Jurjevski noćni ustanak

**Jurjevski noćni ustanak** (estonski: *Jüriöö ülestõus*) naziv je za pobunu estonskih seljaka protiv stranih vlasnika njihovih feudalnih gospodara.

Estoniju su početkom XIII. vijeka osvojili križari iz Danske i Njemačke, nametnuli poreze i pokušali Estonce podvrgnuti feudalnom poretku, prisiljavajući ih da postanu kmetovi. Ustanak u estonskoj sjevernoj pokrajini Harria, u noći uoči blagdana Svetog Jurja počeo je javnim odbacivanjem nametnutog kršćanstva i pokoljem svakog tko je govorio njemačkim jezikom. Pobijeno je oko 1,800 ljudi.

Ustanici su zapalili cistercitski samostan Padise gdje su pobili 28 redovnika, opkolili Reval (današnji Tallinn) i izabrali svoje vođe, koje tadašnje njemačke kronike nazivaju "kraljevima". Estonski ustanak naposljetku je ugušen u krvi dolaskom teutonaca, a tri godine kasnije, Danci su prodali svoj dio današnje Estonije križarskom Livonskom redu za 19,000 kelnskih maraka. Danci su više od jednog stoljeća vladali Estonijom iz svog uporišta Lyndanisse (Tallinn), a podignuta utvrda na latinskom se nazivala *Castrum danorum* (srpskohrvatski: "danski dvorac"). Zanimljivo je da se današnji glavni grad Estonije naziva Tallinn, što je skraćenica izvornog oblika Taani linna, što na estonskom znači Danski dvorac.

## Literatura
* Marge Allandi. Kolm tuld: Jüriöö, võidupüha, laulupidu. *[[Ajalooline Ajakiri]]*, 2014.
* Tõnis Lukas. Jüriöö võimalused. *[[Akadeemia (ajakiri)|Akadeemia]]*, 1993, nr. 4.
* Uku Masing. "1343. Vaskuks ja vikaaria Lohult" / Ilmamaa 2002.
* Mihkel Mäesalu. Taani kuninga asehaldur Konrad Preen ja Jüriöö ülestõus. *[[Tuna]]*, 2021, nr 2
* Peep Peter Rebane. The Jüriöö mäss (St. George’s Night Rebellion) of 1343. – Mardi Valgemäe, Arvids Ziedonis, William L. Winter (koost.), *Baltic History*. Columbus (Ohio): Association for the Advancement of Baltic Studies. 1974. Lk 35–48.
* Edgar V. Saks. Eesti soost vasallkond taaniaegsel Virumaal. Jüriöö mäss: Revideerivaid seisukohti ürikute valgusel. Philadelphia, 1971.
* Anti Selart (koostaja ja toimetaja). *Eesti ajalugu II. Eesti keskaeg*: peatükid "Jüriöö ülestõus" ja "Vastuolud Eestimaa pärast 1340. aastatel" (lk 146–149), Tartu 2012.
* Anti Selart. Kas Bartholomäus Hoeneke „Liivimaa noorem riimkroonika“ on Jüriöö ülestõusu ajaloo allikas? *Tuna. Ajalookultuuri ajakiri, 2015, 2*.
* Marek Tamm. Eestlaste suur vabadusvõitlus: järjepidevus ja kordumine Eesti ajaloomälus. *[[Riigikogu Toimetised]]*, 16, 2007.
* Marek Tamm. Jüriöö-tekst Eesti ajalookultuuris. ''Monumentaalne ajalugu. Esseid Eesti ajalookultuurist''. Loomingu Raamatukogu, 2012.
* Enn Tarvel. Saarlaste jaagupilaupäeva ülestõus 1343. aastal, *[[Tuna]]*, 2005, nr 2.
* Sulev Vahtre (tõlkija ja kommenteerija). *(Bartholomäus Hoeneke) Liivimaa noorem riimkroonika: (1315–1348).* Tallinn: Eesti Riiklik Kirjastus, 1960.
* Sulev Vahtre. *Jüriöö [1343. aasta ülestõus]*. Tallinn: Eesti Raamat, 1980.
* Sulev Vahtre. Kuningamehed ja Jüriöö ülestõus. *[[Vikerkaar (ajakiri)|Vikerkaar]]*, nr 4, 1993
* Sulev Vahtre. Jaagupipäeva asjus. Tuna, 2006, nr 1.
* Hannes Walter. Jüriööst teisiti. Horisont, 2003, 6

## Vanjske veze
* Katrin Jüriso (toimetaja). Jüriöö ülestõus on saanud uue tõlgenduse, ERR, 23. aprill 2009
* Karl Kello, "Jüriöö ülestõus: teeme oma riigi?" Kultuur ja Elu, 1/2002.
* Urmas Kiil, "Saarlaste vastuhakust Jüriöö sündmuste ajal"  Meie Maa, 26. juuli 2008
* Ivar Leimus. Tants Eestimaa ümber ehk kes võitis Jüriöö? . Estonica.
* Mikk Sarv, "Jüriöö ülestõusu tõlgendusi" Postimees, 14. aprill 1998
* Kari Tarkiainen. Kari Tarkiainen: Eesti keskaeg uues valguses. ERR, 10. juuni 2013
* "Eestlaste vabadusvõitlus 1343. a."  – Tänapäev nr. 3 1939