignoriraju njegova zapomaganja. On je sam bio privezan za jarbol - htio je iz znatiželje čuti pjesmu, a suborcima je rekao da mu je Kirka rekla da je mora čuti. Tako su uspjeli proći pokraj Sirena.

Jazona je upozorio Kentaur Hiron da će Orfej biti nužan u argonautskom putovanju. Naime, kad su začuli pjev Sirena, Orfej je uzeo svoju liru i svirao još ljepše od Sirena, zaglušujući njihove glasove. Jedan član posade je ipak čuo pjesmu i skočio u more, ali ga je spasila Afrodita. Nakon što je brod uspješno prošao pored Sirena, one su se same protestirajući bacile u more.

## Literatura

* Ovidije: **[[Metamorfoze]]**
* Homer: **[[Odiseja]]**

## Vanjske veze

* Sirene u klasičnoj literaturi i umjetnosti
Telesto (mitologija)

**Telesto** (grč. **Τελεστώ**, *Telestó* = uspjeh) morska je nimfa, Okeanova i Tetidina kći. Nekoć je postojala i istoimena Muza, poslije zaboravljena.
Kalisto (mitologija)

**Kalisto** (grč. **Καλλιστώ**, *Kallistố*) bila je kći kralja Arkadije Likona ili je pak bila nimfa.

## [[Etimologija]]
Kalistino grčko ime dolazi od riječi καλλίστη, kallístê = najljepša.

## Mitologija

Kalisto je bila Artemidina sljedbenica i zavjetovala se ostati djevicom. Ali u nju se zaljubio Zeus te su vodili ljubav dok je on bio prerušen u Apolona (za razliku od ove Heziodove, Ovidijeva inačica mita donosi da se Zeus prerušio u samu Artemidu). Kad se kupala s Artemidinim nimfama, otkriveno je da je trudna te ju je božica pretvorila u medvjeda, a u tom je obličju rodila i svoga sina Arkada. Druga inačica priče govori da ju je Hera pretvorila Kalistu u medvjeda da bi se osvetila zbog muževe prijevare.

Mit govori da ju je njezin sin Arkad gotovo ubio u lovu kopljem, ali je Zeus to spriječio i oboje ih postavio kao zviježđa Veliki medvjed i Mali medvjed na nebu. Druga inačica mita govori da su lovci uhvatili i nju i njezina sina te ih doveli Kalistinu ocu Likonu, a Zeus ih je potom pretvorio u zviježđa.

Heri se to nije svidjelo te je tražila Tetiju da joj pomogne. Tetija ih je proklela da zauvijek kruže nebom i da nikad ne zađu ispod obzora (zato su cirkumpolarni).

## Literatura
* Heziod: **[[Teogonija]]**
* Ovidije: **[[Metamorfoze]]**

## Vanjske veze

* Kalisto u grčkoj mitologiji
Carl Bernstein

**Carl Bernstein** (14. 2. 1944.) je američki novinar koji je, kao reporter *[[The Washington Post|Washington Posta]]* zajedno s Bobom Woodwardom, objavio priču o watergateskim provalama te doveo do ostavke američkog predsjednika Richarda Nixona. Bernstein je primio brojne nagrade za svoju ulogu u razotkrivanju skandala; njegov rad je pomogao *Postu* da dobije Pulitzerovu nagradu za društvenu službu godine 1973.

## Vanjske veze

* Summary of 1989 audio interview of Carl Bernstein, including a RealAudio link, from an Ohio University website
* 'Deep Throat' brings Watergate pair together again, a June 2005 *[[The New York Times|New York Times]]* story from the *[[International Herald Tribune]]* website
* Carl Bernstein. The CIA and the Media, *Rolling Stone Magazine*, October 20, 1977.
* Biography of Carl Bernstein and Bob Woodward http://www.woodwardandbernstein.net
Diona (mitologija)

**Diona** (grč. **Διωνη**, *Diốnê* = božanska) Afroditina je majka, Tetijina i Okeanova kći - okeanida, a u nekim inačicama Uranova i Gejina - pripada Titanima.
Policija Los Angelesa

**Policijski odjel Los Angelesa** (engleski: *Los Angeles Police Department*, *LAPD*) je policijski odjel uprave Grada Los Angelesa u američkoj federalnoj državi Kalifornija. S preko 9.000 policajaca i 3.000 civilnog osoblja, te s područjem nadležnosti koje iznosi 1210 kvadratnih kilometara i preko 3 miliona stanovnika, LAPD je treća najveća policijska služba u SAD (iza Policije New Yorka i Policije Chicaga). LAPD ima bogatu historiju, punu heroizma, ali i kontroverzi. Zahvaljujući blislim vezama s Hollywoodom, LAPD je igrao važnu ulogu u mnogim filmovima i TV-serijama te tako postao jedna od najpoznatijih policijskih organizacija na svijetu.

Grad Los Angeles pored LAPD-a ima još tri policijske službe: Policiju Luke Los Angelesa, Policiju Svjetskih aerodroma Los Angelesa, te Policiju za javnu sigurnost Odjela općih službi, koji se brine o sigurnosti gradskih objekata kao što su parkovi, zoološki vrtovi, biblioteke i konvencijski centri. Na čelu LAPD-a nalazi se Šef policije (eng. Chief of Police). Trenutno tu dužnost obnaša Michel R Moore.

## Vanjske veze

* Official web site
* Official LAPD blog
* LAPD History of the LAPD
* LAPD list of movies and TV programs
* LAPD Recruitment
* LAPD Jobs
Opština Bujanovac

**Opština Bujanovac** se nalazi u južnoj Srbiji u Pčinjskom okrugu, istočno od Kosova i severno od Makedonije. Površina opštine je 461&nbsp;km². Prema popisu stanovništva 2011, u opštini je živelo 18.067 ljudi. Početkom 2000-ih je predstavljala jednu od dve opštine u Centralnoj Srbiji gde su Albanci činili većinu stanovništva, odnosno jedno od poprišta Preševskog konflikta koji se vodio od 1999. do 2001. godine.

## Demografija
Etnička struktura stanovništva u opštini, poređenje 2002. i 2011:

## Naseljena mesta
Opština Bujanovac ima 1 gradsko naselje i to:
* Bujanovac

i 58 seoskih naselja:

## Povezano
* Bujanovac
* Sukobi na jugu Srbije 2001.

## Reference

## Vanjske veze
Krasnodarski kraj

*Krasnodarski kraj* je kraj u Rusiji, smješten na obalama Azovskog i Crnog mora, odnosno u Predkavkazju i na sjevernim padinama Velikog Kavkaza.

Bio je dijelom Azovsko-crnomorskog kraja u SSSR-u do 13. rujna 1937. godine.
## Vanjske veze
Permski kraj

**Permski kraj** () je federalni subjekt Rusje federacije. Nastao je kao posljedica referenduma iz 2004. godine na kojemu je izglasano spajanje Permske oblasti i Komi-Permjačkog autonomnog okruga.

Grad Perm je središte ovog kraja.

Permjački autonomni okrug i dalje ima autonomiju unutar Permskog kraja. Tijekom 2006. će zadržati i zaseban proračun, no nakon toga se i proračuni spajaju u jedan. Tranzicijski period je usvojen zbog činjenice da se Permjački autonomni okrug jako oslanja na federalne subvencije, pa bi nagli prijelaz bio poguban po ekonomiju okruga.

## Historija
* Wisu

## Vanjske veze

* Službene stranice Permskog kraja
Bob Woodward

**Robert "Bob" Woodward** (Geneva, 26. 3. 1943. – ) je pomoćnik urednika *[[The Washington Post|Washington Posta]]*. Kao novinar-istraživač za taj list, Woodward je, zajedno s kolegom Carlom Bernsteinom pomogao pri razotkrivanju skandala Watergate koji je doveo do ostavke predsjednika Richarda Nixona. Woodward je napisao 12 nebeletrističkih knjiga - bestselera i dvaput svojim izvještavanjem pomogao da *Post* i njegov Ured za nacionalno izvještavanje osvoje Pulitzerovu nagradu.

## Vanjske veze

* NNDB
* The Clash of Paradigms Articles About Ombudsmanship 
* Washington Post biography
* GQ interview 
* Ubben Lecture at DePauw University
* Biography of Bob Woodward and Carl Bernstein
Opština Dimitrovgrad

**Opština Dimitrovgrad** je deo Pirotskog okruga u Srbiji. Glavni grad opštine je Dimitrovgrad. U 1991, u opštini je živelo 13.488 ljudi, a u 2002, živelo je 11 748. Ova opština je jedna od dve opštine u Srbiji, zajedno s opštinom Bosilegrad gde većinsko stanovništvo čine Bugari, iako prema poslednjoj popisu stanovništva samo čine najveću etničku grupu u opštini.

## Geografija
U postojećim zapisima kao i u stručnoj literaturi prihvaćena je podela opštine na pet manje prostorne celine: Gornje Ponišavlje, Gornji Visok, Zabrđe, Burel i Derekul.

Okolinu Dimitrovgrada čini brdsko-planinski predeo izdužen u pravcu jugozapad-severoistok. Krupni oblici reljefa prostiru se upravno na pravac pružanja teritorije. Teritoriju čini deo Gornjeg Ponišavlja, od koga se u pravcu severoistoka nastavlja Zabrđe, Vidlič i Gornji Visok. Jugozapadno od doline Nišave dominira brdsko-planinsko zemljište poznato kao Burel, Derekul, i Barje, koje je na istoku ograničeno dolinom reke Lukavice, a na zapadu prosečeno klisurom Jerme. Istočno i jugoistočno dimitrovgradski kraj ograničen je teritorijom Bugarske, a na severu i severozapadu su teritorije opština Pirot i Babušnica. U celini to je brdsko-planinski kraj kroz koji je usečen deo doline Nišave, koji je uzan i kratak sa pravcem pružanja jugoistok-severozapad. Sam grad je u središtu svog atara od 17,17 km2.

## Naseljena mesta


* Banski Dol
* Barje
* Bačevo
* Bilo
* Boljev Dol
* Braćevci
* Brebevnica
* Verzar
* Visočki Odorovci
* Vlkovija


* Vrapča
* Gojin Dol
* Gornji Krivodol i Donji Krivodol
* Gornja Nevlja i Donja Nevlja
* Planinica
* Gradinje
* Grapa
* Gulenovci
* Dimitrovgrad
* Dragovita


* Željuša
* Izatovci
* Iskrovci
* Kamenica
* Kusa Vrana
* Lukavica
* Mazgoš
* Mojinci
* Paskašija
* Petačinci


* Petrlaš
* Poganovo
* Prača
* Protopopinci
* Radejna
* Skrvenica
* Slivnica
* Smilovci
* Trnski Odorovci
* Senokos


## Obrazovanje
* Osnovna škola „Moša Pijade“ u Dimitrovgradu
* Gimnazija „Sv. Kirilo i Metodije“
* Viša poslovna Škola Blace, istureno odeljenje Dimitrovgrad

## Kultura
* Narodna biblioteka „Detko Petrov“
* Pozorište „Hristo Botev“
* Gradska galerija u Dimitrovgradu
* Kulturno-informativni centar „Caribrod“ bugarske nacionalne manjine u Srbiji

## Mediji
* Radio Televizija Caribrod
* Novinsko izdavačka kuća „Bratstvo“

## Poznati Dimitrovgrađani
* Zlatan Dudov (1903-1963), kinorežiser i scenarist
Gabrijela Pejčev srpsko-bugarska pevačica rođena 10.marta 1992.godine u Dimitrovgradu

## Povezano
* Dimitrovgrad

## Vanjske veze

* Prezentacija opštine na internetu 
* Turistički putokaz: Dimitrograd („Politika“, 22.11.2006.)
Habarovski kraj

**Habarovski kraj** je kraj u u dalekoistočnom dijelu Ruske Federacije; pruža se u smjeru sjever-jug. Smješten je na obalama Ohotskog mora, a dotiče se i granice sa NR Kinom.
Primorski kraj

**Primorski kraj** se nalazi na dalekoistočnom dijelu Ruske Federacije, na najjugoistočnijem kraju, na obalama Japanskog mora, a međi i sa NR Kinom i Sjevernom Korejom.

Nastao je ukazom Prezidijuma Vrhovnog Sovjeta SSSR-a od 20.10. 1938. godine, kojim je Dalekoistočni kraj podijeljen na Habarovski kraj i Primorski kraj.
Kalinjingradska oblast

**Kalinjingradska oblast** je oblast u Rusiji koja predstavlja rusku ekslavu okruženu Litvom, Poljskom i Baltičkoim morem. Predstavlja najzapadniju točku Rusije.

## Geografija

Kalinjingradska oblast je eksklava Ruske Federacije koju okružuju Litva i Poljska sa kopnene strane, a ima izlaz na Baltičko more.

Zemljopisne zanimljivosti su:
* Kuronski zaljev, kojeg dijeli sa Litvom
* Vislanska laguna, kojeg dijeli sa Poljskom

Najviši vrh:

Najsjevernija točka: 
Najjužnija točka: 
Najzapadnija točka: 
Najistočnija točka:

### Vremenska zona

Kalinjingradska oblast se nalazi u Istočnoeuropskom vremenu (lokalno znano i kao Kalinjingradsko vrijeme ili Ruska zona&nbsp;1). UTC je +0200&nbsp;(USZ1)/+0300&nbsp; (USZ1S).


## Kaliningrad v obrazech

Datoteka:Kaliningrad cathedral.JPG|Historická katedrála.
Datoteka:Kaliningrad oblast Kurortnoe (Gross-Wonsdorf) abandoned castle.JPG|Zbytky německého zámku, zničeného během druhé světové.
Datoteka:Port of Kaliningrad.jpg|Kaliningradský přístav.
Datoteka:Angrapa.jpg|Jezero Agrapa.
Datoteka:Kingsgate.JPG|Hrad, který dal jméno celé oblasti.
Datoteka:Kaliningrad 1200.jpg|Pomník 1200 rudoarmějcům, kteří padli při dobývání Kaliningradu.
Datoteka:Svetlogorsk beach 2004-04 1083322376.jpg|Pobřeží Baltského moře.
file:Curonian Lagoon.jpg|Satelitní snímek zálivu.

## Vanjske veze
Smolenska oblast

**Smolenska oblast** (, *Smolenskaja oblast*) je federalni subjekt Rusije (u rangu oblasti). Nalazi se u zapadnom dijelu države, na granici s Bjelorusijom.

## Značajne osobe

* Isaac Asimov
* Jurij Gagarin

## Vanjske veze

* Službene stranice .
Brjanska oblast

**Brjanska oblast** (ruski: **Бря́нская о́бласть**) je federalni subjekt Ruske federacije, i kao što naziv govori, po vrsti je oblast.

Upravno joj je sjedište grad Brjansk.

Trenutni guverner joj je Nikolaj Denjin.

Površina: 34.900&nbsp;km²

Broj stanovnika: 1.378.941 (sveruski popis stanovništva 2002.)

## Upravna podjela

## Historija
Do 5.7. 1944. bila je dijelom Orelske oblasti .

## Geografija
Brjanska se oblast smjestila u zapadnom dijelu Ruske nizine , i zauzima središnji dijel porječja rijeke Desne i šumoviti predjel između nje i rijeke Oke. 

Krajnje točke:
* najsjevernija: 54° sjeverne zemljopisne širine
* najjužnija: 52° 10' sjeverne zemljopisne širine
* najzapadnija: 31° 10' istočne zemljopisne dužine
* najistočnija: 35° 20' istočne zemljopisne dužine

Brjanska oblast na sjeveru međi sa Smolenskom oblasti, na zapadu sa Gomeljskom oblašću i Mahiljovskom oblasti u Bjelorusiji, na istoku sa Kaluškom oblasti i Orelskom oblasti te na jugu sa Kurskom oblasti i s ukrajinskim oblastima: Černihivskom oblašću i Sumskom oblašću.

## Reljef

## Vode

## Promet

## Gospodarstvo

## Stanovništvo

## Važniji gradovi
* Brjansk
* Djatkovo
* Klinci
* Novozibkov
* Seljco

## Vanjske veze

* Službene stranice  (na ruskem jeziku).
Kurska oblast

**Kurska oblast** je federalni subjekt Ruske federacije u rangu oblasti koji se nalazi u zapadnom dijelu zemlje, na granici s Ukrajinom. Upravni centar je grad Kursk.

Prema podacima iz 2018. godine, oblast ukupno broji 1.115.237 stanovnika i glavni gradovi su:
* Kursk
* Kurčatov
* Ljgov
* Ščigri
* Železnogorsk
* Belaja
* Bolšoje Soldackoje
* Čeremisinovo
* Dmitrijev
* Fatež
* Gluškovo
* Goršečnoje
* Kastornoje
* Homutovka
* Konjišjevka
* Korenevo
* Imeni Karla Libknechta
* Ivanino
* Manturovo
* Medvenka
* Obojanj
* Ponjri
* Kirovski
* Zolotuhino
* Pristenj
* Magnitnij
* Riljsk
* Kšenskij
* Sudža
* Tim
* Solncevo

## Reference

## Vanjske veze

* Službene stranice
Altajski kraj

*Altajski kraj* se nalazi u jugozapadnom dijelu Sibirskog federalnog okruga Rusije, na međi sa državom Kazahstanom.
Krasnojarski kraj

**Krasnojarski kraj** je drugi po veličini federalni subjekt u Ruskoj Federaciji. Nalazi se u Istočnom Sibiru. 

## Vanjske veze
Federalni gradovi Rusije

Ruska Federacija se dijeli na 86&nbsp;federalnih subjekata, koji su jedinice njenog upravnog sustava. 

Dva grada u Rusiji, s obzirom na svoju veličinu, imaju status federalnog subjekta pod nazivom **Ruski gradovi federalnog značenja** ili , odnosno **federalni gradovi**.



# Moskva
# Sankt Peterburg
# Sevastopolj
Kamčatski kraj

**Kamčatski kraj** je ruski federalni subjekt koji bi trebao nastati spajanjem Kamčatske oblasti i Korjačkog autonomnog okruga.

Referendum o udruživanju održan je 23.10. 2005. Rezultat je bio "za" udruživanje, a datum službenog spajanja je 1.7. 2007.
## Vanjske veze
Autonomni okruzi Rusije

Ruska Federacija se dijeli na 89 saveznih subjekata () i 4 od njih su autonomni okruzi ():



# Čukotski autonomni okrug
# Hantijsko-Mansijski autonomni okrug
# Nenečki autonomni okrug
# Jamalskonenečki autonomni okrug

Sistem ruskih autonomnih okruga je se promijenio tokom 2000-ih.

Evenčki autonomni okrug i Tajmirski autonomni okrug pridruženi su 1.1. 2007. u Krasnojarskom kraju. 

1.7. 2007., Korjački autonomni okrug bio je udružen sa Kamčatskom oblasti u novu upravnu jedinicu, Kamčatski kraj.

2008., ruski upravni sustav je doživjela još jednu promjenu, time što se Ustordinski autonomni okrug pripojila Irkutskoj oblasti.
Krajevi Rusije

Ruska Federacija dijeli se na 85&nbsp;saveznih subjekata (), od kojih su devet "krajevi" ().
# Altajski kraj
# Kamčatski kraj
# Habarovski kraj
# Krasnodarski kraj
# Krasnojarski kraj
# Permski kraj
# Primorski kraj
# Stavropoljski kraj 
# Zabajkalski kraj 

## Uvođenje u sustav

## Historija promjena

Permski kraj je nastao 1.12. 2005., kao rezultat spajanja Permske oblasti i Komi-Permjačkog okruga, temeljem rezultata referenduma, provedenog 7.3. 2003.

1.7. 2007., Rusija je dobila još jedan kraj, Kamčatski kraj, udruživanjem Kamčatske oblasti i Korjačkog autonomnog okruga.

2007. su se Čitska oblast i Aginski Burjatski autonomni okrug ujedinjeni u novi kraj, Zabajkalski kraj.
Federalni okruzi Rusije

Ruska Federacija je podijeljena u 8 velikih **federalnih okruga** (, jednina *федеральный округ*; četiri u Evropi, tri u Aziji). 

Federalni okruzi ne predstavljaju federalne subjekte, nego upravne jedinice kojima se koristi centralna vlast. Na čelu svakog federalnog okruga je opunomoćeni izaslanik federalnog predsjednika čiji je nominalni zadatak tek nadzor rada federalnih organa uprave, dok je u stvarnosti taj nadzor daleko širi.

Federalne okruge je u maju 2000. godine uveo predsjednik Vladimir Putin kako bi preko njih suzbio separatističke tendencije, odnosno zloupotrebe dotadašnjeg federalnog sistema od strane oligarha i organiziranog kriminala.

Federalni okruzi su:



# Središnji 
# Južni 
# Sjevernokavkaski 
# Sjeverozapadni 
# Dalekoistočni 
# Sibirski 
# Uralski 
# Privolški
Autonomne oblasti Rusije

Ruska Federacija se dijeli na 86 federalnih subjekata, jedinica upravnog sistema.

U te subjekte spadaju i autonomne oblasti (ruski: jedn. *область*, mn. *области*).

Trenutno u ruskom upravnom sustavu, postoji samo jedna autonomna oblast, Židovska autonomna oblast.
Belgorodska oblast

**Belgorodska oblast** je oblast u Rusiji na granici sa Ukrajinom na 500-700 km od Moskve. Administrativni centar je Belgorod, što znači Beli grad.

Obuhvata površinu od 27.100 km². Prema popisu iz 2002. ima 1,511,620 stanovnika. Po nacionalnom sastavu 93% su Rusi, a 5% Ukrajinci. Deo je centralnog federalnog okruga.

Klima je umereno kontinentalna.Srednja godišnja temparatura je 5-6&nbsp;°C. Padalina ima 400−550 mm godišnje.

## Vanjske veze
Tverska oblast

**Tverska oblast** je federalni subjekt (oblast) Ruske Federacije, smješten u zapadnom dijelu države.

Poznata je po brojnim jezerima, historijskim gradovima, ali i tragovima Rževskih bitaka u drugom svjetskom ratu.

## Vanjske veze
Lipecka oblast

**Lipecka oblast** je federalni subjekt, odnosno oblast Ruske Federacije. Nalazi se u zapadnom dijelu države. Formirana je 6.1. 1954.

## Vanjske veze

* Službene stranice
Orlovska oblast

**Orlovska oblast** je federalni subjekt, odnosno oblast u zapadnom dijelu Ruske Federacije. Predstavlja jednu od najmanjih oblasti Rusije, a većinu površine prekriva stepa.
## Vanjske veze
Kaluška oblast

**Kaluška oblast** (ruski: **Калу́жская о́бласть**) je oblast u Ruskoj Federaciji. Nalazi se u zapadnom dijelu države, u blizini Moskve.

Upravno sjedište joj je grad Kaluga.

## Historija
* vidi Gornjoočke kneževine

## Geografija
Površina ozemlja: 29.900&nbsp;km²

## Stanovništvo
Broj stanovnika: 1.041.641 (popis 2002.)

## Upravna podjela

## Vanjske veze

* Službene stranice.
Krsto Hegedušić

**Krsto Hegedušić** (Petrinja, 26. 11. 1901. — Zagreb, 7. 4. 1975.) je bio hrvatski slikar, poznat po brojnim radovima na temu NOB, a posebno po monumentalnim freskama bitke na Sutjesci, u koje je kombinirao klasične religijske motive. 

Smatra se predstavnikom hrvatske naive, pitomog pučkog stila koji koristi da prikaže brutalne scene pljačke i nasilja.

## Biografija

Rođen u Petrinji 1901. godine. Završio Akademiju likovnih umjetnosti u Zagrebu 1925. Studije nastavlja u Parizu. Kao angažovani umjetnik, 1929. godine daje inicijativu i doprinosi osnivanju likovne grupe »Zemlja«. 1930. osniva u Hlebinama školu seljaka slikara. Zbog naprednih političkih ideja i rada za vreme kraljevine proganjan i hapšen. Surađivao je u *[[Pečat (časopis)|Pečatu]]* (1939–1940).

Po okupaciji Jugoslavije je kao poznati ljevičar hapšen, konfiniran i uključen u listu taca Gestapoa. Boravak u ustaškom zatvoru je također zabilježio u svojim crtežima. Hegedušić je ostatak drugog svjetskog rata proveo slikajući religijske motive, prihvaćajući zaštitu nadbiskupa Stepinca.

Nakon rata, radi kao profesor je na Akademiji likovnih umjetnosti u Zagrebu i upravlja Majstorskom radionicom za slikarstvo. Izlagao u zemlji i inozemstvu. Bio je član Jugoslavenske akademije znanosti i umjetnosti.

## Priznanja

Nosilac je brojnih nacionalnih i internacionalnih nagrada. 

Po njemu je prozvana *Galerija Krsto Hegedušić* u Petrinji.

## Izvori

## Vidi još
* Grupa Zemlja
* Likovna umjetnost u Narodnooslobodilačkoj borbi
Centralni federalni okrug

**Centralni savezni okrug** (ruski: **Центра́льный федера́льный о́круг**) je jedan od osam saveznih okruga Ruske Federacije.

Riječ "Centralni" je političkog i povijesnog značenja; zapravo, okrug se zapravo nalazi na krajnjem zapadu Ruske Federacije.

Broj stanovnika: 40.240.300 (popis 2021.)

Površina: 650.700 km² 

Osoba koja trenutačno obavlja dužnost polpreda za ovaj okrug je Georgij Poltavčenko .

Ovaj savezni okrug obuhvaća iduće oblasti: 



# Belgorodska oblast
# Brjanska oblast
# Ivanovska oblast
# Kaluška oblast
# Kostromska oblast
# Kurska oblast
# Lipecka oblast
# Moskva
# Moskovska oblast
# Orelska oblast
# Rjazanjska oblast
# Smolenska oblast
# Tambovska oblast
# Tverska oblast
# Tulska oblast
# Vladimirska oblast
# Voronješka oblast
# Jaroslavljska oblast




## Reference

## Vanjske veze
* Službena stranica: Rusko savezno katastarsko središte -- Administrativne karte Ruske federacije (tumač na ruskome
* https://web.archive.org/web/20030301151246/http://baikaland.tripod.com/russia/cfo.html
Moskovska oblast

**Moskovska oblast** je oblast u Rusiji. Obuhvaća širu okolicu grada Moskve koji čini zasebni federalni subjekt (grad) Ruske Federacije. Moskovska oblast ima iza Moskve najbrojnije stanovništvo u Ruskoj Federaciji, te predstavlja središte nacionalne industrije. 
## Vanjske veze
Republike Rusije

Ruska Federacija dijeli se na 89 federalnih subjekata (upravnih jedinica), od kojih su njih 24 republike:

## Ustavni status
Republike odudaraju od inih ruskih federalnih subjekata po činjenici da imaju pravo uspostaviti vlastiti službeni jezik (prema članku 68 ruskog Ustava).

Ostali federalni subjekti, poput krajeva i oblasti nemaju ova prava. Ipak, kao što je slučaj i s ostalim federalnim subjektima, suverenost republike nije priznata (članak 3), ne nadilazeći vlast Vlade u Moskvi.
Tambovska oblast

**Tambovska oblast** je oblast Ruske Federacije, smještena istočnod od Moskve.

## Vanjske veze

* Tambov , informativni portal vlade oblasti.
* fotografije Tambova i Tambovske oblasti
Rjazanjska oblast

**Rjazanjska oblast** je oblast Ruske Federacije, koja se nalazi istočno od Moskve, a ime je dobila po svom glavnom gradu Rjazanju.

## Vanjske veze
Vladimirska oblast

**Vladimirska oblast** je oblast Ruske Federacije koja se nalazi sjeveroistočno od Moskve.

## Vanjske veze

* Službene stranice Vladimirske oblasti .
Ivanovska oblast

**Ivanovska oblast** (ruski: Ива́новская о́бласть) je federalni subjekt Ruske federacije u svojstvu oblasti.

Ivanovska oblast je dom triju velikih gradskih središta: Ivanovo (upravno središte), Kinešma i Šuja.

Glavno turističko središte je Pljos. Rijeka Volga teče kroz sjeverne dijele ove oblasti.

Ivanovska oblast je uspostavljena 1929. komadanjem dijelova Kostromske i Vladimirske oblasti.

Površina: 21.800&nbsp;km²

## Geografija

Ivanovska oblast međi sa Kostromskom oblasti na sjeveru, Nižnjenovgorodskom oblasti na istoku, Vladimirskom oblasti na jugu i sa Jaroslavljsom oblasti na zapadu.

## Upravne podjele

## Gospodarstvo

## Stanovništvo
Broj stanovnika: 1.148.329 (sveruski popis stanovništva 2002.).

## Vanjske veze

* Službene stranice .
Kostromska oblast

**Kostromska oblast** je oblast Ruske federacije, smještena sjeveroistočno od Jaroslavlja.

## Vanjske veze

* Službene stranice
Južni federalni okrug

**Južni federalni okrug** (ruski: **Ю́жный федера́льный о́круг**) je jedan od osam ruskih saveznih okruga.

Nalazi se na krajnjem jugu europskog dijela Rusije, između Ukrajine i Kazahstana.

U njemu se nalazi Predkavkazje.

Broj stanovnika: 16.746.442 (popis 2021.)

Površina: 447.800&nbsp;km²

Osoba koja trenutačno obnaša dužnost polpreda je Dmitrij Kozak, Putinov bliski čovjek.

Ovaj federalni okrug obuhvaća iduće federalne jedinice sa njihovim glavnim gradovima:
* Astrahanska oblast : Astrahan
* Krasnodarski kraj : Krasnodar
* Rostovska oblast : Rostov na Donu
* Volgogradska oblast : Volgograd
* Sevastopolj (federalni grad)

te republike:
* Krim: Simferopolj
* Adigejska : Majkop
* Kalmička : Elista
* Karačajevsko-Čerkeska : Čerkesk

## Napomene

## Reference

## Vanjske veze
* Službena stranica: Rusko savezno katastarsko središte -- Administrativne karte Ruske federacije (tumač na ruskome) 
* https://web.archive.org/web/20040404184031/http://baikaland.tripod.com/russia/yufo.html
* Južni savezni okrug *Novosti i događaji na ruskom jugu
Tulska oblast

**Tuljska oblast** predstavlja jednu od oblasti u Rusiji. Nalazi se oko Tule, južno od Moskve.

## Vanjske veze

* Službene stranice 
* Official website of the Museum-Estate of Leo Tolstoy "Yasnaya Polyana"
Jaroslavska oblast

**Jaroslavska oblast** je oblast u Rusiji poznata kao važno prometno središte. Nalazi se otprilike na pola puta između Moskve i Sankt Peterburga.
Rostovska oblast

**Rostovska oblast** (ruski: **Росто́вская о́бласть**) je federalni subjekt Ruske Federacije.

Nalazi se na jugu evropskog dijela Rusije i dio je je Južnog saveznog okruga.

Površina: 100.800 km&sup2;

Upravno sjedište je Rostov na Donu, koji je 2002. postao i sjedištem Južnog federalnog okruga.

## Geografija

Rostovska oblast graniči s Ukrajinom. U tuzemnim okvirima, u susjedstvu je idućih upravnih jedinica: Volgogradske oblasti na sjeveru i Voronješke oblasti na jugu, a Krasnodarskog kraja, Stavropoljskog kraja te republike Kalmičke na jugoistoku.

### Rijeke i jezera
Rijeka Don, jedna od najvećih europskih rijeka, dijelom protječe kroz ovu oblast. Jezera pokrivaju 0,4% površine.

## Upravne podjele
### [[Rajoni]]

Rostovska oblast se sastoji od idućih rajona:

* Aksajski rajon (Аксайский)
* Azovski rajon (Азовский)
* Bagajevski rajon (Багаевский)
* Belokalitvinski rajon (Белокалитвинский)
* Bokovski rajon (Боковский)
* Čertkovski rajon (Чертковский)
* Dubovski rajon (Дубовский)
* Kagaljnicki rajon (Кагальницкий)
* Kamenski rajon (Каменский)
* Kašarski rajon (Кашарский)
* Konstantinovski rajon (Константиновский)
* Krasnosulinski rajon (Красносулинский)
* Kujbiševski rajon (Куйбышевский)
* Martinovski rajon (Мартыновский)
* Matvejevo-Kurganski rajon (Матвеево-Курганский)
* Millerovski rajon (Миллеровский)
* Miljutinski rajon (Милютинский)
* Morozovski rajon (Морозовский)
* Mjasnikovski rajon (Мясниковский)
* Neklinovski rajon (Неклиновский)
* Oblivski rajon (Обливский)
* Oktjabrski rajon (Октябрьский)
* Orlovski rajon (Орловский)
* Pesčanokopski rajon (Песчанокопский)
* Proletarski rajon (Пролетарский)
* Remontnenski rajon (Ремонтненский)
* Rodionovo-Nesvetajski rajon (Родионово-Несветайский)
* Saljski rajon (Сальский)
* Semikarakorski rajon (Семикаракорский)
* Šolohovski rajon (Шолоховский)
* Sovjetski rajon (Советский)
* Tarasovski rajon (Тарасовский)
* Tacinski rajon (Тацинский)
* Celinski rajon (Целинский)
* Cimljanski rajon (Цимлянский)
* Ust-Donecki rajon (Усть-Донецкий)
* Verhnedonski rajon (Верхнедонской)
* Veselovski rajon (Веселовский)
* Volgodonski rajon (Волгодонской) 
* Jegorlikski rajon (Егорлыкский)
* Zavetinski rajon (Заветинский)
* Zernogradski rajon (Зерноградский)
* Zimovnikovski rajon (Зимовниковский)

## Stanovništvo

Broj stanovnika: 4.404.013 (popis 2002.)

Ova oblast je peta po broju stanovnika u Rusiji.

## Narodnosne skupine
U oblasti je po popisu 2002. živjelo 157 narodnosnih skupina:

* 3.934.835 Rusi (89%)
* 118.486 Ukrajinci (2,7%)
* 109.994 Armenci (2,5%)
* 28.285 Turci (0,64%)
* 26.604 Bjelorusi (0,6%)
* 7.507 (0.02%) neizjašnjenih 
i ostali.

## Privreda
Glavne gospodarske grane u Rostovskoj oblasti su poljodjelstvo i industrije u svezi s
poljodjelstvom, prehrambena industrija, teška industrija, rudarstvo (ugljen) i 
automobilska industrija.

## Kultura
* Rostovska glazba

## Vanjske veze

* Administration of Rostov Oblast, official homepage.
Sjeverozapadni federalni okrug

**Sjeverozapadni federalni okrug** (ruski: **Се́веро-За́падный федера́льный о́круг**) je jedan od osam ruskih saveznih okruga.

Sastoji se od sjevernog dijela europskog dijela Ruske Federacije.

Broj stanovnika: 13.917.197 (popis 2021.)

Površina: 1.677.900&nbsp;km²

Osoba koja trenutačno obnaša dužnost polpreda je Ilja Kljebanov.

Ovaj savezni okrug obuhvaća iduće savezne jedinice:

* Arhangelska oblast
** Nenečki autonomni okrug
* Kalinjingradska oblast (bez suhozemne sveze sa ostatkom Rusije)
* Lenjingradska oblast
* Murmanska oblast
* Novgorodska oblast
* Pskovska oblast
* Petrograd
* Vologodska oblast

te ruske republike:

* Karelija
* Komi

## Vanjske veze
* Službena stranica: Rusko savezno katastarsko središte -- Administrativne karte Ruske federacije (tumač na ruskome)
* https://web.archive.org/web/20040404183023/http://baikaland.tripod.com/russia/szfo.html
Pskovska oblast

**Pskovska oblast** (ruski: **Пско́вская о́бласть**) je federalni subjekt Ruske Federacije.

Upravno sjedište se nalazi u gradu Pskovu. Oblast graniči s dvjema državama Europske unije: Estonijom i Latvijom, te s Bjelorusijom.

Najveći gradovi u Pskovskoj oblasti:

* Pskov 202.000 stanovnika
* Velikije Luki 104.000 stanovnika

Površina: 55.400 km&sup2;. Broj stanovnika: 746.652 (procjena 2004.), 846.000 (1989.)

## Geografija

## Upravna podjela
### Rajoni

Pskovska oblast se dijeli na sljedeće rajone (nom.mn.ruski: районы):

* Bežanicki rajon (Бежаницкий)
* Dedovičski rajon (Дедовичский)
* Dnovski rajon (Дновский)
* Gdovski rajon (Гдовский)
* Krasnogorodski rajon (Красногородский)
* Kunjinski rajon (Куньинский)
* Loknjanski rajon (Локнянский)
* Neveljski rajon (Невельский)
* Novorževski rajon (Новоржевский)
* Novosokolničeski rajon (Новосокольнический)
* Opočecki rajon (Опочецкий)
* Ostrovski rajon (Островский)
* Palkinski rajon (Палкинский)
* Pečorski rajon (Печорский)
* Pljusski rajon (Плюсский)
* Porhovski rajon (Порховский)
* Pskovski rajon (Псковский)
* Puškinogorski rajon (Пушкиногорский)
* Pustoškinski rajon (Пустошкинский)
* Pitalovski rajon (Пыталовский)
* Sebežski rajon (Себежский)
* Strugokrasnenski rajon (Стругокрасненский)
* Usvjatski rajon (Усвятский)
* Velikolukski rajon (Великолукский)
Novgorodska oblast

*Novgorodska oblast* je oblast u Rusiji. Deo je severozapadnog federalnog okruga. Nalazi se između Moskve i Sankt Peterburga. Ima 683.795 stanovnika u 2004, dok je 1989 bilo 753.000 stanovnika.

Površina je 53.895 -{km}-² . Glavni grad oblasti je Veliki Novgorod.
Cela oblast je izrazito niska. Najveći vrh je 296 m.

## Administrativna podela
Oblast je podeljena na 21 rejon (srez) i ima 10 gradova:
# grad Boroviči
# grad Valdaj
# grad Malaja Višera
# grad Veliki Novgorod
# grad Okulovka
# grad Pestovo
# grad Solci
# grad Staraja Rusa
# grad Holm
# grad Čudovo

## Vanjske veze

* Službene stranice
Lenjingradska oblast

**Lenjingradska oblast** (ruski: *'Ленингра́дская о́бласть*) je oblast u Ruskoj federaciji. Nalazi se u Sjeverozapadnom saveznom okrugu, a ime je dobila po revolucionaru Lenjinu.

U njoj se nalazi i Petrograd, prije znan i kao Lenjingrad (1924.–1991.), ali upravno ne pripada ovoj oblasti.

Područje ove oblasti je povijesno poznato kao Ingrija (do 1927.). Rečeno područje je bilo od velikih sigurnostnih probitaka za SSSR, jer se u njemu nalazila i Karelijska prevlaka, koju je Finska nakon izgubljenog rata pod prisilom morala predati 1940..

Površina: 84.500&nbsp;km²

Broj stanovnika: 1.669.205 (sveruski popis stanovništva 2002.)

Ostavivši postrani Petrograd, Kolpino je najveći grad sa 160.000 stanovnika. Lenjingradska oblast je uspila zadržati svoje ime nakon pada raspada SSSR-a i pada boljševizma, unatoč tome što je sam grad Lenjingrad, po kojem se zvala, promijenio ime.

## Geografija

## Upravna podjela

## Promet

## Gospodarstvo

## Stanovništvo

## Vanjske veze

* Službene stranice .
* Službene stranice .
* Zemljovid Lenjingradske oblasti
Murmanska oblast

**Murmanska oblast** je na severozapadnom delu Rusije. Administrativni centar je Murmansk. Obuhvata površinu od 144.900&nbsp;km². Prema popisu iz 2002.

Ima 892.534 stanovnika. Deo je severozapadnog federalnog okruga.
Smešten je na poluostrvu Kola, i deo je većeg područja Laponije, koja se proteže kroz 4 zemlje. Sastoji se od 5 rejona.

## Ekonomija
Poznat je po proizvodnji apatita, značajnog za proizvodnju fosfora.
Postoje i velike fabrike aluminija , nikla i bakra.
Postoji i vrlo velika ribolovna flota.

## Vanjske veze
Astrahanska oblast

**Astrahanska oblast** je oblast Ruske Federacije smještena u delti Volge. Poznata je po tome što je često mijenjala geografski oblik.
Volgogradska oblast

**Volgogradska oblast** je oblast Ruske Federacije kojoj je glavni grad Volgograd.

Prije destaljinizacije u sovjetskoj Rusiji, nosila je naziv **Staljingradska oblast** () do 16. 12. 1961. godine.

## Reference

## Vanjske veze

* Službene stranice
Vologodska oblast

**Vologodska oblast** (ruski: *Волого́дская о́бласть*) je federalni subjekt Ruske Federacije.

Površine je 145.700 km&sup2;. Broj stanovnika: 1.269.568 (2002. sveruski popis stanovništva). Najveći grad je Čerepovec, ali upravno je sjedište grad Vologda.

Vologodska oblast je bogata povijesnim spomenicima, kao što su veličanstveni Kirillo-Belozjorski samostan, Ferapontov samostan (na UNESCO-vom popisu svjetske baštine), srednjovjekovni gradovi Veliki Ustjug i Belozjorsk, barokne crkve Totma i Ustjužna i dr.

## Geografija
Vologodska oblast na sjeveru graniči s Arhangelskom oblašću, na istoku Kirovskom oblašću, na sjeveroistoku s Kostromskom oblašću, na jugoistoku s Jaroslavskom oblašću, na sjeverozapadu s Tverskom oblašću, na jugozapadu s Novgorodskom oblašću, na zapadu s Lenjingradskom oblašću te na sjeverozapadu s ruskom republikom Karelijom.

## Upravne podjele
### [[Rajoni]]

**Vologodska oblast** se dijeli na ove rajone (nom.mn. ruski: *районы*):

* Babajevski rajon (*Бабаевский*)
* Babuškinski rajon (*Бабушкинский*)
* Belozjorski rajon (*Белозерский*)
* Čagodoščenski rajon (*Чагодощенский*)
* Čerepovecki rajon (*Череповецкий*)
* Grjazovecki rajon (*Грязовецкий*)
* Kadujski rajon (*Кадуйский*)
* Harovski rajon (*Харовский*)
* Kič-Gorodecki rajon (*Кич-Городецкий*)
* Kirillovski rajon (*Кирилловский*)
* Meždurečenski rajon (*Междуреченский*)
* Nikolski rajon (*Никольский*)
* Njuksenski rajon (*Нюксенский*)
* Šeksninski rajon (*Шекснинский*)
* Sokolski rajon (*Сокольский*)
* Sjamženski (*Сямженский*)
* Tarnogski rajon (*Тарногский*)
* Totemski rajon (*Тотемский*)
* Ust-Kubinski rajon (*Усть-Кубинский*)
* Ustjuženski rajon (*Устюженский*)
* Vaškinski rajon (*Вашкинский*)
* Velikoustjužski rajon (*Великоустюжский*)
* Verhovažski rajon (*Верховажский*)
* Vologodski rajon (*Вологодский*)
* Vožegodski rajon (*Вожегодский*)
* Vitegorski rajon (*Вытегорский*)

### Veći gradovi
* Čerepovec
* Sokol
* Veliki Ustjug
* Vologda

## Vanjske veze

* Vlada Vologdske oblasti (na ruskom, engleskom i njemačkom) , službene stranice.
Kirovska oblast

**Kirovska oblast** je oblast Ruske Federacije sa sjedištem u Kirovu.

## Vanjske veze

* Službene stranice
Uljanovska oblast

**Uljanovska oblast** je oblast u Ruskoj Federaciji. Glavni grad joj je Uljanovsk, nazvan po Vladimiru Uljanovu Lenjinu.
Arhangeljska oblast

**Arhangeljska oblast** je oblast Ruske Federacije, smještena u sjevernom dijelu države. Ime je dobila po gradu Arhangeljsku.
Tartar (bog)

**Tartar** (grč. **Τάρταρος**, *Tártaros*) bog je podzemlja koji vlada istoimenim Tartarom, mjestom nižem od Hada - paklom. Eterov je i Gejin sin, Tifonov i Ehidnin otac, primordijalno božanstvo.

## Vanjske veze

* Tartar u klasičnoj literaturi i umjetnosti
Nikta

**Nikta** (**Νýξ**, *Nýx* = noć) je grčka božica noći i primordijalno božanstvo. Njezin je pandan u rimskoj mitologiji Nox (lat. "noć"; Vergilije). Niktu je rodio Kaos, a i sama ima brojne potomke. Brat joj je Ereb. Satelit Plutona je nazvan po njoj.
## Kult
U staroj Grčkoj je Nikta rijetko štovana. Prema Pauzaniju, imala je proročište u megarskoj akropoli. Često je stajala iza većine drugih kultova. Zbog toga je postojao kip zvana Noć u Artemidinim hramovima u Efezu. Spartanci su imali kult Sna i Smrti, koje su smatrali blizancima, a Niktu su smatrali njihovom majkom. Naziv kulta sastojao se od sloga *nyx-* , a mnogi bogovi imaju taj slog u pridjevu koji ih opisuje, npr. Dioniz *Nyktelios* ("noćni") i Afrodita *Philopannyx* ("ona koja voli čitavu noć").
## Djeca
Nikta ima djecu sa Erebom, a neku je rodila sama od sebe. Ovo su joj djeca:
* sa Erebom:
** Eter (atmosfera)
** Hemera (dan)
** Mom (krivnja)
** Pon (umor)
** Mor (sudbina)
** Tanatos (smrt)
** Hipno (san)
** Hesperide
** Kere
** Mojre (Suđenice)
** Apatija (izdaja)
** Filot (prijateljstvo)

** Gera (vrijeme)
** Erida (razdor)
** Geja (Majka Zemlja)
** Uran (Otac Nebo)
** Eros (ljubav)
** Haron
** Fton
## Orfičko pjesništvo i drugi grčki zapisi
Nikta je imala važniju ulogu u nekoliko pjesama posvećenih Orfeju. U njima je Nikta, umjesto Kaosa, prvotno božanstvo iz kojeg su kasnije nastajali bogovi i Titani. Nikta se nalazi u pećini, u kojoj daje proročanstva. Kron, kojega je kastrirao Zeus, je unutra vezan, uspavan i opijen medom, a sanja i proriče. Izvan pećine, Adrasteja udara u svoje timpane, pomičući cijeli svemir u ekstatičan ples, u ritmu Niktina čaranja. Niktu spominju Aristofan (*Ptice*), Heziod (*[[Teogonija]]*) i Parmenid, koji smatra da Nika živi ispod mora, u ledenoj pećini.
## Vanjske veze

* 21. lipnja 2006. Međunarodna astronomska unija preimenovala je novootkriveni Plutonov satelit (S/2005 P 2) u Niktino ime i u njezinu čast. 
* Nikta u grčkoj mitologiji
Privolški federalni okrug

**Privolški federalni okrug** (ruski: *Приво́лжский федера́льный о́круг*) je jedan od osam ruskih saveznih okruga.

Nalazi se u jugoistočnom dijelu europskog dijela Ruske federacije.

Broj stanovnika: 28.943.264 (popis 2021.)

Aleksandr Konovalov je imenovan polpredom Privolškog saveznog okruga na dan 14.11. 2005..

Privolški savezni okrug obuhvaća iduće upravne jedinice:




# Baškirska
# Čuvaška
# Kirovska oblast
# Marijska
# Mordvinska
# Nižnjenovgorodska oblast
# Orenburška oblast
# Penzjanska oblast
# Permski kraj
# Samarska oblast
# Saratovska oblast
# Tatarska
# Udmurtska
# Uljanovska oblast





## Vanjske veze
* Temeljne obavijesti o Privolškom saveznom okrugu.
Penzjanska oblast

**Penzjanska oblast** je oblast Ruske federacije koja je dobila ime po gradu Penzi.

## Vanjske veze
* Službena stranuca .
* Regionalni poslovni katalog grada Penza i Penzjanske oblasti
Saratovska oblast

**Saratovska oblast** je oblast Ruske Federacije sa sjedištem u Saratovu.

## Vanjski linkovo

* Službena stranica .
* Internet-prezentacija Saratovske regije
Samarska oblast

**Samarska oblast** je oblast Ruske Federacije sa sjedištem u gradu Samari.

## Vanjske veze

* Official website of Samara Oblast 
* List of the map resources of Samara and Samara Oblast
Orenburška oblast

**Orenburška oblast** (ruski: Оренбу́ргская о́бласть) je federalni subjekt Ruske Federacije.

Nalazi se u Privolškom saveznom okrugu. Upravno sjedište ove oblasti je Orenburg.

Površina: 124.000&nbsp;km²

Broj stanovnika: 2.179.551 (prema sveruskom popisu stanovnika od 2002. godine)

## Geografija
Najvažnija rijeka ove oblasti je Ural.

## Upravne podjele
### Okruzi
**Orenburška oblast** sastoji se od idućih rajona (nom. mn. ruski: районы):
* Abdulinski rajon (Абдулинский)
* Adamovski rajon (Адамовский)
* Akbulakski rajon (Акбулакский)
* Aleksandrovski rajon (Александровский)
* Asekejevski rajon (Асекеевский)
* Beljajevski rajon (Беляевский)
* Buguruslanski rajon (Бугурусланский)
* Buzulukski rajon (Бузулукский)
* Dombarovski rajon (Домбаровский)
* Gajski rajon (Гайский)
* Gračevski rajon (Грачевский)
* Ilekski rajon (Илекский)
* Krasnogvardjejski rajon (Красногвардейский)
* Kurmanajevski rajon (Курманаевский)
* Kuvandikski rajon (Кувандыкский)
* Kvarkenski rajon (Кваркенский)
* Matvejevski rajon (Матвеевский)
* Novoorski rajon (Новоорский)
* Novosergijevski rajon (Новосергиевский)
* Oktjabrski rajon (Октябрьский)
* Orenburgski rajon (Оренбургский)
* Perevolocki rajon (Переволоцкий)
* Pervomajski rajon (Первомайский)
* Ponomarjovski rajon (Пономарёвский)
* Sakmarski rajon (Сакмарский)
* Saraktašski rajon (Саракташский)
* Severni rajon (Северный)
* Sol-Ilecki rajon (Соль-Илецкий)
* Soročinski rajon (Сорочинский)
* Svetlinski rajon (Светлинский)
* Šarljikski rajon (Шарлыкский)
* Tašlinski rajon (Ташлинский)
* Totski rajon (Тоцкий)
* Tjuljganski rajon (Тюльганский)
* Jasnenski rajon (Ясненский)

### Gradovi
* Abdulino	 
* Buguruslan	 
* Buzuluk	 
* Gaj	 
* Kuvandik	 
* Mednogorsk	 
* Novotroick	 
* Orenburg	 
* Orsk	 
* Solj-Ileck 
* Soročinsk	 
* Jasnij
## Vanjske veze