Somovi

**Somovi (Siluridae)** je porodica riba mekoperki koje imaju potpuno okoštao skelet (prave košljoribe). Pripadaju im najveće slatkovodne ribe u Evropi. Oko usta imaju dugačke, mesnate izraštaje slične brkovima mačke. Koža im je glatka i nezaštićena krljuštima, ali se zato u perajima nalaze oštre koštane žbice koje su dobro odbrambeno sredstvo.

Žive u svim krajevima sveta uglavnom u slatkim vodama u veoma raznovrsnim staništima:
* u brzim planinskim potocima i rekama za čije se dno pričvršćuju ustima ili trbušnom pijavkom;
* muljevite, mirne vode sa malo kiseonika što rešavaju čestim izlaskom na površinu da bi progutali vazduh;
* šupljine stena, pećine u kojima vlada potpuni mrak pa su takve vrste sa zakržljalim očima, kožom bez pigmenata pa im je telo ili sablasno belo ili providno, stakleni somovi (*Kryptopterus bicirrhis*);

Somovi su uglavnom grabljivice mada se mogu sresti i drugi načini ishrane:
* ishrana organskim otpacima kao npr. kod koridorasa (Corydoras arcuatus) koji se gaji u akvarijumima kao čistač organskih otpadaka;
* parazitske vrste, koje se hrane sišući krv sa škrga drugih riba.

**Briga o potomstvu** karakteristična za somove je istovremeno veoma neobična za košljoribe. Razlog je što obrazuju manji broj jaja pa je onda neophodno da ih sačuvaju. Tome pribegavaju na razno-razne načine, od toga da mužjak čuva jaja u ustima, preko zajedničke brige oba roditelja pa do toga da ženka jaja i mlade nosi u kožnim prevojima na trbušnoj strani tela.

## Značajne i neobične vrste

* **[[Som]] (''Silurus glanis'')** dostiže dužinu od 4–5 m i težinu od 400&nbsp;kg pa po tome predstavlja najveću ribu evropskih slatkih voda. Osim po veličini, ova vrsta je poznata i po dužini života jer može da dostigne starost od preko 100 godina. U četvrtoj godini života dostiže polnu zrelost. Ima tri para izraštaja oko usta (*brkova*) od kojih je jedan par na gornjoj vilici znatno duži od ostalih na donjoj. Mreste se u parovima i vode brigu o potomstvu. Som ili evropski som, kako se još naziva, naseljava tekuće i stajaće vode u centralnoj i istočnoj Evropi kao i zapadnoj i jugozapadnoj Aziji. Kod nas se najviše nalazi u velikim nizijskim rekama, a najviše u Dunavu. Za svoje stanište bira mekano, muljevito dno i vezuje se za njega tako da nikada ne odlazi daleko. Veoma je proždrljiva i grabežljiva riba.
* **[[Terpan|Patuljasti som]] ili američki somčić (''Amiurus nebulosus'')** poreklom je iz Severne Amerike i, kao što mu ime kaže, znatno manjih dimenzija od svog rođaka, evropskog soma. Može da dostigne dužinu od 0,5 m i težinu od oko 0,5&nbsp;kg. 

* Električni som (*Malopterurus electricus*) živi u rekama Afrike. Dostiže dužinu od 0,5 m. U stanju je da proizvodi električni napon od 350 V pa tako može da predstavlja opasnost za čoveka.
* Izvrnuti som (*Synodontis angelicus*) koji dok je mlad pri plivanju ima normalan položaj tela, a kad poraste onda pliva na leđima.

## Rodovi
* *[[Belodontichthys]]*
* *[[Ceratoglanis]]*
* *[[Hemisilurus]]*
* *[[Hito]]*
* *[[Kryptopterus]]*
* *[[Micronema]]*
* *[[Ompok]]*
* *[[Parasilurus]]*
* *[[Pterocryptis]]*
* *[[Silurichthys]]*
* *[[Silurus]]*
* *[[Wallago]]*

## Literatura

* Brem, A., E.: Život životinja, Prosvjeta, Zagreb, 1982.
* Kalezić, M.:Osnovi morfologije kičmenjaka, Savremena administracija, Beograd, 1995. 
* Kalezić, M.: Hordati, Biološki fakultet Univerziteta u Beogradu, 2000. 
* Marcon, E., Mongini, M: Sve životinje sveta, IRO *Vuk Karadžić*, Beograd, 1986.
* Radović, I., Petrov, Brigita: Raznovrsnost života 1 - struktura i funkcija, Biološki fakultet Beograd i Stylos Novi Sad, Beograd, 2001.
* Ratajac, Ružica: Zoologija za studente Poljoprivrednog fakulteta, PMF u Novom Sadu i MP *Stylos* Novi Sad, 1995.
## Vanjske veze
* BioNet škola