Prosaurolophus

***Prosaurolophus*** ("prije *[[Saurolophus]]a*", prema usporedbi sa kasnijim dinosaurima koji su imali slične krijeste na glavi) bio je rod hadrosaurida iz kasnokredske Sjeverne Amerike. Poznat je iz ostataka barem 25 jedinki, uključujući i lubanje i skelete, ali i dalje je nejasan. Imao je dužinu od oko 9 metara, a njegovi fosili potiču iz kasnokampanske formacije Dinosaur Park (Alberta) i formacije Two Medicine (Montana) iz otprilike istog perioda, prije oko 76-75 miliona godina. Njegova najprepoznatljivija osobina je čvrsta malena krijesta ispred očiju, koju formira nosna kost.

Tipična vrsta je *P. maximus*, koju je 1916. opisao američki paleontolog Barnum Brown pri Američkom prirodoslovnom muzeju (American Museum of Natural History). Drugu vrstu, *P. blackfeetensis*, je 1992. opisao Jack Horner pri Muzeju Stjenjaka (Museum of the Rockies). Te dvije vrste razlikuju se po veličini krijeste i proporcijama lubanje.

## Opis
 
*Prosaurolophus* je bio hadrosaurid s velikom glavom; najpotpuniji opisani primjerak imao je lubanju dužine oko 0,9 m, a skelet je bio dug 8,5 m. Imao je malenu, zdepastu, trougaonu krijestu ispred očiju; strane te krijeste bile su udubljene. Ramena kost je bila relativno kratka.

U ostalim pogledima, njegova anatomija je bila vrlo uobičajena za potporodicu Hadrosaurinae. Kao i kod ostalih hadrosaurida, cijeli prednji dio lubanje bio je ravan i širok i formirao kljun idealan za skupljanje lišća i grančica u sjevernoameričkim šumama. U zadnjem dijelu čeljusti nalazilo se na hiljade zuba kojima je mrvio hranu prije gutanja.

Dvije poznate vrste razlikovale su se po osobinama krijeste: u profilu, *P. blackfeetensis* ima strmije, više lice nego *P. maximus*. Kod *P. blackfeetensis* se tokom rasta krijesta pomijerala nazad prema očima.

## Klasifikacija

*Prosaurolophus* se zbog svog naziva često povezuje s rodom *Saurolophus*. Međutim, to je sporno; neki autori su zaključili da su ta dva roda u bliskom srodstvu, dok se drugi ne slažu s time i smatraju da su rodu *Prosaurolophus* bliži srodnici *[[Brachylophosaurus]]*, *[[Edmontosaurus]]*, *[[Gryposaurus]]* i *[[Maiasaura]]*. Bio je pripadnik Hadrosaurinae unutar porodice hadrosaurida, što znači da nije imao šuplju krijestu.

Predstavljeni kladogram zasniva se na reviziji koju su Jack Horner, David B. Weishampel i Catherine Forster proveli 2004. u drugom izdanju knjige *The Dinosauria*. Prema toj reviziji, *Prosaurolophus* je u najbližem srodstvu sa rodom *Gryposaurus*. To je samo jedan od mnogih kladograma koji su predloženi za hadrosauride.

## Historija
 
Poznati paleontolog Barnum Brown je za Američki prirodoslovni muzej 1915. prikupio lubanju dinosaura sa pačjim kljunom (AMNH 5836) sa područja rijeke Red Deer u Alberti, blizu Stevevilla. On je 1916. opisao taj primjerak kao ostatak jedinke novog roda, *Prosaurolophus*. Brownov izbor naziva dolazi od usporedbe sa rodom *Saurolophus*, kojeg je opisao 1912. godine. *Saurolophus* je imao sličnu, ali dužu i špicastiju krijestu. Lubanja je imala oštećenu njušku i isprva je rekonstruisana preduga; međutim, uskoro su pronađeni bolji primjerci na kojima se vidio pravi oblik lubanje, a to su bili gotovo potpun skelet i lubanja, koje je 1924. opisao William Parks. Poznato je dvadeset do dvadeset pet jedinki te vrste, uključujući i sedam lubanja sa barem nekoliko ostalih dijelova tijela.

Druga vrsta, *P. blackfeetensis*, zasniva se na primjerku Muzeja Stjenjaka (Museum of the Rockies) (MOR 454), kojeg je opisao jedan drugi poznati paleontolog, Jack Horner. Taj primjerak i ostaci tri do četiri druge jedinke pronađeni su u okrugu Glacier u Montani. U tom slučaju, fosili su pronađeni u vidu nakupina kostiju *Prosaurolophusa*, što ukazuje na to da su živjeli zajedno barem tokom nekog određenog perioda. Smatra se da ta nakupina kostiju potiče od skupine životinja koje su se tokom suše nalazile u blizini izvora vode. Mada su mnoge vrste hadrosaura sinonimizirane s drugima, prema najnovijoj reviziji je ova vrsta validna.

## Paleoekologija

 
Formacija Dinosaur Park, koja je bila stanište vrste *Prosaurolophus maximus*, reljefno je bila niska, sa rijekama i naplavnim ravnicama koja se sve više pretvarala u močvaru i dolazila pod utjecaj mora zapadnim širenjem Zapadnog unutrašnjeg morskog prolaza. Klima je bila toplija nego u današnjoj Alberti, bez mraza, ali sa vlažnim i suhim godišnjim dobima. Četinari su bile dominantne velike biljke, dok su bliže tlu rasle razne paprati i cvijetnice. Ta formacija dobro je istražena. *P. maximus* se može naći samo u njezinim gornjim dijelovima, koji su bili pod većim utjecajem mora nego donji. Najbrojniji je hadrosaurin u tim sedimentima, koji potiču iz perioda prije između 76 i 74 miliona godina. Formaciju Dinosaur Park također su nastanjivali poznati dinosauri, kao što su ceratopsidi *[[Centrosaurus]]*, *[[Styracosaurus]]* i *[[Chasmosaurus]]*, dinosauri s pačjim kljunom *[[Gryposaurus]]*, *[[Corythosaurus]]*, *[[Lambeosaurus]]* i *[[Parasaurolophus]]*, tiranosaurid *[[Gorgosaurus]]*, te ankilosauri *[[Edmontonia]]* i *[[Euoplocephalus]]*.

Formaciju Two Medicine, koja potiče iz otprilike istog perioda, nastanjivao je *P. blackfeetensis*, a poznata je i po ostacima gnijezda, jaja i mladunaca hadrosaurida *[[Hypacrosaurus|Hypacrosaurus stebingeri]]* i *[[Maiasaura]]*, te trudontida *[[Troodon]]a*. Također su prisutni bili i tiranosaurid *[[Daspletosaurus]]*, cegnatid *[[Chirostenotes]]*, dromeosauridi *[[Bambiraptor]]* i *[[Saurornitholestes]]*, oklopljeni dinosauri *Edmontonia* i *Euoplocephalus*, hipsilofodont *[[Orodromeus]]*, te rogati dinosauri *[[Achelousaurus]]*, *[[Brachyceratops]]*, *[[Einiosaurus]]* i *[[Styracosaurus|Styracosaurus ovatus]]*. Ta formacija nalazila se na većoj udaljenosti od Zapadnog unutrašnjeg morskog prolaza, bila je na većoj visini i imala sušu klimu nego formacija Dinosaur Park.

## Paleobiologija
 
Kao hadrosaurid, *Prosaurolophus* je bio velik biljojed koji se hranio pomoću kompleksne lubanje koja je omogućavala pokrete analogne žvakanju u svrhu mrvljenja hrane. Novi zubi su konstantno nadomiještali stare i bili su zbijeni u zubne baterije od nekoliko stotina zuba, ali su samo neki od njih korišteni u datom periodu. Biljke je prikupljao širokim kljunom, a zadržavao ih je u ustima pomoću struktura koje su ličile na obraze. Mogao se hraniti od nivoa tla do visine od oko 4 metra. Kao i ostali hadrosauri, mogao se kretati i na dvije i na četiri noge. Usporedbne koštanih prstenova u oku kod *Prosaurolophusa* i današnjih ptica i gmazova pokazalo je da su oni bili katermalni, odnosno aktivni tokom dana u kratkim intervalima.

### Društveno ponašanje
Kao što je već spomenuto, otkriće nakupina kostiju ukazuje na to da su oni živjeli u skupinama barem tokom nekog perioda u godini. Uz to, imao je nekoliko potencijalnih metoda pokazivanja unutar društvenih zajednica. Koštana krijesta na glavi je očito oruđe za to, a moguće je da je postojala divertikula na nosu. Te divertikule imale bi oblik vreća od mekog tkiva koje bi se mogle napuhati, a nalazile bi se u dubokim udubljenjima sa strane krijeste i izduženim rupama za nosnice. Takve vreće bi se koristile i za zvučno i za vizuelno signaliziranje.

## Izvori

## Vanjske veze
* ''Prosaurolophus''  at *Thescelosaurus*! (under Hadrosaurinae)
* ''Prosaurolophus'' , Natural History Museum
* Hadrosaurinae  from Palaeos.com (technical)