Valle d'Aosta

**Valle d'Aosta** (na srpskohrvatskom: *Dolina Aosta* ili *Dolina Aoste*, arpitanski: *Val d'Outa*, francuski: *Vallée d'Aoste*, talijanski: *Valle d'Aosta*) je planinska regija u sjeverozapadnoj Italiji. 
## Geografija
*Valle d'Aosta* graniči sa Francuskom na zapadu, Švicarskom na sjeveru i regijom Pijemont na jugu. Regija ima poseban autonomni status u Italiji i čini zasebnu pokrajinu Italije. Glavni grad regije je Aosta (francuski: *Aoste*).

Regija je svoje ime dobila po gradu Aosti, ovo je najmanja i najrjeđe naseljene talijanska regija.

* Površina : 3.262 km² na 100&nbsp;km dužine i 65&nbsp;km širine
* 14 pobočnih dolina
* 400 jezera, 210 glečera
* Nekoliko planinskih vrhova iznad 4000 m : Mont Blanc koji se nalazi u Francuskoj, Mont Rose, Cervin, Gran-Paradiso, Tête du Ruitor (3559 m).

Dolina Aosta je alpska dolina, najveći vrh regije je Gran-Paradiso (francuski: *Grand Paradis*, koji je u nacionalnom parku Gran-Paradiso, osnovan 1922. Veliko je središte za zimske sportove.

U regiji postoji više od 1000 zaselaka i 100 dvoraca. Regija Valle d'Aosta je podjeljena na 74 općine.

## Historija
Ova stara rimska kolonija je prvo postala dio Burgundijskog Kraljevstva, pa dio Savoje, da bi se integrirala u Italiju 1860. U vremenu od 1800. do 1814. bila je dio Francuskog Carstva i imala je status arondismana u departmanu Doire.

Ova dolina se dugo vremena nalazila na važnom vojnom i trgovačkom području između Francuske, Švicarske i Italije. Aosta ili *Mali Rim u Alpama* je grad u kojem se nalaze vrlo očuvani važni spomenici njegove bogate historije, kao:

* nekropola Svetog Martina od Corléansa
* Augustov slavoluk pobjede
* Pretorijanska vrata (Porta Pretoria)
* Teatar koji mogao primiti 4 000 gledalaca.

Kroz dolinu je prolazila jedna od trasa Francigene kojom su nekad hodočasnici pješačili na svom putu prema Rimu.
### Popis općina

## Stanovništvo
Stanovnici regije sebe nazivaju *"Valdôtains"*. Regija je dvojezična, francuski se koristi kao administrativni jezik, dok većina frankofonskog stanovništva govori arpitanski tj. Franco-Provençal. Taj se jezik prije široko koristio u ovom savojskom području, kao i u Juri i romanskom dijelu Švicarske. Danas je ovaj jezik poprilično ugrožen i Dolina Aoste ima najveći broj govornika ovog jezika. Lokalni dijalekt se naziva *Valdôtain*. Također u regiji postoji mali grad Gressoney čiji stanovnici govore jednim dijalektom njemačkog (Walser). 1900. godine, većini stanovništva regije (92%), francuski je bio materinji jezik. Za vrijeme Benita Mussolinija u regiji je provođena prisilna talijanizacija stanovništva, poslije rata se situacija ponešto popravlja. Danas se francoprovençalskim dijalektom služi većinom ruralno stanovništvo.

## Privreda
Glavne privredne aktivnosti ove regije su poljoprivreda i turizam. Među glavnim poljoprivrednim proizvodima su: sir, voće i vino. Od specifičnih oblika turizma, najizraženiji je seoski turizam.
### Hotelijerstvo
U Dolini se nalazi više od 500 manjih hotela sa 3 ili 4 zvijezdice, koji su manji porodični hoteli.

Otvoren 1947. godine, "Grand Hôtel Billia" u Saint-Vincentu sadrži jedan od najmodernijih casina u Evropi (90 stolova za igre i 500 aparata), također sadrži i kongresni centar i kazalište gdje se održavaju brojni kulturni događaji, uključujući nagradu talijanske televizije za filmove.

### Termalni izvori
Termalni izvori u Dolini Aoste su ponovno otkriveni u 18. vijeku (prije su bili poznati za vrijeme Rimljana). Za vrijeme trajanja Belle époque (1890-1914) privlačili su veliki broj posjetitelja.

## Vanjske veze

* Službena stranica Doline Aoste 
* Regionalno vijeće
* Stranica o jezicima u Dolini Aoste 
* Webškola
* Karta regije Valle d'Aosta 
* "Particularism" : Autonomija regije
* ItalianVisits.com: Valle D'Aosta