open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Donji Dolac

Donji Dolac je selo smješteno u Gornjim Poljicima, jednoj od triju cjelina drevne Poljičke Republike (Poljičke Knežije). Danas se nalazi u sastavu grada Omiša.
Nera Stipičević

**Nera Stipičević** (Makarska, 21. siječnja 1983.) hrvatska je glumica i pjevačica.

## Biografija
**Nera Stipičević** rođena je u Makarskoj, gdje je završila osnovnu glazbenu školu, smjer klavir. U vrijeme srednje škole bavila se atletikom, te je bila članica hrvatske kadetske reprezentacije.

1993. godine bila je finalistica pjevačkog natjecanja emisije *Turbo Limač* Hrvatske radiotelevizije. Postala je poznata sudjelujući u *Story SuperNova Music Talents* showu krajem 2003. godine, gdje je završila kao jedan od finalista. 2004. godine izdala je album *Nera*.

Diplomirala je na Ekonomskom fakultetu u Zagrebu 2007. godine, smjer turistički marketing, a 2010. godine stekla je status magistrice glume Akademije dramskih umjetnosti u Zagrebu.

U Hrvatskom narodnom kazalištu 2007. godine igrala je u izvedbi *Opera za tri groša* Bertolda Brechta, a 2008. godine u izvedbi *I konje ubijaju, zar ne?* Horacea McCoya. Ta uloga donijela joj je nominaciju za najbolju mladu dramsku glumicu. U Hrvatskom Narodnom Kazalištu Šibenik, 2008. godine igrala je i bila koautorica glazbe u predstavi *Fantazija* Marijane Nole. Ta ulogu donijela joj je nominaciju za najbolju mladu umjetnicu iz područja opereta/mjuzikl.

2010. godine igrala je glavnu ulogu u hrvatskoj priči omnibusa *[[Neke druge priče]]*. Iste godine pobijedila je u showu Ples sa zvijezdama.

## Filmografija
### Kazališne predstave
* *Kosa* (2003.)
* *Euridiče*,Venera,  (2006.)
* *Dum Marinu u pohode*; Dragić(2007.)
* *Opera za tri groša*,B.Brecht; Dolly (2007.)
* *Fantazija*,M.Nola;Anka Prpalo (2008.)
* *I konje ubijaju zar ne?*,H.Mccoy;Lily Bacon (2009.)
* *Krava Ružica*; Krava Ružica (2009.)
* *Bjesovi*;studentica (2010.)
* *Snjeguljica*,Snjeguljica (2010.)
* *O medvjedima i ljudima*,S.Anočić; Marijana (2010.)
* *Zagorka*,I.Boban; Kontesa Nera, Radnica, dijete (2011.)
* *Miffy*, Nina(2011.)
* *Rat i mir*,L.N.Tolstoj; Sonia Aleksandrovna Rostova,(2011.)
* *Indijanci*, Saša Anočić; Milica,(2012.)
* *Princeza i žabac*, Nina Kleflin; Princeza Izabela,(2012.)
* *Nemirne noge*, Saša Anočić,(2012.)

### Filmovi
* *[[Nick (2012)|Nick]]* (2012.)
* *[[Neke druge priče (2010)|Neke druge priče]]* kao Sonja (2010.)
* *[[Pandemija (2009)|Pandemija]]* (2009.)
* *[[Prljavi mali mjehurići (2009)|Prljavi mali mjehurići]]* (2009.)

## Diskografija
### Nera (2004.)
* *Centar svita*
* *Sunčan dan*
* *Zavoli mene*
* *Ponoć*
* *Tebi se predajem*
* *Vatra*
* *Dobri stari radio*
* *Adio pameti*
* *Amerika*
* *Laku noć*

## Izvori

## Vanjske veze
* 
* Neke Druge Priče  službena stranica filma
HNK Zmaj Makarska

**HNK Zmaj** je nogometni klub iz Makarske. Trenutačno se natječe u 3. HNL - Jug.

## Historija

NK Zmaj je osnovan 1921. godine i nikada nije mijenjao ime. Prvi predsjednik kluba bio je Tonči Vuzio. Od godine 1993. do 1996. klub je nosio sponzorsko ime **NK Zmaj-Euroherc**.Nešto kasnije ga mijenja u HNK Zmaj koji naziv nosi do danas.

## Uspjesi

Zmaj postaje član splitskoga podsaveza već 1922. godine. Godine 1949. osvaja kup Dalmacije. Tri puta je bio prvak splitskoga podsaveza. U sezoni 1954./55. sudjeluje u kvalifikacijama za ulazak u 2. ligu, ali ne uspijeva. U sezoni 1968./69. klub ostvaruje najveći uspjeh igranjem u tadašnjoj 2. saveznoj ligi - jug, no uspijeva odigrati samo jednu sezonu.

Od 1979. godine Zmaj je bio sudionik jedinstvene dalmatinske lige u kojoj se natječe dugi niz godina. Stvaranjem HNL-a Zmaj je uglavnom bio član 2. HNL i 3. HNL, a u sezoni 2003./04. čak i 1. ŽNL Splitsko-dalmatinske.

## Stadion

Stadion na kojem nastupa NK Zmaj zove se **Gradski sportski centar**, izgrađen 1960. godine, a dograđen sa tribinama i podtribinskim prostorom za potrebe VIII. Mediteranskih igara - Split 1979.|Mediteranskih igara u Splitu 1979.]] Kapacitet stadiona je oko 3.000 gledatelja.

## Nastupi u završnicama kupa

### Kup maršala Tita

**1948.** 
* 1. pretkolo   NK Zmaj Makarska   - NK Cement Solin            4-0
* 2. pretkolo	NK Zmaj Makarska   - NK Metalac Zagreb          0-4
**1951.** 
* pretkolo    FK Velež Mostar  - NK Zmaj Makarska           3-0

### Hrvatski nogometni kup
 
## Poznati igrači ponikli u NK Zmaj
* Gajo Rafaneli
* Alen Bokšić
* Mario Carević

## Vanjski izvori

* RSSSF
* Nogometni leksikon
Veliko Brdo (Makarska)

**Veliko Brdo** je prigradsko naselje grada Makarske, smješteno na obroncima planine Biokovo, zapadno od grada. Prema popisu iz 2001. godine, naselje je brojalo 335 stanovnika, premda se procjenjuje da je danas stanovništvo mnogo brojnije.

Veliko Brdo je pretrpjelo veliku materijalnu štetu u katastrofalnom požaru u rujnu 2008., tijekom kojeg je lokalno stanovništvo bilo evakuirano. U prosincu iste godine obavljena je djelomična sanacija izgorjele površine.

U Velikom Brdu se nalazi župna crkva Svetog Jeronima.

## Izvori

 
## Vanjske veze
*Grad Makarska
Karlo Jurišić

**Dr.sc. fra Karlo Jurišić**, (Sarajevo, BiH, 13. kolovoza 1918. — 14. 1. 2017.), hrvatski svećenik, franjevac, profesor crkvene povijesti u mirovini.

Rođen je u Sarajevu u baškovoškoj obitelji. Zaredio se je za svećenika 1942. godine u Makarskoj. Bio je župnik u više župa Makarskog primorja, gvardijan Franjevačkog samostana u Zaostrogu. Bio je tajnik Franjevačke provincije Presvetog Otkupitelja, te tajnik Franjevačke bogoslovije u Makarskoj. Profesor je crkvene povijesti u mirovini. Odlikovao ga je dr. Franjo Tuđman Redom Danice Hrvatske s likom Marka Marulića.Nagradu za životno djelo dodjelila mu je Splitsko-dalmatinska Županija. Nagrađivan je brojnim nagradama među kojima nagrada za životno djelo Grada Makarske.
Živio je u Franjevačkom samostanu u Makarskoj.
Makarska kronika

**Makarska kronika** je hrvatski tjedni list iz Makarske.

Utemeljio ju je Anđelko Erceg 2002. godine. Izlazi od 17. prosinca 2002..
Stranice su u bojama i sadrže fotografije.

Izlazi u Makarskoj. U zaglavlju se deklarira kao "List Makarske rivijere, Zabiokovlja i otoka".

V.d. glavnog urednika je Maja Erceg. Prije nje je glavnim urednikom bio Anđelko Erceg.

## Izvori
*Makarska kronika Impresum, pristupljeno 20. travnja 2011.

## Vanjske veze
*Makarska kronika
Makarska konkatedrala sv. Marka

**Makarska konkatedrala (zborna crkva) sv. Marka evanđelista** drugostolna je crkva Splitsko-makarske nadbiskupije. Nalazi se u Makarskoj, na vrhu Kačićevog trga. Sagrađena je u baroknom stilu. Gradnja ove konkatedrale, bivše stolne crkve makarskih biskupa počela je 1700. godine na inicijativu makarskog biskupa Nikole Bijankovića, no nažalost nikada nije u potpunosti dovršena. Godine 1756. posvetio ju je makarski biskup Stjepan Blašković.

Pročelje crkve okrenuto je prema jugozapadu, a zvonik se vidi gotovo iz cijeloga grada. Na ulazu u konkatedralu s desne se strane nalazi oltar u kojemu se čuvaju kosti sv. Klementa, zaštitnika grada Makarske i Makarske biskupije. Kosti ovog sveca dovezene su iz rimskih katakombi 1725. godine. S lijeve strane nalazi se oltar Majke Božje, a nad njim jedan mali oltar Gospe od ružarija ili Majke Božje od krunice. U drvu oslikana Djevica s djetetom rad je bizantske škole. Taj mali oltar, prema pričanju mještana, sagrađen je za vrijeme kuge 1815. godine. Drugi oltar na lijevoj strani jest oltar sv. Križa. On predstavlja kalvariju, a kipovi su u drvu prirodne veličine.

Konkatedrala je bila znatno oštećena za vrijeme velikog potresa 1962. godine, te su obnovom unutarnjega djela crkve napravljene stanovite promjene. Glavni oltar je premješten u pokrajnu kapelicu presvetog sakramenta, gdje je bio na početku. Taj najljepši oltar djelo je venecijanskih majstora. Nakon potresa 1962. godine oštećen je kor te su 1970. godine nabavljene nove orgulje, djelo slovenske tvrtke Jenko.

Upravitelj katedrale župnik je msgr. Pavao Banić, ujedno i prepozit Zbornog kaptola.
Kanonici Zbornog Kaptola u Makarskoj su msgr. Pavao Banić i msgr.Stipe Jerković. Svakodnevne svete Mise su u 7.00 i u 18.00 sati zimi a ljeti u 19.00h, Nedjeljne i blagdanske u 8.00,9.00,10.30 i 18.00 sati.                                                               

## Izvori
Jure Radić (franjevac)

**Dr. fra Jure Radić** (Baška Voda, 28. studenog 1920. - Split, 25. srpnja 1990.), biolog, svećenik, franjevac, malakolog.

Rođen je u Baškoj Vodi 28. studenog 1920. godine, zaređen je za svećenika 1943. u Makarskoj. Na Katolički bogoslovni fakultet u Zagrebu branio je disertaciju o liturgijskoj obnovi u Hrvatskoj. Bio je kratko župnikom u nekoliko župa, a najveći dio života proveo je kao odgajatelj na Visovcu, u Makarskoj te u Zagrebu, i profesor sjemeništaraca i bogoslova. Bio je gvardijan i rektor Franjevačke visoke Bogoslovije u Makarskoj. Osnovao je i vodio Malakološki muzej i Institut Planina i mora u Makarskoj. Uređivao je i brojne časopise. Umro je iznenada u Splitu. Pokopan je u Makarskoj, a sprovodne obrede uz koncelebraciju dvojice biskupa i 150 svećenika vodio je msgr. Ante Jurić.

Najslužniji je za osnivanje Parka prirode Biokovo. Svjetski je priznati stručnjak iz područja malakologije, botanike i ekologije. Utemeljitelj je Biokovskog botaničkog vrta Kotišina u Makarskoj. Pokretač je znanstvenih skupova i znanstvenog zbornika "Acta Biokovica" o prirodi Biokova. Surađivao je u mnogim prirodoslovnim znanstvenim časopisima i edicijama gdje je dao znatan broj znanstvenih radova.

## Izvori
Zlatko Gareljić

**Zlatko Gareljić** (Split, 19. studenoga 1959.), hrvatski političar.

Osnovnu školu i gimnaziju završio u Makarskoj. Na Fakultetu političkih nauka Sveučilišta u Zagrebu diplomirao je 1983. godine.

## Politika
Tijekom svoje političke karijere obnašao je nekoliko političkih funkcija i to:
* Član Gradskog vijeća Makarske(1993.-1997.)
* Gradonačelnik Grada Makarske(1998.-2000.)
* Zamjenik ministra obrane RH (2000.-2004.)
* Član Glavnog odbora, Izvršnog odbora i Tajništva SDP-a Hrvatske (2004.-2008.)
* Predsjednik Gradske organizacije SDP-a Makarska(2008.-2010.)
* Savjetnik za obranu predsjednika Ive Josipovića (2010.)

## Zanimljivosti
Sudjeluje u dokumentarnom filmu o izborima u Makarskoj "Makarska elegija" (2006.) te se pojavljuje kao epizodni glumac u filmu "Gdje pingvini lete" (2008.) redatelja Josipa Vujčića.

## Izvori
* Životopis na savjest.com
* Jutarnji list 
* Jutarnji list 

## Vanjske veze
*
Gornji Dolac

**Gornji Dolac** je naselje u Splitsko-dalmatinskoj županiji.

## Geografija
Nalazi u Gornjim Poljicima.

## Upravna organizacija
Gradsko je naselje grada Omiša po upravnoj organizaciji, iako je od samog naselja Omiša udaljeno nekoliko kilometara. 
Po poštanskoj organizaciji, pripada poštanskom uredu u Dolnjem Dolcu.

## Stanovništvo
Većinsko i jedino autohtono stanovništvo ovog sela su Hrvati.

## Izvori
Kostanje

**Kostanje** su naselje u Splitsko-dalmatinskoj županiji.

Ime su dobila po kestenu.

## Geografija
Nalaze se u Srednjim Poljicima.

## Upravna organizacija
Gradsko su naselje grada Omiša po upravnoj organizaciji, iako su od samog naselja Omiša udaljeno nekoliko kilometara. 
Po poštanskoj organizaciji, imaju vlastiti poštanski ured.

## Stanovništvo
Većinsko i jedino autohtono stanovništvo ovog sela su Hrvati.

### Značajne osobe
*Mila Gojsalić, hrvatska mučenica i narodna junakinja
*Đurđica Tičinović, hrvatska pjesnikinja

## Izvori
Jure Bilić

**Jure Bilić** (Makarska, 12. rujna 1922. - Zagreb, 27. siječnja 2006.) bio je hrvatski političar u SFR Jugoslaviji.

Rođen je 12. rujna 1922. godine u Makarskoj. U travnju 1941. godine, postao je član Komunističke partije Jugoslavije. Istakao se kao jedan od organizatora ustanka u Hrvatskoj. Bio je rukovodilac SKOJ-a za Dalmaciju i član Pokrajinskog komiteta SKOJ-a za Hrvatsku.

Nakon rata bio je sekretar Gradskog komiteta SKOJ-a za Zagreb, predsjednik Međuopćinske konferencije SKH za Dalmaciju, član CK SKH od Četvrtog kongresa, za člana Izvršnog komiteta CK SKH bio je izabran na Petom i Šestom kongresu, a za člana Predsjedništva CK SKJ izabran je na Desetom kongresu SKJ 1974. godine. Bio je i predsjednik Sabora SR Hrvatske od 1978. do 1982., predsjednik Predsjedništva CK SKH od svibnja 1982. do 1. srpnja 1983. i član Predsjedništva CK SKJ od 1983. do 1986. godine.

Bio je protivnik Hrvatskog proljeća. Od sredine 1980-ih protivio se Miloševićevoj politici prema ostalim republikama SFRJ. Godine 1990. napisao je memoarsko djelo „'71., koja je to godina?”.

Umro je 27. siječnja 2006. godine u Zagrebu. Sahranjen je na zagrebačkom groblju Mirogoj.

Bio je nositelj Partizanske spomenice 1941. i ostalih visokih odlikovanja.

## Literatura
**Hrvatska opća enciklopedija* (knjiga druga). „Leksikografski zavod Miroslav Krleža”, Zagreb 2000. godina.
Galeb (poduzeće)

**Galeb** je ime za hrvatsku tvrtku sa središtem u Omišu, koja se bavi proizvodnjom rublja. Tvrtka je osnovana 1951. godine.

## Proizvodi

## Povezano
*Popis velikih gospodarskih subjekata iz Splitsko-dalmatinske županije

## Vanjske veze
* Službene stranice Galeba iz Omiša
Cetina (tvornica tjestenine)

**Cetina** je tvornica tjestenine u Omišu. Postoji još od prije Drugog svjetskog rata. 1930-ih je bila najvećom tvornicom tjestenine na električni pogon ne samo u Hrvatskoj, nego u cijeloj ondašnjoj Jugoslaviji.

Za svoje je proizvode dobila brojne nagrade. Neke je dobila prije Drugog svjetskog rata:
*počasna diploma i zlatna medalja na Jadranskoj izložbi
*počasna diploma, zlatna medalja i zlatni križ na međunarodnoj izložbi u Liegeu, Belgija
*počasna diploma, zlatna medalja i zlatni križ na međunarodnoj izložbi u Parizu, Francuska
*počasna diploma i zlatna medalja na međunarodnoj izložbi u Solunu, Grčka

## Izvori
Gajetano Raffanelli

**Gajetano "Gajo" Raffanelli** (Makarska, 6. kolovoza 1913. - Makarska, 7. kolovoza 1988.), nekadašnji igrač Zmaja iz Makarske i Hajduka.

Smatra se među najboljim igračima tridesetih godina na sredini terena. U Hajduk dolazi iz Zmaja 1938. i kroz četiri godine za Bile je odigrao 118 utakmica, osvojivši i naslov prvaka Banovine Hrvatske 1940./41. godine.

Prema Jurici Gizdiću, U utakmici koju je 1931. Zmaj igrao protiv Hajduka i gubio sa 14:0 Gajetov brat File doviknuo mu je: "*O Brate Gajo, dajmo sve od sebe da bar izjednačimo.*"

Gajo Raffanelli je bio među istaknutim igračima i dužnosnicima kluba koji su se odlučno suprotstavili nastojanju talijanskih fašista da Hajduk pretvore u FC Spalato. Početkom Drugog svjetskog rata odlazi u partizane, a po završetku rata kraće vrijeme ponovo je nastupao je za momčad Zmaja iz rodne Makarske, kojeg je 1960–tih godina kraće vrijeme i trenirao.

Gajo Raffanelli ima jedan nastup i za Hrvatsku nogometnu reprezentaciju. Dogodilo se to u Zagrebu, 8. prosinca 1940., protiv Mađarske (1-1), kada je uz Ratka Kacijana bio jedini igrač Hajduka u reprezentaciji u kojoj je ostalih 9 igrača bilo iz zagrebačkog Građanskog.

Nastup Raffanellija i Kacijana u ovoj utakmici bila su ujedno i prva dva nastupa Hajdukovih igrača za Hrvatsku reprezentaciju u povijesti.

Gajo Raffanelli umro je dan poslije svog 75. rođendana, 7. kolovoza 1988. u rodnoj Makarskoj, gdje je i pokopan.
## Izvori
Danko Angjelinović

**Danko Angjelinović** (Makarska, 13. travnja 1891. &ndash; Split, 23. rujna 1963.), hrvatski književnik i prevoditelj.

## Biografija
Potječe iz stare hvarske obitelji (Sućuraj). Završio je pravni studij u Zagrebu, te stekao stručni naziv doktora prava. Službovao je kao odvjetnički i sudski pripravnik u Splitu i Zagrebu, bio je činovnik u Skoplju, te samostalni odvjetnik u Zagrebu. Oženio je doktoricu Marinu Gutschy. Politički je bio orijentiran jugoslavensko-unitaristički, ali po dostupnim podatcima nije bio stranački organiziran.

U vrijeme Drugog svjetskog rata surađuje s četnicima Ilije Trifunovića, zapovjednika četnika na području NDH, i talijanskim okupatorima.

Djed je hrvatske političarke Vesne Pusić

## Književni rad
Angjelinović je svojim djelom *Robovi zemlje* vrlo je srodan djelima Josipa Kozarca, te ih se obojicu može smatrati nasljednicima Ivana Sergejeviča Turgenjeva. Pisao je pjesme, novele, humoreske, članke, eseje, pripovijetke i romane, drame i prozu, a osobitu pozornost zavrjeđuje roman o lovačkom psu *Moj Dren*. Pjesma »Jematva«, posljednja je koju je ispjevao putujući parobrodom »Herceg-Novi« iz Staroga Grada u Split, upravo na dan svoje smrti.

Jedno je vrijeme bio u državnoj službi, a kao odvjetnik radi do 1941. kada odlazi u Split. Drugi je svjetski rat proveo u talijanskoj internaciji. Bio je upućen na prisilni boravak u Apriku (tal. *Aprica*), liječio se u bolnici u Sondriju, a diplomatski izvor tvrdi kako je bio i u koncentracijskom logoru Ferramontiju. Drugi izvori navode kako je s još 300 Splićana bio upućen na Lipare. Angjelinovićeva supruga bila je internirana u Lepoglavi. Iz zatvora je oslobođen 1944., pa je otišao u Kairo, te se u *[[Druga Jugoslavija|Drugu Jugoslaviju]]* vratio poslije rata.

## Izvori

## Literatura
* Angjelinović, Danko &mdash; Proleksis enciklopedija : prva hrvatska opća i nacionalna online enciklopedija; pristupljeno 14. prosinca 2011.
* Ivan Pederin, *Hrvatski velikosrbi &mdash; Danko Angjelinović* // Croat. Slav. Iadert. II (2006), 297. &ndash; 325. 

## Povezano
* Grgo Budislav Angjelinović
* Ante Anđelinović, partizan
* Mira Guči Anđelinović
* Vesna Pusić
* Zoran Pusić
Krešo Pukšec

**Krešo Pukšec** (Zagreb, 2. studenog 1920. - Zagreb 26. kolovoza 1990.), bivši je hrvatski nogometni reprezentativac.

Cijelu igračku karijeru proveo je u zagrebačkim klubovima, Concordiji, Dinamu, Lokomotivi i Metalcu.

Nastupio je 6 puta za Hrvatsku nogometnu reprezentaciju za vrijeme NDH. Poslije rata 3 puta je igrao za jugoslavensku B reprezentaciju, a za reprezentaciju Zagrebačkog nogometnog podsaveza ima 21 nastup.

Nakon igračke karijere nastavio je kao trener u Trešnjevci, Jedinstvu, varaždinskom Varteksu, Metalcu i krapinskom Zagorcu
## Reference
Podhumlje

**Podhumlje** je naselje u sastavu Grada Komiže, na otoku Visu, u Splitsko-dalmatinskoj županiji.

## Stanovništvo

Prema popisu iz 2011. naselje je imalo 32 stanovnika. 


:

## Izvori
KK Alkar

**KK Alkar** je košarkaški klub iz Sinja. Trenutačno je član A1 lige.

## Historija
Košarka u Sinj stiže 1952., a tri godine kasnije osnovan je klub *KK Tekstilac*. U narednim godinama klub nije imao značajnijih uspijeha.

Klub 1965. mijenja ime u KK Alkar, a te iste godine natječe se u Dalmatinskoj ligi (4. liga). Nakon što su 1972. godine završili na vrhu tablice, klub igra kvalifikacije za drugu ligu, ali su u kvalifikacijama posrnuli i nisu uspijeli izboriti daljnji plasman.

Glavni cilj kluba bio je igrati u drugoj ligi, ali im to nije uspijevalo sve do sezone 1980./81.

10. travnja 1982. godine uoči ulaska KK Alkara u jugoslavensku Drugu krenula je priča o vjernim Alkarovim navijačima *Maliganima*. Uz njihovu se bučnu potporu KK Alkar plasirao u Prvu B ligu Jugoslavije, a 1984. su godine došli do finala kupa Jugoslavije. To je bila najuspješnija klupska sezona, sezona 1983./1984., kada su u jugoslavenskom kupu 20. ožujka 1984. igrali u finalu izgunili 92 : 78 od Bosne, a da su prethodno izbacili Borac, Šibenku i Zadar iz daljnjeg natjecanja. Navijački poklič sinjskih navijača je "Neka dođu!".

Tijekom 1993. godine za vrijeme domovinskog rata klub uspijeva izboriti plasman u prvu hrvatsku košarkašu ligu.

Alkar 4.ožujka 1995. godine ostvaruje povijesnu pobjednu kad savladava Cibonu rezultatom 81 : 77. Utakmicu su obilježili
Goran Sobin koji je postigao 27 poena i 19 skokova, te Mladen Pavić sa 26 poena. Sezona 1994. - 1995. smatra se jednom od najboljih u povijesti kluba. KK Alkar ponovno ispada iz prve lige da bi se u sezoni 2003. vratio u prvu ligu predvođen trenerom Borisom Poljakom. Potom je ponovno pao u niži rang natjecanja da bi se kao drugoplasirani 2010. godine opet plasirao u
prvu ligu. 5. ožujka 2011. pobjedom nad KK Dubrovnik ulazi u Ligu za prvaka Hrvatske te završava sezonu kao sedmoplasirani klub prvenstva Hrvatske.

9. ožujka 2013. godine pobjedom protiv KK Đuro Đaković kolo prije razvrstavanja Lige za prvaka Alkar pod vodstvom Damira Milačića osigurava igranje lige.

## Klupski uspjesi
***Jugoslavenski kup**: finalisti 1983/84. (poraz od Bosne)

## Najpoznatiji igrači i treneri

## Himna
KK Alkar se može podičiti jednom od najljepših navijačkih pjesama koja je prerasla u himnu kluba. 

## Literatura
**Sinjska košarkaška bajka* - autori Sretan Ugrin i Filip Modrić

## Izvori

## Vanjske veze
*Navijačke pjesme sinjskih Maligana
Zakučac (Omiš)

**Zakučac** je selo u omiškom zaleđu, u porječju rijeke Cetine, na čijem mjestu je napravljena hidroelektrana Zakučac.

Tamošnji zaselci su nakon izgradnje postali upravne zgrade odnosno prostorije za radionice od hidroelektrane.

## Značajne osobe

*Roditelji sv. Leopolda Mandića su podrijetlom iz Zakučca; zaselak *Mandići* je postojao do izgradnje hidroelektrane, a kuće iz tog zaselka danas su dijelom gospodarskog objekta HE Zakučac.
*Jure Kaštelan, hrvatski književnik rođen je i odrastao u Zakučcu koji je bio i inspiracija mnogim njegovim djelima.

## Vanjske veze

*Zakučac
*Živi' će nam ime makar granu sikli  Reportaža  Glas Koncila
Čisla

**Čišla** je naselje u sastavu grada Omiša, Splitsko-dalmatinska županija. Čišla su smještena na području Srednjih Poljica, podno planine Mosor. Okolna mjesta su Gata i Ostrvica. Naselje broji oko 290 stanovnika (2001.).

U Čišlima je smještena Osnovna škola "1. listopada 1942." (u spomen na pokolj u Gatima 1. listopada 1942.) koju pohađaju djeca iz Čišala, Gata, Ostrvice, Zvečanja, Smolonja i Seoca.
Ragbi klub Sinj

**Ragbi klub Sinj** je ragbijski klub iz Sinja.

Klupsko sjedište je na Putu Odrine 16 u Sinju.

Klub dugo nije imao svoje igralište, tako da je svoje utakmice igrao po tuđim igralištima u Sinju, Splitu, Glavicama ili drugdje u sinjskoj okolici.

19. travnja 2009 g. tadašnji gradonačelnik grada Sinja, dr. Ivan Nasić  predaje klubu na korištenje igralište i prostorije na "Trnovači" u okviru budućeg Sportskog centra "Ivica Poljak-Solol i Andrija Alčić", čime ragbi klub napokon dobija igralište.

## Historija

Klub je osnovan 1978. godine. Inicijatori osnivanja su bili Marko Protega i Jakov Dukić.

Treneri (studeni 2009.) su Renato Mladina, Ivica Dinarina-Šimić, Ivica Vučemilo .

Klub je za svog postojanja davao i igrače za hrvatsku reprezentaciju.

## Dresovi

Plava majica (žuti brojevi).
Plave ili tamonomodre hlačice. 
Plave čarape.

## Klupski uspjesi

### Seniori

*prvenstvo Hrvatske: doprvaci 2012/13., treći 1996/97.
*prvaci jugoslavenske 1. B lige 1986/87. (seniori)
*prvenstva SR Hrvatske: 1981. (treći, u Splitu), 1984. (u Zagrebu), 1986. (u Sinju)
*hrvatska II. liga: prvaci 2006/07. (iz teh. razloga nisu id. sezone igrali u 1. ligi)
*kup: sudionici završnice 1999.
*Interliga 1996/97.: treći

### Juniori

*prvenstvo Dalmacije 1981.
*prvaci hrvatske U-19 2009

### Kadeti

* 3. mjesto u prvenstvu 1984.
* prvaci Hrvatske 2003., 2004.
* hrvatski kup: 2005.
* prvaci hrvatske: do 16 2007.
* prvaci hrvatske:do12 2007.
* hrvatski kup do 16 2007.
* prvaci hrvatske do 15 2009.

## Vanjske veze

*www.rugby-sinj.com  Službena stranica
*Slike sa utakmice Vilani - Sinj
*Ragbi klub Sinj Internetska arhiva
*HSLS Sinj Ragbi klub Sinj - internetska arhiva
Naklice

**Naklice** su selo u Splitsko-dalmatinskoj županiji, administrativno pripadaju gradu Omišu. Prema popisu iz 2001. godine, imaju 224 stanovnika.

Pripadaju Poljicima, odnosno, bile su dijelom Poljičke Republike.

## Kultura

Soparnik je posno autohtono poljičko jelo napravljeno iz jednostavnih pripravaka (brašno, blitva, kapula i luk začinjeno uljem i solju) ispečeno prastarim načinom na ujarenom kominu u žeravi s lugom. Pripremao se težacima, za posnih dana i u iznimnim prigodama.

Njegova tradicijska priprema ima svojstvo nematerijalnog kulturnog dobra Republike Hrvatske.

## Historija

Naklice na ovom predjelu, na uzvisini od 235 m nad. visine, postoje od Kandijskih ratova, od sredine 17. stoljeća. Do tada su bile smještene na stjeljnjaku Babnjača, iznad naselja Priko u Omišu a nazivaju se Nacle  ili/i Nakle, što je starohrvatski naziv za područje koje oborinske vode naplavljuju. Zbog stradanja građevina i stanovništva sela, prolaskom europskih vojski prema Kandiji (otok Kreta), Nakličani (Naclani) se premještaju u današnji prostor, uz brdo Komorjak, oko već izgrađene crkve sv. Ante, svoga zaštitnika (patrona). Na prvobitnom prostoru sela Nacle, ostala je samo velika gromača (hrpa kamenja), koja se planira istražiti. Od tadašnjih obiteljskih plemena, do danas su u Naklicama ostala, Jakovčić (prije Jakovičić), Pavešković (prije Paveškov) i Pirić. Pleme Antičević najvjerojatnije vuče postojanje od tamošnjeg prezimena Perić, koje nije zabilježeno na današnjem prostoru Naklica. Između ta dva predjela, Babnjače i Komorjaka, proteže se predivan klanac Lisičina s potokom Lisičina, koji se strmo spuštajući ka moru, ulijeva u rijeku Cetinu u Omišu. U samom kanjonu Lisičina, na strani Babnjače, na nadmorskoj visini od 200 m, nalazi se čudesna velika otvorena špilja, "Đorđuk Stipana špilja", kao sklonište i obrana od neprijatelja žiteljima Nacla. Za izletnike napomenut, da s Omiškog mosta, do centra Naklice, ima oko 2350 koraka odraslog čovjeka ili oko 1800 metara, pa su tako Naklice najbliže selo Omišu.

## Sport

U Naklicama djeluje boćarski klub Naklice, hrvatski prvoligaš u 2006. godini. U 2009. godini natječu se u III. hrvatskoj boćarskoj ligi - Srednja Dalmacija.

Od 2008. godine postoji i drugi boćarski klub u Naklicama pod imenom BK "Sveti Ante". BK "Sv. Ante" je dio "Udruge mladih za promicanje športa i kulture Sv. Ante - Naklice" i broji 17 članova (Djece i mladih iz Naklica). Natječe se u prvoj županijskoj ligi gdje gostuje po raznim mjestima županije S-D (Sinj, Brač, Vis, Baška Voda, Imotski, Solin, Split).

## Značajne osobe
*Jozo Vrkić, hrvatski književnik
Vaterpolski klub Omiš

**Vaterpolski klub Omiš** je vaterpolski klub iz Omiša.

Klupsko sjedište je na adresi *Poljička cesta, Dočine 59*, Omiš.

## Klupski uspjesi

## Vanjske veze
Cetinska krajina

**Cetinska krajina** je kraj u Hrvatskoj, u srednjoj Dalmaciji.

Pruža se u široj okolici Sinjskog polja, između planinskog lanca Dinare i Kamešnice na sjeveroistoku te planina Svilaje, i brda Visoštice, Runjavca i Malog Mosora na zapadu i jugozapadu, u srednjem dijelu toka rijeke Cetine. 

Ime Cetinske krajine ne potječe izravno od imena rijeke Cetine, već od hrvatske srednjovjekovne županije, odnosno knežije Cetine koju još u 10. st. bilježi bizantski car - pisac Konstantin Porfirogenet. Navedeno ime, dakle, ravnopravno nose i rijeka i kraj.

Danas se na njenom područje nalaze slijedeće upravne jedinice: Gradovi Sinj i Trilj, te Općine Hrvace, Otok i Dicmo. 

Povijesno središte Cetinske krajine je grad Sinj.
Pisak

**Pisak** je malo turističko mjesto na krajnjem istoku Omiške rivijere, udaljeno 18&nbsp;km od Omiša, a 40&nbsp;km od Splita.

## Stanovništvo
Prema posljednjem popisu stanovništva iz 2001. godine, Pisak je imao 208 stanovnika, koji se većinom bave iznajmljivanjem smještajnih kapaciteta u turističkoj sezoni. Stvarni je broj stanovnika veći jer u naselju postoje brojne vikendice, čiji vlasnici imaju prijavljeno prebivalište negdje drugdje.

## Geografija
Naselje Pisak nalazi se gotovo u cijelosti ispod Jadranske magistrale. Između Piska i Brela, ispod prijevoja Dubci, izvorište je biokovske Vrulje. Plaže su šljunčane, a samo djelomično pješčane i kamenite.

## Vanjske veze
* Pisak na stranici TZ Omiš
Ravnice (Omiš)

**Ravnice** su priobalno mjesto u Splitsko-dalmatinskoj županiji.

## Geografija
Nalaze se na 43,417° sjeverne zemljopisne širine i 16,7° istočne zemljopisne dužine, cestom jugoistočno od Omiša, južno od Borka, podno Omiške Dinare.

## Upravna organizacija
Nalazi se u Gradu Omišu, u mjesnom odboru Nemira-Ravnice ("dio naselja Omiš").

## Promet
Nalazi se uz Jadransku magistralu.

## Gospodarstvo
Turizam.
Zelovo (Sinj)

**Zelovo** je naselje Zagore u području Cetinske krajine, a u podnožju južnih padina planine Svilaje, koja je odredila položaj sela, ali i život njegovih stanovnika. Selo se nalazi u sastavu općine Sinj, udaljeno je 14&nbsp;km od grada Sinja i 7&nbsp;km od sela Hrvace, koje su ujedno najbliže veće naselje u blizini Zelova.

U okružju sela se nalaze planine Plišivica, Gradina i Orlove Stine (područje koje je dio planine Svilaje s velikim klisurama), koje su poznate po povremenoj naseobini bjeloglavih supova tijekom njihovih migracija prema otoku Cresu i prema Julijskim Alpama u Sloveniji.

U selu se nalazi i crkva Svetoga Vida, sveca koji je zaštitnik sela, a svečano slavlje u selu se odvija na dan Svetog Vida, 15. lipnja.

## Historija
U NOB-u tijekom Drugog svjetskog rata sudjelovala su 24 stanovnika.

## Značajne osobe
*Vladimir Beara
*Joško Jelčić

## Reference

## Vanjske veze
* ''Ogorje.net''
Sinjska krajina

**Sinjska krajina** je zemljopisno područje u Zagori, istočno od Drniške krajine, nizvodno Cetinom od Vrličke krajine, zapadno od Imotske krajine i Omiške krajine, sjeverno od Poljica i Dugopolja (splitske i kaštelanske Zagore).

Obuhvaća područje upravnih jedinica općina Dicmo, Otoka, Hrvaca, zatim Grada Sinja i Grada Trilja.

Dijelom je Cetinske krajine.
Sinjski arambaši

**Sinjski arambaši**, tj. priprema tradicijskog jela sinjski arambaši uz vitešku igru Sinjsku alku nalaze se na popisu zaštićenih nematerijalnih kulturnih dobara Ministarstva kulture Hrvatske.  Naziv arambaši vjerojatno ima porijeklo u harambaši koji je vođa čete alkarskih momaka, a sarmice su se slagale u glinene posude kao vojnici.

Sinjski arambaši su dosta slični sarmi, no uz par bitnih razlika: meso za punjenje se ne melje, već se sjecka nožem. U meso se dodaju i različite vrste sušenog mesa, cimet, muškatni oraščić i klinčići, a ne dodaje se riža.

## Priprema
Radi se od miješanog nasjeckanog goveđeg i svinjskog mesa, sjeckane sušene slanine, koje se sa začinima savije u listove kiselog kupusa, te u namašćenu posudu slaže sitno izrezani kiseli kupus, arambaši, dodaju se domaće kobasice (sudžuk), ovčje suho meso (kaštradina), sve prekrije listovima kiselog kupusa, zalije vodom i bez miješanja kuha nekoliko sati.

## Povezano
* Sarma
* Hrvatska kulturna baština

## Izvori
NK Glavice

**NK Glavice** je nogometni klub iz Glavica kod Sinja. Klub je osnovan 1946. pod imenom "Borac" te je i do dan danas u lokalnog puka nazivan istim imenom. Prvi predsjednik kluba bio je Josip Modrić Joza. Od 1990. klub nosi ime Glavice. Kao veliki promotor ovog kluba i čak jedno izvjesno vrijeme kao igrač bio je Zlatko Canjuga ("Glavički zet") kako su mu navijači znali tepati jer mu je supruga Piruška iz Glavica. Najveći rivali ovog kluba kroz njegovu povijest bili su ili još uvijek jesu Tekstilac i Junak iz Sinja, OSK iz Otoka, NK Dugopolje iz Dugopolja i zadnjih godina NK Hrvace iz Hrvaca. Svi klubovi rivali su iz neposredne okolice Cetinske krajine pa su ogledi ovih klubova uvijek popraćeni žestokim navijanjem navijača.

Trenutno se natječe u 1. ŽNL Splitsko-dalmatinska.

## Reference
NK Tekstilac Sinj

**NK Tekstilac** je nogometni klub iz grada Sinja.

## Historija
Nogometni klub Tekstilac osnovan je 15. srpnja 1954. godine. 
Prvi predsjednik mu je bio Branko Čaić.

Klub se trenutačno natječe u 1. ŽNL Splitsko dalmatinske županije.
Gradski stadion Sinj

**Gradski stadion Sinj** je stadion u Sinju. Otvoren je 2006. Na njemu svoje domaće utakmice igra  Junak, nogometni klub iz Sinja. Kapaciteta je 3 096 mjesta, od kojih je 3 075 sjedećih.
Spomenik u Ruduši kod Sinja

**Spomenik u Ruduši** podignut je 1962. godine u spomen na 24 strijeljana pripadnika Prvog splitskog odreda. Strijeljani su 26. kolovoza 1941. odlukom Prijekog suda u Sinju. Među strijeljanjima su bili i pripadnici RNK Split. Između ostalih i Đordano Borovčić Kurir, Ante Zelić, Dušan Frua, Nebojša Borozan, Vjeko Ozretić i drugi.

## Stradanje odreda

Odred je bio na brzinu formiran i upućen u borbu 11. kolovoza 1941. Nekoliko dana su se probijali put Dinare, da bi se 14. kolovoza sukobili u blizini sela Košute sa pripadnicima Mačekove zaštite i talijanske vojske. Dolaskom noći dio boraca se uspio spasiti probojem, a dio je bio zarobljen i potom odveden u Sinj.

## Izgled

Spomenik ima oblik triju trokuta spojenih sa bridovima dok su vrhovi okrenuti prema zemlji. Na kamenu unutar spomenika ispisana su imena svih strijeljanih.

## Vanjske veze
* Ruduša: Braća Žužul obnovila partizanski spomenik (Ezadar.hr, 22.08.2009.), preuzeto 16. studenog 2013.
Ruduša

**Ruduša** je područje u neposrednoj blizini grada Sinja. Nalazi se sa zapadne strane grada. Na tom području se nalazila nekadašnja tvornica opeka. Također se tu nalazi velika 110 kV trafo - stanica. 
U neposrednoj blizini se nalazi i vojarna Ban Petar Berislavić.

### Poznati događaji

Dana 26. kolovoza 1941. na tom području strijeljana su 24 zarobljena pripadnika Prvog splitskog odreda. Zarobljeni su bili u selu Košute, 14. kolovoza. Na mjestu strijeljanja, podignut je spomenik.
Gljev

**Gljev** je naselje (selo) udaljeno 15 kilometara od grada Sinja.

## Geografija

Naselje Gljev se nalazi na zaravni iznad Sinjskog polja na obroncima planine Kamešnice u bilzini granice Hrvatske i Bosne i Hercegovine. Većina gospodarskih i stambenih objekata smješteno je na  jugozapadnim obroncima Kamešnice uz rub plodnog kraškog polja.

## Stanovništvo
Naselje bilježi demografski pad potkraj 20. stoljeća jer se radno sposobno stanovništvo seli u obližnje gradove Sinj i Split radi dostupnijih poslova, školovanja i boljih uvjeta  za život. Ovaj pad je uobičajen za sva naselja tog kraja.

## Zanimljivosti
Selo Gljev je poznato po očuvanju tradicijskih običaja  kao što su izrada opanaka (tradicijska obuća) te pokladnih  običaja  uz životopisne maske Dida i Baba s pratnjom.

U naselju se nalazi crkva sv. Jeronima i sv. Petra koja je i zaštićeno dobro jer je arheološki lokalitet.

## Vanjske veze
Turjaci

**Turjaci ** su naselje (selo) udaljeno 4 kilometra od grada Sinja.

## Geografija
Naselje Turjaci se nalazi na jugozapadnom rubu Sinjskog polja uz prometnicu koja povezuje gradove Sinj i Trilj .

## Stanovništvo

## Historija
U NOB-u tijekom Drugog svjetskog rata sudjelovalo je 130 stanovnika.

## Zanimljivosti
U naselju se nalazi crkva svetog Antuna Padovanskog kojeg mještani slave uz prigodnu procesiju i pučko slavlje (dernek) 13. lipnja.

Naselje je ugroženo već dugi niz godina divljim odlagalištem komunalnog otpada na obližnjem lokalitetu Kukuzovac – Mojanka zbog kojega stanovnici Turjaka, obližnjih Košuta i Brnaza traže povećanje naknade koju isplaćuje lokalno poduzeće “Vodovod i čistoća” za ugrožena naselja te sanaciju postojećeg deponija ali dugi niz godina problem ostaje neriješen. Stanovništvo je u nekoliko navrata blokiralo prilazne putove prema deponiju i onemogućilo odlaganje otpada na duže vrijeme.

## Vanjske veze
Obrovac Sinjski

** Obrovac Sinjski** je naselje koje se nalazi oko 4 kilometra od grada Sinja.

## Geografija

Naselje Obrovac  Sinjski se nalazi na lijevoj obali rijeke Cetine uz sjeveroistočni rub Hrvatačkog polja u blizini naselja Bajagić, Gala i Glavice. U zaselku Han nalazi se most na rijeci Cetini koji je jedina prometna poveznica naselja sa obližnjim gradom Sinjem. Taj most je drugi po redu nizvodno od brane Peruća. 

## Stanovništvo

## Historija
U NOB-u tijekom Drugog svjetskog rata sudjelovalo je 117 stanovnika.

## Vanjske veze
Radošić (Sinj)

** Radošić** je naselje (selo) koje se nalazi uz sami grad Sinj te je jedno od prigradskih naselja koje je rastom grada djelomično već pripojeno gradu.

## Geografija
Naselje Radošoć se nalazi na krškoj zaravni između brda Visoka i grada Sinja.

Naselje je poprilično razvučeno  te se proteže nekih 3 kilometra u duljinu, prateći svojim zaselcima konfiguraciju terena pri brdu Visoka.

## Stanovništvo

Napomena: U podacima za popis stanovništva od 1880. do 1910. godine sadrži  podatke za naselje Donji Radošić.

## Historija
U NOB-u tijekom Drugog svjetskog rata sudjelovalo je 36 stanovnika.

## Vanjske veze
Sinjsko polje

**Sinjsko polje** je krško polje u Zagori. Obuhvaća 64&nbsp;km² plodne zemlje. Leži podno Sinja i najveće je polje Zagore. Nalazi se između 295 i 301&nbsp;mnv.

Sinjsko polje okružuje niza naselja. S istočne strane, to su redom Gala, Otok, Udovičić, Ruda i Grab. Na zapadu polja su Sinj, Brnaze, Turjaci i Košute. Na sjeveru su Glavice, a na jugu polje završava s Jabukom i Triljem.

Polje je nekada zimi plavilo. Kad bi se na proljeće povukle vode, u polju su pasla krda goveda i drugog blaga. Danas nema ispaše, a polje je posijano kukuruzom i pšenicom.

## Rijeke
Cetina je najveća rijeka u sinjskom polju. Još je nekoliko potoka i rječica u polju: Ruda (lijevi pritok Cetine), Grab i Ovrlja.

Donedavno je rijeka Cetina sa svojim pritocima Grabom, Rudom i Ruminom bila bogata plemenitom ukusnom ribom poput autohtone pastrve prepoznatljive po crvenim točkicama, klenom i lipljenom. Fond svih ribljih vrsta se na tom području zadnjih desetljeća smanjio. Stručnjaci razloge tome najviše vide u krivolovu i onečišćenju okoliša, također i melioracijskih zahvata odnosno izgradnje kanalske mreže za navodnjavanje u dalmatinsko-zagorskim kraškim poljima.

Cetina kod Trilja, pod Gardunom, istječe iz Sinjskog polja, ulazi u kanjon Cetine i teče prema jugu.

## Izvori

## Vanjske veze
* Turisticka zajednica grada Omiša - službene stranice - Rijeka Cetina
Smolonje

**Smolonje** su naselje u Splitsko-dalmatinskoj županiji.

## Geografija
Nalaze se u Sridnjim Poljicima.

## Upravna organizacija
Gradsko su naselje grada Omiša po upravnoj organizaciji, iako su od samog naselja Omiša udaljeno nekoliko kilometara. 
Po poštanskoj organizaciji, pripadaju poštanskom uredu u Gatima.

## Stanovništvo
Većinsko i jedino autohtono stanovništvo ovog sela su Hrvati.

## Izvori
Čelina (Omiš)

**Čelina** je naselje u Splitsko-dalmatinskoj županiji.

## Geografija
Nalazi se podno Omiške Dinare.

## Upravna organizacija
Gradsko je naselje grada Omiša po upravnoj organizaciji, iako je od samog naselja Omiša udaljeno nekoliko kilometara. 
Po poštanskoj organizaciji, pripada poštanskom uredu u Lokvi Rogoznici.

## Stanovništvo
Većinsko i jedino autohtono stanovništvo ovog naselja su Hrvati.

## Izvori
Bajagić

**Bajagić** je naselje koje se nalazi oko 4 kilometra od grada Sinja.

## Geografija
Naselje Bajagić se nalazi na lijevoj obali rijeke Cetine položeno uz sjeveroistočni rub Hrvatačkog polja između naselja Rumin i Han te Obrovca Sinjskog na prosječnoj nadmorskoj visini od 350 metara. Cijelokupno naselje od polja dijeli rijeka Cetina preko koje se nalazi naselje Čitluk.

## Stanovništvo

## Kultura
Župna crkva sv. Nikole biskupa.

## Zanimljivosti
U naselju se nalazi crkva svetog Nikole Biskupa uz koju je seosko groblje.

U naselju Bajagić nema mosta preko rijeke Cetine a najbliži se nalaze u naseljima Rumin (u zaseoku Panj) te na Hanu, premda bi postojanje istoga skratilo put do najbižeg gradskog naselja Sinja za više nego upola.

## Vanjske veze
Trnbusi

**Trnbusi** su naselje u Splitsko-dalmatinskoj županiji u Hrvatskoj.

## Geografija
Po položaju smještene su u srednjoj Dalmaciji, u mikroregiji Poljičke zagore Južnohrvatskoga primorja, 23&nbsp;km sjeveroistočno od grada Omiš, u Gornjim Poljicima.
Nalaze se na križištu državne ceste D62 (Dugopolje (D1) i lokalne ceste L67086 (Donji Dolac- Putišići- Gornji Dolac- Trnbusi)

## Upravna organizacija
Po upravnoj organizaciji gradsko su naselje grada Omiša .  
Po poštanskoj organizaciji, pripadaju poštanskom uredu u Blatu na Cetini.

## Stanovništvo
Većinsko i jedino autohtono stanovništvo ovog sela su Hrvati.

**Popis stanovništva** **2001**
* 189 stanovnika
* prosj. god. stopa pada -3,75% 
* površina 20,36&nbsp;km2
* prosj. gustoća naseljenosti 9 st./km2; 61 domaćinstvo
* žena 50,8%, muškaraca 49,2%
* stanovništvo po dobi: u dubokoj starosti  (mlado 16,9%, zrelo 45%, staro 38,1%).

**Popis stanovništva** **2011**
* 163 stanovnika
* 60 kućanstava
**Popis stanovništva** **2021**

* 164 stanovnika
* 54 kućanstva

Najbrojnija prezimena redom su:
Rodić, Lasić, Zeljković, Bajamić, Šarić, Vranković, Stanić, Vučević, Jurić, Čorić, Pavković, Bilić, Mrčelić, Vranjković, Lekšić, Lučić, Tomić, Šušnjara.

## Gospodarstvo
Gospodarska osnova:
* poljodjelstvo 30%
* vinogradarstvo 25%
* maslinarstvo 20%
* stočarstvo 15%
* voćarstvo 5%
* turizam 5%

## Historija
Župna crkva sv. Luke evanđelista građena je od 1907. do 1912, u istoimenoj župi koja je osnovana u XV. st, a obnovljena 1625. godine. Poljički dekanat Splitsko-makarske nadbiskupije.
Stara župna crkva sv. Luke izgrađena je u XVI st.

Godine 1857. i 1890. ime je Trambusi, a dijelovi naselja su:
Bile Laze, Čorići, Dubine, Gornji Doli, Greda, Jasenje, Kalina, Kobiljaci, Lasići, Pod Orišnicom, Podstine, Podvardište, Podvorani, Polje, Rodići pod Lišnicom, Tomići, U Nedelišće, Vrankovići, Zavala, Zoran Dolac, Za Umcom te Zeljkovići.

## Reference

## Literatura
* Poljički zbornik, Kulturno-prosvjetno društvo Poljičana
* Društvene prilike u Poljicama
* Ime Hrvatsko
* Leksikon naselja Hrvatske
Kamičak (utvrda)

**Kamičak** je utvrda sagrađena 1712. godine u središtu grada Sinja .
## Značenje naziva
Kamičak doslovno znači veliki kameni zid (sagrađen od žestice) prekriven kamenim pločama većih dimenzija.
## Povijest i drugi podaci
Utvrda Kamičak sagrađena je 1712. godine na istoimenom vapnenačkom brežuljku u samom središtu grada Sinja. Nalazi se nasuprot glavnih vrata crkve Gospe Sinjske, tik do stražnjih dvorišta kuća koje sa zapadne strane gledaju na samu Pijacu, glavni gradski trg i šetnicu. Utvrda je zvjezdolikog tlocrta, opasana i ozidana zidinama te pošumljena borovima još 1890. godine. Utvrda je povezana s Kvartirima, to jest današnjim Alkarskim dvorima a prije vojarnom za konjicu iliti *kvartirom*.

Na vrhu utvrde nalazi se kula sa satom, nekada davno promatračnica s koje se osmatralo na Sinjsko polje radi možebitnih navala turaka i sličnih pogibelji. U samu kulu je ugrađena ura sa satnim mehanizmom povezanim sa zvonom na vrhu kule. Zvono zvoni na tri minute do punog sata te na sam puni sat točnim brojem otkucaja zvona.

Brončano zvono koje je stavljeno na kulu izliveno je u poznatoj talijanskoj ljevaonici obitelji Colbachini. Ta ljevaonica je osnovana je 1745. godine, a od 1898. godine odlukom pape Leona XIII. ima posebno pravo upotrebe papinskog grba na svojim proizvodima i dan danas je jedina ljevaonica s tom posebnom čašću.
Zvono je urešeno cvjetnim ornamentom na kojem se ističu četiri kružna reljefa:
* *Gospa s djetetom u naručju*,
* *[[Mojsije]]*,
* *[[Raspeće]]* i 
* *Sveti Juraj ubija zmaja* (Alkar na konju sa spuštenim kopljem)

Na samom zvonu upisana je godina rimskim brojkama *MDCCCXXVIII* to jest 1828. te ime ljevača u naslovu *Opera di Giovanni Colbachini Trieste*.

Na vrhu zvona upisano je još na latinskom *A fulgore et tempestate libera nos Domine* iliti *Od groma i zla vremena oslobodi nas Gospodine*, povlačeći time staro narodno vjerovanje da zvonjava zvona rastjeruje nevremenske oblake i tuče.

## Zanimljivosti
Postoji još jedna utvrda sa nazivom Kamičak u zaleđu Šibenika 

Zidine i kula Kamička zbog svog položaja znale su biti izložene pogledima javnosti zbog neobičnih razloga kao što su osvještavanje javnosti zbog raznih inicijativa, pri čemu su razne organizacije u više navrata prekrivale njegove zidine transparentima različitog sadržaja .

## Izvori
ŽKK Studenac Omiš

**ŽKK Studenac** je hrvatski ženski košarkaški klub iz Omiša. Sjedište je u Omišu.

## Poznate igračice
*Josipa Bura
*Iva Serdar
*Sandra Pešić
*Martina Gambiraža
*Nikolina Grabovac

## Domaći uspjesi
* prvakinje Hrvatske:
*: doprvakinje: 
*: prvakinje ligaškog dijela: 
*: doprvakinje ligaškog dijela: 
* osvajačice Kupa Hrvatske:
*: finalistice Kupa Hrvatske:

## Izvori
* Košarka.org  Informacije o klubu
Stipe Jukić

**Stipe Jukić** (Feričanci, 1929.  lipnja 2009.) je bio hrvatski kulturni djelatnik. Bio je dugogodišnji član i vrijedan djelatnik Matice hrvatske.

## Biografija
Rodio se u Feričancima kao dijete doseljenika iz sinjskoga kraja. Nakon srednje škole završio je geodeziju i zemljopis u Zagrebu, gdje se zatim zaposlio i proživio velik dio života. Radni vijek proveo je na brojnim velikim gradilištima u domovini i inozemstvu. U vrijeme Hrvatskoga proljeća bio je među prvima koji su širili hrvatsku riječ i osnivali ogranke Matice hrvatske, a zatim tu nesebičnost i domoljublje platili progonima i zatvorom.

Kad je Hrvatska postala samostalna, Stipe Jukić s novim je poletom nastavio rad u središnjici Matice hrvatske u Zagrebu. Neumorno je obnavljao i osnivao njezine ogranke diljem zemlje, i često je putovao u inozemstvo da među hrvatskim iseljeništvom širi utjecaj naše najstarije kulturne ustanove. Na vlastitu inicijativu poslao ograncima Matice hrvatske dopis preporučivši članstvu da ulicama ili trgovima u svojim mjestima daju ime Matice hrvatske, što su mnogi i učinili, na ponos svom mjestu, a na spomen Stipi Jukiću.

## Izvori
* Mate Maras: In memoriam. Stipe Jukić(1929–2009) , Vijenac br. 400 - 2. srpnja 2009.
Maršal (sastav)

**Maršal** je hrvatski autorski glazbeni sastav iz Sinja koji svira hard rock. Sve pjesme i videospotove snimaju dvojezično i to na hrvatskome i engleskome jeziku.

## Povijest sastava

Maršal započinje sa svojim djelovanjem u jesen 2010. Sastav čine petorica prijatelja istomošljenika u glazbi - Josip Horvat (ritam gitara), Jerko Kovačić (bubnjevi), Pavle Ćosić (vokal), Filip Čović (solo gitara) i Vladimir Jurišić (bas gitara). Želja za stvaralaštvom i autorskim radom prevladava, te Maršal u kolovozu 2011. godine izdaje svoj prvi singl "Plašt" za koji je snimljen i videospot. Tijekom 2011. godine Maršal je nastupio na nekoliko domaćih festivala. Godine 2012. donosi pregršt zbivanja. Maršal prvi put svira u inozemstvu (München, Njemačka). Krajem svibnja 2012. sastav napušta Bruno Vujanović. Njegovo mjesto preuzima Pavle Ćosić, koji je dugogodišnji prijatelj članova sastava. Godina 2012. za sada je najvažnija u kratkoj povijesti jer ih je izabrao menadžment Guns N' Rosesa za predgrupu na koncertu Guns N' Rosesa u Spaladium Areni u Splitu. Prvi album najavljen je pjesmom *Dante*. U studenome 2012. potpisali su za izdavačku kuću Dancing Bear te izdaju svoj prvi album naziva *Revolt*.

## Diskografija

### Studijski albumi
* *Revolt*

### Video izdanja
* *Dante*
* *Plašt*
* *Sudnji dan*
* *Kad nebu priđeš*
* *Dok si spavala*

### Pjesme
* *Taboo teme* 
* *Dante*
* *Kad nebu priđeš*
* *Dok si spavala*
* *Kurjaci i kuje*
* *Sve*
* *Akril*
* *Nema promjene*
* *Kada snivam*
* *Drugo lice*
* *Sudnji dan*
* *Kolosijek*
* *Kist*
* *Plašt*

## Izvori

## Vanjske veze
* Maršal - službene stranice sastava
Bene

**Bene** su uvala i predjel na sjevernoj strani brda Marjana, u zapadnom dijelu Splita.

Omiljeno kupalište, izletište i mjesto za rekreaciju brojnih Splićana.

Predio je dobio ime po srednjovjekovnoj crkvici sv. Benedikta.
Kučine (Solin)

**Kučine** su mjesto koje se nalaze  sjeveroistočno od Splita, istočno od Solina, zapadno od Žrnovnice, na južnim mosorskim padinama. Administrativno u sastavu grada Solina. Neposredni su istočni susjed selu Mravincima.

Sa Splitom su povezane redovnom gradskom autobusnom linijom broj 32.

U selu se nalazi crkva svetog Luke.

## Historija
Smatra se da su Kučine najstarije naselje u okolici Splita.
Mjesto je dobilo ime po stijeni Kuk koja se nalazi jugozapadno od Mravinaca.Prvi put se Kučine spominju 1144.g  u darovnici popa Crnote u kojoj se spominju neki kučinski posjedi. Također, smatra se da je u Kučinama, na lokalitetu Kekova kućica, rođen rimski car Dioklecijan.
Bambina glavica

**Bambina glavica** je lokalitet i uzvisina (glavica) na južnom dijelu Marjanskog poluotoka, ispred južnih padina Marjana, a istočno od uvale Kašjuni. Najviši vrh visok je 59 metara. Ime je dobila po nadimku splitske obitelji Tomić - *Bamba*.

Taj lokalitet bio je naseljen već u pretpovijesno doba. Arheološkim istraživanjima otkriveno je više ulomaka prapovijesne keramike karakteristične za brončano doba. Pronađeni su i ulomci keramike iz 2. stoljeća pr. Kr. iz vremena kada su Bambinu glavicu i Sustipan naseljavali isejski Grci.

Na vrhu Bambine glavice spominje se 1126. godine crkva sv. Mihovila *in Murmiano*, koja se u izvoru iz 1173. godine navodi kao Sv. *Miho in collibus*, zatim *de Margnano*, *de Casion* i *in Casgliuno*, da bi se 1576. godine nazivala Sv. Mihovil *supra Potoch*, odnosno, "nad Potokom". Na uzvisini se nalazio i nadbiskupski kaštel po kojem su Kašjuni dobili ime, a podno uzvisine crkva sv. Merkura i Fortunata.

## Reference

## Vanjske veze
* Povijest Marjana - marjan-parksuma.hr  (pristupljeno 5.5.2015.)
* Tragom marjanske topografije uz 100 godina Društva Marjan u Splitu (3); "Sustipane, ledino Judina..." - Slobodna Dalmacija (pristupljeno 5.5.2015.)
* Marjan pod zaštitom svetaca (FOTOGALERIJA) - Slobodna Dalmacija (pristupljeno 5.5.2015.)