open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Primorsko-goranski savez

**Primorsko-goranski savez** (PGS) je hrvatska regionalistička politička stranka koja djeluje na području Hrvatskog primorja i Gorskog Kotara.

Osnovana je 1990. godine u Rijeci pod nazivom **Riječki demokratski savez**, i ispočetka je svoje aktivnosti ograničila samo na taj grad. Na parlamentarnim izborima godine 1992. je sudjelovala na zajedničkoj listi s regionalnim strankam Istarski demokratski sabor i Dalmatinska akcija.

Iako je ta lista probila plafon od 3 % i dobila dva mjesta u Saboru, njen predstavnik dr. Vladimir Smešny je bio na 3. mjestu te nije prošao. Parlamentarni status je ipak dobila zahvaljujući tome što je njen tadašnji kandidat Vladimir Bebić uspio poraziti HDZ-ovog kandidata u jednoj od dvije većinske izborne jedinice u Rijeci. 

Bebić je ubrzo nakon toga napustio RiDS te se priključio HKDU. Međutim, RiDS je u međuvremenu postao etabliran na lokalnim izborima 1993. godine, iako se u Rijeci nije mogao mjeriti s dominacijom IDS u susjednoj Istri.

RiDS je poslije promijenio ime u PGS, nastojeći se definirati kao regionalistička stranka koja osim interesa Rijeke zastupa i interese šire regije.

Na izborima 2000. godine je ušao u Sabor kao koalicijski partner SDP i HSLS, a godine 2003. kao koalicijski partner SDP.

Na izborima 2007. godine PGS će nastupiti kao koalicijski partner HSS i HSLS.
Dalmatinska akcija

**Dalmatinska akcija** (DA) je hrvatska regionalistička politička stranka koja je djelovala na području Dalmacije 1990-ih.

Osnovana je u Splitu u jesen 1990. godine, a prvi predsjednik joj je bio ugledni splitski humorist Đermano Ćićo Senjanović. Stranka se u svom programu zalagala za regionalno preuređenje Hrvatske, odnosno stvaranje Dalmacije kao posebne upravne jedinice koja će dijeliti ovlasti s centralnom vlasti u Zagrebu. Godinu dana kasnije on je napustio stranku, na čije je čelo stala sociologinja dr. Mira Ljubić-Lorger.

DA je na nacionalnu političku scenu došla prilikom parlamentarnih izbora 1992. kada je Mira Ljubić-Lorger izabran u Sabor na zajedničkoj listi s regionalnim strankama Istarski demokratski sabor i Riječki demokratski savez. Stranka je svoj uspon nastavila i na lokalnim izborima početkom 1993. kada je dobila svoje predstavnike u skupštini Splitsko-dalmatinske županije, kao i Gradskom vijeću Splita, kao i nekih drugih dijelova Dalmacije.

Iako zbog specifičnih ratnih i drugih okolnosti, odnosno okupacije dijela Dalmacije, nikada nije mogla računati na razinu podrške kakvu je imao IDS u Istri. Stranku je vladajuća Hrvatska demokratska zajednica prikazivala kao separatističku. U septembru 1993. njeno sjedište u Splitu razneseno je bombom, a članovi rukovodstva nakratko pritvoreni pod optužbom da su inscenirali napad.

Sudski proces je završio oslobađajućom presudom 1996. godine, ali je u međuvremenu DA znatno oslablila zbog stalnih raskola u rukovodstvu. Godine 1995. se na izborima natjecala za Sabor na listi lijevih stranaka pod vodstvom Akcije socijaldemokrata Hrvatske, ali nije obnovila parlamentarni status.

Na daljim lokalnim i nacionalnim izborima DA nije uspjela osvojiti nijedno mjesto te se postupno počela gasiti. Godine 2003. je i službeno izbrisana iz registra političkih stranaka.

Dio njenih bivših članova je okupljen u Maslinu - Dalmatinsku autonomašku stranku.

## Ideologija

Osnovi ideologije Dalmatinske akcije su bili promicanje dalmatinske nacionalnosti , odnosno da se ljudima koji su se izjašnjavali kao Dalmatinci u etničkom smislu prizna status nacionalne manjine.
Otočki demokratski forum

**Otočki demokratski forum** je politička stranka koja je 1990. godine djelovala u Hrvatskoj, odnosno na otocima Kvarnera.

Formirana je pred prve višestranačke izbore. S obzirom da se do samih izbora na otocima nisu uspjele stvoriti organizacije HDZ-a ili stranaka Koalicije narodnog sporazuma, uspjela je prikupiti glasove antikomunistički raspoloženih birača. Tako je uspjela nekoliko svojih predstavnika poslati u Sabor, odnosno lokalne organe vlasti.

S vremenom se ugasila, a njeni predstavnici su uglavnom prešli u redove desnih stranaka.
Hrvatski dalmatinski dom

**Hrvatski dalmatinski dom** (HDD) je desno orijentirana hrvatska regionalna politička stranka koja djeluje u Dalmaciji.
Stranka demokratske akcije Hrvatske

**Stranka demokratske akcije Hrvatske** (SDAH) je politička stranka koja okuplja Bošnjake u Hrvatskoj te predstavlja ispostavu istoimene matične stranke u Bosni i Hercegovini.

Osnovana je 1991. godine, a njen vođa je Šemso Tanković, koji od 2003. kao saborski zastupnik predstavlja bošnjačku manjinu u Saboru.

## Vanjske veze
* Službene stranice
Savez socijalističke omladine Hrvatske

**Savez socijalističke omladine Hrvatske** (**SSOH**) je naziv za hrvatsku republičku organizaciju Saveza socijalističke omladine Jugoslavije, jedne od Ustavom propisanih društveno-političkih organizacija u Hrvatskoj.

Poznata je po tome što je kao svoje glasilo imalo *[[Polet]]*, jedan od najhvaljenijih, ali i najkontroverznijih omladinskih tjednika u Jugoslaviji.

Nestala je 1990. godine zajedno s propašću jednopartijskog komunističkog sistema. Za razliku od nekih drugih republika (Slovenija, BiH) nisu uspjeli pokušaji da se od nje u uvjetima višestranačja transformira u političku stranku. Većina njenih rukovodećih kadrova je prešla u HDZ i druge desne stranke.
Stranka Jugoslavena

**Stranka Jugoslavena** ili **Stranka Jugoslovena** (SJ) je naziv za političku stranku koja je djelovala u Jugoslaviji na samom početku demokratskih promjena 1990-ih, kada je u republikama tadašnje Jugoslavije napušten jednostranački komunistički sistem. 

Prva podružnica Stranke Jugoslovena je formirana u Zagrebu 06.03.1990.. Njen prvi predsjednik je bio Ante Ercegović.
1991.godine Izborna Skupština u Sarajevu bira Predsjednika Dr Mirko Frančeski iz Splita. Za predsjednika IO SJ izabran je Prof. Dr Ante Popović. Posle eksplozije bombe u advokatskoj kancelariji Predsjednika Frančeskog u Splitu, on podnosi ostavku
i stranku preuzima Dr Veso Trninić iz Sarajeva. Zbog ratnih okolnosti 1993.g. iz tadašnjeg Sarajeva Dr Veso Trninić svu dokumentaciju i pečat dostavlja Dr Vinku Periću u Gradišku, kod koga se i danas nalazi većina pisane i video dokumentacije.

U Beogradu je formirana podružnica 1991. godine na osnivačkoj skupštini u Hotelu Jugoslavija i njen prvi predsenik bio je pravnik Staniša Trifunović. Doc. Dr Vinko Perić, sadašnji (2013) Predsjednik Srpske napredne stranke RS je inače član Ruske Akademije naučnih otkrića i pronalazaka, kao i redovni član Srpske kraljevske asocijacije akademika Srbije. Bio je jedan od osnivača Stranke Jugoslovena, Predsjednik podružnice Bosanska Gradiška i član Savetodavnog odbora SJ. 
Od poznatijih osnivača Stranke Jugoslovena su i: Prof. Dr Emil Vlajki, Prof. Dr Svetozar Livada, Dr Drago Zlopaša, mr Luka Petrović, Dr Dragutin Ilić, Dr Perica Bundalo, Dr Pero Višnjić, Prof. Dr Ante Popović, Zaharije Trnavčević, Simo Brajević, Božidar Milosavljević, Sanja Lokar, Sonja Petrović, Blagoje Josipović, Blaško Gabrić, itd. . . 

Za razliku od mnogih tada formiranih stranaka SJ je nastojala djelovati na cijeloj teritoriji SFRJ, a okupljala je građane koji su se u etničkom smislu izjašnjavali kao Jugoslaveni. Na popisu 1991. godine u BiH ih je bilo preko 12%. 

Njen program se zalagao za očuvanje Jugoslavije, bilo kao federacije, bilo kao unitarne države podijeljene na autonomne regije. 

S obzirom da se većina stanovništva svih republika osim Srbije i Crne Gore uglavnom opredijelila za stranke s nacionalnim predznakom, a u Sloveniji, Hrvatskoj kao i većna naroda u BiH, za samostalnost.

Izbijanje rata i raspad države su joj vrlo brzo i potpuno onemogućili rad, te se postupno ugasila.
Hrvatska konzervativna stranka (1995)

**Hrvatska konzervativna stranka** je naziv za desna politička stranka koja je djelovala u Hrvatskoj sredinom 1990-ih. Bila je poznata po podržavanju politike HDZ i Franje Tuđmana. Na parlamentarnim izborima 1995. godine nije se uspjela izboriti za ulazak u Sabor, nakon čega se postupno ugasila.

Predsjednik stranke bio je dr. Andro Ozretić, a sjedište joj je bilo u Splitu, Poljička cesta 39/1. Osnovana je u Splitu 29. travnja 1995. godine.

## Izvori
Hrvatska pučka stranka

**Hrvatska pučka stranka** (HPS) je desno orijentirana politička stranka u Hrvatskoj. Formirana je 1997. i okuplja pristaše Tomislava Merčepa. Njen program se tradiciju istoimene stranke koja je djelovala od 1919. do 1929.
Srpska narodna stranka

**Srpska narodna stranka** je naziv za dvije političke stranke:

* Srpska narodna stranka (Hrvatska)
* Srpska narodna stranka (Crna Gora)
Hrvatski državotvorni pokret

**Hrvatski državotvorni pokret** je ekstremistička, nacionalistička politička stranka koja je djelovala u Hrvatskoj 1990-ih.

Osnovana je 1980-ih među pripadnicima radikalnih hrvatskih političkih emigranata, koji su se zalagali za uništenje tadašnje SFRJ i stvaranje nezavisne države Hrvatske na njenim ruševinama. Njen prvi vođa je bio Nikola Štedul, bivši bliski saradnik Vjekoslava Luburića zapovednika koncentracijskog logora Jasenovac. 

Nakon uvođenja višestranačkog sistema u Hrvatskoj 1990. godine, HDP se registrirao i sudjelovao u političkom životu. Jedni od njenih najznačajnijih članova bili su osuđeni ratni zločinci Tihomir Orešković i Mirko Norac, dok je ekstremno desni političar Mladen Schwartz bio stranački ideolog.

HDP nakon završetka rata nije uspio ostati značajnom strankom, te se do 2006. godine postupno gasio , ali 2011. godine ova ugasla neoustaška stranka ponovno dolazi u hrvatske medije kada njen član Petar Penava, bivši djelatnik SISa i osoba nad kojom su vođene istražne radnje zbog podmetanja bombe u hrvatsku ambasadu tokom dolaska predsednika Josipovića , poziva policiju i u ime nepostojećeg Srpskog revolucionarnog pokreta preuzima odgovornost za veliki požar kod Knina 

## Izvori
Zelena akcija Split

**Zelena akcija Split** (ZAS) je naziv za hrvatsku ekološki orijentiranu političku stranku koja je djelovala u Splitu početkom 1990-ih.

Osnovana je nedugo pred prve višestranačke izbore. Njeni kandidati su natjecali za Sabor i za općinsku skupštinu Splitu. Jedini je u Sabor bio izabran dr. Nikola Visković kao zajednički kandidat ZAS i SKH-SDP.

Ubrzo nakon toga je zbog rata i drugih okolnosti ZAS postupno prestala s radom.
Srpska narodna stranka (Crna Gora)

**Srpska narodna stranka** (SNS) je politička stranka u Crnoj Gori koja okuplja građane srpske nacionalnosti.

Nastala je 1997. godine od strane disidenata tadašnje Narodne stranke koji se nisu slagali s pristajanjem uz koaliciju Mila Đukanovića.

SNS se protivila nezavisnosti Crne Gore, te nije priznala rezultate referenduma o nezavisnosti 2006. godine.

## Vanjske veze
* Službena stranica 
* Opštinski odbor Herceg-Novi
Srpska narodna stranka (Hrvatska)

**Srpska narodna stranka** je politička stranka u Hrvatskoj koja zastupa interese srpske etničke zajednice. Njen trenutni predsjednik je Milan Rodić.

Osnovana je početkom 1991. godine od strane pripadnika srpske manjine na čelu s Milanom Đukićem koji se nisu slagali sa secesionističkom politikom Srpske demokratske stranke, odnosno stvaranjem Republike Srpske Krajine. S izbijanjem rata postala je stranka koja je zastupala interese Srba na područjima pod kontrolom hrvatske vlasti.

Stranka je ubrzo dobila povlašten tretman u državnim medijima, a Đukić je dobio dužnost pomoćnika ministra unutarnjih poslova i savjetnika predsjednika Franje Tuđmana. Na parlamentarnim izborima 1992. godine SNS nije uspjela probiti plafon od 3 % za ulazak u Sabor. Međutim, presudom Ustavnog suda 3 njena zastupnika, uključujući Đukića, su dobila saborske mandate jer na listama drugih dviju stranaka koje su prešle prag - SDP i HNS - nije bilo dovoljno zastupnika srpske nacionalnosti da ispune kvotu koju je propisivao tadašnji Ustavni zakon o pravima manjina. Ustavni sud je mandate prepustio SNS-u, iako je ispred te stranke po broju glasova a sa srpskim zastupnicima bila SDU, obrazloživši to time da SNS kao "etnička stranka" ima jače pravo na "etničke mandate".

Milan Đukić je ubrzo nakon toga postao potpredsjednik Sabora, a SNS dobio nadimak "Stranka Tuđmanovih Srba", s obzirom da je uvijek podržavao HDZ i vladu, a nikada opoziciju. Ta se percepcija promijenila pred kraj rata, kada je SNS počeo sve više kritizirati odnos vlasti prema srpskoj manjini.

Nakon reintegracije Podunavlja, SNS se za glasove Srba morao boriti sa Samostalnom demokratskom srpskom strankom koja ju je postupno marginalizirala.

Godine 2000. u Avgustu na izvanrednim lokalnim izborima SNS-u je uspjelo u općini Donji Lapac formirati većinski srpsku (SNS-ovu većinu) vlast - prvi takav slučaj u Hrvatskoj nakon završetka rata. Međutim, već na izborima 2003. SNS je izgubio parlamentarni status.

## Vanjske veze

* Službena stranica
Hrvatski nezavisni demokrati

**Hrvatski nezavisni demokrati** je naziv za političku stranku koja djeluje u Hrvatskoj.

Stranka je nastala 1994. godine, kao posljedica frakcijskog sukoba koji je duže vremena tinjao u vladajućoj Hrvatskoj demokratskoj zajednici. Na jednoj strani je bila tvrda, ekstremno desna nacionalistička struja na čelu s ministrom obrane Gojkom Šuškom, dok su na drugoj strani bila umjerenija frakcija na čelu sa šefom obavještajnih službi Josipom Manolićem i tadašnjim predsjednikom Sabora Stjepanom Mesićem. Godine 1993. je Šuškova struja odnijela prevagu, te je Manolić degradiran imenovanjem na čelu Županijskog doma Sabora.

Kada je sljedeće godine Mesiću ponuđeno mjesto ambasadora, on i Manolić su pokrenuli plan privođenja HDZ-ovih zastupnika na svoju stranu. Na trenutak se činilo kako će oni, uz pomoć glasova tadašnje opozicije, uspjeti lišiti Franju Tuđmana parlamentarne većine. Međutim, taj pokušaj nije uspio, i obojica su smijenjeni. Oni i njihove pristaše su tada istupili iz HDZ-a i formirali novu stranku pod nazivom HND.

Dok HND nije uspio preuzeti vlast u Saboru, to mu je uspjelo u skupštini Zagrebačke županije što će godinu dana kasnije imati dalekosežne posljedice prilikom izbijanja Zagrebačke krize.

Na parlamentarnim izborima 1995. godine se, pak, ispostavilo da HND ne može računati na bivše glasače HDZ-a, dok su glasači opozicije preferirali etablirane stranke. Zbog toga HND nije uspio osvojiti niejdan mandat.

Stjepan Mesić je zbog toga dvije godine kasnije napustio HND i prešao u Hrvatsku narodnu stranku, dok je Manolić ostao voditi marginalizirani HND.
Hrvatska stranka naravnog zakona

**Hrvatska stranka naravnog zakona** (HSNZ) je politička stranka koja je početkom 1990-ih djelovala u Hrvatskoj nastojeći propagirati transcedentalnu meditaciju.

Sudjelovala je na parlamentarnim izborima 1992. godine, ali se njen najveći uspjeh dogodio na izborima za skupštinu Istarske županije početkom 1993. godine. U jednoj od većinskih izbornih jedinica kandidat Istarskog demokratskog sabora je iz proceduralnih razloga ostao bez kandidature. IDS-ove pristaše su umjesto toga iz protesta svoj glas dali kandidatu HSNZ.

HSNZ nakon toga nije imala nikakvog uspjeha, te se do sredine 2000-ih ugasila.

## Povezano
* Stranke prirodnog zakona
Hrvatska kršćanska demokratska unija

**Hrvatska kršćanska demokratska unija** je desna politička stranka u Hrvatskoj.

Nastala je nakon parlamentarnih izbora 1992. godine ujedinjenjem Hrvatska demokratska stranka|Hrvatske demokratske stranke i Hrvatske kršćanske demokratske stranke. 

HKDU je u Sabor ušla 1995. godine preko zajedničke državne liste s centrističkim strankama kao što su HSS, HNS i IDS.

Pred izbore 1999. HKDU je počela skretati udesno, te se na izborima 1999. godine natjecala i ušla u Sabor u koaliciji s Hrvatskom strankom prava. Godine 2003. je izgubila parlamentarni status.
Demokratska zajednica Mađara Hrvatske

**Demokratska zajednica Mađara Hrvatske** (hrvatsko-srpska kratica: **DZMH**, mađ. kratica: *HMDK* od mađ. *Horvátországi Magyarok Demokratikus Közössége*), politička stranka Mađara iz Hrvatske.

Sjedište joj se nalazi u Osijeku.

## Zastupljenost u Hrvatskom saboru
Članovi DZMH zastupnici su u Saboru Hrvatske u 4 mandata.Prvi zastupnik je bio gospodin Ferenc Farago,koji je izabran kao nezavisni kandidat,član Predsjedništva DZMH.Na sljedećim izborima mijenjaju se izborna pravila,udruge republičkog značaja dobivaju pravo kandi-
diranja kao i političke stranke i na taj način politika se uvlači u nepolitičke manjinske udruge.Izabran je opet kandidat iz DZMH,gospodin Šandor Jakab.Na trećim po redu parlamentarnim izborima opet je izabran kandidat iz ove zajednice u osobi dr.Tibora Santo.Njega nasleđuje u četvrtom mandatu gospodin Jenő Ádám.>

Od 2016 DZMH predstavlja mađarsku nacionalnu manjinu a hrvatskom saboru, zastupnik je Róbert Jankovics, a njegov zamjenik je Tibor Santo.

## Izvori

## Vanjske veze
* Službena stranica
Metonski ciklus

**Metonski ciklus** ili **Metonov ciklus** ili **Metonički ciklus**, pojam iz hronologije, nazvan po atinskom astronomu Metonu iz 5. veka pne., koji ga je otkrio u saradnji sa kolegom Euktemonu.

Ciklus traje 19 godina i obuhvata 235 lunacija, ili sinodičkih meseci, nakon čega se Mesečeve mene ponavljaju u iste dane solarne godine (tj. godine godišnjih doba, poznate i kao tropska godina). Prema savremenim podacima 235 lunacija traje oko 6.939 dana i 16,5 sati a 19 solarnih godina traju oko 6.939 dana i 14,5 sati, razlika od svega par sati za 19 godina.

Kao primer ćemo pokazati vremena punog Meseca 1993. i 2012. po Univerzalnom vremenu (za naše krajeve dodati jedan sat po zimskom, odn. dva po letnjem vremenu; letnje računanje vremena počinje zadnje nedelje u martu, 1993. se završavalo zadnjom nedeljom u septembru, a danas u oktobru):

Kalendarska godina, za razliku od astronomskih ciklusa, mora imati ceo broj dana.

Ciklusom je obezbeđeno definitivno i ujednačeno pravilo za umetanje prestupnih meseci u lunarni kalendar i tačnija vrednost tropske godine. Zahvaljujući tome, poslužiće kao osnova kalendara usvojenog u Seleukidskom carstvu (Mesopotamija) a i danas se koristi u hebrejskom kalendaru i u kalendaru hrišćanskih crkava (u vezi izračunavanja dana Uskrsa - vidi computus).

## Povezano
* Kalipov ciklus - unapređenje Metonovog.

## Izvori
* Encyclopadia Britannica 2007 Ultimate Reference Suite. (2007).
* računarski program Calendar Magic V17.5, Eurosoft (http://www.stokepoges.plus.com/ ) za vremena punog Meseca
Hrvatska muslimanska demokratska stranka

**Hrvatska muslimanska demokratska stranka** je bila politička stranka koja je 1990-ih u Hrvatskoj okupljala Muslimane. Osnovana je 1990. godine pod nazivom **Muslimanska demokratska stranka** neposredno prije Parlamentarni izbori u Hrvatskoj 1990.

Otkako je 1991. u Hrvatskoj osnovana ispostava Stranke demokratske akcije s njom je HMDS vodila borbu za glasove i podršku među Muslimanima/Bošnjacima. Taj je sukob eskalirao za vrijeme rata u Bosni i Hercegovini, odnosno bošnjačko-hrvatskog sukoba kada je HMDS podržavala politiku hrvatske vlade na čelu s Franjom Tuđmanom.

Sa završetkom rata HMDS je potpuno zasjenjena sa SDAH, te se postupno ugasila.
Slavonsko-baranjska hrvatska stranka

**Slavonsko-baranjska hrvatska stranka** (**SBHS**) bila je regionalistička politička stranka u Hrvatskoj, koja je djelovala na području Slavonije.

Osnovana je početkom 1990-ih, a u Hrvatski sabor prvi put je ušla na izborima 1995. godine kao dio velike koalicije predvođene HSS-om. Nakon toga je najčešće bila u koaliciji sa SDP-om. Na izborima 2003. koalirala je s HNS-om i izgubila parlamentarnu zastupljenost. Utopila se u HDSSB 2008. godine i prestala postojati.

## Povezano
* Hrvatski demokratski savez Slavonije i Baranje
Samostalna demokratska srpska stranka

**Samostalna demokratska srpska stranka** (SDSS) je politička stranka koja zastupa interese srpske etničke zajednice u Hrvatskoj.

Formirana je 1997. godine na području Istočne Slavonije koje je tada bilo pod upravom UNTAES-a, odnosno bivšim područjem Republike Srpske Krajine koje je temeljem Erdutskog sporazuma mirno prelazilo pod hrvatski suverenitet. Većina članova nove stranke su bili bivši funkcionari SDS koji su se kasnije spojili sa srpskim političarima koji su, poput Milorada Pupovca za vrijeme rata bili na područjima pod hrvatskom vlašću. Naziv je uzet kao referenca na Samostalnu demokratsku stranku koja je djelovala prije drugog svjetskog rata.

SDSS je ispočetka bila ograničena na Istočnu Slavoniju, a drugim područjima se borila sa Srpskom narodnom strankom borila za glasove Srba. Na parlamentarnim izborima 2003. godine SDSS je osvojila sva tri mjesta rezervirana za srpsku etničku manjinu. Na lokalnim izborima 2005. godine, SDSS je osvojila vlast u nekim općinama Hrvatske, prije svega zahvaljujući Srbima koji su se vratili iz izbjeglištva nakon Operacije Oluja.

Nakon izbora 2003. godine upravo je SDSS omogućio HDZ-u da pod Ivom Sanaderom sastavi parlamentarnu većinu. Suradnja dviju stranaka se nastavila do današnjeg dana.

Na izborima 2007. godine SDSS se prvi put natjecala za saborske mandate u redovnoj izbornoj jedinici. Kao i 2003. godine u posebnoj XII. izbornoj jedinici osvojila je sva tri mjesta rezervirana za srpsku manjinu.

## Vanjske veze
* Službena stranica
Liberalna stranka (Hrvatska)

**Liberalna stranka** je naziv za liberalnu političku stranku koja je djelovala u Hrvatskoj od 1997. do 2006. godine.

Nastala je nakon raskola u Hrvatska socijalno-liberalna stranka|Hrvatskoj socijalno liberalnoj stranci, odnosno podjele na nacionalističku struju pod Draženom Budišom i građansku struju pod Vladimirom Gotovcem. Kada je Budišina stranka stekla prevagu na stranačkoj konvenciji, Gotovac je sa svojim pristašama izašao iz HSLS i formirao novu stranku.

Iako je LS sa sobom povukao dio poznatih ličnosti, vrlo brzo se pokazalo kako se ne može natjecati sa HSLS, odnosno nametnuti kao vodeća liberalna, odnosno građanska stranka u Hrvatskoj. Godinu dana kasnije, HSLS je sklopio predizborni sporazum sa SDP koji je postao osnov koalicije koja je nastojala zamijeniti Tuđmanovu vlast. Kada se to dogodilo na izborima 2000. godine, LS je bio tek član široke centrističke koalicije zvane Četvorka (u kojoj su još bili HSS, HNS i IDS).

LS je sa svojim predstavnicima sudjelovao u Trećesiječanjskoj vlasti, a na izborima 2003. je dobio saborske zastupnike na zajedničkoj listi sa SDP.

Nakon izbora se postavilo pitanje treba li se LS - za koju je bilo jasno da ne može računati na uspjeh kao samostalna stranka - ujediniti s ideološki bliskim strankama. Dok je tadašnji predsjednik Ivo Banac 2005. godine inzistirao da to bude sa HNS, Zlatko Kramarić je preferirao da to bude sa HSLS, koja je u međuivremenu postala koalicijski partner Ive Sanadera. U stranci je na kraju prevladala Kramarićeva opcija, te se LS ugasio, odnosno vratio svojoj stranačkoj matici.

Odluku o pridruživanju HSLS-u nije htio prihvatiti dio članova splitske organizacije LS koji su formirali Dalmatinsku liberalnu stranku.
Dublje (Svilajnac)

**Dublje** je naselje u Srbiji koje administrativno pripada opštini Svilajnac u Pomoravskom okrugu. Prema popisu iz 2002. bilo je 1050 stanovnika (prema popisu iz 1991. bilo je 1630 stanovnika).

## Geografija
Nalazi se na zaravni leve strane Resave, na dva kilometra udaljenosti od Svilajnca. Ovu zaravan su presecali Prezdolski potok i Trnavac, koji su silazili sa Huma. Selo obuhvata područje od 15,91 km2.

## Historija
Ovo je najmlađe selo u Resavi. Osnovano je pre oko 200 godina od doseljenika iz Velikog i Malog izvora kod Zaječara. Da bi doseljenici opstali i zaštitili se, zalazili su sve dublje u šume, krčeći ih, po čemu je selo dobilo ime.

Dublje je 1819. godine imalo 156 poreskih glava u 73 kuće, a 1870. godine 216 poreskih glava. Danas ima 388 domaćinstava.

## Demografija
U naselju Dublje živi 752 punoletna stanovnika, a prosečna starost stanovništva iznosi 45,1 godina (42,7 kod muškaraca i 47,2 kod žena). U naselju ima 331 domaćinstvo, a prosečan broj članova po domaćinstvu je 3,34.

Ovo naselje je velikim delom naseljeno Srbima (prema popisu iz 2002. godine).

## Reference

## Vanjske veze

* Mape, aerodromi i vremenska situacija lokacija (Fallingrain)
* Satelitska mapa (Wikimapia)
* Gugl satelitska mapa (Maplandia)
* Plan naselja na mapi (Mapquest)
Hrvatski istinski preporod

**Hrvatski istinski preporod** je bila desna politička stranka u Hrvatskoj.

Osnovana je 3. siječnja 2000. godine kao politički pokret pod nazivom **Hrvatski identitet i prosperitet**, a jedan od vođa mu je bio Miroslav Tuđman, sin bivšeg predsjednika Franje Tuđmana. Stranka se profilirala zahvaljujući oštroj kritici Haškog suda, odnosno vođenja postupaka protiv hrvatskih vojnika i oficira za zločine počinjene u ratu.

HIP je privukao dosta pažnje iznenađujućim uspjehom na izborima za Gradsku skupštinu Zagreba 2001. godine, kada je bio samo jedna od četiri stranke koja je uspjela probiti plafon od 5 %, a iza sebe ostavio etablirane stranke kao što su HSLS i HSS.

Međutim, već na izborima 2005. je HIP ostao bez mjesta u zagrebačkoj Gradskoj skupštini. Stranka je djelovala do 2. kolovoza 2011. godine.

## Vanjske veze
* Hrvatski identitet i prosperitet - Službena stranica
Hrvatska stranka umirovljenika

**Hrvatska stranka umirovljenika** (HSU) je politička stranka u Hrvatskoj.

Osnovana je 1990-ih kako bi zastupala interese umirovljenika, društvenog sloja koji je bio posebno teško pogođen posljedicama rata i post-komunističke tranzicije, s obzirom da je Tuđmanova vlada financirala ratni napor preko mirovinskih fondova, kao i mnoge sumnjive radnje prilikom privatizacije. Da stvar bude gora, ni Tuđmanova ni trećesiječanjska vlast nisu pokazali veliki entuzijazam da ispune presudu Ustavnog suda kojom je ustanovljeno da je vlada protuzakonito građanima oduzela mirovine.

Stranku je ispočetka malo tko shvaćao ozbiljno, ali se s vremenom pokazalo da umirovljenici predstavljaju najdiscipliniranije, a zbog ekonomskih i demografskih trendova, i sve veće biračko tijelo. Neki su krajem 1990-ih smatrali kako je HSU ništa drugo do satelit vladajućeg HDZ-a čiji je cilj oduzeti glasače sve jačem SDP-u koji je upravo među umirovljenicima imao svoje najvjernije glasače.

HSU se na parlamentarnim izborima 2003. godine pokazao kao najveće iznenađenje, učetvorivši broj glasova i ušavši u Sabor. Njegova tri zastupnika su zatim postala dio Sanaderove vladajuće koalicije, a za vrijeme Sanaderovog mandata je vraćen dug umirovljenicima.

Usprkos koalicije s HDZ-om, na predsjedničkim izborima 2005. godine HSU je podržala predsjednika Stipu Mesića, a ne HDZ-ovu kandidatkinju Jadranku Kosor. Na izborima 2007. je HSU doživio relativan neuspjeh, te spao na jednog saborskog zastupnika, zbog čega je novim predsjednikom postao Silvano Hrelja. Ispočetka je ostao vjeran Ivi Sanaderu i sudjelovao u njegovoj vladi. Godine 2010. je HSU, nakon Sanaderove ostavke, napustio HDZ i prešao u opoziciju.

Pred izbore 2011. se priključio Kukuriku koaliciji na čelu sa SDP-om. Taj je blok osvojio apsolutnu većinu u Saboru, te će IDS postati dio nove koalicijske vlade.
Partija podunavskih Srba

**Partija podunavskih Srba** je politička stranka u Hrvatskoj koja predstavlja srpsku zajednicu, a deluje u Hrvatskom Podunavlju. Predsednik stranke je Rade Leskovac.
Hrvatska demokratska seljačka stranka

**Hrvatska demokratska seljačka stranka** je naziv za političku stranku u Hrvatskoj. Nastala je sredinom od 1990-ih od strane disidenata Hrvatske seljačke stranke, koji su se za razliku od tadašnjeg stranačkog vodstva zalagali za blisku suradnju s HDZ-om.

Stranka je bila aktivna uglavnom na regionalnoj razini, ali je na parlamentarnim izborima 2003. na njenoj listi izabran Ivo Lončar kao nezavisni zastupnik.

2013. je bivši ministar turizma Damir Bajs, kao njen kandidat, izabran za bjelovarsko-bilogorskog župana.
Hrvatski blok

**Hrvatski blok** (HB) je desna politička stranka u Hrvatskoj. Nastala je 2002. godine nakon neuspjelog pokušaja Ivića Pašalića da na stranačkom saboru Hrvatske demokratske zajednice svrgne Ivu Sanadera, koga je optužio za skretanje s nacionalističkog kursa i izdaju programa Franje Tuđmana. Iako je tokom kampanje Pašalić računao na široku podršku unutar HDZ, u novoj stranci mu se pridružio samo malen broj pristaša. Većina članova i glasačkog tijela HDZ je ostalo vjerno Sanaderu.

HB se na parlamentarnim izborima 2003. nije uspio probiti u Saboru, ali je imao manjih uspjeha na lokalnim izborima 2005. godine.

Na izborima 2007. godine HB bi trebao nastupiti kao dio koalicije desnih stranaka pod nazivom Zajedno Hrvatska.
Hrvatska stranka prava 1861

**Hrvatska stranka prava 1861** (HSP 1861) je desna politička stranka u Hrvatskoj. Osnovao je 1994. godine Dobroslav Paraga, bivši čelnik Hrvatske stranke prava nakon neuspjelog pokušaja da na sudu ospori kutinski sabor HSP na kome je čelnik postao Anto Đapić.

HSP 1861 se nastojala isprofilirati kao žestoka i dosljedna opozicija Franji Tuđmanu i HDZ-u, ali i zalaganjem za ljudska prava u Hrvatskoj. Međutim, usprkos toga nije uspjela dobiti parlamentarni status.
Pepi

**Pepi** je ime koje se odnosi na:

* Pepi I Meryre, treći faraon Šeste egipatske dinastije (2232-2282. pne.)
* Pepi II Neferkare, peti faraon Šeste egipatske dinastije (2284-2184. pne.)
* Pepi III, sedmi faraon Šestaneste egipatske dinastije (Hiksi)
* Pepi Diaz, kubansko-američki advokat iz Miamija
* Vincent Pepi, apstraktni impresionistički slikar
* Pepi Lederer, glumica i spisateljica
* Ryan i Kyle Pepi, braća-blizanci koja rade kao djeca-glumci
Socijalistička partija Hrvatske – lijeva alternativa

**Socijalistička partija Hrvatske-lijeva alternativa** (SPH) je lijeva politička stranka koja je djelovala u Hrvatskoj od 2004. do 2007.

Nastala je izdvajanjem nekoliko stotina članova iz SRP. U svom programu se zalagala za uspostavu socijalizma 21. stoljeća, odnosno modernog oblika samoupravljanja, socijalnu državu, decentralizaciju vlasti, smanjenje broja općina i gradova u RH i veća prava novim općinama i gradovima i više novčanih sredstava.

Zalagala se protiv ulaska Hrvatske u NATO i za razoružanje svih susjednih država uključujući i našu.

Na lokalnim izborima 2005. je uspjela osvojiti mjesto u skupštini Sisačko-moslavačke županije.

Zajedno s još nekoliko hrvatskih ljevičarskih stranaka se udružila u Ljevicu Hrvatske.

## Povezano

* Socijalistička radnička partija Hrvatske
Udružena ljevica (koalicija u Hrvatskoj)

**Udružena ljevica** je koalicija socijaldemokratskih, socijalističkih, zelenih, alternativnih, radničkih i regionalnih stranaka okupljenih pred parlamentarne izbore 2007. godine. Trenutno, ovu koaliciju čini pet stranaka: Akcija socijaldemokrata Hrvatske, Stranka nove alternative - Pokret zelenih, Socijalistička radnička partija Hrvatske, Hrvatska radnička stranka i Jadranski socijaldemokrati. Pregovore o pristupanju koaliciji vode i Hrvatski socijaldemokrati donedavno bliži "Ninićevoj" Ljevici Hrvatske. Predstavnik za javnost ove koalicije jest predsjednik Akcije socijaldemokrata Hrvatske Zlatko Klarić. Udružena ljevica je otvorena i za pristup drugih stranaka slične orijentacije.

## Politički program

Udružena ljevica poziva na promjenu postojećega stanja u zemlji, zbog njegove besmislenosti, neodrživosti i opasnosti. Ona se, također, deklarira kao borac protiv žrtvovanja građana Hrvatske za, kako ga nazivaju, robovlasnički sustav u Republici Hrvatskoj. Udružena ljevica izražava spremnost za oduzimanje nezakonito stečene imovine. Udružena ljevica smatra da je njezinim nastankom u zemlji zadovoljena vitalna potreba za formiranjem snažne socijalno senzibilne stranačke grupacije socijaldemokratske orijentacije.

## Stavovi o EU i NATO-u

Pitanje ulaska Hrvatske u Europsku uniju važnije je za ovu koaliciju od pitanja ulaska u NATO pakt. Usprkos tome, koalicija još nije jasno definirala svoj stav o toj temi. Udružena se ljevica oštro protivi ulasku Hrvatske u NATO pakt.

## Vanjske veze
* Službena stranica koalicije 
* Službena stranica Akcije socijaldemokrata Hrvatske 
* Službena stranica Socijalističke radničke partije Hrvatske
* Službena stranica Hrvatske radničke stranke
Demokratski centar

**Demokratski centar** (DC) je centristička politička stranka u Hrvatskoj.

Nastala je nakon teškog poraza vladajuće Hrvatske demokratske zajednice na parlamentarnim i predsjedničkim izborima 2000. godine. Dio njenog vodstva, uključujući ministra vanjskih poslova Matu Granića i bivšu Tuđmanovu savjetnicu Vesna Vesnu Škare-Ožbolt, zaključio je da je HDZ previše kompromitiran korupcijskim i drugim aferama, ali i odbačenom desnom nacionalističkom politikom, te je osnovao novu stranku koju je nastojao predstaviti kao umjereni, odnosno centru orijentirani HDZ.

Stranka - koja je bila u opoziciji prema trećesiječanjskoj vlasti - ispočetka pod vodstvom Granića nije imala mnogo uspjeha. S vremenom se počela ponovno približavati HDZ-u, u kome je u međuvremenu počela dominirati ideološki kompatibilna umjerena struja pod Ivom Sanaderom. Na izborima 2003. godine DC je nastupao na zajedničkoj listi s Budišinom HSLS, strankom koja je napustila trećesiječanjsku vlast i također se približila HDZ-u. Ta je lista na izborima doživjela debakl, osvojivši tek 3 mjesta, za što je Granić, poput Budiše, preuzeo odgovornost i podnio ostavku na mjesto čelnika stranke.

Jedino saborsko mjesto za DC je osvojila Vesna Škare-Ožbolt, a DC je postao dio Sanaderove vladajuće koalicije. Škare-Ožbolt je dobila mjesto ministrice pravosuđa, te se nastojanjem da se reformiraju tradicionalno nesposobni hrvatski sudovi, ali i vještim odnošenjem prema medijima, vrlo brzo nametnula kao jedna od najpopularnijih članova Sanaderove vlade. Početkom 2006. godine ju je Sanader smijenio - navodno zbog curenja povjerljivih vladinih dokumenta - ali se smatra kako je razlog bilo nezadovoljstvo HDZ-a što DC uživa popularnost i utjecaj neproprorcionalan saborskoj zastupljenosti njene stranke. DC je nakon toga istupila iz vlade i postala dio opozicije.

DC nije uspjela ući u Sabor na izborima 2007. godine. Nakon ostavke Ive Sanadera se Vesna Škare-Ožbolt ponovno počela približavati HDZ-u, što je kulminiralo koalicijskim sporazumom pred izbore 2011.. Temeljem njega je Škare-Ožbolt izabrana u Sabor i tako je DC ponovno postala parlamentarna stranka.

## Vanjske veze
* Službena stranica
Zagorska demokratska stranka

**Zagorska demokratska stranka** (ZDS) je hrvatska regionalna politička stranka koja djeluje u Hrvatskom Zagorju i Varaždinskoj županiji.

Osnovana je 5. veljače 1997. godine u gradu Oroslavju, a obično podržava desne političke stranke ili stranke centra. Na parlamentarnim izborima 2003. je nastupala u koaliciji s Hrvatskom strankom prava, te je preko nje mandat osvojio nezavisni zastupnik Slaven Letica, a ZDS je prvi put stekla status parlamentarne stranke.

Na lokalnim izborima 2005. je sama ili u koaliciji s HSLS osvojila vlast u nekoliko lokalnih skupština.

Na parlamentarnim izborima 2008. je nastupala u koaliciji s HSLS-om i HSS-om, te je u III izbornoj jedinici preko nje mandat osvojio zastupnik prof.dr. Ivan Čehok, a ZDS je prvi put stekla status parlamentarne stranke. Koalicija HSLS-HSS-ZS-ZDS u prvoj izbornoj jedinici nije prešla izborni prag iako je bila vrlo blizu, a nositelj je liste bila Tatjana Holjevac, kći legendarnog zagrebačkog gradonačelnika Većeslava Holjevca. Na zajedničkoj koalicijskoj listi ZDS je u trećoj jedinici predstavljao dr. Višeslav Ćuk, dopredsjednik stranke, a na listi u prvoj jedinici Ljubomir Puljić, politički tajnik.

Predsjednik stranke je dr. Stanko Belina.

## Vanjske veze
* Službena stranica
LIBRA

**Liberalni demokrati**, poznatiji pod skraćenicom **LIBRA**, su bili politička stranka u Hrvatskoj koja je djelovala od 2002. do 2005. godine.

Nastali su u ljeto 2002. godine raskolom u redovima Hrvatske socijalno liberalne stranke kada je njen vođa Dražen Budiša nakon stalnih sukoba odlučio raskinuti koaliciju s premijerom Ivicom Račanom i isforsirati nove izbore. Međutim, veliki dio saborskih zastupnika HSLS, uključujući Jozu Radoša i Gorana Granića su to odbili učiniti i umjesto toga su formirali novu stranku koja je očuvala Račanovu parlamentarnu većinu.

LIBRA je na parlamentarnim izborima 2003. godine išla na zajedničkoj listi sa SDP i osvojila malen broj mjesta. Već ranije je bilo jasno da nova stranka teško može opstati te su počeli pregovori o ujedinjenu s ideološki bliskim strankama. 6.2. 2005. se LIBRA na zajedničkoj konvenciji ujedinila s Hrvatskom narodnom strankom koja otada nosi naziv **Hrvatska narodna stranka - Liberalni demokrati**.
Aheja

**Aheja** ili **Ahaja** se može odnositi na:
* Aheja (oblast), oblast u današnjoj Grčkoj
* Aheja (antička oblast), oblast antičke Grčke
* Aheja (rimska provincija), rimska provincija na prostoru današnje Grčke
* Prefektura Aheja, prefektura u Grčkoj
* Kneževina Aheja, latinska država

## Povezano
* Ahejci ili Ahajci
Periferija Centralna Grčka

**Periferija Centralna Grčka** ( - *Peripheria Stereá Elláda*) je jedna od 13 periferija u Grčkoj. Prostire se na jugu zemlje i obuhvaća dio Atike, otok Eubeju i južni dio Tesalije.

## Geografija
Ova periferija je podijeljena na 5 prefekture:

* Prefektura Eubeja
* Prefektura Euritanija
* Prefektura Fokis
* Prefektura Ftiotis
* Prefektura Boetija
## Povezano
* Lamija
Periferija Krit

**Periferija Krit** ( - *Peripheria Kriti*) je jedna od 13 periferija u Grčkoj. Smeštena je na krajnjem jugu zemlje u Sredozemnom moru i obuhvata ostrvo Krit.

## Geografija

Ova periferija je podijeljena na 4 prefekture:

* Prefektura Kanija
* Prefektura Iraklion
* Prefektura Lasiti
* Prefektura Retimno

## Povezano
* Heraklion
* Krit
* Kritska kultura
* Knosos
Periferija Južni Egej

**Periferija Južni Egej** ( / *Peripheria Notiou Egeou*) je jedna od 13 periferija u Grčkoj. Smeštena je na jugoistoku zemlje i obuhvata ostrva u južnom delu Egejskog mora.

## Geografija
Ova periferija je podijeljena na 2 prefekture:
* Prefektura Kikladi
* Prefektura Dodekani

## Veze
* Ostrvo Siros
* Ostrvo Rodos
* Ermopoli
Sjeverni Egej

**Periferija Severni Egej** ( / *Peripheria Voriou Egeou* ) je jedna od 13 periferija u Grčkoj. Smeštena je na istoku zemlje i obuhvata ostrva u severnom delu Egejskog mora.

## Geografija

Ova periferija je podijeljena na 3 prefekture:

* Prefektura Hios
* Prefektura Lezbos
* Prefektura Samos

## Povezano

* Ostrvo Samos
* Ostrvo Lezbos
* Mitilena
Periferija Jonska ostrva

**Periferija Jonska ostrva** ( / *Peripheria Ionion Nision - "Ionia Nisia"*) je jedna od 13 periferija u Grčkoj. Smeštena je na krajnjem zapadu zemlje i obuhvata ostrva u Jonskom moru.

## Geografija

Ova periferija je podijeljena na 4 prefekture:

* Prefektura Krf
* Prefektura Kefalonija i Itaka
* Prefektura Lefkada
* Prefektura Zakintos

## Jonska ostrva

Jonska ostrva ili *Sedam ostrva* (gr:  - *Eptanisa*), kako ih još nazivaju u Grčkoj su grupa od sedam većih i više manjih ostrva u Jonskom moru. Čine ih:
# Krf (gr:) 
# Paksos (gr:) 
# Lefkada (gr:) 
# Itaka (gr:) 
# Kefalonija (gr:) 
# Zakintos (gr:) 
# Kitira (gr:)

Manja jonska ostrva su:
* Antipaksos ()

Prvih šest ostrva nalaze se u okviru periferije Jonska ostrva, dok Kitira, koja se nalazi jugoistočno od Peloponeskog poluostrva, pripada periferiji Atika.
...

## Povezano

* Grčka ostrva
* Ostrvo Krf
* Grad Krf
* Ostrvo Vido
Zelena ljevica Hrvatske

**Zelena ljevica Hrvatske** (**ZeL**) nekadašnja je hrvatska politička stranka, osnovana 2001. godine. Stranka se zalagala za uspostavu ekološkog socijalizma. Nije sudjelovala na izborima za hrvatski Sabor u studenome 2003. Sudjelovala je na lokalnim izborima u svibnju 2005. u koaliciji u Zagrebu i još nekim općinama i gradovima u Hrvatskoj, ali nigdje nije osvojila mandat.

Godine 2006. stranka je brisana iz registra poličkih stranaka u Republici Hrvatskoj. Neki od njenih članova su u ožujku 2007. pristupili u novoosnovanu stranku Ljevica Hrvatske.
Ljevica Hrvatske

**Ljevica Hrvatske** je lijeva politička stranka koja djeluje u Hrvatskoj. Nastala je u Rijeci 16. studenog 2001. ujedinjavanjem dotadašnjih izvanparlamentarnih stranaka (Trećega hrvatskog bloka, Jadranskoga sabora, Masline, Demokratske socijalne unije).

## Ujedinjenje
Osnivački kongres održan je u Rijeci, 25. ožujka 2007. Za predsjednika Ljevice Hrvatske izabran je Ivan Ninić, a za potpredsjednika Vladimir Bebić. Do ujedinjenja je došlo na inicijativu Ivana Ninića nakon njegovog izlaska iz SDP-a. Na ujedinjenju se počelo raditi sredinom 2006. Ujedinjenje međutim nisu prihvatile Socijalistička radnička partija Hrvatske, Akcija socijaldemokrata Hrvatska i još tri manje stranke, koje su nastavile djelovati kao (već prije formirana) koalicija pod nazivom Udružena ljevica, boreći se za isti politički prostor.

## Politički program
Ljevica Hrvatske okupila je neke lijeve, regionalne i zelene stranke s težnjom popunjavanja političkoga prostora lijevo od centra koji je, prema mišljenju ove stranke, ispražnjeno skretanjem Socijaldemokratske partije Hrvatske ka centru, a katkad i udesno. Ljevica Hrvatske okuplja i pojedince, dio istinskih ljevičara, koji se ne odriču antifašizma, te pozitivnih tekovina samoupravnoga socijalizma (npr. besplatnoga školovanja), prihvaća dobra iskustva skandinavskih zemalja i ne prihvaća kapitalizam poput današnjega u Hrvatskoj.

## Stavovi o EU i NATO-u
*Ljevica Hrvatske* se zalagala za ulazak Hrvatske u Europsku uniju na ravnopravnim temeljima. Prihvaća međunacionalnu toleranciju kao civilizacijsku osnovu ujedinjene Europe. Protivi se ulasku Hrvatske u NATO, kojega smatra imperijalističkom vojskom, prethodnicom ekonomskoga podjarmljivanja.

## Vanjske veze
* Službena stranica 
* blog organizacije grada Zagreba
* Novi Plamen
Periferija Peloponez

**Periferija Peloponez** (" / *Peripheria Peloponnesou - "Peloponnesos"* ) je jedna od 13 periferija u Grčkoj. Smeštena je na krajnjem jugu zemlje i obuhvata skoro celo Peloponesko poluostrvo.

## Geografija

Ova periferija je podijeljena na 5 prefekture:

* Prefektura Arkadija
* Prefektura Argolis
* Prefektura Korint
* Prefektura Lakonija
* Prefektura Mesinija

## Povezano

* Peloponez
* Sparta
* Mistra
Periferija Zapadna Grčka

**Periferija Zapadna Grčka** ( / *Peripheria Ditikis Ellados*) je jedna od 13 periferija u Grčkoj. Smeštena je na zapadu Grčke.

## Geografija

Ova periferija je podijeljena na 3 prefekture:

* Prefektura Ahaja
* Prefektura Etolija Akarnija
* Prefektura Elis

## Veze
* Patra (''Patras'')
* Olimpija
Periferija Zapadna Makedonija

**Periferija Zapadna Makedonija** ( / *Peripheria Ditikis Makedonias*) je jedna od 13 periferija u Grčkoj. Smeštena je na severu zemlje i obuhvata zapadni deo Egejske Makedonije. Periferija deli granice sa grčkom Centralnom Makedonijom, Tesalijom i Epirom kao i sa državama Makedonijom i Albanijom na severu. Iako pokriva 7.2% površine zemlje naseljava ju samo 2.6% ukupnog stanovništva Grčke. Rezultat je to planinskog terena i relativne udaljenosti od morske obale. Zapadna Makedonija etnički je i/ili jezično heterogena regija koju naseljavaju etnički Grci, Slaveni Makedonci ili Bugari (koje administracija naziva Slavenofonim građanima grčke Makedonije), Aromuni i Arvaniti koji su govornici albanskog jezika.

## Geografija

Ova periferija je podijeljena na 4 prefekture:

* Prefektura Lerin
* Prefektura Greben
* Prefektura Kostur
* Prefektura Kožani

## Povezano

* Kožani
* Greben
* Lerin
* Kostur
* Egejska Makedonija
Periferija Središnja Makedonija

**Periferija Središnja (''Centralna'') Makedonija** ( / *Peripheria Kentrikis Makedonias*) je jedna od 13 periferija u Grčkoj. Smeštena je na severu zemlje i obuhvata središnje delove Egejske Makedonije.

## Geografija

Ova periferija je podijeljena na 7 prefekture:

* Prefektura Halkidik
* Prefektura Imatija
* Prefektura Kukuš
* Prefektura Pela
* Prefektura Pijerija
* Prefektura Ser
* Prefektura Solun

## Povezano

* Solun
* Sveta Gora
Grčka ostrva

**[[Grčka]]** posjeduje oko 1400 - 3000 **ostrva**. Od tog broja samo ih je 227 naseljeno, dok ostatak predstavljaju potpuno mala i nenaseljena ostrva. Od svih naseljenih ostrva samo na 78 živi preko 100 stanovnika. Sva grčka ostrva se mogu uvrstiti u neku od 8 dole nabrojanih grupa.

## Istočno egejska ostrva
* Hios
* Furni
* Ikarija
* Lezbos
* Psara
* Samos
* Tsimena

## Sjeverno egejska ostrva
Takođe: Trakijska ostrva
* Ajos Efstratios
* Limnos 
* Samotraka
* Tasos

**Ove obje prve grupe, često se navode zajedno kao "[[Sjeveroistočno egejska ostrva]]" .**

## [[Jonski otoci|Jonska ostrva]]
* Antikitira
* Antipaksos ili Antipaksi
* Itaka
* Kefalonija
* Krf
** Vido
* Kitira
* Lefkada
* Paksos ili Paksi
* Zakintos
** Diapontijska ostrva ili Otonska ostrva
*** Otoni
*** Erikuza
*** Matraki

## [[Kikladi]]
* Amorgos
* Anafi
* Andros
* Antiparos
* Antimilos
* Delos
* Folegandros
* Jaros
* Ios
* Kea
* Kimolos
* Kitnos
* Makronisos
* Milos
* Mikonos 
* Naksos 
* Paros
* Santorini i ostrva u Kalderi 
** Aspronizi
** Nea Kameni
** Palea Kameni
** Tirazia
* Serifos
* Sifnos
* Sikinos
* Siros
* Tinos

**[[Mali istočni Kikladi]]**:
* Iraklija
* Shinuza
* Epano Kufonizi
* Kato Kufonizi
* Glaros (takođe: *Glaronisi*)
* Keros
* Antikeros (takođe: *Epano Antikeri*)
* Drima (takođe: *Kato Antikeri*)
* Donuza

## [[Dodekanez]]
* Agatonizi
* Arki
* Astipalea 
* Halki 
* Kalimnos
* Karpatos
* Kasos 
* Megisti
* Kos
* Leros 
* Lipsi
* Nisiros
* Patmos
* Pserimos
* Rodos 
** Alimia ili Amila
** Prasonizi
* Simi
* Telendos
* Tilos
* Jali

## [[Eubeja]] i [[Sporadi]]
**Sjeverne Sporadi**:
* Alonizos
* Skiatos
* Skopelos
* Skiros

**Južne Sporadi**:

Vidi još Dodekani i Egejska ostrva.

## [[Saronska ostrva]]
* Aihina
* Angistri
* Hidra
* Metana
* Poros
* Salamis
* Spetses

## Krit
* Hrizi
* Dia
* Gavdos
* Gavdopula
* Krit
* Kufonisi
* Paksimadja
* Spinalonga

## Povezano
* Egeji, ostrvo

## Vanjske veze
* Informacije o grčkim ostrvima (na njemačkom)
Zlatno doba

**Zlatno doba** je izraz koji dolazi iz grčke mitologije i obično označava period u dalekoj prošlosti kada je neka zajednica ili cijelo čovječanstvo živjelo u blagostanju i sreći, odnosno bilo lišeno smrti, bolesti, gladi, siromaštva i drugih nedaća.

Koncept Zlatnog doba osim u grčkoj postoji i u raznim drugim kulturama i mitologija, za što je primjer vedske kulture koja je smatrala da se Zlatno doba (Satya yuga) ciklički smjenjuje s drugim "lošijim" dobima.

Većina mitoloških priča vezanih uz Zlatno doba opisuje kako su ljudi, što zbog radoznalosti, što zbog ponosa, počeli razvijati karakterne mane te razljutili Boga ili bogove, koji su okončali Zlatno doba prisilivši ih da žive teže nego što su živjeli ranije. Jedan od primjera za takve priče jest biblijska priča o Rajskom vrtu, odnosno progonstvu Adama i Eve.

Izraz Zlatno doba se osim u mitologiji često koristi za označavanje određenog perioda u razvoju neke države, pokreta ili umjetničke forme, pa se tako npr. spominje Zlatno doba naučne fantastike.

## Povezano
* Hesiod
* Edenski vrt
* Ekonomsko čudo

## Vanjske veze
* http://www.maicar.com/GML/AgesOfMan.html#golden
* http://ancienthistory.about.com/cs/grecoromanmyth1/a/hesiodagesofman.htm 
* http://www.pantheon.org/articles/g/golden_age.html
Deukalion

U grčkoj mitologiji **Deukalion** (*Δευκαλίων*) je bio sin Prometeja i Pronoje. Kada se bijes Zeusov podigao protiv hubrisa Pelazga, Zeus je odlučio okončati brončano doba potopom. Deukalion i Pira su se jedini spasili i devet dana su na splavi lutali nabujalim vodama. Poslije potopa zapovijedio im je Zeus da oko sebe bacaju "kosti velike majke". Deukalion je shvatio da je "velika majka" Zemlja, te je počeo bacati kamenje. Od Deukalionova kamenja su nastali muškarci, a od Pirina žene. Tako se obnovilo čovječanstvo. Legenda o Deukalionu je prilično slična legendama drugih naroda, kao i biblijskoj priči o Noi.

## Vanjske veze

* Deucalion  Charlesa Smitha, *Dictionary of Greek and Roman Biography and Mythology* (1867.), sa izvorima i varijacijama nenavedenim ovdje. 
* Deucalion Carlosa Parade, *Genealogical Guide to Greek Mythology*.
## Izvori
* Liddell and Scott's Greek-English Lexicon at the Perseus Project
## Povezano
* Potop (mitologija)
De facto

***De fakto*** () je latinski izraz koji znači "činjenično" ili "u praksi". Obično se koristi kao suprotnost izrazu *[[de jure]]* (; koji znači "po zakonu") kad se govori o pitanjima zakona, administracije ili pravila poput standarda koja se mogu naći u svakidašnjem životu, a stvorena su bez ili protiv pravila. 

Kad se govori o nekoj pravnoj situaciji, *de jure* označava ono što kaže zakon, a *de fakto* označava ono što se događa u praksi (i što može i ne mora biti zakonito). 

Izraz *de fakto* se može koristiti i kad nema odgovarajućeg zakona ni standarda, ali postoji dobro utvrđena praksa u životu, iako možda ne i univerzalna.