open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Poručnica Sheba

**Poručnica Sheba** je izmišljeni lik kolonijalnog oficira u originalnoj verziji TV-serije ''Battlestar Galactica'', koji je tumačila Anne Lockhart.

## Fiktivna biografija

U seriji se prvi put pojavljuje u dvodijelnoj epizodi *The Living Legend*, odnosno kao članica posade svemirske krstarice ''Pegasus'', te kao kćer njenog zapovjednika Komandanta Caina. Kada je otac nestao zajedno sa brodom tokom okršaja sa Sajloncima, Sheba je ostala na *Galactici* te sa vremenom postala zapovjednik eskadrile "Vipera".

Sheba ispočetka ima antagonistički stav prema kapetanu Apollu, ali se, nakon što je odbila udvaranje poručnika Starbucka sprijatelji sa Cassiopeiom. U epizodi *War of the Gods* grof Iblis manipulira sa njom, uvjerivši je da zna što se dogodilo sa njenim ocem. Sa vremenom se počne zbližavati sa Apollom, da bi u posljednjoj epizodi serije *The Hand of God* priznala da ga voli.

Sheba se pojavljuje kao lik u romanima Richarda Hatcha, gdje je postala član Kvoruma Dvanaest. U stripovima 1990-ih se navodi kako su se ona i Apollo vjenčali i dobili sina kome su dali ime Cain.

## Vanjske veze
Anne Lockhart

**Anne Kathleen Maloney** (6. septembar 1953 -), poznatija pod umjetničkim imenom **Anne Lockhart**, je američka glumica, najpoznatija po ulozi poručnice Shebe u originalnoj verziji TV-serije ''Battlestar Galactica''.

Anne Lockhart se rodila kao kćer dr. Johna Maloneya i poznate glumice June Lockhart.

## Reference

## Vanjske veze
* 
* 
*
Grof Baltar

**Grof Baltar** () je izmišljeni lik koji predstavlja glavnog antagonista u originalnoj verziji TV-serije ''Battlestar Galactica'', a koga je tumačio John Collicos.

Prvi put se pojavljuje u pilot-filmu *[[Saga of a Star World]]* kao član Kvoruma Dvanaest čijim je posredovanjem sklopljeno primirje kojim se treba okončati hiljadujarenski rat između Sajlonaca i Dvanaest Kolonija. U stvarnosti, Baltar je izdajnik koji namjerno nagovara Dvanaest Kolonija da u znak dobre volje odustanu od uobičajenih mjera opreza, a što sajloncima omogućava iznenadni napad koji će dovesti do sajlonskog napada u kome su Kolonije uništene. Nakon što je obavio svoj zadatak, Baltar više nije koristan Sajloncima te, na njegov užas, sajlonski Imperijalni Vođa naređuje njegovo pogubljenje.

Kasnije epizode TV-serije, međutim, prikazuju da je Baltar u posljednji trenutak pošteđen, odnosno da je Imperijalni Vođa zaključio da će čovjek biti najadekvatniji za zadatak istrebljenja ostatka čovječanstva koje bježi u floti okupljene oko *Galactice*. Baltaru je dano zapovjedništvo nad sajlonskom bazom () te sajlonski pomoćnik po imenu Lucifer koji ga dodatno proučava.

U epizodi *War of the Gods* Baltar, zahvaljujući manipulacijama Grofa Iblisa koji na taj način želi steći povjerenje kolonijalne flote, dobrovoljno dolazi na *Galacticu* gdje je smjesta uhapšen i suđen za zločine protiv čovječanstva. U epizodi *Baltar's Escape* pokušava bez uspjeha pobjeći sa zatvorskog broda. U završnoj epizodi *The Hand of God*, Baltar pristaje Adami odati sajlonske tajne zahvaljujući kojima *Galactica* uspije uništiti sajlonsku bazu; zauzvrat je ostavljen na izoliranoj planeti.

U TV-seriji *[[Galactica 1980]]* se navodi da je Baltar ponovno postao jedan od sajlonskih zapovjednika, ali se njegov lik tamo neposredno ne pojavljuje.

Baltar se kasnije pojavio u stripovima o *Battlestar Galactici*, kao i kratkom pilot-filmu *[[Battlestar Galactica: The Second Coming]]* gdje je Collicos, nedugo pred smrt, ponovio svoju ulogu.

## Redizajnirana serija

Baltar se pojavljuje u redizajniranoj seriji u obliku lika po imenu Gaius Baltar, koga je tumačio James Callis.

## Vanjske veze
Lista endofita

**Endofite**  su mikro-organizmi koji žive u tkivima  biljaka kao endosimbionti, bez izazivanja simptoma  bolesti.  Neke od njih su  mutualistički simbionti sa povoljnim efektima na domaćina, kao što su poboljšan rast ili otpor protiv bolesti ili okolišni stres, a koriste se kao mikrobni inokulanti. Međutim, patogen i saprofitni mogu biti endofiti u nekom dijelu svog životnog ciklusa. Endofiti se razlikuju od mikoriznih gljiva ili rizosfere mikroba koji žive u potpunosti unutar biljakaa. Većina poznatih endofita su bakterije ili gljive, iako postoje i neke endofitske alge i Oomycetes.

Ova lista sadrži rodova sa endofitskim vrstama (ali koje mogu imati  i ne-endofitske vrste). Vrste su navedeni samo u značajnim slučajevima. Gdje su samo specifične varijante ili kultivari jedne vrste endofiti, to je detaljno opisano na stranici  datog taksona. Raspon domaćina je "širok" kada se ne uključuje samo određene biljne  loze; u tom slučaju, data je  loza.

## Bakterije
*Također pogledajte*: Rhizobia *  za leguminoze koje fiksiraju azot (*Fabaceae*).'


==Gljive==


==Alge i *Oomycete''==

## Povezano
*Spisak simbiotskih organizama
*Spisak simbiotskih međuodnosa
*Patologija biljaka
Kraljevski parkovi Londona

**Kraljevski parkovi Londona** (engleski: *Royal Parks of London*) je prefiks za osam parkova ukupne površine 1977 hektara u Boroughu Greater London, odnosno u londonskoj metropoli. Formalno oni su još uvijek vlasništvo monarhije, ali njima upravlja *Royal Parks*, državna agencija Ministarstva kulture, medija i sporta, kojoj je načelu sekretar kog postavlja ministar.

## Historija
Većina tih parkova bili su nekoć kraljevska lovišta, zbog tog su i ostala i sačuvana od urbanizacije. Kako se London od kraja 18. vijeka sve više urbanizirao ostajalo je sve manje zelenih površina, a najveće su ostale vlasništvo monarhije. Zbog utjecaja Francuske revolucije od 1820-ih počeli su se otvarati za javnost. Njihovo održavanje i upravljanje je formalizirano Zakonom o kraljevskoj zemlji iz 1851. kojim je to prebačeno na državu, točnije na komisuju za rad, od 1942. time se bavi Ministarstvo rada, a danas Ministarstvo kulture, medija i sporta. Danas postoje osam parkovi formalno opisao ovim imenom, a oni pokrivaju gotovo 1977 hektara zemljišta u Greater London.

## Lista parkova
* Bushy Park, 450 hektara
* Green Park, 16 hektara
* Greenwich Park, 74 hektara
* Hyde Park, 140
* Kensington Gardens, 111 hektara
* Regent’s Park, 197 hektara
* Richmond Park (zajedno sa brdom Primrose), 955 hektara
* St. James’s Park, 34 hektara

## Reference

## Vanjske veze
* ''Who we are'' na portalu The Royal Parks
Michael Hastings (novinar)

**Michael Mahon Hastings** (28. januar 1980&nbsp;– 18. jun 2013) bio je američki novinar, najpoznatiji po svom izvještavanju ratova u Iraku i Afganistanu, uključujući reportažu The Runaway General koja je dovela do smjene Stanleya McChrystala. Hastings je pred kraj života postao žestoki kritičar administracije Baracka Obame, prije svega njene politike prema novinarima, odnosno široko rasprostranjenog špijuniranja novinara i građana. Njegova smrt u spektakularnoj prometnoj nesreći, koja je koincidirala sa eskalacijom skandala izazvanog objavama Edwarda Snowdena, je postala predmetom brojnih teorija zavjere.

## Izvori

## Vanjske veze
* Michael Hastings of Rolling Stone on the Story that Brought Down Gen. McChrystal – video report by *[[Democracy Now!]]*
*
**C-SPAN ''Q&A'' interview with Hastings, January 29, 2012
*Michael Hastings on CNN debating the resignation of Gen. David Petraeus with Gen. Mark Kimmitt, Lt. Col. Rick Francona, and Piers Morgan
Mirkovići (vlastela)

**Mirkovići** su vlastela iz srednjovjekovne bosanske države. Potiču od porodice Pribinića. 

Velikog kneza Radoja Radosalića Pribinića naslijedio je Batić Mirković. Prve poznate ličnosti roda Mirkovića su bili Mirko Radojević, (otac kneza Batića), i njegov stariji brat Juraj Radojević. Oni se pojavljuju u dokumentima za vladavine kraljeva Tvrtka I i  Dabiše. Batić Mirković se javlja kao svjedok u poveljama iz 1405, 1408, 1419, i 1420. godine. Knez Batić je umro negdje u periodu između augusta 1420. i 1421. godine. Jedini historijski podatak je natpis na stećku u nekropoli Kopošić, ispod kojeg je sahranjen knez Batić. Prema natpisu na stećku, plemenito velikaškog roda Mirkovića bilo je negdje u porječju Misoče, na kojem se nalazi i stari grad Dubrovnik. Grad se prvi put spominje 1404. godine, tj. godinu dana prije pojave kneza Batića kao svjedoka u kraljevskim poveljama. Pošto je grad Dubrovnik, udaljen od Kopošića oko 1 km, vezuje se za ličnost kneza Batića.

## Literatura
* Pavao Anđelić, Srednji vijek - doba stare bosanske države. U: Visoko i okolina kroz historiju 1, SO Visoko, Visoko, 1984, 102-297
* Vego, Marko, Zbornik srednjovjekovnih natpisa Bosne i Hercegovine. IV, Zemaljski muzej u Sarajevu, Sarajevo, 1970.
* Anđelić, Pavao, Arheološka ispitivanja. U: Lepenica priroda, stanovništvo, privreda i zdravlje. Naučno društvo Bosne i Hercegovine, posebna izdanja, knjiga III, Sarajevo, 1963, 151-191

## Reference
Mesar

**Mesar** ili **kasapin** (od turski: *kasap* - arapski *qaṣṣāb* je zanimanje koje se bavi pripremom mesa za ljudsku ishranu.

## Opis

Mesari usmrćuju (kolju) stoku i perad i obrađuju meso zaklanih životinja. Djelokrug njihova rada uključuje: preuzimanje životinja za omamljivanje i klanje (ili usmrćivanje električnom strujom); šurenje, skidanje čekinja i opaljivanje (kod svinja); guljenje kože (kod goveda); otvaranje trupa i vađenje crijeva; mozga i endokrinih žlijezda; obradu crijeva; buta i plećki; topljenje salo (kod svinja) i trančiranje mesa s leđa, vrata, slabina i glave svinja i goveda.

Pored pripreme svježeg mesa za direktnu prodaju, mesari se bave i konzerviranjem mesa, pa izrađuju trajne i polutrajne kobasice, salame i druge suhomesnate proizvode.

Mesari mogu raditi kao samostalne zanatlije, kao industrijski radnici ili zaposlenici u trgovini.

## Historija

Na rimskom reljefu iz 2. vijeka prikazana tipična mesnica onoga vremena, mesar s nožem i stolom na kojem reže meso, i nizom kuka po zidu na kojima vise komadi mesa.

Tokom 12. vijeka rađaju se prvi mesarski cehovi po Evropi.

Ceh mesara iz češkog grada Český Krumlov je u 16. vijeku usvojio nekoliko pravila, a najvažnije je bilo da se klanje može obavljati samo u klaonici, a ne po privatnim kućama ili po tržnicama.

Istovremeno je ceh jeruzalemskih mesara osnovao ured - hisbah, koji se striktno držao Kur'ana, na čelu sa muhtasibom, službenikom koji je nadgledao rad mesara i naplaćivao porez.

Vremenom su higijenski i drugi sanitarni propisi postajali sve stroži, a kontrole puno češće, ali i pored tog još uvijek ima sporadičnih slučajeva trovanja pokvarenim mesom.

## Reference

## Vanjske veze

* ''Mesari'' 
* ''Kasapin'' na portalu Veliki rečnik
Kobilja (rijeka)

**Kobilja** (Kobiljska rijeka) je rijeka u središnjoj Bosni i Hercegovini, desna pritoka Ugra. Duga je oko 5 km. Cijelim tokom je u opštini Kneževo.
## Izvor
Nastaje iz nekoliko izvora-čelenki, od kojih je najpoznatiji Srebrenik  (1.010 m), koji izvire na jugoistočnim padinama istoimane uzvisine (Srebrenik, 1.131 m), iz masiva planine Ježica (1.276 m). Pojas oko ovog vrha  je izuzetno bogat snažnim izvorima pitke vode, od kojih počinju potočići slivova Ugra i Vrbanje. Od Djevojačke ravni (iznad Dunića stijena i Demićke) do Vakufskih Njiva ima ih preko 50. Srebrenik je poznato lokalno i tanzitno odmorište.

Od mnogobrojnih manjih pritoka, najznačajnija desni potok je Vukovica, a lijevi su: Strašivi i Zlovarski potok.

Vododijelnica pomenutih slivova doslovno se pruža duž lokalne ceste Kneževo – Turbe – Travnik (preko Ilomske,  Korićana i Vitovlja). 
## Vodopadi
Kod sela Gornji Ćoralići, ulazi u dubok (do 300 m) teško prohodni kanjon. Kobiljska rijeka pravi 14 vodopada i svaki je malo remek djelo prirode. Razlikuju se po visini, širini, po protoku vode, ali svaki je neobuzdan, divlji i glasno huči. Najznačajniji vodopadi Kobiljske rijeke su: Vranovina, Prskavac i Bjelavine dok ostali još uvek nemaju zvanična imena. 

Nakon kanjona teče dolinom između padina na kojima se nalazi niz zaselaka (pod zajedničkim nazivom Kobilja) i Imljanskog osoja. Tokom 1960-tih, na Kobilji i njenim pritokama, bilo je 20-ak vodenica..

## Izvori
Mustafa Skopljak

**Mustafa Skopljak** (Kotor-Varoš, 10. august 1947. - Sarajevo, 21. novembar 2015) bio je  bosanskohercegovački slikar. Srednju umjetničku školu završio je u Sarajevu 1970. godine. Nakon toga upisuje Pedagošku akademiju, likovni smjer, na kojoj apsolvira. Na Akademiju likovnih umjetnosti Sarajevo, upisuje se nakon njenog osnivanja i diplomira 1977. godine u klasi prof. Alije Kučukalića. Postdiplomski studij završio je 1988.

Bio je član Udruženja likovnih umjetnika BiH od 1972. godine. U periodu od 1993 - 1998 radio je lutke, scenu i kostime za lutkarske predstave za Pozorište mladih. Bio je profesor na Akademiji likovnih umjetnosti u Sarajevu, na Odsjeku za kiparstvo.

## Djela
* *Dnevnik 92-93*, gvaš na papiru, 1992-93.
* *Svjetlom i tamom*, razni radovi, kombinovane tehnike, 1998.
* *Bez naziva*, kombinovana tehnika, 1998.
* *Varijacija potpisa* 2008.

## Povezano
* UNSA

## Reference

## Vanjske veze
*Mustafa Skopljak priprema retrospektivnu izložbu 
*Intervju: Mustafa Skopljak  
*UGBiH Mustafa Skopljak, Svjetlom
Krojač

**Krojač**, **šnajder** (od njemačkog: * Schneider* ), **abadžija** (od turskog: *aba* - valjano sukno ili **terzija** je zanimanje koje se bavi šivanjem (i popravkom) odjeće po mjeri i drugih tekstilija.

Znanje i umijeće krojenja, svodi se na dva osnovna aspekta; rezanje i šivanja tkanine. To znanje razvilo se polako i postepeno u Evropi između 12. i 14. vijeka.

## Opis

Krojači izrađuju odjeću prema prethodno kreiranom modelu. Obavljaju konstrukcijsku pripremu, kroje prema šablonu, šivaju i dorađuju odjeću. Finalni krojački proizvodi su; odjeća, posteljina, trikotaža, stolnjaci i slične tekstilije.

Rad krojača se sastoji od sljedećih operacija; izrade kroja prema zadanim mjerama i modelu, polaganja materijala na stol za krojenje, mašinskog ili ručnog rezanja materijala po šablonu, sortiranja i pripremanja skrojenih dijelova, spajanja skrojenih dijelova u konačni proizvod uz pomoć šivaće mašina i završnog peglanja.

Krojači mogu raditi kao samostalne zanatlije ili kao radnici u tekstilnoj industriji.

## Historija

Za srednjeg vijeka odjeća je bila samo sredstvo da se pokrije tijelo. Sa renesanskom se počela isticati ljudska figura. Široki ogrtači standardna uniforma srednjeg vijeka lako se mogla skrojiti iz jednog ili dva komada tkanine, tad su postali kraći i uži, u pokušaju da slijede ljudsku figuru. To je bilo rođenje umjeća krojenja i mode.

Sve do tog doba tkanina je bila važnija od načina kako je odijelo skrojeno, pa su  tkalci bili važniji od krojača, no malo po malo, krojači su postali jednako važni , a vremenom su ih i zasjenili.

Kako su izrastali gradovi, zatim gradovi države i nakraju prave imperije tako se mijenjala i moda. Ispočetka su lideri bili talijanski gradovi, nakon tog su Španjolska i Francuska postali centri mode i krojačkog umjeća. Apeninski poluotok je svoj zenit imao u doba Michaelangela, Španjolska početkom 17. vijeka. a Francuska za duge vladavine Louisa XIV (1643. - 1715.), kad su sujetni mladići iz cijele Evrope odlazili u Pariz po odjeću.

Od 19. vijeka i Engleska, odnosno London postaje poznata po vrsnim krojačima.

Danas tradicionalne male krojačke zanatske radnje uništava masovna industrijska produkcija gotove robe, ali se još uvijek može pronaći na krojače koji rade za kupce visoke platežne noći po svim metropolama svijeta.

## Reference

## Vanjske veze

* ''Krojači''
Charing Cross (stanica)

**Stanica Charing Cross** (engleski: *Charing Cross railway station*) je željeznička stanica u londonskom boroughu City of Westminster. Nalazi se na istoimenom raskršću Charing Cross.

## Historija
Orginalnu stanicu Charing Cross projektirao je Inženjer John Hawkshaw. ona je otvorena za javnost 1864. Krajem 20. vijeka  podignut je uredski kompleks iznad željezničkih platformi.

Željeznički most Hungerford iz 1864., koji povezuje stanicu sa južnim Londonom, popravljen je krajem 1970-ih.

## Reference

## Vanjske veze

* ''Charing Cross''
Njemački idealizam

Njemačkim idealizmom se označava period njemačke filozofije od Kanta do Hegela, te kasnijih djela Šelinga. (Schelling) Tačnije, period od pojavljivanja Kantove *Kritike čistog razuma* (1781) do Hegelove smrti (1831). Njemački idealizam se često naziva vrhuncem njemačke filozofije, te se, u pogledu njegovog filozofsko-istorijskog značenja, poredi sa klasičnom grčkom filozofijom .Poznat je i pod nazivom *Klasična njemačka filozofija*.

Njemački idealizam je u smjeni 18-og i 19-og vijeka bio u Njemačkoj preovlađujuća filozofska struja, koja je sebi postavila zadatak, da kroz jedan filozofski sistem koji bi obuhvatao različite filozofske discipline (teorija spoznaje,logika, filozofija prirode, etika, nauka o državi i metafizika) spozna, naučno iscrpi i predstavi cjelinu (das Ganze) svijeta.

U suočavanju sa problemom kojeg je Kant iznio u *Kritici čistog razuma, *nastalo je bogatstvo naizmjeničnih nacrta sistema, pri čemu centralnu ulogu igraju djela Fihtea, Hegela i Šelinga. Njemački idealizam je bio u međusobnom djelovanju sa poezijom vajmarske klasike i romantizmom.

## Uvod

### Pojam
Predstavnici njemačkog idealizma ne upotrebljavaju termin *njemački idealizam*. Njega uvode njegovi materijalistički protivnici, 1840-ih. (2) U neutralnom značenju ovaj pojam se javlja tek 1860-ih.

Pojam je i danas sporan, jer on stavlja u pozadinu jedinstvenost i sukcesivnost unutar ovog misaonog pokreta, a pritom konflikte između njenih protivnika gura naprijed. Štaviše, izbor riječi *njemački* u pojmu "njemački idealizam" je ponešto obmanjujuć, jer to nije bila čisto njemačka pojava, već je na najrazličitije načine interagovala sa filozofima drugih nacija.

Sporan je i položaj Kanta i Šelinga unutar ove epohe. Klasično je shvatanje Riharda Kronera, koji stavlja Kanta na početak, a Hegela na kraj vrhunca ovog pokreta. Za Nikolaja Hartmana je njemački idealizam jedan "poslijekantovski" pokret, koji se postavlja nasuprot Kantu i njegovom kritičkom pristupu. Valter Šulc i Harald Holc posmatraju Hegela kao "sljedbenika" neoplatonizma, te Šelinga kao kraj njemačkog idealizma. .

Ponekad se ove varijante razlikuju kao *kritički *i *spekulativni idealizam*. U prvu varijantu ubraja se Kantova filozofija, rani Fihte, te rani Šeling, u drugu pak kasna filozofija Fihtea i Šelinga i čitava Hegelova filozofija.

### Karakteristike
Glavne karakteristike njemačkog idealizma su teze o egzistenciji duhovnih entiteta (bića), zatim po predstavi mislećeg subjekta zavisno egzisitirajući spoljašnji svijet te uvjerenje o izvođenju ljudskih radnji iz principa razuma. Karakteristična tekstualna forma njemačke idealističke filozofije jeste velika, sistemski izrađena prezentacija, čiji se sadržaj razvija deduktivno. Ove prezentacije se razlikuju po visokoj gustini i tačnosti. One se ne ubrajaju samo u najsadržajnije i najuticajnije spise u istoriji filozofije, nego takođe i u najneprohodnije. Mnoge od njih su ostale do danas neobrađene.

## Reference
Instruktivna klarinetska literatura

**Instrukcija** (lat. *Instructio*), uputstvo, upućivanje, poučavanje, nastava.

***'Instruktivnu klarinetsku literaturu***' čine publikovana dela koja su sastavili iskusni pedagozi ili afirmisani klarinetisti. Svrha i namena ove vrste literature je da upućuje, informiše i obučava klarinetiste, te se kao takva koristi u pedagoškoj praksi - u muzičkim školama i na muzičkim studijima.

Tematika koju Instruktivna klarinetska literatura obrađuje je preširoka. Ona može obuhvatati: istorijski razvoj klarineta, teoriju muzike, razna uputstva o tehnici disanja i dahu, o ambažuri, uputstvu za čuvanje, negu i kupovinu klarineta; pouke o ispravnom držanju instrumenta i tela svirača, kao i savete o načinu vežbanja, o izboru i obradi trske za klarinet; štimovanje i grif-tabele za tonove klarineta.

Instruktivna klarinetska literatura se najčešće publikuje u vidu *škola za klarinet*, *etida za klarinet*, *malih komada*, *dueta za klarinet*, spisa ili štampanih brošura.

Najpoznatiji autori i stvaraoci instruktivne klarinetske literature u Srbiji su: Bruno Brun, Anton Eberst, Ante Grgin, Milenko Stefanović i Radivoj Lazić.

## Veze
* Klarinetska literatura u Srbiji
* Klarinetista
* Instruktivna klarinetska literatura
* Prstoredi tonova na klarinetu
* Porodica klarineta
* Nega i čuvanje klarineta
* Trska za klarinet
* Štimovanje klarineta
* Ambažura

## Izvori
* Eberst, Anton: *Klarinet i klarinetisti*, Forum, Novi Sad, 1963.
* Eberst, Anton: *Osnovna škola za klarinet*, Savez muzičkih društava i organizacija Hrvatske, Zagreb, 1967.
* Lazić, Radivoj: ''Učim klarinet'' I - IV, Zavod za udžbenike i nastavna sredstva, Beograd, 1998.
* Brun, Bruno: ''Škola za klarinet'' I i II sveska, Prosveta, Beograd, 1956.
* Brun, Bruno: ''Škola za klarinet'' III sveska, Udruženje muzičkih pedagoga Srbije, Beograd, 1975.
* A. Selmer: ''Instrukcije za klarinetiste''

## Ostala izvori

* Brun, Bruno: *Izbor malih komada*, Prosveta, Beograd, 1953.
* Stefanović, Milenko: *Laki komadi*, Milivoj Ivanović, Beograd, 1970.
* Eberst, Anton: *Koncertni album za klarinet i klavir*, Nota, Knjaževac, 1975.
* Lazić, Radivoj: *Vedri dani u muzičkoj školi*, Savez društava muzičkih i baletskih pedagoga Srbije, Beograd, 1996.
* Lazić, Radivoj: *Raspevani klarinet* I - IV, Zavod za udžbenike i nastavna sredstva, Beograd, 1997.
* Lazić, Radivoj - Peričić, Vlastimir: *Laki klarinetski dueti* I i II, Beograd, 1998.

## Vanjske veze
* R. Lazić - V. Peričić, ''Grif tabele na klarinetu Bemovog sistema''.
* Nova literatura za klarinet
Leicester Square

**Leicester Square** je trg u londonskom Westminsteru, ime je dobio po istoimenoj palači Earla od Leicestera iz 17. vijeka, koja je nekad stajala na sjevernoj strani trga.

## Opis

Leicester Square je srce londonskog Westa Enda, dijela grada poznatog po zabavi.

Duž tog danas isključivo pješačkom trga nalaze se tri ogromna kinaa, brojni pubovi i klubovi.

U jednom od ta tri kina se najčešće odigravaju londonske filmske premijere, pa se trg pretvori u veliku pozornicu sa crvenim tepisima po kojima idu filmske zvijezde okružene fotografima.

U njegovom podzemlju se nalazi velika stanica londonskog metroa.

## Reference

## Vanjske veze

* ''Leicester Square''
Parliement Square

**Parliament Square** (prevedeno Parlamentarni trg) je srce londonskog Westminstera, omeđen Big Benom, Westminsterskom palačom i Westminsterskom opatijom.

Po čitavom trgu postavljene su skulpture poznatih britanskih i svjetskih državnika, među ostalima Winstona Churchilla i Abrahama Lincolna.
 
## Historija

Zgrade parlamenta nalaze se tu od 1016. kada je kralj Knut Veliki sagradio palaču, koju su nakon njega često obnavljali i dograđivali. Ona je izgorjela u požaru 1834., pa je arhitekt Charles Barry podigao današnju palaču Parlamenta Ujedinjenog Kraljevstva u neogotičkom stilu.

Najstariji preživjeli dio starog zdanja je - *Westminster Hall* - koji je sve do sredine 19. vijeka bio sjedište najvišeg suda u zemlji.

## Reference

## Vanjske veze

* ''Parliament Square''
Stolar

**Stolar** (od praslavenskog *stol*) ili sve rijeđe *tišler* (od njemačkog: *tischler*, od tish - stol) je zanimanje koje se bavi obradom i izradom predmeta od  drva.

## Opis

Stolari obrađujući drvo proizvode namještaj, građevinsku stolariju, oplate, obloge i razne upotrebne predmete. Na temelju tehničko-tehnološke dokumentacije (nacrta i opisa) ili šablona izabiru materijale, alate i mašine sa kojima mogu obaviti zadani posao. Na predmetima koje obrađuju, a to su najčešće ploče, daske ili letve, najprije vrše mjerenje]] i skiciranje (zacrtavanje), a zatim to oblikuju, tako da pile, blanjaju, bruse, buše, glodaju i dube.

Kako najčešće izrađuju predmete iz više dijelova, nakon njihove obrade moraju ih pripasati i spajiti. To obavljaju ljepilima, čavlima, vijcima i raznim vrstama okova.

Zavisno od poslova koje obavljaju, mjestu rada i konačnom proizvodu, razlikuju se;
* *stolari [[Zanatlija|zanatlije]]* koji izrađuju namještaj i druge predmete za široku potrošnju, 
* *građevinski stolari* koji izrađuju i ugrađuju prozore, vrata, stepenišne ograde i druge predmete od drva za potrebe građevinarstva i 
* *industrijski stolari* koji rade u drvnoj industriji kao radnici na doradi industrijskih proizvoda.

Stolari koji rade kao samostalne zanatlije ponekad sami izrađuju tehničku dokumentaciju, troškovnike i određuju cijene svojih proizvoda. Pored tog što izrađuju predmete od drva, većina stolara bavi se i popravcima i zamjenom istrošenih dijelova stolarije.

## Historija

Najstariji primjeri stolarskog umjeća stari su više od 5000 godina, pronađeni u grobnici kralja Semerketa iz Prve dinastije Drevnog Egipta. I brojni faraoni pokopani su sa fino obrađenim stolarskim predmetima.

Prema nekim naučnicima Drevni Egipćani su izmislili prvo zaštitno sredstvo (nešto poput laka), kojim su premazivali svoju stolariju, iako se ni danas ne zna za njegov sastav.

Egipćani su koristili razne alate; sjekire, pile, dlijeta i bušilice, a razne komade spajali su perom i utorom, a od Novog kraljevstva 1570. - 1069. pne. počeli su koristiti i životinjska ljepila.

U Drevnoj Kini stolarsko umjeće počelo je oko 750. pne..

Arheolozi su u frigijskom Gordiumu pronašli neobično fino izrađene komade namještaja iz oko 800. pne. sa inkrustacijama od slonovače i metala.

Rimljani su izrađivali namještaj visoke kvalitete, a poznavali su gotovo sve alate današnjice, to je otkriveno u Pompejima gdje su
arheolozi iskopali stolarsku radionicu zatrpanu erupcijom vulkana 79.

Za ranog srednjeg vijeka to znanje je poprilično nazadovalo, ali se počelo obnavljati od 11. vijeka naovamo.
## Reference

## Vanjske veze

* ''Stolar''
Nacionalna srpska klarinetistička asocijacija

**Nacionalna srpska klarinetistička asocijacija** (engl. National Serbian Clarinet Association, skrać. NSCA) je neprofitno strukovno udruženje, koje su 2015. godine osnovali srpski klarinetisti, mahom članovi srpskih ogranaka međunarodnih udruženja International Clarinet Association (ICA) i European Clarinet Association (ECA).
## Oblast ostvarivanja ciljeva
Nacionalna srpska klarinetistička asocijacija ostvaruje ciljeve u oblasti kulture, umetnosti, nauke i obrazovanja.
## Upravni odbor
Upravni odbor Nacionalne srpske klarinetističke asocijacije čine:
* mr Andrija Blagojević, vanredni profesor za umetničku oblast Klarinet na Fakultetu umetnosti u Kosovskoj Mitrovici, prvi klarinetista iz Srbije primljen u članstvo ICA i ECA, predsedavajući za Srbiju Međunarodne klarinetističke asocijacije, urednik biltena i član Borda direktora Evropske klarinetističke asocijacije,
* mr Predrag Nedeljković, bas klarinetista Beogradske filharmonije,
* Milan Orlović, diplomirani muzičar-klarinetista, prvi klarinetista Vojnog orkestra "Niš",
* spec. Darko Perčević, profesor klarineta u Muzičkoj školi "Vojislav-Lale Stefanović" u Užicu,
* dr um. Mihailo Samoran, klarinetista Beogradske filharmonije.

## Savet
Međunarodni Savet Asocijacije čine: Nicholas Cox (Velika Britanija), Heike Fricke (Nemačka), James Gillespie (SAD), Andrea Massimo Grassi (Italija), Alan R. Kay (SAD), Jože Kotar (Slovenija), Milan Milošević (Kanada), Jean-Marie Paul (Francuska), Kyrill Rybakov (Rusija), Vladimir Skorohodov (Belorusija), Robert Spring (SAD), Stephan Vermeersch (Belgija), Eva Wasserman-Margolis (Izrael), Anton Weinberg (Velika Britanija) i Floyd Williams (Australija).
## Reference

## Vanjske veze
* European Clarinet Association - News
Polimorfizam (biologija)

**Polimorfizam**  (grč. πολύ  - *poli* = mnogo + μορφή -*morf* = oblik, figura, silueta),  u  biologiji se javlja kada se jedna osobina, u istoj populaciji određene vrste ispoljava u  dva ili više jasno različitih fenotipova. Drugim riječima, pojavljuje se u  više od jedne *forme* ili *morfe*. Da bi se klasificirao kao takav,  mora se nalaze u istom staništu i u isto vrijeme i pripadati panmiktičnoj populaciji  (sa slučajnim parenjem).

Opisani polimorfizam uključuje varijaciju fenotipa.  Međutim, ovaj termin se također koristi i u drugom smislu, kao  kod molekulskih biologa kada opisuju  mutacije u genotipu, kao što su jednonukleotidni polimorfizam (SNP) ili  RFLP.

Polazna definicija, sama po sebi, dopušta da se termin polimorfizam u biologiji može odnositi na svaku pojavu ili čak i proces, ako se javlja u najmanje dvije varijante (*morfe*).
Polimorfizam je uobičajen u prirodi, jer, u najširem smislu,  uključuje i sveukupni  biodiverziteta, genetičke varijacije i adaptacije. Obično funkcionira tako da da održava različite forme u populaciji koja živi u promjenljivom okruženju okruženju.
Najuobičajena pojava je spolni dimorfizam, koji se javlja kod mnoštva organizama. Drugi ilustrativan primjer može biti zaštitna obojenost  leptira  (vidi: mimikrija) ilihemoglobin i  krvne grupe.

Prema teoriji evolucije, posljedica polimorfizma su procesi usmjeravanja evolucijskih  procesa, u koje su uključeni  i bilo koji drugi aspekti  jedne vrste. To je nasljedna  varijacija modofikovana putem  prirodne selekcije. U polimorfizmu jedinke  genetička konstitucija omogućuje veoma različita preoblikovanja u okvirima zadatog genotipa, kao i mehanizam prekidač koji određuje koji je *morf* ispoljio najveću prilagodljivost određenoj  životnoj sredini.

U genetičkom polimorfizmu genotip determinira fenotip (u interakciji sa faktorima životne sredine).

## Terminologija
Iako je u općoj upotrebi polimorfizam je prilično širok pojam, u biologiji je dobio posebno značenje, što ga  razlikuje od  pojma **monomorfizam** (koji ima samo jedan oblik). Kada postoji i druga *forma* precizniji termin je **dimorfizam**.
* Termin izostavlja forme koji pokazuju *kontinuiranu varijaciju*  (kao što je težina), iako i ona ima nasljednu komponentu. Polimorfizam se bavi oblicima u kojima je varijacija diskretna (diskontinuirano) ili jasno alternirajuća. Ukratko, ovako definiran pojam polimorfizma obuhvata samo kvalitativne osobine.
*Posmatrani morfi (oblici, fenotipovi)  se moraju ispoljavati na istom staništu,  u isto vrijeme. Ovo isključuje geografske rase i sezonske oblike.
* Termin je prvi put upotrebljen za opisivanje *vidljive forme*,  ali danas je proširen je i *tajanstvena  preoblikovanja *,  na primjer krvnih varijacija, koji se mogu  otkriti odgovarajućim  testiranjem.
* Rijetke varijacije nisu klasificirani kao polimorfizami, kao što ni mutacije, same po sebi, ne predstavljaju polimorfizam. Da bi se klasificirali kao polimorfizam  mora da postoji neka vrsta ravnoteže između preoblikovanja i  nasljedne osnove.

## Povezano
*Fenotip
*Genotip
*Populacija

## Reference

## Vanjske veze
Ugrić

**Ugrić** je rijeka u središnjem dijelu Bosne i Hercegovine, desna kratka pritoka Ugra. Izvire iz vrela Osmanovac u istoimeni potok; nadmorska visina  940 m, u rejonu uzvisine Krčevine. Iznad Krčevina je regionalna komunikacija Kneževo - Turbe - Travnik, koja obilježava vododijelnicu između slivova Ugra i Vrbanje. Teče ka jugozapadu, između Ćelehovskog brda (909 m) i Barišića strane (Glavica, 897 m).

Već pri izvoru potok ulazi u sve dublji i uži kanjon, koji je na 854 m n/v dubok i oko 400 m. Od te razine, rječica dobija ime Ugrić. Na njemu je  nekada (60-tih godina 20. vijeka) bilo 10-ak mlinova. Duž ovog vodotoka, kao i u slivu Ugra uopće, smjenjuju se brzaci, kaskade i vodopadi. Vodopad Ugrić nalazi se u blizini zimskog centra Babanovca na Vlašiću, na udaljenosti oko 1 sat hoda. Visina vodopada je oko 20 m.

Donedavno je u kanjonu ove rijeke bilo nehigijenski regulirano, a nekontrolirano odlagalište komnalnog i svakog drugog kabastog otpada, na kojem su obitavala jata gavranova i raznih šumskih životinja. Nakon nedavne regulacije, nasrtljive zagađivači su, zbog nepoštivanja elementarnih ekoloških normi, onemogućeni sigurnosnom ogradom. To omogućuje kredibilniju turističku ponudu ovog kraja.

## Izvori
Novo učenje

U historiji ideja **Novo učenje** u Evropi pojam je koji se koristi za renesansni humanizam, razvijen kasnije u petnaestom vijeku. Nedavno prikupljeni klasični tekstovi izazvali su filološkog istraživanja prefinjenog i klasičnog latinskog stila u prozi i poeziji.

Taj pojam često se koristio i za druge trendove, među kojima je i formuliranje veze između Crkve i pojedinca koja je proizašla iz protestantske revolucije. Savremenici su primijetili sljedeće: Thomas Howard, 3. vojvoda Norfolka jadikovao je "Bilo je veselo u Engleskoj prije pojave novog učenja", u vezi sa čitanjem Biblije.

Ranije "novo učenje" imalo je sličan uzrok, dva vijeka ranije. U tom slučaju, u pitanju su bili otkriveni Aristotelovi tekstovi, sa velikim utjecajem na skolastiku. Kasnija faza Novog učenja u renesansi podrazumijevala je početke naučne misli. Tu se Francis Bacon ističe kao važna referentna tačka i pokretač.

## Povezano
* Renesansa 12. vijeka
* Grčki učenjaci u renesansi

## Napomene
CN toranj

**CN toranj** je zgrada u Torontu u Kanadi. Visok je 553,33 metara. Najvažnija je turistička atrakcija u Torontu i privlači više od dva milijuna međunarodnih posjetitelja svake godine. Kanadska nacionalna željeznička tvrtka dala je izgraditi CN toranj. Posjetitelji mogu vidjeti Toronto iz tornja na dvije razine: na nadmorskoj visini od 330 metara i na visini od 447 metara. Kada je sagrađen bio je najviša zgrada na svijetu i najviši toranj na svijetu. To više nije nakon gradnje Burj Khalife, tornja Canton i Tokyo Skytree-a. Još uvijek je najviša zgrada na zapadnoj hemisferi i jedan od najpoznatijih simbola Kanade.

Kanadska nacionalna želejznička tvrtka došla je na ideju 1968. godine, da se izgradi veliki televizijski i radio toranj za šire područje Toronta.

CN toranj dio je centra Metro, najvećeg razvojnog projekta u Torontu. Željelo se izdići toranj 300 metara iznad najviših zgrada u gradu, jer je CN toranj sagrađen u samom središtu grada, gdje su bile najviše zgrade. Toliko je visok, da se može vidjeti s udaljenosti od 30 kilometara.

Izgradnja je počela kopanjem temelja 6. veljače 1973. godine. Oko 56 000 tona materijala uklonjeno je do dubine od 15 metara. Za temelj se koristio 7000 tona betona i 450 tona armature. Na cijelom projektu radilo je 1537 ljudi, koji su koristili 40 500 kubičnih metara betona. Vrh antene podignut je uz pomoć helikoptera. Cijena izgradnje iznosila je tadašnjih 75 milijuna dolara, (dnas 350 milijuna dolara). CN toranj otvoren je 26. lipnja 1976., prije nego se planiralo. Do sredine devedesetih godina postao je jedna od glavnih turističkih atrakcija u gradu.

## Zanimljivosti
* CN toranj je 13 metara viši od tornja Ostankino u Moskvi i gotovo dvostruko viši od Eiffelovog tornja.
* Jedan čovjek umro je tijekom izgradnje tornja.
* Ako vjetar puše brzinom od 200&nbsp;km/h, vrh tornja njiše se za 1,05 metra.
* Iz restorana na vrhu tornja sa staklenim podovima, može se vidjeti cijeli grad.

## Vanjske veze
*  Službene stranice
;Ostali projekti
CSI: Crime Scene Investigation (sezona 5)

Peta sezona serije ** je premijerno emitovana na kanalu CBS od 23. septembra 2004. do 19. maja 2005. godine.

## Radnja sezone
Greg započinje svoje putovanje od laboratorijskog pacova do poljskog miša, kriminalistička laboratorija Las Vegasa suočava sa promenom ljudstva ("P-P-Promene"), tokom pete sezone serije. Timovi poslednjih dana zajedno se muče sa više istraga ludog i neobičnog, uključujući i otkriće "vanzemaljskog" leša, samo izvan granica Oblasti 51 ("Živeo Las Vegas"), a tela isplivalog zbog oluje ("Nizvodno"), otmicu trinaestogodišnjakinje ("Žetva"), smrt na dezinsekciji ("Vranine Noge"), svingersku žurku ("Trampa Mesa"), povratak Plavog Ubice ("Šta jede Gilbert Grisom?"), i otmicu u hotelu ("Formalnosti"). Tu je i pojava novih dokaza koji se pojavljuju doslovno kada Grison svedoči, međutim, to uzrokuje da Ekli razdvoji Grisomov i Vilouzin tim ("Moja Krivica"), tako da Ketrin, Nik i Vorik zadiru u slučajeve kao što je smrt mozga ("Ljudi Nisu Umešani"), telo u automobilu ("Ko je Ubio Šerloka?"), odsečenu glavu zmije ("Zmije"), smrt medveda ("Nepodnošljivo"), ubistvo koje uključuje sportsku kladionicu ("Velika Sredina"). Rizik od gubitka jednog od svojih, međutim, omogućava Ekliju i Grisomu da ponovo izdvojie svoje razlike, i lične i profesionalne, i da ujedine tim ("Grobna Opasnost").

## Uloge

### Glavna postava
 
* William Petersen ... Gil Grisom, nadzornik CSI (3. stupnja)
* Marg Helgenberger ... Ketrin Vilouz, pomoćnik nadzornika CSI (3. stupnja)
* Gary Dourdan ... Vorik Braun, istražitelj CSI (2. stupnja)
* George Eads ... Nik Stouks, istražitelj CSI (3. stupnja)
* Jorja Fox ... Sara Sajdl, istražitelj CSI (3. stupnja)
* Eric Szmanda ... Greg Sanders, istražitelj CSI (3. stupnja)
* Robert David Hall ... Dr. Al Robbins, glavni mrtvozornik
* Paul Guilfoyle ... Džim Bras, policijski kapetan i detektiv Odjela za ubistva

### Povremena postava
* Archie Kao ... Arči Džonson
* David Berman ... Dr. Dejvid Filips
* Wallace Langham ... Dejvid Hodžis
* Aisha Tyler ... Mia Dikerson
* Louise Lombard ... Sofija Kurtis
* Jon Wellner ... Henri Endrus

## Epizode



## Vanjske veze
* DVD Release Dates  at TVShowsOnDVD.com
Kalamakua

**Kalamakua** (također znan kao **Kalamakua-a-Kaipuholua**) bio je havajski plemić, poglavica Halawe na otoku Oʻahuu.
## Život
Kalamakua je rođen na otoku Oʻahuu. Njegov je otac bio poglavica Kālonanui, a majka poglavarica Kaipuholua. Preko oca je Kalamakua bio unuk kralja Maʻilikākahija od Oʻahua. Brat Kalamakue bio je princ Kālonaiki, koji je naslijedio svog djeda, kralja Maʻilikākahija. Kalamakua je postao vladar Halawe, dok je Kālonaiki vladao ostatkom Oʻahua.

Supruga Kalamakue bila je princeza Mauija Keleanohoanaʻapiapi, kojoj je Kalamakua bio drugi muž. Njihova je kći bila velika poglavarica Laʻieloheloheikawai od Mauija, supruga kralja Piʻilanija, koja je rođena u mjestu zvanom Helemoa.

Kalamakua je naredio sadnju *taroa* (lat. *Colocasia esculenta*) u Waikikiju.
## Reference
Franjevački samostan u Kreševu

**Franjevački samostan u Kreševu** pripada Vrhbosanskoj nadbiskupiji, Bosna i Hercegovina. Sagrađen je u 14. vijeku.

Zajedno sa Crkvom sv. Katarine utemeljen je pred kraj XIV stoljeća. Od prvobitne gotičke crkve danas je preostao još samo krajnji dio zida svetišta prema jugoistoku. Uz njega je, vjerojatno već u XV stoljeću, postojala kamena Kapela sv. Amrije. Nakon toga je nekoliko puta rušen, ili zapaljen, ali je ponovo podizan, dograđivan i dorađivan. Uz zvonik postavljena je bista fra Grge Martića, rad Ivana Meštrovića.

Proglašen je za Nacionalni spomenik BiH.. Nacionalni spomenik čini graditeljska cjelina Franjevačkog samostana u Kreševu sa pokretnom imovinom:  14 slika, 5 skulptura, 18 predmeta izrađenih od metala, biblioteka sa 2 stara kataloga i 9 knjiga, spomen-soba fra Grge Martića sa 71 predmetom, jedna kazula i orgulje.

## Povezano
* Bosna Srebrena

## Reference

## Vanjske veze
* http://www.samostan-kresevo.com/
Pegavi tragopan

**Pegavi tragopan** (*Tragopan caboti*) je vrsta ptice iz roda tragopana (*Tragopan*) koji pripada porodici fazana (Phasianidae). Naseljava jugoistočne kineske provincije Fukien, Kjangsi, Džejang, Kvantung, Guangsi i Hunan.

## Opis

Pegavi tragopan je ptica koja veliki deo života provodi na tlu. Mužjaci dostižu dužinu od oko 60 cm i težinu od oko 1,4 kg, dok ženke dostižu dužinu od oko 50 cm i težinu od oko 900 g. Noge pegavog tragopana su relativno kratke. Glava mužjaka je crna sa crveno-narandžastom prugom sa obe strane, vrat je narandžaste boje sa crnim šarama, gola koža na obrazima i oko očiju je narandžaste boje. U vreme sezone parenja imaju plave kožne rogove i kožnu kesu na grlu, koja kad je naduvana bude u sredini narandžaste boje sa plavim tačkama, a po ivicama bude šarena, crvene i svetlo plave boje. Perje sa gornje strane tela je crvenkasto-braon, sa belim tačkama. Dok je perje sa donje strane tela prljavo bele boje..

## Stanište i rasprostranjenost
Pegavi tragopan je endemska vrsta koja naseljava planine u jugoistočnoj Kini, gde je prisutna u provincijama Fukien, Kjangsi, Džejang, Kvantung, Guangsi i Hunan. Njegovo tipično stanište su suptropske zimzelene šume i druge šume sa mešavinom listopadnog i četinarskog drveća. Staništa koja naseljava se nalaze na nadmorskoj visini od 600 do 1.800 metara, a prisutan je i iznad gornje granice šumske vegetacije. Populacija je fragmentisana, jer se pegavi tragopan ne kreće između šuma, kada je čistina između njih veća od 500 metara.

## Ponašanje
Biljojed je i hrani se pretežno na tlu, izdancima, cvećem, korenjem, plodovima i semenjem. Omiljena hrana su mu plodovi i lišće vrste Daphniphyllum macropodum. Ponekad se hrani i malim beskičmenjacima.

Sezona gnežđenja je u proleće. Gnezda obično pravi na krošnjama drveća, a kao materijal za pravljenje gnezda koristi travu, lišće, perje i mahovinu. Ponekad koristi napuštena gnezda drugih ptica. Polaže od 2 do 6 jaja, a na jajima leži isključivo ženka. Pilići se izležu nakon 28 dana inkubacije. Posle dva, tri dana ženka i pilići zajedno napuštaju gnezdo, jer su ptići u stanju da lete ubrzo nakon izleganja. Ženka i pilići ostaju zajedno tokom zime.

## Ugroženost
U crvenoj knjizi IUCN-a, pegavi tragopan je označen kao ranjiva vrsta, zbog toga što je procenjena populacija manja od 10.000 jedinki i smanjuje se. Glavna pretnja po opstanak vrste je gubitak staništa, zbog krčenja šuma da bi se stvorile nove obradive površine i plantaže bambusa i četinara. Pegavi tragopan je prisutan u nekim zaštićenim oblastima, ali populacije u njima su uglavnom male. Još jedna pretnja po opstanak vrste je krivolov, koji je prisutan u nekim oblastima.

## Референце

## Литература
* Robertson, Peter (1997). "Pheasants." Voyageur Press. .

## Спољашње везе
Potporodica (taksonomija)

**Potporodica** (lat. *subfamilia*) je pomoćni (srednji) taksonomski rang, odmah ispod porodice, ali sa više uključenih rodova.

Prema standardnim pravilima nomenklature oznaka podvrste u botaničkom imenu završava na −*oideae*, a u zoološkom s *–inae*.

## Povezano
* Međunarodni kodeks nomenklature algi, gljiva i biljaka
* Međunarodni kodeks zoološke nomenklature
* Takson
* Porodica

## Reference
Forma (zoologija)

**Forma** (lat. *form* = oblik) – u  zoologiji – isključivo je neformalni izraz koji se ponekad koristi za opisivanje organizama. Ova kategorija nema uporište u *[[Međunarodni kodeks zoološke nomenklature|Međunarodnom kodeksu zoološke nomenklature]]*, tj.  nije prihvaćen. Drugim riječima, iako su imena formena latinskom jeziku i  ponekad se pogrešno prilažu uz dvojno ime, u zoološkom kontekstu, forme uopće nemaju taksonomski značaj.
  
## Upotreba termina
Neki zoolozi koriste riječ "forma" ili "oblik"  za opisivanje varijacije u  populacijama životinja, posebno insekata, kao dio niza termina i skraćenica koje  se dodaju u binomijalnoj  ili trinomijalnoj komenklaturi. Mogu se opisati mnogi 'tipski uzorci', ali ni jedan ne treba smatrati apsolutnim, bezujetnim  ili kategoričkim. Forme nemaju zvanični status, iako su ponekad korisne  u opisivanju visinski ili geografskih klina. Za razliku od morfi (vidi dolje), neka  subpopulacija obično se sastoji  samo od jedne forme u svakom trenutku.

Primjeri:
**forma geographica* –  f. geogr.
: Ako se koristi, danas obično označava dio kline; naprimjer za prelaznu međukategoriju između podvrsta u  području njihovog  kontakta.
**forma localis* –  f. loc.
:Kao i  "f. geogr." Ali samo lokalno; ova „kategorija“  pojavljuje se dosta rijetko. *Tkođer pogledajte*: mala veličina populacije.
**forma alta* – f. alt.
:Fenotipske razlike koje se javljaju u vezi sa nadmortskom visinom, ali mogu u potpunosti biti zbog uticaja okruženja, tj. ne nužno nasljedne.  Isto se odnosi i na formr koje generiraju temperaturu ili vlažnost kao što su:
**forma vernalis* - f. vern. (proljetna forma)
**forma aestivalis* - f. aest. (ljetna forma)
**forma autumnalis* - f. autumn. (jesenja forma)
**aberratio* - ab.
*Može se koristiti za individue, za male grupe, kao što su jedinje  i njegovo potomstvo  ili za atipske jedinke (naprimjer, albino).
:Također se koristi za obično posmatrane forme vrste, ali u ovom slučaju upotreba  termina *forma * (f.) ili  *[[morfa]]*, prateće  opisno ime, više je konvencijsko.
**Napomene**:
* Termin morfa ima sličan koncept sa mnogo rjeđom upotrebom (*također pogledajte*: Polomorfizam). Kao ni forme,  ni morfe nisu priznati u zvaničnoj zoološkoj  terminologiji, a primjena  može varirati, ali generalno, morfe se javljaju bez geografskih ili sezonskih ograničenja, a  mogu predstavljati značajan dio populacije; obično se nekoliko morfi skupa javljaju u jedinstvenoj subpopulaciji u datom vremen.  Jedna vrsta moljaca je poznati primjer.
* Botanička nomenklatura je mnogo složenija, uz upotrebu varijeteta, podvarijeteta i forma koji su  formalno regulirani u odredbama *[[ICBN]]*-a.

## Povezano
* Morfa
* Forma

## Reference

## Vanjski limkovi
Subpopulacija

**Subpopulacija** je podskup populacije.

## Statistička populacija
U statistici, a populacija je kompletna skupina objekata posmatranja koji dijele barem jedno zajedničko svojstvo koje je predmet statističke analize. Na primjer, populacija nekog naroda, između ostalih obilježja, dijeli zajedničko geografsko porijeklo, jezik, književnost i genetičku osnovu, što ih razlikuje od ljudi drugih nacionalnosti. Primjer može biti i galaksija Mliječni put, koji se sastoji populacije zvijezda. Nasuprot tome, statistički uzorak je posmatrani podskup izdvojen iz populacije da je predstavlja u statističkoj analizi. Ako je uzorak vjerodostojno odabran, tj. slučajno i bez pristrasnosti, karakteristike cjelokupne populacije iz koje potiče, po zakonu vjerovatnoće, mogu biti predstavljene karakteristikama tog uzorka.

Statistički i biološki pojmovi populacije se međusobno bitno razlikuju.

## Subpopulacija
Subpopulacija je podskup populacije, ako dijele jedno ili više dodatnih svojstva. Na primjer, ako je sveukupna populacija jedan narod, subpopulacija mogu biti njegove [spol]]ne kategorije ili ako je populacija je komplet (2špil“) igraćih karata, tada su njegove četiri subpopulacije one sa istim znakom (obično: srce, kocka, list i mak). Nasuprot tome, podskup populacije koji ne dodatno prisustvo bilo kojeg zajedničkog dodatno svijstva zove se *uzorak*. Primjer mogu biti 30 masumično odabranih osoma posmatranog uzorka ili karata iz datog kompleta.

Opisna (deskriptivna) statistika može dati različite rezultate za različite subpopulacije. Na primjer, određeni lijekovi mogu imati različite efekte na različite subpopulacije, a ovi efekti mogu biti zasjenjeni ili odbačeni ako takve posebne subpopulacija nisu identificirane i ispitane u izolaciji. Isto tako, parametri se često mogu preciznije procjeniti ako se subpopulacije odvoje: distribuciju tjelesne visine ljudi je bolje modelirati prema muškaracima i ženama kao zasebnim subpopulacijama, na primjer.

Populacije koje se sastoje od subpopulacija, mogu se modelirati po „mješovitom modelu, kombiniranjem distribucije unutar subpopulacija u ukupnoj distribuciji populacije. Čak i kada su subpopulacije dobro modelirane po jednostavnom modelu, sveukupna populacija može biti loše prilagođena, što može biti dokaz za postojanje subpopulacija. Na primjer, u dvije jednake subpopulacije, obje normalno distribuirane, ako imaju iste standardne devijacije a različite srednje vrijednosti, ukupne distribucije će ispoljavati nisku sličnost u odnosu na normalnu distribuciju. Srednja vrijednost subpopulacija će pasti na račun ukupne distribucije. Ako su dovoljno razdvojene, formiraju bimodalnu distribuciju, a bez toga, na grafičkom prikazu imaju jednostavan i širok vrhunac. Nadalje, ispoljavat će nadvišavanje disperzije, u odnosu na jedinstvenu normalnu distribuciju date varijacije.

Alternativno, ako su subpopulacije sa istom srednjom vrijednošću i različitim standardnim devijacijacijama, ukupna populacije će ispoljavati visoku sličnost, s oštrijm vrhom i težim krajevima (i shodno tome plićim prelaznim kategorijama) nego kod jednostavne distribucije.

## Povezano
* Populacija
* Statistika

## Reference
Admiralty Arch

**Admiralty Arch** (prevedeno Admiralski slavoluk) je zapravo uredska zgrada koja se nalazi u srcu londonskog 
Westminstera, nedaleko od Trafalgar Squara.

Ispod slavoluka u sredini polukružne palače prolazi Ulica Mall koja vodi od Trafalgar Squara do Buckinghamske palače.

Admiralitet Arch je na neki način nastavak odavanja počasti pomorskoj tradiciji koja dominira Trafalgarom. Ime je dobio po susjednoj zgradi Admiraliteta koja leži nešto južnije.
 
## Historija
Njenu gradnju naručio je kralj Edward VII u spomen na svoju majku, kraljicu Viktoriju. Na njenom vrhu uklesan je latinski natpis: ANNO DECIMO EDWARDI SEPTIMI REGIS VICTORIÆ REGINÆ CIVES 
GRATISSIMI MDCCCCX, koji u prijevodu glasi: *U desetoj godini vladavine Edwarda Sedmog kraljici Viktoriji zahvalni građani 1910*.

Neobaroknu palaču od 1906. do 1911. podigao je arhitekt Aston Webb kao svečani ulaz u Buckinghamsku palaču i spomenik kraljici Viktoriji.

## Reference

## Vanjske veze

* ''Admiralty Arch''