Fidija

**Fidija**, grč. *Pheidias*, (Atena, oko 500. pne. – ?, 438. pne.) je bio najslavniji grčki kipar svog vremena. 
Njegovo kiparstvo je sinonim za najčišći izraz zrele klasike i ideal harmonične ravnoteže božanskog i ljudskog. Sintetizirao je duh, snagu i strast koji su se rodili u okviru Periklovih političko-religioznih koncepcija i u ozračju atenske demokracije.

## Biografija
Autor koji je dao pečat jednoj razvojnoj fazi grčke umjetnosti poznat je samo po kopijama i replikama, te nekoliko škrtih vijesti iz antičkih izvora (Plutarh, Plinije i Pauzanija). Po antičkim izvorima, Fidija je bio učenik *Hegije*.

Zapamćen je u antičkoj tradiciji kao čuveni majstor dviju golemih skulptura izrađenih u *hrizelefantinskoj tehnici* (sklapanje dijelova izlivenih u bronci): **Atena Partenos** (Atena Djevica) i **Zeusa Olimpijskog**.
Periklo mu je 448. g. Pr. Kr. povjerio nadzor nad gradnjom Partenona na atenskoj Akropoli na kojoj je uradio sve plastične ukrase.

Antički izvori spominju i nekoliko njegovih učenika: Alkamen, Kolot i Agorakrit.

## Djela

**Atena Partenos**, zaštitnica grada Atene, simbol atenskog polisa, prikazana je kao uzvišena božica bliska ljudima. Poznata je po opisima iz tog doba, reprodukcijama na antičkom novcu i gemama (glava na *Aspazijevoj gemi*), te po kasnijim grčkim i rimskim replikama i kopijama (*statua iz Varvakiona*). Prikazana je ogrnuta poplosom, sa šljemom i egidom, te figurom Nike (božica pobjede) u ispruženoj desnici, kako stoji na postolju na kojemu je u reljefu prikazano *Atenino rođenje*.

O **[[Zeusov kip u Olimpiji|Zeusu Olimpijskome]]** postoji još manje podataka, ali zabilježeno je kako je prikazan kao uzvišen i blag otac bogova i ljudi. Po opisu sjedi na prijestolju dekoriranom reljefima *[[Olimpijada|olimpijskih]] pobjednika, [[sfinga]]ma, Horama i Niobom s kćerima*; u desnici nosi *Niku*, a u ljevici *sceptar* (žezlo u obliku koplja).

Monumentalna plastična dekoracija na **[[Partenon]]u** (zabatne figure i friz) vjerojatno je djelo kolektivnog rada njegove radionice, izveden po njegovoj zamisli i pod njegovom paskom. Reljefi i skulpture s Partenona predstavljaju: *Gigantomahija* (bitka bogova s titanima); *Borba Atenjana s [[kentaur]]ima i [[Amazonke|Amazonkama]]*; *[[Trojanski rat]]* i *Povorka panatenejskih svečanosti*.

Likovi božanstava s hramskih zabata sačuvani su u izvorniku, a njihovi dijelovi nalaze se u muzejima u Ateni i Londonu (kao *Elgin marbles* u Britanskom muzeju).

Za **[[Artemidin hram]]** u Efezu Fidija je izradio brončani kip **Amazonke**, a pripisuju mu se i mnoge mramorne ili brončane **Atene, Afrodite i Apoloni** kao olimpijski pobjednici (**Apolon iz [[Kassel]]a**).

### Galerija odabranih djela

Datoteka:NAMA 129 Athena Varvakeion 4.JPG|Portret **Atene Partenos** iz Varvakiona.
Datoteka:Athena Parthenos Altemps Inv8622.jpg|Antiohova mramorna grčka kopija **Atene Partenos** iz 1. st. pne. Nacionalni muzej u Rimu.
Datoteka:Athena Parthenos Louvre Ma91.jpg|Rimska mramorna kopija **Atene Partenos** iz 2. st. Visina 2,4 m, Louvre, Pariz.
Datoteka:Apollo Kassel type Louvre Ma884.jpg|**[[Apolon]] iz Kassela**, 2 m visok, rimska kopija iz 2. st, Louvre, Pariz.
Datoteka:Elgin Marbles east pediment.jpg|Skulpture zabatnog trokuta s Partenona (lijevi dio), visina 1,3 m, oko 447.-432. pne., Nacionalni muzej, London.
Datoteka:East pediment KLM Parthenon BM.jpg|Skulpture zabatnog trokuta s Partenona (desni dio), visina 1,3 m, oko 447.-432. pne.
Datoteka:Dionysos pediment Parthenon BM.jpg|Detalj zabata s likom Dioniza, visina 1,3 m, London.
Datoteka:Elgin Marbles 162.jpg|**Portret konja**, detalj zabata Partenona.
Datoteka:South metope 30 Parthenon BM.jpg|**Bitka Atenjana s kentaurima**, 1,35 m visok mramor, metopa s Partenone, Britanski muzej, London.
Datoteka:Elgin Marbles 4.jpg|**Elgin marbles**, detalj unutarnjeg friza s Partenona, Britanski muzej, London.
Datoteka:Elgin marbles frieze.jpg|**Elgin marbles**, detalj unutarnjeg friza s Partenona, Britanski muzej, London.
Datoteka:Hera_Barberini_Pio-Clementino_Inv254.jpg|**Demetra**, rimska kopija statue iz Fidijine škole iz 420. pne. Vatikanski muzeji, Vatikan.
Datoteka:Farnese Diadumenos BM 501.jpg|**Farneški Dijadumen (Tezej)**, rimska kopija iz 1. st. Fidijina originala iz 440. pne., Britanski muzej, London.


## Povezano
* Starogrčka umjetnost
* Skulptura
* Grčki kanon

## Vanjske veze

* Fidija na Wapedia.