Šišarka

**Šišarka** je kratak izdanak četinara, varijanta strobilusa, koji nosi reproduktivne organe (plodne listiće, sporofile). Šišarke su jednopolne, a šišarke oba pola se najčešće nalaze na istoj biljci (jednodomost). Ređe su četinari dvodomi i nose samo jedan tip šišarki na stablu. Muške šišarke su kod većine vrsta zeljaste, dok su ženske odrvenele. Unutar ženskih šišarki razvijaju se semena.

## Građa muških šišarki
Muške šišarke su izgrađene iz gusto i spiralno poređanih mikrosporofila, na kojima se diferenciraju mikrosporangije (polenove kese) u kojima nastaje polen. Kod četinara može se razlikovati nekoliko osnovnih tipova muških šišarki:
* kod kordaita (Cordaitales) muške šišarke su bile u stvari resolike složene cvasti, na bočnim osovinama ovih cvasti bili su spiralno raspoređeni sterilni i fertilni listovi (mikrosporofili);
* šišarke čempresa (Cupressaceae) – mikrosporofili su u obliku listolike ljuspe sa kratkom lisnom drškom, a sa donje strane ljuspe nalaze se malobrojne slobodne sporangije;
* šišarke sobnih jela (Araucariaceae) – mikrosporofili su u obliku listolike ljuspe sa čije donje strane visi veći broj slobodnih sporangija;
* šišarke borova (Pinaceae, Podocarpaceae) – ljuspičasti mikrosporofili sa donje strane nose dve srasle mikrosporangije;
* kod izumrle familije Lebachiaceae šišarke su nalik šišarkama borova, ali dve mikrosporangije nisu srasle, već su slobodne.


Datoteka:Calocedrus-decurrens-conos-masculinos.jpg|muške šišarke vrste *Calocedrus decurrens* (Cupressaceae)


## Građa ženskih šišarki

Ženske šišarke savremenih četinara složenije su i raznovrsnije građene od muških:
* u familiji borova glavna osovina ženske šišarke (ekvivalent kratkog izdanka) najčešće nosi bočne osovine (ekvivalente granama stabla), koje se razvijaju u pazuhu spiralno raspoređenih zaštitnih ljuspi. Bočne osovine nose jednu do nekoliko brakteja i plodnih ljuspi na kojima se razvijaju dve makrosporangije (semeni zameci);
* u familiji sobnih jela zaštitne ljuspe i plodne ljuspe su srasle i nose samo jednu makrosporangiju;
* u familijama čempresa i Sciadopityaceae takođe dolazi do potpunog srastanja zaštitnih i plodnih ljuspi, na kojima se razvija od jednog do 20 semenih zametaka (izuzetak od ovog tipa građe predstavlja šišarka kleke, koja je sočna);
* u familijama tisa (Taxaceae) i Cephalotaxaceae razvija se samo jedna plodna ljuspa koja nosi jednu makrosporangiju, oko koje se razvija sočan arilus;
* u familiji Podocarpaceae šišarke su slične tisinim, samo izgrađene od nekoliko plodnih ljuspi oko kojih se razvija arilus.


Pinus nigra cone.jpg|ženska šišarka crnog bora
Araucaria araucana cones.jpg|ženske šišarke vrste *Araucaria araucana*
Cupressus sempervirens cone 01 by Line1.jpg|ženske šišarke čempresa (*Cupressus sempervirens*)
Juniperus communis communis Italy.jpg|sočne šišarke kleke (*Juniperus communis*)
Taxus baccata MHNT.jpg|zrele (levo) i nezrele šišarke evropske tise
Podocarpus macrophyllus (seed s3).jpg|ženske šišarke vrste *Podocarpus macrophyllus*
Pinus coulteri MHNT Cone.jpg|*Pinus coulteri* Teži.


## Literatura
* Tatić B., Blečić V. 1988. Sistematika i filogenija viših biljaka. Zavod za udžbenike i nastavna sredstva: Beograd. 

## Vanjske veze