Društvo

**Društvo** je grupa ljudi koji žive ili rade zajedno. Ima više različitih upotreba ovog pojma. Obično se odnosi na grupu ljudi koji zajedno žive u uređenoj zajednici.

## Definicije
Društvene nauke koriste pojam *društvo* da označe grupu ljudi koji formiraju polu-otvoreni (ili polu-zatvoreni) društveni sistem, u kojem se veći deo interakcije odvija među individua koje su deo grupe. Apstraktnije, društvo se definiše kao mreža odnosa između entiteta. Takođe se definiše i kao nezavisna zajednica.

Pojam društvo potiče od latinskog *societas*, u značenju prijateljske veze sa drugima. Latinsko *societas* se izvodi iz *socius* (partner). Pojam *društvo* često ukazuje na to da njegovi članovi dele neke zajedničke brige ili interese u zajedničkom cilju. Kao takav, često se koristi kao sinonim za narod jedne zemlje koji ima zajedničke institucije koje se brinu za građansko blagostanje.

## Društvo i priroda
Društvo se može definisati kao celokupnost odnosa ljudi prema prirodi i međusobnih odnosa ljudi. Što se tiče odnosa ljudi prema prirodi, on je jedinstven. NJegova suština je u kontinuiranom nastojanjui ljudi da *prirodu potčine sebi*. Što se tiče odnosa između ljudi, on je mnogo složeniji i obuhvata sve odnose među ljudima, od onih manje složenih i manje bitnih, do veoma složenih i najbitnijih. Među njima su i najsloženiji i najbitniji za razumevanje društva *proizvodni odnosi*. Pojedinačne, emocionalne i intelektualne veze među ljudima rezultat su njihovih pojedinačnih volja, ali odnosi u koje stupaju živeći u naciji, naselju ili porodici su nužni, s obzirom na objektivnost ovih delova društvene stvarnosti.

## Struktura i dinamika društva
S obzirom na to da sociologija proučava društvo i društvene pojave koje su u svojoj ukupnosti međusobno povezane tako da obrazuju ljudsko društvo, kao jedan od prvih zadataka sociologije nameće se potreba da se izvrši klasifikacija i utvrde međusobni odnosi između tih pojava, odnosno da se utvrdi struktura društva, s obzirom na odnose koji postoje između elemenata iz kojih se ona sastoji. Isto tako, potrebno je utvrditi dinamiku društva, s obzirom na karakter promena elemenata društva koje dovode do njegovog kretanja.
* *Društvena struktura* se sastoji iz dva osnovna načela: *ekonomske osnove* i *društvene nadgradnje*, s tim što se društvena nadgradnja diferencira na *društveno-političku organizaciju* društva i oblike *društvene svesti*.
** *Ekonomska osnova* predstavlja oblast društvene proizvodnje materijalnih dobara koja omogućava društvenu i individualnu egzistenciju čoveka.
** *Društvenu nadgradnju* sačinjavaju sve ostale oblasti društvene stvarnosti koje su u krajnjoj liniji uslovljene ekonomskom osnovom društva. To su grubo diferencirano *društveno-politička organizacija* društva (*država*, *pravne institucije*, *političke organizacije*) i *društvena svest* koja se sastoji iz *pravno-političke nadgradnje* i *viših oblika svesti* (*religija*, *moral*, *filozofija*, *nauka* i *umetnost*).
* *Društvena dinamika* proizilazi iz shvatanja pokretačkih snaga razvoja ljudskog društva, kao sastavnog dela shvatanja društva uopšte. Te snage su sadržane u razvoju proizvodnje, odnosno u razvoju njenih materijalnih snaga, koje dovode do nužne, odgovarajuće promene u proizvodnim odnosima, a i jedni i drugi zajedno dovode do daljih promena u svim ostalim oblastima društvene stvarnosti, odnosno u oblastima društvene nadgradnje.

## Društvena osnova
*Društvena osnova* ima ekonomski karakter i sastoji se iz *proizvodnih snaga* i *proizvodnih odnosa*, koji se zajedničkim imenom zovu *način proizvodnje*U širem smislu, društvena osnova obuhvata i *proizvodnju ljudi*, *geografske faktore* i *ostatke prethodnog načina proizvodnje*. 
*Proizvodne snage* sačinjavaju *sredstva za proizvodnju* i *čovek sa svojim sposobnostima*. 
*Proizvodni odnosi* su odnosi u koje ljudi stupaju u procesu proizvodnje.

### Oblici društvenog života
**[[Horda]]* je nastariji i najnerazvijeniji oblik društvenog života. Ona je nastala na nižem stupnju divljaštva i traje do njegovog sljedećeg stupnja. Formirala se iz čopora u kojemu su živjele čovjekolike životinje i predstavlja početak društvenog života. Horda je predstavljala i biološku i ekonomsku zajednicu jer je čovjek sve svoje potrebe realizirao u njoj. Horda se sastojala od 10-20 članova koji su živjeli na zajedničkom teritoriju, stalno se krećući u potrazi za hranom.
**[[Rod (prvobitna zajednica)|Rod]]* je viši oblik organiziranja društvenog života. Osobitost roda je da se prvi put iz spolnih odnosa isključuju roditelji i djeca i formira se *bračna zajednica po generacijama*. Kasnije će se iz spolnih odnosa isključiti i rođena braća i sestre. U rodovima se vrši *[[podjela rada]]*. Neki se rodovi bave poljodjelstvom, neki stočarstvom, zanatstvom. Veliki rodovi se i cijepaju, ali zadržavaju veze s ostalim novim rodovima, pa se na taj način oblikuju *bratstva*
**[[Pleme]]* čini veći broj rodova koji su nastali iz jednog zajedničkog roda. To je dakle zajednica koja se temelji na krvnom srodstvu, ali i na zajedničkom teritoriju. Pleme objedinjuje izvjesne funkcije rodova, u početku samo vezane za ratovanje, a kasnije sve više. Kasnije se javljaju i *savezi plemena*.
**[[Narod]]* je prvi oblik organiziranja koji nije temeljen na krvnom srodstvu, već samo na teritorijalnoj povezanosti. Do spajanja plemena u okviru državne zajednice dolazi zbog pojave privatnog vlasništva i prvih manifestacija izdiferenciranosti društva na klase. Klasna podjela je zahtijevala organizaciju za zaštitu interesa klase koja je bila nositelj sredstava za proizvodnju. Ta organizacija je bila država, a stanovnici koji su na njenom teritoriju živjeli bili su prije svega podijeljeni na klase.
**[[Nacija]]* nastaje kao rezultat velikih ekonomskih, političkih i kulturnih promjena koje sa sobom donosi *kapitalistički* način proizvodnje, buržoasko društvo.
**[[Društvena klasa|Klase]]* su velike društvene grupe koje se nalaze u međusobnom odnosu eksploatacije.
**[[Kaste]]* su zatvorene društvene grupe, formirane na religioznoj osnovi, nastale i nestale u robovlasničkom društvu.
**[[Staleži]]* su velike društvene grupe koje se formiraju na pravnim osnovama, nastale i nestale u feudalnom društvu.
**[[Država]]* je nastala kao rezultat potrebe za zaštitom opstanka društva i njenih članova, koji su bili ugroženi klasnim sukobom kada je izbio između prve dvije antagonistički međusobno suprotstavljene klase. Prema organizaciji vlasti država se dijeli po  
**Obliku vladavine na *[[monarhija|monarhije]]* i *[[republika|republike]]*. 
**Kriteriju političkog režima na *[[autokracija|autokracije]]* i *[[demokracija|demokracije]]* 
**Kriteriju državnog uređenja na *jednostavne* i *složene* države, pri čemu složene države mogu biti *[[federacija|federacije]]* i *[[konfederacija|konfederacije]]*.
**[[Politička stranka|Političke stranke]]* su organizacije suvremenog društva koje imaju za cilj osvajanje i održavanje državne vlasti. Dijele se na  
***[[Građanska stranka|Građanske stranke]]* koje teže da zaštite interese buržoazije i dijele se na *konzervativne* i *liberalne*. 
***[[Radnička stranka|Radničke stranke]]* se dijele na *socijalističke* i *komunističke*. 
**[[Obitelj]]* je jedan od najstarijih oblika u kojima ljudi organizuju svoj život. Ona ima *biološku*, *psihološku* i *ekonomsku* funkciju. Biološka dimenzija obitelji odnosi se na ostvarenje spolnih veza i rađanja, odnosno proizvodnju ljudi. Psihološka dimenzija odnosi se na obrazovanje djece i na formiranje i izražavanje osjećaja između članova obitelji &mdash; prije svega roditelja i djece, ali i muža i žene. Ekonomska dimenzija odnosi se na činjenicu da se u njenom okviru odvija organizacija i podjela rada. Obitelji su se razvijale slijedećim tokom:  
***bračna zajednica po generacijama* (obitelj krvnog srodstva) 
***punalna* (isključeni rođeni braća i sestre) 
***sindijazmička* (brak između jednog muškarca i jedne žene) 
***monogamna* (teško raskidiva)

## Elementi pravno-političke strukture društva
*Pravo* predstavlja skup društvenih pravila koje je donela država sa ciljem da se njima, uz pomoć monopola fizičke sile, zaštiti klasni interes vladajuće klase.

*Politika* je usmeravanje društva putem donošenja i izvršavanja odluka koje važe za društvo kao celinu. Ona se sastoji iz tri elementa:
* *[[politička ideologija]]*
* *političke organizacije*
* *politička delatnost*

## Društvena svijest
  
**[[Religija]]* je sustav ideja i skup osjećaja koji bit svijeta objašnjavaju natprirodnim, iracionalnim. U svom razvoju religijska svijest prolazi kroz tri faze: *animizam*, *politeizam* i *monoteizam*. Razvojem ljudskog društva Bog prestaje biti biće, već se javlja kao ideja (*deizam*). U suvremenom svetu prisutna je i nova vrsta religijske svijeste, *panteizam*, koja nastoji pomiriti religiju i znanost. Religija kao kolektivna svijest opisuje se kao sustav vjerovanja i običaja vezanih uz zabranjene i izdvojene stvari nazvane *svetima*. Svi koji prihvaćaju taj sustav vjerovanja i običaja vezani su moralnu zajednicu zvanu *crkva*.
**[[Moral]]* je oblik društvene svijesti koji predstavlja sustav pravila ili normi temeljenih na shvaćanju dobra i zla, koje reguliraju odnose čovjeka prema društvu, drugim ljudima i sebi samom, na taj način što ih se ljudi pridržavaju bez obzira na sankcije. 
**[[Filozofija]]* predstavlja oblik društvene svijesti koji nastoji izraziti zakonitosti koje postoje u prirodi, društvu i mišljenju. Predmet kojim se bavi je dakle ukupna objektivna stvarnost, svijet u cjelini i u tom smislu ona daje opći, univerzalni pogled na svijet, predstavlja opći oblik svijesti.
**[[Znanost]]* je oblik društvene svijesti koji predstavlja sustav znanja o zakonitostima koje se odnose na prirodu, društvo i ljudsko mišljenje. Istovremeno, znanost je i proces stjecanja novih znanstvenih spoznaja.
**[[Umjetnost]]* je oblik društvene svijesti kroz koji umjetnik u određenom vremenu izražava svoj odnos prema objektima i stvarnosti (prirodi u užem smislu) kroz različita estetska područja uz pomoć različitih simbola, a obraćajući se osjetilima.

## Društvena dinamika
  
**Pojam društvene dinamike ili kretanje društva*Mogu se uočiti dva pojma kretanja - širi i uži:  
***Širi pojam kretanja društva* podrazumijeva svako kretanje u društvu, svaku promjenu. 
***Uži pojam kretanja društva* obuhvaća samo promjene koje bitno mijenjaju društvo ili neki njegov dio, odnosno donose kvalitetu koji do tada nije postojao.  
**Pojam socijalne revolucije*Svako kretanje društva koje se odvija postupno, *sporo* i ne donosi velike, bitne promjene, nazuva se *evolucija*. S druge strane, *revolucija* mijenja društvo u cjelini vrlo brzo. Revolucija ima *užu fazu* (trenutak smjene vlasti) i *širu fazu* (niz promjena koje su nužne za uspostavu novog tipa društva).
**Društveno-ekonomska formacija* predstavlja tipičan i relativno trajan sustav odnosa u društvu, formiran oko osnovnog proizvodnog odnosa, kao najbitnijeg odnosa u društvu, izraženog u vlasništvu nad sredstvima za proizvodnju. Kretanje, odnosno razvoj društva, putem revolucionarnih promjena odvijao se kroz pet povijesnih tipova društveno-ekonomskih formacija:
**Prvobitna zajednica 
**Robovlasničko društvo 
**Feudalno društvo 
**Kapitalističko društvo koje sadrži nekoliko faza:
****Liberalni kapitalizam* poslije industrijske revolucije. 
****Monopolistički kapitalizam* (kartel, trust, koncern, sindikat) 
****Državni ili suvremeni kapitalizam* (politika investiranja, cijena, carina, fiskalne mjere, ... ), nastaje *državno vlasništvo*.    
**Socijalističko društvo

## Savremeno društvo
Savremeno kapitalističko društvo se vremenom pomalo socijalizovalo, ali rušenjem Berlinskog zida mnoga dostignuta socijalna prava su ukinuta. U zemljama tradicionalnog *razvijenog kapitalizma zastao je* razvoj proizvodnih snaga, sredstava za proizvodnju u fazi globalnog monopolističkog poretka,... Sloj ljudi, menadžera, sve snažnije preuzima kontrolu nad društvom pored tradicionalne &mdash; *birokratije*, i &mdash; *tehnokratije*.U nerazvijenim zemljama se uglavnom javljaju prokapitalistički, marionetski (često militaristički) režimi, pa te zemlje i dalje ostaju eksploatisane i nerazvijene.Socijalističke zemlje su se uglavnom raspale i restaurirale kapitalistički režim.

### Neka obeležja savremenog društva
*Povezivanje čovečanstva* se dešava zahvaljujući jako brzom razvoju nauke, a prvenstveno elektrotehnike. *Naučno-tehnološka revolucija* je sve ovo omogućila.

*Masovna kultura* je jedno od ključnih obeležja savremenog društva i predmet velike naučne pažnje. Ona nastaje povezivanjem čovečanstva.

*Kič* tj. antivrednost, „umetničko đubre“. Prema Abrahamu Molu postoji pet principa za identifikaciju i klasifikaciju kiča:
* princip neadekvatnosti
* princip kumulacije
* princip sinestezije
* princip osrednjosti
* princip komfora

*Ekološki problemi savremenog društva* javljaju se zbog brzog razvoja industrije bez kontrole zagađivanja okoline.

## Organizacije

### Opstanak
LJudska društva su često organizovana prema njihovim primarnim sredstvima za opstanak: društveni naučnici prepoznavaju društva lovaca-sakupljača, nomadska pastoralna društva, hortikulturna ili jednostavna poljoprivredna društva, i napredna poljoprivredna društva, poznata i kao civilizacije. Neki smatraju da su industrijska i post-industrijska društva zasebna u odnosu na tradicionalna poljoprivredna društva.

### Političke organizacije
Društva takođe mogu biti organizovana prema njihovoj političkoj strukturi: dele se (od manjih i jednostavnijih ka većim i kompleksnijim) na bande, plemena, poglavarstva, i državna društva.

### Podeljena mišljenja
Za pripadnike mnogih nacija sjedinjenih po sličnim političkim i kulturnim tradicijama, verovanjima ili vrednostima se ponekad kaže da su društvo (na primer: judeo-hrišćansko, istočno, zapadno itd.). Kada se koristi u ovom kontekstu, izraz se koristi kao sredstvo da se izrazi kontrast dva ili više „društava“ čiji predstavnici predstavljaju alternativne suprotstavljajuće i nadmetajuće poglede na svet.

### Opšti interes
Takođe, neka akademska, obrazovana i školska društva i udruženja, kao što je Američko društvo matematičara, opisuju sebe kao *društva*. U Ujedinjenom Kraljevstvu ona su obično neprofitna i imaju status humanitarnih organizacija. U nauci u veličini variraju od onih koja uključuju nacionalna naučna društva uključujući i Kraljevsko društvo do regionalnih prirodno istorijskih društava. Akademska društva mogu imati interesovanja u širokom spektru tema, uključujući umetnost, humanitarnost i nauku.

### Komercijalne organizacije
U Sjedinjenim Američkim Državama, naziv „društvo“ je najčešći u privredi, u kojoj se partnerstvo između investitora koji započinju posao obično zove „društvo“. U Ujedinjenom Kraljevstvu, partnerstva se ne nazivaju društvima, ali kooperativci ili kolege su često poznati kao društva (kao što su prijateljska društva i graditeljska društva).

### Nevladine organizacije - udruženja građana
Nevladine organizacije su specifična forma organizovanja građana. Termin se masovno koristi u zadnje dve decenije i usko je povezan sa pojmom civilnog društva. Bez shvatanja pojma civilnog društva nije moguće u potpunosti shvatiti ovaj pojam. Pored termina „nevladina organizacija“ koristi se i termin „udruženje građana“.

Jedna korisna definicija civilnog društva je da je ono “Sfera institucija, organizacija i pojedinaca locirana između porodice, države i tržišta u kojoj ljudi učestvuju volonterski da unaprede zajedničke interese.”
Oblast preklapanja predstavlja mesto gde se snage države (zakonodavna, sudska i izvršna vlast), biznisa i građana objedinjuje da bi se kreirao normativni prostor za demokratiju, društvenu odgovornost i zaštitu javnih interesa.

Civilno društvo za koje se nevladine organizacije zalažu je:
* Prostor za mobilizaciju i artikulaciju interesa pojedinaca i grupa
* Institucionalno sredstvo za medijaciju (posredovanje) između konfliktnih interesa i konfliktnih socijalnih vrednosti
* Mogućnost za iskazivanje i praktikovanje društvenih, religioznih i kulturnih verovanja i aktivnosti
* Mogućnost za ograničavanje inherentne tendencije države da proširi svoju kontrolu
* Mogućnost da se ograniči potencijal biznisa da bude bez kontrole.

Pojam zajednički interes u definiciji može da bude raznolik. On može, ali i ne mora, da bude prihvatljiv za sve koji rade sa, i u, organizacijama civilnog društva. Ono što je bitno je da su sloboda govora i sloboda udruživanja bitni elementi u demokratskim društvima koji dozvoljavaju građanima da se udružuju i da iskažu različite interese koji ne moraju biti atraktivni uvek za sve. Značajna odlika civilnog društva je da postoji podsticajni ambijent u kome su različiti pogledi dozvoljeni i poželjni i gde je organizacijama ili asocijacijama različite vrste dozvoljeno da postoje.
Institucije jednog podsticajnog ambijenta za razvoj civilnog društva su:
* Izvršna vlast
* Pravosudna vlast
* Zakonodavna vlast
* Mediji
* Lokalna vlast
* Nezavisne odgovorne (revizorske) organizacije kao što su:
** Izborna komisija
** Komisija za ljudska prava
** Komisija za borbu protiv korupcije
** Kancelarija glavnog revizora
** Kancelarija Vrhovnog tužioca
** Ombodusman (javni advokat)
* Udruženja građana
* Berza
* Univerzitet

Kao što se vidi, prostor za saradnju i za unapređenje zajedničkih interesa je veoma širok. 
Osnovna podela udruženja građana je na organizacije za uzajamnu pomoć (koje formiraju građani i čiji su oni članovi i na bazi toga ostvaruju određene koristi), organizacije od opšteg (javnog) interesa (koje formiraju građani u nameri da pomognu drugim grupama građana koji nisu nužno njihovi članovi), i pretenderi (pretvarači).

Dodatne informacije o civilnom društvu, nevladinim organizacijama i srodnim pojmovima mogu da se nađu na sajtu NVO **Centar za razvoj neprofitnog sektora** [www.crnps.org.yu] ili na sajtu NVO **[Evropski pokret u Smederevskoj Palanci]** [www.evropski-pokret.org.rs].

## Konfuzije
Ako je *društvo* nekakav slogan, razlog za konfuzije u njegovom razumevanju mogu da budu razne nijanse u kojima se on koristi da bi se objasnio veliki broj političkih mišljenja. Na primer, bivši britanski premijer Margaret Tačer je famozno demantovala da društvo uopšte i postoji. Međutim, njena upotreba tog termina bila je uska i treba da se razume u okviru konteksta njene polemike. U intervjuu magazina Women's Own, 3. oktobra 1987, Tačer je diskutovala da je obaveza za rešavanje socijalnih problema, što je bilo očekivana od vlade, odgovornost individua i porodica: „nijedna vlada ne može da uradi ništa osim preko ljudi, a ljudi najpre moraju da se okrenu sebi“. Tačer jedino negira postojanje „društva“ kakvim ga ona razume – ideja da je socijalno blagostanje odgovornost društva (ili, u užem smislu, vlada), a ne individua.

## Postojanje
I dalje je u toku debata u sociološkim i antropološkim krugovima o tome da li postoji entitet koga bismo mogli nazvati društvom. Neki marksistički teoretičari, Luj Altise, Ernesto Laklau i Slavoj Žižek, su polemisali da društvo nije ništa više nego efekat vladajuće ideologije određenog klasnog sistema i da ne treba da se koristi kao sociološka ideja.<

## Reference

## Literatura

* Effland, R. 1998. ''The Cultural Evolution of Civilizations''  Mesa Community College.
* Jenkins, R. 2002. *Foundations of Sociology.* London: Palgrave MacMillan. .
* Lenski, G. 1974. *Human Societies: An Introduction to Macrosociology.* New York: McGraw- Hill, Inc.
* Raymond Williams, "www.flpmihai.blogspot.com", in: Williams, Key Words: A Vocabulary of Culture and Society. Fontana, 1976.
* Althusser, Louis and Balibar, Étienne. *Reading Capital*. London: Verso, 2009.
* Tom Bottomore (ed). *A Dictionary of Marxist Thought*, 2nd ed. Malden, MA: Blackwell Publishing, 1991. 45–48.
* Craig Calhoun (ed), *Dictionary of the Social Sciences* Oxford University Press (2002)
* Stuart Hall. "Rethinking the Base and Superstructure Metaphor." *Papers on Class, Hegemony and Party*. Bloomfield, J., ed. London: Lawrence & Wishart, 1977.
* Chris Harman. "Base and Superstructure". *International Socialism* 2:32, Summer 1986, pp.&nbsp;3–44.
* David Harvey. *A Companion to Marx's Capital.* London: Verso, 2010.
* Larrain, Jorge. *Marxism and Ideology*. Atlantic Highlands, NJ: Humanities Press, 1983.
* György Lukács. *History and Class Consciousness*. Cambridge, MA: MIT Press, 1972.
* Postone, Moishe. *Time, Labour, and Social Domination: A Reinterpretation of Marx's Critical Theory.* Cambridge [England]: Cambridge University Press, 1993.
* Raymond Williams. *Marxism and Literature*. Oxford: Oxford University Press, 1977.
* Aby, Stephen H. *Sociology: A Guide to Reference and Information Sources, 3rd edn.* Littleton, Colorado, Libraries Unlimited Inc., 2005,  
* Earl Babbie. 2003. *The Practice of Social Research, 10th edition.* Wadsworth, Thomson Learning Inc.,  
* Randall Collins. 1994. *Four Sociological Traditions.* Oxford, Oxford University Press  
* Lewis A. Coser, *Masters of Sociological Thought : Ideas in Historical and Social Context*, New York, Harcourt Brace Jovanovich, 1971. .
* Anthony Giddens. 2006. *Sociology* (5th edition), Polity, Cambridge.  
* 
* Seymour Martin Lipset and Everett Carll Ladd. "The Politics of American Sociologists," *American Journal of Sociology* (1972) 78#1 pp.&nbsp;67–104 in JSTOR
* 
* Robert K. Merton. 1959. *Social Theory and Social Structure. Toward the codification of theory and research*, Glencoe: Ill. (Revised and enlarged edition) 
* Mills, C. Wright, The Sociological Imagination,1959 
* C. Wright Mills, Intellectual Craftsmanship Advices how to Work for young Sociologist 
* 
* Robert A. Nisbet 1967. *The Sociological Tradition*, London, Heinemann Educational Books.  
* George Ritzer and Douglas J. Goodman. 2004. *Sociological Theory, Sixth Edition.* McGraw-Hill.  
* Scott, John & Marshall, Gordon (eds) *A Dictionary of Sociology* (3rd Ed). Oxford University Press, 2005, , 
* Wallace, Ruth A. & Alison Wolf. 1995. *Contemporary Sociological Theory: Continuing the Classical Tradition*, 4th ed., Prentice-Hall.  
* Harrison White. 2008. *Identity and Control. How Social Formations Emerge.* (2nd ed., Completely rev. ed.) Princeton, Princeton University Press.  
* Willis, Evan. 1996. *The Sociological Quest: An introduction to the study of social life*, New Brunswick, New Jersey, Rutgers University Press.  
* Norbert Elias: *Was ist Soziologie?* Juventa, München 1970.
* Johannes Heinrichs: *Logik des Sozialen. Woraus Gesellschaft entsteht.* Steno, München 2005.
* Karl-Heinz Hillmann: *Gesellschaft.* In: *Wörterbuch der Soziologie.* 4. Auflage. Kröner, Stuttgart 1994, .
* Peter Koslowski: *Evolution und Gesellschaft. Eine Auseinandersetzung mit der Soziobiologie.* 2. Auflage. Mohr Siebeck, Tübingen 1984.
* Jörn Lamla, Henning Laux, Hartmut Rosa, David Strecker (Hg.): *Handbuch der Soziologie*, UVK, Konstanz 2014. .
* Niklas Luhmann: *Die Gesellschaft der Gesellschaft.* 1997, .
* Peter Ruben: *Gemeinschaft und Gesellschaft – erneut betrachtet*. In Dittmar Schorkovitz (Hg.): *Ethnohistorische Wege und Lehrjahre eines Philosoph*en. Frankfurt 1995.
* Gunter Runkel: *Allgemeine Soziologie. Gesellschaftstheorie, Sozialstruktur und Semantik.* Oldenbourg, München/Wien 2005,  (v.a. Kap. 2: *Soziologische Klassiker und ihre Theorien*).
* Ferdinand Tönnies: *Gemeinschaft und Gesellschaft.* 1887; Wissenschaftliche Buchgesellschaft, Darmstadt 2005.
* Bernard Willms: *System und Subjekt oder die politische Antinomie der Gesellschaftstheorie.* In: Franz Maciejewski (Hrsg.): *Theorie der Gesellschaft oder Sozialtechnologie.* Suhrkamp, Frankfurt 1973, , S. 43–77.
* Elman Service: *Origins of the state and civilization.* 1975, .

## Vanjske veze

* 
* Definition of Society  from the Oxford English Dictionary.
* Lecture notes on "Defining Society"  from East Carolina University.
* Internet Modern History Sourcebook: Industrial Revolution 
* ''The Day the World Took Off'' Six part video series from the University of Cambridge tracing the question "Why did the Industrial Revolution begin when and where it did." 
* BBC History Home Page: Industrial Revolution
* National Museum of Science and Industry website: machines and personalities
* ''Industrial Revolution and the Standard of Living'' by Clark Nardinelli - the debate over whether standards of living rose or fell.
* Cliff Notes on Types of Societies 
* Perceptions of Knowledge, Knowledge Society, and Knowledge Management 
* 
* Georg Simmel: ''Soziologie''. Untersuchungen über die Formen der Vergesellschaftung.	
* ''Soziologie schafft Gesellschaft*, Armin Nassehi über den soziologischen Diskurs der Moderne. Deutschlandfunk.
* [http://www.uni-bielefeld.de/soz/iw/veranstaltungen/events/gesellschaft_reichweite.html Weltgesellschaft]  Tagungsintro des Instituts für Weltgesellschaft der Fakultät für Soziologie der Universität Bielefeld und der *Zeitschrift für Soziologie*.
* [http://www.bpb.de/publikationen/C45GFB,2,0,Das_Unbehagen_an_derGesellschaft.html#art2 Bundeszentrale für politische Bildung] *Das Unbehagen an der Gesellschaft'' von Martin Hartmann, Institut für Sozialforschung der Johann Wolfgang Goethe-Universität in Frankfurt am Main.