Florina

**Florina** (grčki: Φλώρινα [*Flórina*]) ili **Lerin** (makedonski i srpski: Лерин), je grad na sjeverozapadu grčke periferije Zapadna Makedonija, *Florina* je i sjedište istoimene prefekture, kao i sjedište mitropolije.

## Ime
Današnje ime grada *Florina* potječe iz vremena Bizanta, kada se ovo mjesto zvalo *Chlérinon* (grčki: Χλέρινον), u prijevodu *mjesto puno zelenila*. Tokom vremena ime je latinizirano u oblik *Florinon* (od Latinski *flora*, *vegetacija*) do XVII st. kad se ime promijenilo u oblik *Florina*.
Makedonci su pak zadržali ime *Lerin*, koje je bliže prvobitnom *Hlerion*.

## Geografija
Grad *Florina* nalazi se na krajnjem zapadu povijesne pokrajine *Egejska Makedonija*, na znatnoj nadmorskoj visini od 663 m. Grad leži na južnom obodu doline Pelagonija, na mjestu gdje se iz ove kotline odvaja put ka Prespanskom jezeru. Leži 13&nbsp;km južnije od granice sa Republikom Makedonijom u šumovitoj kotlini. Kroz sam grad protiče rijeka Sakuleva. Grad je okružen visokim planinama, na jugozapadu se uzdiže planina *Verno* a sa sjeverozapada Baba-Planini (Varnous).

Klima u *Florini* je zbog nadmorske visine grada i zatvorenosti ovog područja uticajima egejskog mora izrazito kontinentalna. Nju karakterizira izuzetno toplo ljeto i hladnija zima sa čestim snježnim padalinama.

## Historija
Iako je okolina *Florine* bila naseljena već za neolita i antike, prvi put se grad *Florina* spominje za vladavine srpskog Cara Dušana 1334. g. kada je on svojim ukazom proglasio nekog *Sfrancesa Palaeologusa* komandantom utvrde *Hlerenon*.

Grad *Florina* sa cijelom okolicom potpao je pod otomansku vlast 1385. g. i ostao pod njom tijekom slijedećih 5 stoljeća. Tijekom ovog razdoblja grad je imao upravnu važnost, tako je u otomanskom *[[defter]]u* za godinu 1481. popisano 243 kuća. Grad i okolina izgubili su grčku osobenost - u gradu su živeli Turci, Grci, Makedonci, Židovi i Vlasi a po okolnim selima najviše (slavenski) Makedonci.
Krajem XIX i početkom XX st *Florina* je poprište borbi dviju crkava, Grčke ( na čelu sa Carigradskim patrijarhom) i Bugarske ( osnovana 1870.)
1886., 78.4% kršćanske populacije iz Florinske *kaze* (provincije) - dijela Bitoljskog vilajeta - izjasnilo se da se osjeća dijelom *Ekumenskog Patriarhata* ( grčke crkve), a 21.6% da se osjeća dijelom *Bugarskog Egzarhata*, no kod popisa iz 1900. procent kršćanskog stanovništva koji se izjasnio dijelom grčke crkve pao je na 50.9% dok su *Egzarhisti* ( za bugarsku crkvu) narasli na 49.1%.

Tek 1912. g. nakon Prvog balkanskog rata, grad potpada pod vlast savremene Grčke. Nakon Prvog svjetskog rata i Grčko-Turskog rata 1919-1922, masovno je iseljavano tursko stanovništvo, a doseljavano grčko izbjeglo iz grčkih *maloazijskih* i crnomorskih kolonija (Smirna, Trabzon). Za vrijeme Drugog svjetskog rata u logorima i pod represalijama gotovo je istrijebljeno židovsko stanovništvo.
Nakon drugog svjetskog rata, tokom Grčkog građanskog rata, grad *Florina* bio je važno uporište ELAS-a, i NOF- a, tako da je po završetku ovog sukoba bila iseljena i većina Makedonaca iz grada. Tako je ovaj nekada nacionalno i vjerski vrlo mješoviti grad postao gotovo isključivo grčki. Poslednjih decenija u grad i okolicu uloženo je dosta, osobito u ceste i obrazovanje, ali je i pored toga *Florina* ostao grad na rubu glavnih tokova života u Grčkoj, što je izazvalo masovno iseljavanje stanovništva, naročito iz okolnih sela.

## Privreda
Sam grad je sjedište trgovine za čitav taj kraj. Privreda prefekture *Florina* najviše se oslanja na poljoprivredu i turizam (zimski i ljetni) a i na prirodna bogatstva okoline (stočarstvo, voćarstvo, šumarstvo), pa su razvijeni drvoprerada, tekstilna industrija, planinski turizam i prehrambena industrija. Florina ima i tradiciju kožarskog i krznarskog obrta.
Tokom 1950-ih i 1960-ih godina Florinski kraj bio je područje masovnog iseljavanja u veće grčke gradove ali osobito u Njemačku i prekomorske zemlje ( Australija, Kanada).

## Stanovništvo

## Kulturne ustanove i znamenitosti
* Florinski Arheološki Muzej
* Florinski Bizantološki Muzej
* Muzej moderne umjetnosti Florina
* Manastir Agios Markos iz bizantinskog doba sjeverno od grada
* Nacionalni park Prespansko jezero

## Značajne osobe
* Augoustinos Kantiotes - Metropolit Florine
* Necati Cumalı - Turski književnik i pjesnik
* Sotir Kostov ( Florina 1914. - Sofija 1992.) bugarski slikar
* George Lianis - bivši PASOK - ov ministar sporta, značajan za promociju i dobijanje Ljetnih olimpijskih igara u Ateni 2004.
* Pavlos Voskopoulos - kontraverzni čelnik stranke Duga, koji opisuje svoju stranku kao "Političku Stranku makedonske manjine u Grčkoj".
* Andreas Tsipas - komunistički prvak za vrijeme Grčkog građanskog rata

## Vanjske veze

* Grad Florina
* Prefektura Florina 
* Prezentacija Florine - TEI iz Pireja