open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Grčka matematika

**Grčka matematika** je izraz kojim se opisuje matematika temeljena na grčkim tekstovima i razvijena od 7. vijeka pne. do 4. vijeka n.e. duž istočnih obala Mediterana. Grčki matematičari su živjeli u različitim gradovima duž cijelog Istočnog Mediterana, od Italije od Sjeverne Afrike, ali ih je ujedinjavala zajednička kultura i jezik. Grčka matematika u periodu iza Aleksandra Velikog se ponekad naziva helenistička matematika. Izraz "matematika" potiče od starogrčke riječi *μάθημα* (*mathema*), što znači "predmet upura". Proučavanje matematike radi samog proučavanja te korištenje uopćenih matematičkih teorija i dokaza je glavna razlika između grčke matematike i matematika razvijenih u prethodnim civilizacijama.

## Reference

## Vanjske veze
* Vatican Exhibit
Obala Ujedinjenog Kraljevstva

**Obala Ujedinjenog Kraljevstva** se smatra dugom u usporedbi sa obalom država slične veličine; smatra se vrlo pristupačnom te raznolikom u svojim oblicima i staništima.

Ordnance Survey, kartografska uprava UK, navodi kako je obala glavnog otoka Velike Britanije duga 17.820&nbsp;km (11,072,76 milja zaokruženo na 11.073 milje). Ako se obali dodaju i veći otoci, i primijene standardne metode mjerenja dužina obale raste na 31.368&nbsp;km (19.491 milja).

Nijedno mjesto u UK nije udaljeno više od 113&nbsp;km od obale. Vjeruje se da na samim obalama živi 3 miliona (od ukupno 60 miliona) stanovnika. Mjesto naudaljenije od obale je Coton in the Elms u Derbyshireu, koje je jedanko udaljeno od Fosdyke Washa u Lincolnshireu; White Sands između Nestona u Cheshireu i Flint (Flintshire) u Walesu; te Westbury-on-Severn Gloucestershire.

Geografija obale UK je raznolika po svojim prirodnim osobinama. Sastoji se od otoka, zaliva, rtova i poluotoka. Od 1,000+ otoka unutar teritorija UK, samo 290 je trajno nastanjeno. Preostali služe u poljoprivredne svrhe i povremeno se nastanjuju, neki su proglašeni prirodnim rezervatima sa ograničenim pristupom, a neki su tek stijene koje izviru iz mora. Najvažniiji otoci i arhipelazi su navedeni dolje.
* Velika Britanija (otok)
* Irska (otok) (sjeverni dio)
* Anglesey 
* Canvey Island
* Foulness Island
* Holy Island
* Unutarnji Hebridi 
* Islands of Furness
* Isle of Portland
* Isle of Sheppey 
* Isle of Wight
* Isles of Scilly
* Lindisfarne
* Lundy Island
* Orkneyski otoci 
* Vanjski Hebridi
* Portsea Island
* Shetland

:(Valja napomenuti da Kanalsi otoci (uklčjučujući Jersey, Guernsey, Alderney i Sark) te Isle of Man nisu dio UK. Oni su samoupravne krunske zavisne teritorije. Njihove obale ne predstavljaju obale UK.)

## Reference

## Vanjske veze
* Ordnance Survey 
* BBC Coast programme
* UK coast guide
Vojvodstvo

**Vojvodstvo** (također i **vojvodina**) vrst je državnog uređenja, u kojem vlada **[[vojvoda]]** ili **[[vojvoda|vojvotkinja]]**. Kroz povijest neka su vojvodstva u Europi bila suverena, dok su druga (posebice u Francuskoj, Ujedinjenom Kraljevstvu) bila podređena kraljevstvu. Slično je bilo i s vojvodstvima unutar Habsburške Monarhije.

Tradicionalno, „velika vojvodstva“, poput Luksemburga, bila su suverena, što je bilo uobičajeno u krajevima njemačkog govornog područja.
Saksonska obala

**Saksonska obala** (, ) je naziv za sistem utvrđenja koje je Rimsko Carstvo podiglo kako bi branilo obale La Manchea, odnosno vlastitih teritorija u Britaniji i sjeverozapadnoj Galiji. Utvrđenja su podignuta krajem 3. vijeka, a kao razlog se najčešće navodi kriza 3. vijeka, odnosno sve učestaliji pljačkaški pohodi germanskih plemena - uglavnom Franaka i Saksonaca - preko Sjevernog mora. Za sve njih je bio nadležan komandant sa titulom Grof Saksonske obale (). Krajem 4. vijeka su utvrđenja sa galske strane izdvojena u zasebnu komandu. Nakon što su Rimljani oko 410. napustili Britaniju, utvrđenja Saksonske obale su služila domorocima. Mnoga su očuvana do današnjih dana.

## Vanjske veze

* The Saxon Shore forts on "Roman Britain" 
* Sites of the ''Litus Saxonicum'' forts on Google Maps
* History of Pevensey Castle
Ibb (muhafaza)

**Ibb** (arapski: ‏إب‎) je jedna od 20 jemenskih muhafaza. Ova pokrajina nalazi se u središtu zemlje na Jemenskoj visoravni, uz obale Crvenog mora.

Ibb ima površinu od 5.350&nbsp;km² i 2,137.546 stanovnika, a gustoća naseljenosti iznosi 400 stanovnika po km².

Muhafaza Ibb udaljena je oko 193&nbsp;km južno od Sane, u pravcu Taiza. Ibb prima najviše kiše od svih jemenskih pokrajina i zato je lokalno stanovništvo zove zelenom pokrajinom.

## Povezano
* Grad Ibb

## Reference

## Vanjske veze

* Muhafaza Ibb na portalu Statoids
* Ibb Governorate 
* Karta Muhafaze Ibb na portalu yementourism.com
Marib (muhafaza)

**Marib** (arapski: ‏‏مأرب) je jedna od 20 jemenskih muhafaza. Ova pokrajina prostire se u planinskoj unutrašnjosti Jemena.

Muhafaza Marib ima površinu od 17.450 km² i 241.690 stanovnika, a gustoća naseljenosti iznosi 14 stanovnika po km².

## Povezano
* Marib
* Brana Marib

## Reference

## Vanjske veze

* Muhafazia Marib na portalu Statoids
* Marib Governorate na portalu yementourism.com
291.

__NOTOC__
Godina **291.** (**[[rimske brojke|CCXCI]]**) bila je redovna godina koja počinje u četvrtak u julijanskom kalendaru. U svoje vrijeme je bila poznata kao **Godina konzulstva Tiberijana i Diona** (ili, rjeđe, **godina 1044. ''[[Ab urbe condita]]**''). Oznaka 291. za ovu godinu se koristi od ranog srednjeg vijeka, kada je kalendarska era Anno Domini u Evropi postala glavnom metodom označavanja godina.

## Događaji

* Rimski car Dioklecijan sklapa mirovne ugovore sa kraljevstvima Aksum i Nubija.
* Nakon smrti cara Sima Yana (Jin Wudi), među prinčevima i vojvodama iz njegove dinastije Jin započinje bespoštedna borba za vlast, kasnije poznata kao Rat osam prinčeva, koja će dovesti do građanskog rata i pustošenja sjeverne Kine.

## Rođenja
* Li Xiu, žena-general u službi kineske dinastije Jin
* Sveta Agneza, kršćanska mučenica (u. cca. 304)
* Sveta Filomena, kršćanska mučenica (u. cca. 304)
* Sveti Hilarion, anahoret i svetac (u. 371)

## Smrti
* Sima Liang, regent kineskog cara Huija 
* Sima Wei, princ kineske dinastije Jin (r. 271)
* Wei Guan, general kineske države Wei (r. 220)
* Wen Yang, general kineske države Wei (r. 238)
* Yang Jun, službenik kineskog cara Sima Yana
Yang Jun (dinastija Jin)

**Yang Jun** (楊駿) (? - 291), kurtoazno ime **Wenzhang** (文長), bio je službenik na dvoru kineske dinastije Jin, koji je služio cara Wua i nakratko bio regent njegovom sinu caru Huiju.

Yang Jun je bio iz kapetanije Hongnong u današnjem Henanu. Njegova nećaka je bila Yang Yan, prva supruga cara Wua. Kada je 274. Yang Yan bila na samrti, nagovorila je cara da oženi i caricom učini Yang Junovu kćer Yang Zhi. Yang Jun je zahvaljujući tome nakon vjenčanja 276. postao jednim od najmoćnijih ličnosti na dvoru, ali isto tako stvorio veliki broj neprijatelja. Kada je sam car 289. bio na samrti, odlučio je da i Yang Jun i Sima Liang zajedno budu regenti njegovom mentalno retardiranom nasljedniku Sima Zhongu. Godine 290. je Yang Jun uspio krivotvoriti oporuku i sam preuzeti regentstvo za Sima Zhonga, koji je proglašen novim carem pod imenom Hui. Ubrzo se ispostavilo da je Yang Jun izuzetno nepopularan. To je najbolje iskoristila Huijeva ambiciozna supruga Jia Nanfeng, koja je organizirala zavjeru kojoj se priključio princ Sima Wei. Nakon što je carica svog muža lako nagovorila da potpiše ukaz kojim Yang Juna optužuje za veleizdaju, Sima Wei je sa trupama došao u carsku prijestolnicu Luoyang te nakon kraće borbe ubio regenta i masakrirao njegov klan.

## Izvori
* Fang Xuanling, et al., *[[Jin Shu]]*, poglavlja 3, 4, http://ef.cdpa.nsysu.edu.tw/ccw/02/jin01.htm , 40. http://ef.cdpa.nsysu.edu.tw/ccw/02/jin04.htm 
* Sima Guang, *[[Zizhi Tongjian]]*. http://www.guoxue.com/shibu/zztj/zztjml.htm
Agneza Rimska

**Sveta Agneza Rimska** (lat. *Agnes*, hrv. *Janja*; ? – Rim, oko 304.), kršćanska svetica i mučenica.

Prema kršćanskoj predaji bila je djevojčica iz Salerna i Rima koja se stavila u službu kršćanstva zbog čega je odbila udati se za sina rimskog prefekta. U dobi od 12 ili 13 godina Agneza je trebala biti žrtvovana rimskim poganskim bogovima tako što je trebala izgubiti djevičanstvo silovanjem. Dovedena je u rimski Minervin hram, a kada je dovedena do oltara, napravila je znak križa. Bila je silovana, a zatim mučena jer je odbila osporiti svog Boga. Nakon toga nekoliko se mladića ponudilo da će je oženiti - ne zna se da li iz stvarne želje ili iz samilosti. No, ona je to odbila rekavši da želi sačuvati svoje intimno djevičanstvo, te da želi prihvatiti smrt i vidjeti Krista. Prema različitim izvorima nakon toga joj je odrubljena glava i spaljena je, ili je pretučena do smrti. Sahranjena je pokraj Via Nomentana u Rimu.

## Ikonografski prikaz
Ime Agneza (ili Ines) označava čistoću, ali i janje, pa se na slikama često prikazuje s janjetom u naručju što simbolizira djevičansku nevinost, a na njezin se dan (21. siječnja) u njoj posvećenoj crkvi u Rimu tradicionalno blagosljivaju dva janjeta. Uz njen lik prikazuju se mač ili plamen kao simboli mučeništva, a katkad je prikazana s dugom kosom ili odjevena u bijelu haljinu.

## Povezano
* Diva Grabovčeva
* Sveta Belina

## Reference

## Literatura
* *Opća i nacionalna enciklopedija u 20 svezaka, sv. I, Zagreb, 2005.* 

## Vanjske veze

* Catholic Online - St. Agnes 
* Catholic encyclopedia - St. Agnes of Rome
Hilarion

**Sveti Hilarion** ili **Ilarion** (291–371) bio je anahoret koji je najveći dio života proveo u pustinji slijedeći primjer Svetog Antonija Egipatskog.

## Vanjske veze
* The life of St. Hilarion
* Catholic Encyclopedia: ''St. Hilarion''
Anahoret

**Anahoret** (od  anachōreō, što znači "povući se", "otići na selo"), je riječ koja označava osobu koja se iz religijskih razloga povlači iz svjetovnog društva kako bi vodio asketski život posvećen stalnoj molitvi i, ako okolnosti dozvole, euharistiji. Anahoreti se zbog toga smatraju posebnim tipom pustinjaka. 

Anahoretski život se smatra jednim od najstarijih oblika kršćanskog monastičkog života. 

Rimokatolička crkva ga danas priznaje kao jedan od "ostalih oblika posvećenog života" koji se vodi po istim pravilima kao i posvećeni pustinjački život (Kodeks kanonskog prava 1983, kanon 603).

## Izvori

## Vanjske veze

### Historijski razvoj
* Diocese of Kerry - Skellig Michael
* The Anchorhold at All Saints Church, King's Lynn, Norfolk 
* Chapter 1 of ''The Rule of Saint Benedict'' re: Anchorites
* ''The Way of an Anchoress'' 
* Anchorite Cell at St Luke's Church in Duston 
* Marsha, ''Anchoritic Spirituality in Medieval England: The Form, the Substance, the Rule''
* Rotha Mary Clay, Full Text plus illustrations, The Hermits and Anchorites of England.
* Rotha Mary Clay, ''The Hermits and Anchorites of England'', Chapter VII: ''Anchorites in Church and Cloister'' 
* Note on the ''Ancrene Riwle''
* Select reading list
* ''Ancrene Wisse, Introduction''
* anchorite? 

### Rimokatolički linkovi
* Text of canon 603 of ''The Code of Canon Law'' (1983, Latin edition) re: Anchorites as members of the Consecrated Life in the Catholic Church 
* Text of canon 603 of ''The Code of Canon Law'' (1983, English translation) re: Anchorites as members of the Consecrated Life in the Catholic Church
Li Xiu

**Li Xiu** (291 - ?) bila je kineska žena-vojskovođa u službi dinastije Jin. Bila je rodom iz današnje provincije Sečuan, a otac joj je bio Li Yi, guverner oblasti Ningzhou. Godine 303. je u oblasti izbio veliki ustanak. U to vrijeme je vladao slabi car Hui, a državom bjesnio Rat osam prinčeva. Centralna vlast stoga nije mogla poslati nikakvu pomoć, te je guverner bio prepušten sam sebi. Kada je Li Yi umro, njegovi oficiri su odlučili komandu prepustiti njegovoj kćeri; iako je bila žena, dobro se razumijevala u ratnu vještinu. Pod njenom komandom se Nighzhou sedam godina odupirao pobunjenicima, dok ih konačno Li Xiu nije porazila.

## Izvori
* "Li Xiu - defender of Ningzhou", URL accessed 10/14/06
Rat Osam prinčeva

**Rat Osam prinčeva**, **Ustanak Osam kraljeva** ili **Ustanak Osam prinčeva** () je naziv za period političke nestabilnosti i endemskog građanskog rata koji je pogodio Kinu od 291. do 306. godine, za vrijeme vladavine cara Huija iz dinastije Jin. Ime je dobio po njegovim glavnim sudionicima, prinčevima (*[[Kinesko plemstvo#wang|wang]]* kin. *王*), iz iste dinastije, čije su biografije prikupljene u poglavlju 59 "Historije dinastije Jin" (*[[Knjiga Jina|Jinshu]]*). Većina borbi se odvijala u sjevernoj Kini koja je pri tome opustošena, a što su početkom 4. vijeka iskoristili Wu Hu nomadi i digli veliki ustanak kojim je kineska carska vlast protjerana iz sjeverne Kine.

Osam prinčeva su bili:

* Sima Liang (kin. 司馬亮), sin Sima Yija (kin. 司馬懿), titularni princ od Runana (kin. 汝南王)
* Sima Wei (kin. 司馬瑋), sin cara Wua, princ od Chua (kin. 楚王)
* Sima Lun (kin. 司馬倫), sin Sima Yija, princ od Zhaoa (kin. 趙王)
* Sima Jiong (kin. 司馬冏), nećak cara Wua, princ od Qi (kin. 齊王)
* Sima Ying (kin. 司馬穎), sin cara Wua, princ od Chengdua (kin. 成都王)
* Sima Ai (kin. 司馬乂), sin cara Wua, princ od Changshaa (kin. 長沙王)
* Sima Yong (kin. 司馬顒), daleki rođak cara Wua, princ od Hejiana. (kin. 河間王)
* Sima Yue (kin. 司馬越), daleki rođak cara Wua, princ od Donghaija (kin. 東海王)

## Reference
* Graff, David A., Medieval Chinese Warfare, 300-900.
Sima Liang

**Sima Liang** (司馬亮) (? -291), kurtoazno ime **Ziyi** (子翼), formalno **Princ Wencheng od Ru'nana** (汝南文成王), je bio kineski princ iz dinastije Jin i kratkotrajni regent za vladavine cara Huija. Tradicionalno se navodi kao prvi od osam prinčeva vezanih uz Rat osam prinčeva.

Sima Liang je bio peti sin praosnivača dinastije Sima Yija i njegove konkubine Gospe Fu. Za vrijeme države Cao Wei i regentstva njegove starije braće Sima Shija i Sima Zhaoa je bio srednje rangirani službenik. Napredovati je počeo nakon što je Sima Yan preuzeo carsko prijestolje i proglasio novu dinastiju Jin. Istakao se kao vrijedan i sposoban službenik, te ga je Wu 277. pozvao u Luoyang da služi kao njegov osobni savjetnik. Kada se Wu 289. razbolio, odlučio je regentstvo za svog mentalnog retardiranog sina Sima Zhonga (budući car Hui) zajednički povjeriti Sima Liangu i Yang Junu. Yang Jun je međutim nakon careve smrti krivotvorio oporuku i temeljem nje sam preuzeo regenstvo. Brzo je stekao ogromnu nepopularnost te su Sima Liangu mnogi predlagali da poduzme državni udar, što je on stalno odbijao.

U proljeće 291. mu je isto predložila carica Jia Nanfeng; Sima Liang je odbio, ali je Jia pronašla saveznika u princu Sima Weiju, koji je svrgnuo i likvidirao Yang Juna. Za nove regente su zajednički proglašeni Sima Liang i Wei Guan. U ljeto iste godine se Jia okrenula i protiv njih, te organizirala još jedan dvorski udar - oba regenta su uhapšeni i pogubljeni. Poslije je carica tvrdila da je Sima Wei djelovao na svoju ruku te iskoristila kao izgovor za njegovu likvidaciju.
292.

__NOTOC__
Godina **292.** (**[[rimske brojke|CCXCII]]**) bila je prijestupna godina koja počinje u petak u julijanskom kalendaru. U svoje vrijeme je bila poznata kao **Godina konzulstva Hanibalijana i Asklepidiota** (ili, rjeđe, **godina 1045. ''[[Ab urbe condita]]**''). Oznaka 292. za ovu godinu se koristi od ranog srednjeg vijeka, kada je kalendarska era Anno Domini u Evropi postala glavnom metodom označavanja godina.

## Događaji

* Rimski vojskovođa Ahilej je u Aleksandriji proglašen za cara te preuzima vlast u Egiptu koju će, kao i ustanak, okončati car Dioklecijan (prema drugim podacima 296 ili 298).
* Najstarija poznata majanska stela podignuta u Tikalu (Gvatemala).

## Rođenja
* Pahomije, osnivač kršćanskog cenobitskog monasticizma (u. 348)

## Smrti
* Yang Zhi, carica kineske dinastije Jin (u. 259)
Ahilej (car)

**Aurelije Ahilej** (*Aurelius Achilleus*, ? - 296/298) je bio rimski velikodostojnik koji je sebe proglasio carem, naslijedivši oko 297. umrlog uzurpatora Domicija Domicijana, kao i njegove teritorije u Egiptu. Rimski car Dioklecijan je Ahileja opkolio u Aleksandriji, koja je pala nakon osmomjesečne opsade. Ahilej je tada zarobljen i pogubljen, a Egipat vraćen pod centralnu vlast.

## Reference
Pahomije

:*Za vranjskog vladiku vidi [[Pahomije Gačić]]*

**Sveti Pahomije** (ili **ava Pahomije**; oko 292-348) je osnivač kinovijskog (opštežiteljnog) monaštva u hrišćanstvu.

Rođen je 292. u Tebi u Egiptu, od roditelja pagana. U mladosti je bio neznabožac. Kao vojnik učestvovao je u borbi cara Konstantina protiv Maksencija. Tada je saznao od hrišćana za Hrista, i kada je video hrišćanski život, Pahomije se krstio i otišao u Tivaidsku pustinju, znamenitom podvižniku Palamonu, kod koga se deset godina učio podvižničkom životu.

Nakon toga je sam Pahomije započeo osnivanje opštežitija, iako na tom mestu nije bilo nikoga osim njega i njegovog brata Jovana. Uskoro su se skupili na to mesto mnogi ljudi i počeli da se podvizavaju po ustavu Pahomijevom. A kada je broj inoka porastao, Pahomije je postepeno osnovao još šest manastira. Središte Pahomijeve zajednice se nalazilo u Pabau, u Gornjem Egiptu. Broj njegovih učenika iznosio je do sedam hiljada. Zanimljivo je da se bazilika svetog Pahomija nalazila 8,7&nbsp;km od mesta na kojem je pronađena biblioteka Nag Hamadi, a manastir u Henoboskionu (Chenoboskion), gde je Pahomije započeo svoj pustinjački život, samo i 5,3&nbsp;km od Nag Hamadija.

Žitije svetog Pahomija pripoveda kako je "filozof" iz Panopolisa (Akhmima) dolazio među Pahomijeve askete da proveri njihovo "razumevanje svetih knjiga". Pahomije je poslao svoga pomoćnika Teodora, kome je filozof postavio sledeća pitanja: "Ko nije bio rođen, a ipak je umro? Ko je bio rođen, ali nije umro? Ko je umro, ali nije vonjao po raspadanju?" Teodor je odgovorio: "Adam nije bio rođen, ali je ipak umro. Henok je bio rođen, ali nije umro. Lotova je žena umrla, ali, postavši stub soli, nije vonjala po raspadanju." Prihvativši te odgovore, filozof je otišao.

Pahomije je mirno umro 348. godine u sedamdeset četvrtoj godini života. Srpska pravoslavna crkva slavi ga 15. maja po crkvenom, a 28. maja po gregorijanskom kalendaru. Jedan je od najznačajnijih hrišćanskih svetaca. Mnoge od njegovih učenika crkva je takođe uvrstila u red svetaca, među kojima su: Teodor Osveštani, Jov, Pafnutije, Pekuzije, Atinodor, Eponih, Sur, Psoj, Dionisije, Psentaisije i drugi.

## Reference

## Literatura
* Nikolaj Velimirović, Ohridski prolog

## Vanjske veze
*  Prepodobni Pahomije Veliki  (Ohridski prolog)
*  St. Pachomius (Katolička enciklopedija)
*  Pachomius
Cenobiti

*Cenobiti*' (grč. *koinόs* - zajednički i *bίos* - život) su redovnici koji žive zajedničkim životom u za to posebno organiziranoj zgradi, odnosno samostanu, te su prisutni u religioznom i društvenom životu sredine u kojoj žive.
Ibb

**Ibb** (arapski: إب) ili **Abb** je grad na jugo zapadu Jemena od 212,992 stanovnika (po popisu iz 2004.), zbog bujnog raslinja zovu ga
*zeleni grad*.

Ibb je administrativni centar istoimene jemenske Muhafaze Ibb.
## Historija
Grad je osnovan pod imenom Toga, za vrijeme Himjarskog Kraljevstva, kao usputna stanica i trgovište na karavanskom putu od obala Arapskog mora do Sane. Prvi pisani trag o gradu je iz 10. st.

Nakon otomanske uprave, Ibbom je sve do 1944. godine vladao potpuno autonomno lokalni emir, koji praktički nije imao nikakve odnose sa dvorom u Sani. Nakon ukidanja *Emirata Ibb* 1944., grad je postao sjedište muhafaze.
Kuće u Ibbu su građene od kamena, za razliku od većine ostalih gradova u Jemenu, koje su od opeke. Neke potječu iz predislamskog doba, poput *al-Bajade*, koja je izgrađena za himjarsku princezu. Ibb ima puno džamija, najpoznatija je *Stara džamija* koja je izgrađena još u vrijeme drugog kalifa Omara (581 - 644). Najljepša je *al-Džalalija* izgrađena u 18. st. za otomanske uprave.
Pored grada na *Planini Badan*, nalaze se ostatci utvrde *Husn al-Habb*, za koju se tvrdilo
da je zbog svog položaja na visokoj klisuri tri reda zidina - neosvojiva.

* Ibb ima nogometni klub *Al Šab Ibb*, koji igra u Prvoj jemenskoj lizi.
## Geografija
Ibb leži u plodnoj kotlini, planinskom prijevoju na nadmorskoj visini od 1.850 – 1950 m.
Okružen je visokim planinama; *Jarim* (najviši vrh Jabal al Gulah 3233 m), *An Nadirah* (najviši vrh Jabal Šakab 3,218 m), *As Sadah* (najviši vrh Jabal aš Šar 3079 m), *Džibla* (najviši vrh Jabal Varaf 2507 m) i *Badan* (najviši vrh Jabal Ubakah 2159 m).

Iznad grad uzdiže se *Jabal Rabi* (Božja planina) na čijem je vrhu vidikovac, odakle se vidi
cijeli grad i njegova kotlina.

Grad je smješten na polovici puta od glavnog grada Sane (193&nbsp;km) do luke Aden (210&nbsp;km) na Arapskom moru. Od Taiza sa kojim dijeli aerodrom udaljen je 63&nbsp;km, a od luke Moka na Crvenom moru 117&nbsp;km u smjeru sjevero - istoka.

### Privreda
Ibb je i danas prvenstveno trgovački grad, u kojem je najvažnija njegova tržnica - suk, u kojoj se prodaju poljoprivredni proizvodi i stoka iz plodne okolice. U gradu djeluje više malih manufaktura, koje proizvode tekstil, metalne proiizvode i ukrase, i tvornica deterdženta *Nusari*. i tvornica mineralne vode i bezalkoholnih pića *Biladi*.

### Klima
Ibb za razliku od obalnog dijela Jemena ima kontinentalnu klimu, sa dosta oborina u monsunskom periodu od aprila do septembra, kad padne čak 800 – 1200&nbsp;mm, tako da ga u Jemenu zovu zeleni grad. Okolica Ibba je plodan poljoprivredni kraj poznat po svojim terasastim poljima.

## Reference

## Vanjske veze
* O Ibbu na portalu yementourism.com
Sada (muhafaza)

**Sada** (arapski: صعدة) je jedna od 20 jemenskih muhafaza. Prostire se na gorju Hidžaz na sjeverozapadu Jemena, uz granicu sa Saudijskom Arabijom.

Muhafaza Sada ima 693.217 stanovnika, što predstavlja 3,67% stanovništva Jemena, te površinu od 12.370 km².. Gustoća naseljenosti je samo 56 stanovnika po km² i po tom kriteriju je najslabije naseljena pokrajina Jemena.

## Geografija
Teren ove muhafaze je vrlo raznolik. Sjeverno i zapadno nižu se gorja Kaulan, Bakim i Razeh koji dosežu do 2800 m visine. Ova gorja spojena su s gorjem Džuma. U gorju Razeh najviši vrh je Jabal Hurum. Po planinama su vrlo su česti vadiji, korita povremenih bujica, koje su duboko urezane u planinske stijene i imaju velike kanjone. Najveći vadiji su Sakajn, Nušur, Badr, Dhamad, Alaf i Vadi Abdajn s kanjonom Kanik, na kojoj se nalaze ostatci himjaritske brane iz 9. st.

### Sadska visoravan (Kaa)
Visoravan Sada spada među najplodnija područja Jemena. Uzgajaju se grožđe, šipak, breskve, marelice i smokve, koje uspjevaju i na visinama od 1800 metara. Polja u Saadi su najviša u Jemenu. Visoravan je zatvorena sa sjevera i zapada planinama Džuma i Ghamar, s juga gorjem Sahar, a s istoka barijeru tvori gorje Hamdan.

### Istočna Sada
Ovaj dio pokrajine se sastoji od pustinje i visokog gorja (na zapadu) sa brojnim riječnim dolinama (vadijima) koja se gube u pustinji Rub' al Khali.

## Reference

## Vanjske veze

* The Governorate Of Sa’ada  
* Sadah - Profile Of A Yemeni Governorate, na portalu Buzzle.com
Alekto

**Alekto** (, ? - 296) je bio drugi i posljednji vladar Britanskog Carstva, kratkotrajne kasnoantičke države nastale otcjepljenjem provincija u Britaniji i Galiji od Rimskog Carstva. Karijeru je započeo kao blagajnik, odnosno ministar financija Karauzija, osnivača države. Kada je godine 293. rimski pod-car Konstancije Klor porazio Karauzija i preoteo mu strateški važnu luku Bononia (današnji Boulogne-sur-Mer), Alekto je iskoristio priliku da ubije Karauzija i sam preuzme carsku krunu. Tri godine kasnije, Klorove trupe su se iskrcale u Britaniji i nanijele poraz Alektu koji je poginuo, najvjerojatnije u blizini današnjeg Silchestera. Sa njim je propalo Britansko Carstvo, koje je ponovno pripojeno Rimu.

Alekto je kasnije igrao ulogu u engleskim srednjovjekovnim legendama.

## Vanjske veze
294.

__NOTOC__
Godina **294.** (**[[rimske brojke|CCXCIV]]**) bila je redovna godina koja počinje u ponedjeljak u julijanskom kalendaru. U svoje vrijeme je bila poznata kao **Godina konzulstva Konstancija i Valerija** (ili, rjeđe, **godina 1047. ''[[Ab urbe condita]]**''). Oznaka 294. za ovu godinu se koristi od ranog srednjeg vijeka, kada je kalendarska era Anno Domini u Evropi postala glavnom metodom označavanja godina.

## Događaji

* Tuoba Lu Guan nasljeđuje Tuoba Fua kao poglavica kineskog plemena Tuoba.

## Rođenja
* Sima Bao, princ iz kineske dinastije Jin (u. 320)

## Smrti
* Tuoba Fu, poglavica kineskog plemena Tuoba
Sima Bao

**Sima Bao** (司馬保) (294–320), kurtoazno ime **Jingdu** (景度), posthumno ime **Prince Yuan** (元王), bio je kineski princ iz dinastije Jin, poznat po tome što je nakratko pokušao osvojiti carsko prijestolje nakon što su cara Mina zarobile snage države Han Zhao.
Tuoba Fu

**Tuoba Fu** (; pinyin: Tuòbá Fú, ? -294), bio je poglavica zapadnog Xianbei plemena Tuoba. Na prijestolje je došao godine 293. naslijedivši svog strica Tuoba Chuoa. Na njemu je ostao samo godinu dana; umro je 294. i naslijedio ga je stric Tuoba Luguan. Njegova braća Tuoba Yituo i Tuoba Yilu, kao i sin Tuoba Yulü su kasnije postali poglavice klana Tuoba.
Etan

**Etan** je zasićeni ugljovodonik iz homologog reda alkana sa molekulskom formulom C2H6.
On je alkan, tj. alifatski ugljikovodik. Pri normalnom pritisku i temperaturi, etan je plin bez boje i okusa.

On je najjednostavniji alkan, koji ima više C atoma u strukuri. Etan je važan industrijski spoj, jer se krekiranjem prevodi u etilen.

Industrijski etan se dobija iz prirodnog gasa, te u rafinerijama nafte. Hemijski se može sintetizirati Kolbovom elektrolizom.

Osobine:
* bezbojan, bezmirisan gas
* tačka topljenja: -182,76&nbsp;°C
* tačka ključanja: -88,6&nbsp;°C

Etan se u prirodi javlja kao jedan od sastojaka zemnog gasa.

Dobija se iz produkata prerade nafte i kamenog uglja. Laboratorijski se dobija elektrolizom koncentrovanog rastvora acetata: 
: CH<sub>3</sub>COO<sup>−</sup> → CH<sub>3</sub>• + CO<sub>2</sub> + e<sup>−</sup>
: CH<sub>3</sub>• + •CH<sub>3</sub> → C2H6

## Reference

## Vanjske veze
295.

__NOTOC__
Godina **295.** (**[[rimske brojke|CCXCV]]**) bila je redovna godina koja počinje u utorak u julijanskom kalendaru. U svoje vrijeme je bila poznata kao **Godina konzulstva Tuska i Anulina** (ili, rjeđe, **godina 1048. ''[[Ab urbe condita]]**''). Oznaka 295. za ovu godinu se koristi od ranog srednjeg vijeka, kada je kalendarska era Anno Domini u Evropi postala glavnom metodom označavanja godina.

## Događaji

* Tuoba Yi Tuo postaje poglavica plemena Tuoba.
* Petra ponovno postaje dio rimske provincije Palestine i postaje kršćanski grad zahvaljujući sirijskom redovniku Barsaumi.

## Rođenja
* Shi Hu, car države Kasniji Zhao (u. 349)

## Smrti
*
Raima (muhafaza)

**Raima** (arapski: ريمة) je jedna od 20 jemenskih muhafaza. Ova pokrajina nalazi se u planinama na zapadu Jemena. Raima je nova muhafaza, osnovana u januaru 2004. godine, odvajanjem od muhafaze Sana.

## Geografija
Muhafaza Raima ima 394.448 stanovnika, od kojih 98% živi na selu. Muhafaza je relativno blizu glavnog grada Sane (oko 200&nbsp;km), ali je jedna od najmanjih i najsiromašnijih pokrajina Jemena. To je teško prohodan planinski kraj, bez cesta, u kojem stanovništo živi po kotlinama malobrojnijih vadija, od 2000 do 3000 m nadmorske visine. Površina Raime je 1900 km², a gustoća naseljenosti 208 stanovnika po km². Raima je poljoprivredno-stočarski kraj, poznat po proizvodnji kave, 2004. proizvela je 2629 tona.

## Reference

## Vanjske veze

* Raymah governorate - Reference Map 
* Yamen Region, Raymah Governorate, by Helalmaroof
Jabin

**Jabin** ili **al-Jabīn** (arapski: الجبين) je gradić na jemenskoj visoravni na 2438 m visine, udaljen oko 110&nbsp;km od glavnog grada Sane.

Jabin je glavni grad jemenske Muhafaze Raima od 394.448 stanovnika, od kojih 98% živi u teško pristupačnim selima.
Gradić se smjestio na vrhu kamene litice koja dominira nad čitavim krajem, kako u blizini nema nikakvog izvora vode već od srednjeg vijeka su izgrađene dvije javne cisterne; južna i sjeverna.

## Cisterne iz al Jabina
Po usmenoj tradiciji, tvrdi se da su cisterne izgrađene u predislamsko doba. Za jednu se zna da je obnovljena 1674 godine.
Južna, cisterna smještena je ispod vojne utvrde u kompleksu zgrada *Bajt al-Šeik* koje ju okružuju, unutar tog komplesa je i Velika džamija, čiji krov također služi kao kolektor kišnice. Ova cisterna je vremenom ispucala, te više ne služi svrsi. Nju pokušavaju popraviti stručnjaci sa kanadskog fakulteta *Ryerson University Toronto*.

Na južnoj cisterni se nalaze 7 islamskih mističnih natpisa iz 13. i 14. st. koji su trebali osigurati dolazak kiša.
Sjeverna cisterna je potpuno funkcionalna. Obje su cisterne grubo ovalna oblika, imaju nekoliko redova visokih terasa za skupljanje kišnice.

Cisterne, su premazane *kadadom*, tradicionalnom jemenskom smjesom od gline i vapna, koju oni milenijima koriste za zaštitu vanjskih i unutrašnjih fasada, i kao zaštitni premaz za hidroizolaciju.

## Privreda al Jabina
Jabin je poljoprivredni kraj i pored toga što se nalazi na visini od 2 400 metara.
Kiše u al Jabinu padaju u proljeće (između marta i aprila), te u kasno ljeto (između jula i septembra), zatim slijede dugi sušni periodi, zato je voda i njezino spremanje izuzetno važna za ljude, životinje i bilje.

U okolici grada nalaze se brojna terasata polja sa neobično starim sistemom navodnjavanja - **savaki** (žetva kiše) koji seže čak do 3. milenij pne.. Tako i danas kraj oko al-Jabina uzgaja kavu, žitarice i voće na isti način kao i prije hiljadu godina.

## Reference

## Vanjske veze
* Al Jabīn, Yemen (na portalu travelingluck.com)
Hadža (muhafaza)

**Hadža** (arapski: ‏حجة) je jedna od 20 jemenskih muhafaza. Ova pokrajina prostire se na sjeverozapadu Jemena, uz granicu sa Saudijskom Arabijom.

## Geografija
Pokrajina je udaljena 127&nbsp;km sjeverozapadno od glavnog grada Sane. Teren i klima su vrlo različiti, uz more u Tihami vlada tropska klima u pješčanoj ravnici, a u planinskoj unutrašnjosti (2500 – 3000 m) kontinentalna klima s vrućim ljetima i hladnim zimama. Muhafaza Hadža ima površinu od 8300&nbsp;km² i 1,479.568 stanovnika, a gustoća naseljenosti iznosi 178 stanovnika po km². Većina stanovnika bavi se poljoprivredom. Ovoj muhafazi pripadaju crvenomorski otoci Du Hurab i Baklan.

## Reference

## Vanjske veze

* Hajjah Governorate
Lila Downs

**Ana Lila Downs Sánchez** je meksička pevačica rođena 19. septembar 1968. godine u gradu Oaxaca, Meksiko. Pjeva na više jezika, uglavnom španjolski i engleski. 
 
## Karijera
Lila je započeo svoju glazbenu karijeru igrajući mariachi pjesme na četrnaest godina studiranja vokal u Los Angelesu, a završio je trening na Akademiji likovnih umjetnosti u Oaxaca de Juárez. On je diplomirao u antropologije na Sveučilištu u Minnesoti, a kasnije se vratio u Meksiko, gdje će početi pjevati u klubovima Oaxaca, u Philadelphia i uz potporu američkih saksofonist Paul Cohen.

## Diskografija
* 1994 - **Ofrenda**
* 1996 - **Azuláo. En vivo con Lila Downs** 
* 1999 - **La Sandunga** 
* 1999 - **Trazos** 
* 2000 - **Árbol de la vida** 
* 2001 - **La Línea** 
* 2004 - **Una sangre** 
* 2006 - **La Cantina** 
* 2008 - **The Very Best Of Lila Downs (El Alma De Lila Downs) (CD+DVD)** 
* 2009 - **Ojo de Culebra** 
* 2010 - **Lila Downs y La Misteriosa «En París Live à Fip»**
 
## Vanjske veze

* Lila Downs | Free Music, Tour Dates, Photos, Videos Myspace.com
* Lila Downs Lila Downs Last.fm
Shi Hu

**Shi Hu** (石虎) (295–349), kurtoazno ime **Jilong** (季龍), formalno **Car Wu od (Kasnijeg) Zhaoa** ((後)趙武帝) je bio car kineske/Jie države Kasniji Zhao. Bio je nećak cara-osnivača Shi Leja i nakon Shi Lejeve smrti vlast preuzeo pučem od Shi Lejevog nasljednika Shi Honga.

Shi Hu je bio daroviti vojskovođa koji je rijetko gubio bitke te se Shi Le oslanjao na njega u osvajanjima sjeverne i centralne Kine. Shi Hu je, međutim, uživao reputaciju krajnje bezobzirnosti i okrutnosti u svojim pohodima. Nakon što je postao vladar države Kasniji Zhao pod titulom "nebeski princ" (*[[Tian Wang]]*), carstvom je vladao čvrstom rukom, namećući narodu teške dažbine i radne obaveze, te provodeći mnogo vremena na izgradnju palača i prikupljanju konkubina. Njegovi zakoni su bili strogi, a primjenjivao ih je okrutno, pa je čak dao pogubiti svoja dva krunska princa koji su mu se zamjerili. Dok je bio živ, država je bila netaknuta, ali čim je umro, njegovi sinovi i usvojeni unuk Ran Min su započeli međusobni rat koji će uništiti kako državu tako i narod Jie.

## Reference
Tuoba Chuo

**Tuoba Chuo** (; pinyin: Tuòbá Chuò, ? - 293), bio je poglavar Xianbei plemena Tuoba. Na vlast je došao godine 286. naslijedivši svog brata Tuoba Xilua. Sklopio je savez sa istočnim plemenom Yuwen tako što je svoju kćer dao udati za Yuwen Qiubuqina, sina poglavice Yuwen Puboa. Kada je godine 293. umro, naslijedio ga je nećak Tuoba Fu.
Kasniji Zhao

**Kasniji Zhao** (; 319-351) je bila država formirana na prostoru sjeverne Kine u doba dinastije Jin, poznata kao jedno od Šesnaest kraljevstava. Osnovala ju je Jie porodica Shi. 

Njen početak se vezuje uz godinu 319. kada se Shi Le otcijepio od Xiongnu države Han Zhao. Godine 330. se proglasio carem. Na svom vrhuncu je država Kasniji Zhao pod svojom kontrolom držala današnje kineske provincije Hebei, Henan, Shanxi, Shaanxi, Shandong kao i dijelove Liaoninga i Gansua. Država je nestala kada je godine 350. njenog posljednjeg cara Shi Zhija ubio jedan od njegovih generala.

Vladari države Kasniji Zhao su se isticali okrutnošću prema svojim, posebno kineskim podanicima, što je nakon propasti države dovelo do odmazde nad pripadnicima naroda Jie, koji se često navodi kao genocid.

## Povezano
* Jie
* Wu Hu
* Šesnaest kraljevstava
* Ran Min
* genocid
296.

__NOTOC__
Godina **296.** (**[[rimske brojke|CCXCVI]]**) bila je prijestupna godina koja počinje u srijedu u julijanskom kalendaru. U svoje vrijeme je bila poznata kao **Godina konzulstva Tuska i Anulina** (ili, rjeđe, **godina 1049. ''[[Ab urbe condita]]**''). Oznaka 296. za ovu godinu se koristi od ranog srednjeg vijeka, kada je kalendarska era Anno Domini u Evropi postala glavnom metodom označavanja godina.

## Događaji

* 30.6.—Marcelin nasljeđuje Kaju kao 30. papa.
* Rimski pod-car Galerije je pod Ktesifonom poražen od Perzijanaca pod kraljem Narsehom.
* Rimski car Maksimijan pacificira područja oko Dunava. 
* Rimski pod-car Konstancije Klor i njegov general Asklepiodot se iskrcavaju u Britaniji, tuku uzurpatora Alekta te njegove odmetnute teritorije - Britansko Carstvo - ponovno pripajaju Rimu.

## Rođenja
*

## Smrti
* 22.4.—Papa Kajo
* Alekto, rimski uzurpator
297.

__NOTOC__
Godina **297.** (**[[rimske brojke|CCXCVII]]**) bila je redovna godina koja počinje u petak u julijanskom kalendaru. U svoje vrijeme je bila poznata kao **Godina konzulstva Valerija i Valerija** (ili, rjeđe, **godina 1050. ''[[Ab urbe condita]]***). Oznaka 297. za ovu godinu se koristi od ranog srednjeg vijeka, kada je [[kalendarska era]] [[Anno Domini]] u Evropi postala glavnom metodom označavanja godina.

== Događaji ==

* [[Rimsko Carstvo|Rimski]] pod-car [[Galerius|Galerije]] u pohodu na [[Perzija|Perziju]] osvaja [[Ktesifon]], ali ne može spriječiti Perzijance da zauzmu [[Armenija|Armeniju]] (ili [[298]]).
* Perzijski kralj [[Narseh od Perzije|Narseh]] i rimski car [[Dioklecijan]] sklapaju mirovni sporazum kojim se Perzijanci povlače iz Armenije, a Rimljani iz Ktesifona (ili [[298]]).
* Rimski car [[Maksimijan]] guši ustanak u [[Mauretanija|Mauretaniji]].

== Rođenja ==
* [[Murong Huang]], vladar države [[Raniji Yan]] (u. [[348]])
* [[Carica Yu Wenjun]], carica kineske [[Dinastija Jin (265–420)|dinastije Jin]] (u. [[328]])

== Smrti ==
* [[Chen Shou]], autor knjige *San Guo Zhi'' (r. 233)
Carica Yu Wenjun

**Carica Yu Wenjun** (庾文君) (297–328), formalno **Carica Mingmu** (明穆皇后, doslovno "razumijevajuća i uzvišena carica") bila je kineska carica iz dinastije Jin, odnosno supruga cara Minga.

Njen otac je bio službenik princa Sima Ruija, kasnijeg cara Yuana. Sima Rui je zapazio njenu ljepotu, te ju je odredio za suprugu svom sinu Sima Shaou, budućem caru. Njen brat Yu Liang se potom sprijateljio i postao bliski suradnik Sima Shaoa. Godine 323. Sima Shao je postao car, a Yu Wenjun carica. Caru je rodila dva sina - Sima Shana i Sima Yuea - koji će obojica postati carevima. 

Nakon careve smrti 326. je arogancija njenog brata izazvala sveopće nezadovoljstvo koje je iskoristio 328. general Su Jun kako bi sa vojskom napao carsku prijestolnicu. Yu Liang je pobjegao. ali je carica zarobljena i, prema kineskim izvorima, osobno "ponižena" od strane Su Juna, iako nije spomenuto na koji način. Carica je time bila toliko uznemirena da je umrla.
Murong Huang

**Murong Huang** (慕容皝) (297–348), kurtoazno ime **Yuanzhen** (元真), formalno **Princ Wenming od (Ranijeg) Yana** ((前)燕文明王) bio je vladar kineske/Xianbei države Raniji Yan koji se tradicionalno smatra njenim osnivačima. Svog oca Murong Huija je naslijedio 333. kao i titulu Vojvode od Liaodonga - udijeljenu od kineske carske dinastije Jin - ali je godine 337. za sebe preuzeo titulu Princ od Yana, što se tradicionalno smatra osnivanjem samostalne države Raniji Yan. (Car Cheng od Jina je retroaktivno priznao Murong Huangovu prinčevsku titulu 341. nakon dosta rasprave među dvorskim funkcionarima.) Tek nakon što je njegov sin Murong Jun u potpunosti prekinuo veze sa dinastijom Jin i sebe proglasio carem godine 353. Murong Huang je posthumno dobio titulu **Car Wenming od (Ranijeg) Yana** sa hramskim imenom **Taizu** (太祖).
Raniji Yan

**Raniji Yan** ( je bila Xianbei država koja je od 337. do 370. postojala na na sjeveru današnje Kine, također poznata i kao jedno od Šesnaest kraljevstava.

Njenim začetnikom se smatra Murong Hui, Xianbei poglavica koji je početkom 4. vijeka kao vojskovođa služio kinesku dinastiju Jin te bio jedini Xianbei vjeran dinastiji nakon Wu Hu ustanka i protjerivanja carske vlasti sa sjevera Kine, a za što je dobio titulu vojvoda od Liaodonga. Njegov sin Murong Huang je godine 337. za sebe preuzeo titulu "princ od Yana" što se smatra osnivanjem države, iako je ona formalno još uvijek bila potčinjena Kini. Tek kada je Murong Jun godine 352. uspio zauzeti najveći dio teritorija države Kasniji Zhao sebe je proglasio carem, označivši time potpuni prekid sa dinastijom Jin. Nova država se uspjela proširiti na jug, sve do sjeverne obale rijeke Yangtze. Njena moć je, međutim, bila kratka vijeka; korupcija i spletke na dvoru Murong Weija su je oslabile, te ju je osvojila država Raniji Qin.

## Napomene i reference
298.

__NOTOC__
Godina **298.** (**[[rimske brojke|CCXCVIII]]**) bila je redovna godina koja počinje u subotu u julijanskom kalendaru. U svoje vrijeme je bila poznata kao **Godina konzulstva Valerija i Valerija** (ili, rjeđe, **godina 1051. ''[[Ab urbe condita]]**''). Oznaka 298. za ovu godinu se koristi od ranog srednjeg vijeka, kada je kalendarska era Anno Domini u Evropi postala glavnom metodom označavanja godina.

## Događaji

* Battle kod Satale u kojoj rimski pod-car Galerije nanosi odlučujući poraz perzijskom kralju Narzesu. (ili 297).
* Sklopljen mirovni sporazum između Rima i Perzije kojim je Armenija vraćena pod rimsku hegemoniju, a kralj Trdat III na njeno prijestolje. (ili 297).
* Konstancije Klor tuče Alemene na teritoriji nekadašnmjih Lingonaca (Langres) te jača granicu na Rajni.
* Odlukom cara Dioklecijana Kršćani su izbačeni iz rimske vojske.
* U Rimu su sagrađene Dioklecijanove terme.
* Proizvodnja svile se iz Kine počinje širiti na Koreju i Japan.

## Rođenja
* Atanazije iz Aleksandrije, biskup i protivnik arijanstva

## Smrti
* Diofant, matematičar (približni datum)
* Kralj Chaekgye od Baekjea
Chaekgye od Baekjea

**Chaekgye od Baekjea** (? -298, vl. 286–298) bio je deveti kralj države Baekje, jednog od Tri kraljevstva Koreje. Bio je najstariji sin kralja Goi.

Njegova supruga, čije se ime navodi kao Bogwa (보과, 寶菓), bila je kći guvernera kineske Kapetanije Daifang. To je bilo razlogom za neprijateljstvo Baekjea i Kinezima suprotstavljene države Goguryeo, pogotovo nakon što je 286. Chaekgye Kinezima poslao pomoć. Poslije toga je Chaekgye ojačao obranu na rijeci Han kako bi se suprostavio odmazdi Goguryeoa. Godine 298. je državu Baekje napao Maek-in (맥인, 貊人), najvjerojatnije iz države Dongye, te je Chaekgye u tom ratu poginuo.
Asklepiodot

**Asklepiodot** () se može odnositi na:
* Asklepiodot iz Herakleje, (2. vijek pne.), komandant u makedonskoj vojsci za vrijeme trećeg makedonskog rata
* Asklepiodot (filozof), (1. vijek pne.), filozof, pisac i učenik Posejdonija
* Asklepiodot sa Lezbosa, (1. vijek pne.), zavjerenik protiv Mitridata VI od Ponta
* Kasije Asklepiodot, (1. vijek), bogati Bitinijac prognan od Nerona
* Julije Asklepiodot, (3. vijek), rimski prefekt i konzul koji je služio pod carevima Aurelijanom, Probom i Dioklecijanom
* Asclepiodotus (konzul 423)
* Asklepiodot iz Aleksandrije, (5. vijek), grčki neoplatonski filozof
* Asklepiodot (ljekar) (5. vijek), grčki ljekar
* Kralj Asklepiodot, mitski kralj u doba cara Dioklecijana
Marcelin (papa)

**Marcelin** je bio dvadeset deveti papa, nasljednik Kaja, od 30. lipnja 296.
do 1. travnja 304.

Kada je postao papa, rimski car bio je Dioklecijan. Tada još nije progonio kršćane. Godine 302., počeli su progoni kršćana. Morali su napustiti vojsku, crkvena imovina je zaplijenjena, a kršćanske knjige uništene. Prema knjizi „Liber Pontificalis”, papa Marcelin odbio je pokloniti se poganskim idolima, svjedočio je vjeru u Isusa Krista te je pogubljen zajedno sa suradnicima.
Dioklecijanove terme

**Dioklecijanove terme** (, ) je naziv za kompleks javnih kupališta (termi) koje su izgrađene u Rimu, na području brda Viminal, krajem 3. i početkom 4. vijeka. Iako su ime dobile po caru Dioklecijanu, izgradio ih je njegov suvladar Maksimijan u znak počasti svom kolegi i prijatelju. Dograđivane su za vrijeme Konstancija I i Konstantina. Od svih rimskih termi se ističu svojom veličinom.

Dio građevina se očuvao do današnjih dana zato što je kroz vijekove prenamjenjivan, tako da se u okviru kompleksa danas nalaze bazilika Santa Maria degli Angeli e dei Martiri, crkva San Bernardo alle Terme i dio Nacionalnog rimskog muzeja.

## Reference

## Vanjske veze

* http://penelope.uchicago.edu/Thayer/E/Gazetteer/Places/Europe/Italy/Lazio/Roma/Rome/_Texts/PLATOP*/home*.html (Contains Latin translations of Historia Augusta and other primary sources)
Bitka kod Satale (298)

**Bitka kod Satale** se odigrala u Kapadokiji 297. ili 298. između rimskih snaga pod pod-carem (tetrarhom) Galerijem na jednoj i perzijskih snaga pod kraljem Narzesom na drugoj strani. Galerije je uspio iznenaditi Perzijance i nanijeti im težak poraz u kome je, između ostalog, zarobljen i Narzesov harem. Perzijski kralj je nakon toga bio prisiljen potpisati mirovni sporazum u Nisibisu, kojima je Rimljanima prepustio značajne teritorije sjeverne Mezopotamije, uključujući i neka područja preko rijeke Tigris, te priznati rimsku hegemoniju nad Armenijom (gdje je na prijestolje vraćen kralj Trdat III) i Kavkasom Albanijom. Taj je sporazum osigurao relativan mir na istočnim granicama Rimskog Carstva u sljedećih tridesetak godina.
299.

__NOTOC__
Godina **299.** (**[[rimske brojke|CCXCXC]]**) bila je redovna godina koja počinje u nedjelju u julijanskom kalendaru. U svoje vrijeme je bila poznata kao **Godina konzulstva Valerija i Valerija** (ili, rjeđe, **godina 1052. ''[[Ab urbe condita]]**''). Oznaka 299. za ovu godinu se koristi od ranog srednjeg vijeka, kada je kalendarska era Anno Domini u Evropi postala glavnom metodom označavanja godina.

## Događaji

* Mir u Nisibisu kojim Sasanidska Perzija Rimskom Carstvu prepušta značajne teritorije u Mezopotamiji.
* Rimski pod-car (tetrarh) Galerije tuče Sarmati i Karpe.
* Kineska carica Jia Nanfeng namješta krunskom princu Yuu optužbu za izdaju te mu na temelju toga oduzima nasljedstvo.

## Rođenja
* Car Ming od Jina (u. 325)

## Smrti
*
Mir u Nisibisu

**Mirovni sporazum u Nisibisu** je bio mirovni sporazum sklopljen godine 298. ili 299. u Nisibisu između Rimskog Carstva na jednoj i Perzijskog Carstva na drugoj strani. Njime su formalno okončana višegodišnja neprijateljstva koja su kulminirala bitkom kod Satale u kojoj su Perzijanci teško poraženi. Perzijski kralj Narzes je Rimljanima bio prisiljen predati značanjne teritorije u sjevernoj Mezopotamiji, kao i priznati hegemoniju nad Armenijom i Kavkaskom Albanijom. Tim je mirom na istočnim granicama Rimskog Carstva uspostavljen mir koji će trajati sve do 330-ih.
Car Ming od Jina

**Car Ming od Jina** (晋明帝/晉明帝, pinyin Jìn Míngdì, Wade-Giles Chin Ming-ti) (299 – 18. oktobar 325), osobno ime **Sima Shao** (司馬紹), kurtoazno ime **Daoji** (道畿) bio je kineski car iz Istočne dinastije Jin. Za vrijeme kratke vladavine (323-325) je uspio značajno oslabljenu dinastiju Jin ojačati dovoljno da se obračuna sa gospodarom rata Wang Dunom, ali je rana smrt, nakon koje je prijestolje preuzeo njegov maloljetni sin car Cheng ponovno poremetilo ravnotežu snaga, te dovela do ustanka Su Juna kojim je dinastija još više oslabljena.

## Izvori
* *[[Knjiga Jina]]*, vol. 6.
* *[[Zizhi Tongjian]]*, vols. 90, 92, 93.
300.

__NOTOC__
Godina **300.** (**[[rimske brojke|CCC]]**) bila je prijestupna godina koja počinje u ponedjeljak u julijanskom kalendaru. U svoje vrijeme je bila poznata kao **Godina konzulstva Konstancia i Valerija** (ili, rjeđe, **godina 1053. ''[[Ab urbe condita]]***). Oznaka 300. za ovu godinu se koristi od ranog srednjeg vijeka, kada je [[kalendarska era]] [[Anno Domini]] u Evropi postala glavnom metodom označavanja godina.

== Događaji ==

* [[Rimsko Carstvo|Rimski]] car gradi [[Dioklecijanova palača|Dioklecijanovu palaču]] koji će postati jezgro današnjeg grada [[Split]]a. (Model palače se danas čuva u [[Museo della Civilta Romana]] u [[Rim]]u.)
* Dioklecijan u [[Palmira|Palmiri]] gradi veliki zid.
* Kralj [[Tiridat III od Armenije|Tiridat III]] svojim ukazom čini [[Armenija|Armeniju]] prvom državom koja je proglasila [[kršćanstvo]] službenom religijom.
* [[Petar od Aleksandrije]] postaje [[patrijarh Aleksandrije]].
* U [[Indija|Indiji]] napisana [[Panchatantra]], zbirka bajki na [[sanskrit]]u.
* [[Civilizacija Maja]] dostiže svoj vrhunac u klasičnom periodu, te se prostire na teritorijama današnje [[Gvatemala|Gvatemale]], [[Belize]]a i dijelova južnog [[Meksiko|Meksika]] a Majama dominira grad [[Tikal]].
* U [[Kina|Kini]] izumljen magnetni [[kompas]] za [[navigacija|navigaciju]] (približni datum).
* U Indiji razvijeni [[wootz]] čelik (približni datum).
* U [[Mezoamerika|Mezoamerici]] završava "formativni" ili "pred-klasični" period (približni datum).
* Napravljena statua *Tetrarha'', najvjerojatnije u Egiptu, koja će oko 330. biti premještena u Konstantinopol a nakon 1204. biti stavljena na ugao Bazilike sv. Marka u Veneciji (približni datum).
* Franci prodiru na područje Belgije (približni datum).
* U drevnom Japanu završava Yayoi period (približni datum).
* U današnjem Lullingstoneu sagrađen rimsko-keltski hram i mauzolej, kao i u tvrđavi Anderitum (približni datum).
* U Sjevernoj Africi izumire domaći slon (približni datum).
* Izumire atlaški divlji magarac (približni datum).
* Lav izumire u Armeniji (približni datum).
* Napravljeni Codex Vaticanus Graecus 1209 i Codex Sinaiticus, biblijski rukopisi na grčkom (mogući datum).
* U Elviri u Hispaniji održani Elvirski sinod, kršćanski sinod koji je kao jedan od prvih kršćanskim vjernicima zabranio društvene i druge kontakte sa Jevrejima, paganima i hereticima (najraniji mogući datum).

## Rođenja

* Li Shou, car Cheng Hana (u. 343)
* Car Min od Jina (u. 318)
* Asanga, osnivač Yogacara ili Mahayana budizma (približni datum)
* Frumencije, sirijski kršćanski trgovac (približni datum)
* Hilary od Poitiersa (približni datum)

## Smrti

* Zhang Hua, službenik dinastije Jin (r. 232)
* Liu Ling (r. 221)
* Carica Jia Nanfeng (r. 257)
* Sima Yu (r. 278)
* 28.12.—Teona, patrijarh Aleksandrije
* Spor iz Niceje, grčki matematičar i astronom (približni datum)