Julije Poluk

**Julije Poluk** ili **Poluks** ili, prema grčkom, **Polideuk** (grčki: Ἰούλιος Πολυδεύκης), rođen u Naukratisu u Egiptu, pa nazvan i Ναυκρατίτης, bio je helenistički grčki gramatičar, leksikograf i retor. Vrhunac njegovog stvaralaštva pada u 2. vek nove ere. Retorsko i književno obrazovanje dobio je od oca u Naukratisu, a zatim je otišao u Atinu, gde je učio retoriku pod sofistom Adrijanom iz Tira. Otvorio je svoju školu u Atini, gde je podučavao gramatiku i retoriku, da bi ga car Komod postavio za glavnog učitelja retorike u Atini. Umro je u 58. godini života ostavivši iza sebe jednog sina.

## Dela

Prema *[[Suda|Sudi]]*, Poluk je napisao ova dela:

* *Leksikon*, u 10 knjiga (Ὀνομαστικόν ἐν βιβλίοις ί)
* *Neobavezni razgovori*, o mitologiji i istoriji (Διαλέξεις ἤτοι λαλιαί)
* *Deklamacije* (Μελέται)
* *[[Epitalamij]] za cara Komoda* (Εἰς Κόμοδον Καίσαρα ἐπιθαλάμιος)
* *Rimski govor* (Ρωμαϊκὸς λόγος)
* *Truba ili muzičko nadmetanje* (Σαλπιγκτὴς ἢ ἀγὼν μουσικός)
* *Protiv [[Sokrat]]a* (Κατὰ Σωκράτους)
* *Protiv ljudi u [[Sinopa|Sinopi]]* (Κατὰ Σινωπέων)
* *[[Panhelenizam|Panhelenski]] govor* (Πανελλήνιος)
* *[[Arkadija|Arkadski]] govor* (Ἀρκαδικός)

## ''Onomastikón''

Polukov *Leksikon* (Ὀνομαστικόν / *Onomastikón*), koji nam se sačuvao u izvorima, bio je grčki pojmovnik ili rečnik atičkih sinonima i izraza, koji nisu bili poređani po alfabetskom redu, nego po tematici. To delo sadrži mnogo retkih i značajnih informacija o raznim aspektima klasične starine, npr. o predmetima korišćenim u svakodnevnom životu, o pozorištu, politici, a važno je i zato što navodi fragmente iz mnogih danas izgubljenih dela.

Poluk je svoj *Leksikon* sastavio u vreme kad je živeo Komod, kome su upućene poslanice stavljene na početak svake od 10 knjiga tog dela. Kako se u poslanicama Komod oslovljava titulom "cezara", veći deo ovog dela napisan je pre 178. godine, kad je Komod dobio titulu "avgusta". Iz poslanice ispred 8. knjige vidi se da je Poluk još uvek radio na ovom delu kad je postavljen za glavnog predavača retorike u Atinu (ne pre 178. godine). Kao i sva druga Polukova dela, i *Leksikon* je izgubljen; ono što danas posedujemo pod imenom Polukovog *Onomastikona* zapravo su samo izvodi koji vode poreklo od jedne *[[epitome]]* koju je posedovao (i interpolirao) Areta, biskup Cezareje, oko 900. godine.

Svaka od 10 knjiga predstavlja zasebnu celinu, s obzirom na to da sadrži najvažnije pojmove u vezi s određenom oblasti te kratka objašnjenja o značenju reči, koja su često ilustrovana citatima iz dela starih autora. Cilj *Leksikona* bio je da se sastavi neka vrsta zbornika iz koje bi omladina mogla birati reči koje im zatrebaju tokom svog retorskog obrazovanja i gde bi istovremeno mogla naučiti nešto i o upotrebi tih reči u delima klasičnih autora. Posebno su značajne 4. knjiga, u kojoj se govori o nauci i umetnosti, uključujući pozorište, pa se opisuju teatarske maske i muzički instrumenti, te 8. knjiga, u kojoj se tumače pojmovi iz atinskog sudskog sistema.

Sadržaj je po knjigama ovaj:

# Bogovi i bogoslužje, kraljevi, brzina i sporost, boje, trgovina i zanatstvo, plodnost i sterilnost, vreme i podela godine, kuće, brodovi, konji, zemljoradnja, delovi pluga i teretnih kola, pčele.
# Čovek, ljudsko oko, delovi tela i sl.
# Međuljudski odnosi, politički život, prijateljstvo, patriotizam, ljubav, odnos roba i gospodara, novac, putovanje i brojne druge oblasti.
# Različite grane nauke i znanja.
# Lov, životinje itd.
# Jelo, nazivi zločina itd.
# Različita zanimanja.
# Sudovi, pravosuđe itd.
# Gradovi, građevine, novac, igre itd.
# Različiti brodovi itd.

## Fiktivna atribucija

Andreas Darmarios, prepisivač rukopisa iz 16. veka, arbitrarno je dopisao ime Julija Poluka na početak jedne anonimne hrišćanske hronike. U obliku u kojem je došla do nas ta hronika obrađuje istoriju sveta od stvaranja do 377. godine, no izvorno je sigurno obuhvatala duži period. Radi se o jednoj od brojnih obrada *[[Svetska hronika|Svetske hronike]]* vizantijskog pisca Simeona Metafrasta, koja je u rukopisima sačuvana pod različitim imenima (Lav Gramatik, Teodosije iz Mitilene itd.).

## Reference

## Vanjske veze
* Polukov ''Onomastikon'' na grčkom jeziku