Paranthropus

***Paranthropus*** (iz grčkog παρα, *para* "pored"; άνθρωπος, *ánthropos* "čovjek") je rod izumrlih hominina. Također poznati kao **robustni australopitecini**, oni su bili dvonožni hominidi, koji su vjerovatno potekli od gracilnih australopitecina (*[[Australopithecus]]*) prije 2,7 miliona godina.

Pripadnike tog roda karakterizira robustn craniodentalna anatomija, uključujući i sagitalnu lubanjsku krestu kao kod gorile, što ukazuje na snažne mišiće za žvakanje, i široke zube prilagođene mljevenju biljne hrane. Međutim, lubanje roda *Paranthropus* nemaju transversnu lubanjsku krestu, koja je također prisutna kod današnjih gorila.

## Otkriće

Gert Terblanche, dječak školske dobi, 1938. godine je otkrio nepotpunu lubanju i čeljust vrste *Paranthropus robustus* kod nalazišta Kromdraai B (70&nbsp;km jugozapadno od Pretorije) u Južnoafričkoj Republici. Kao novi rod i vrstu opisao ga je Robert Broom. Spomenuto nalazište iskopava se od 1993. godine, kada je to otpočeo Francis Thackeray. Smatra se da je Kromdraai B star oko 1,95 miliona godina.

 
Vrstu *Paranthropus boisei* otkrila je Mary Leakey 17. 7. 1959. godine kod nalazišta FLK Bed I Olduvajskog klanca u Tanzaniji (primjerak OH 5). Mary je radila sama, budući da je Louis bio bolestan i ostao u kampu. Odjurila je nazad u kamp, a Louis se, čuvši za to izvanredno otkriće, iznenada oporavio. Nisu nastavili ekskavaciju sve dok Des Bartlett nije napravio fotografije nalazišta.

U svojim bilješkama Louis je zabilježio prvi naziv, *Titanohomo mirabilis*, budući da je isprva bio pod dojmom da je u pitanju blizak ljudski srodnik. Louis i Mary počeli su ga zvati "dragim dječakom" ("Dear Boy"). Iskopavanje je prekinuto 7. augusta. "Dragi dječak" pronađen je sa alatima iz oldowanske kulture i životinjskim kostima.

Otkriće fosila objavljeno je u časopisu *[[Nature]]* 15. augusta 1959. godine, ali to izdanje nije izašlo do septembra zbog štrajka štampara. U njemu je Louis svrstao taj fosil u Broomovu potporodicu Australopithecinae, stvorivši novi rod za njega, *Zinjanthropus*, te novu vrstu, *boisei*. "Zinj" je stara arapska riječ za obalu Istočne Afrike, a "boisei" se odnosi na Charlesa Boisea, dobrotvora Leakeyevih. Louis je zasnovao svoju klasifikaciju na osnovu dvadeset razlika od roda *[[Australopithecus]]*.

Broom je umro 1951. godine, ali je Dart još uvijek bio živ. Govorilo se da je plakao od sreće u Louisovo ime kada mu je ovaj lično pokazao Zinjija, kojeg su Louis i Mary nosili u limenoj kutiji. Louis je razmatrao Broomovog *Paranthropusa* kao naziv za taj rod, ali ga je odbacio jer je smatrao da je Zinj bio jedan od predaka roda *Homo*, što *Paranthropus* nije. Za to se jako oslanjao na veće očnjake kod Zinja.

U to vrijeme u paleoantropologiji se više prakticiralo skupljanje svih primjeraka zajedno umjesto da se razdvajaju. Stoga je prezentiranje Zinja tokom Četvrtog panafričkog kongresa prethistoričara u julu u tadašnjem Belgijskom Kongou, tokom kojeg je Louis bio prisiljen čitati zakašnjeli članak časopisa *Nature* gotovo doveo do nesreće po Louisa zbog stvaranja novog roda. Dart ga je spasio sa sada poznatom šalom, "... šta bi li se desilo da je gđa. Ples srela "Dragog dječaka" jedne tamne noći."

Borba oko naziva nastavila se još mnogo godina i dovela do raskola između Louisa i LeGros Clarka, Sir Wilfrida iz 1955. godine, koji je zauzeo stav da naziv treba biti *Paranthropus*. S druge strane zbližila je Leakeyeve i Dr. Melvillea Bella Grosvenora iz National Geographic Societyja. Leakeyevi su postali međunarodno poznati i više nisu imali problema sa pronalaženjem novčanih sredstava. Pitanje Zinja na kraju je postalo dio pitanja od rodovima *Australopithecus*/*Paranthropus* (koje se odnosilo samo na robustne australopitecine).

## Opis
Sve vrste roda *Paranthropus* bile su dvonožne i mnoge su postojale u isto vrijeme kao i vrste roda *[[Homo]]* (koje su možda potekle od *Australopithecusa*). *Paranthropus* se prvi put pojavio prije oko 2,7 miliona godina. Većina vrsta roda *Paranthropus* imala je mozak oko 40% veličine onog kod današnjeg čovjeka. Među vrstama roda *Paranthropus* postojale su određene varijacije u veličini, ali većina je bila visoka između 1,3 i 1,4 m i bila prilično mišićava. Smatra se da je *Paranthropus* radije nastanjivao pošumljena područja nego travnjake, koje je preferirao *Australopithecus*.

To da je "Paranthropus" bio dvonožan smatra se na osnovu anatomske strukture njegovih kukova, nogu i stopala, koji liče i na one kod njegovog pretka, "Australopithecusa afarensisa", ali i na one kod današnjih ljudi. Karlica je slična kao kod vrste "A. afarensis", ali je kukovni spoj, uključujući i glavu bedrene kosti i čašicu kuka, bio manji kod "Paranthropusa". Sličnost strukture kuka kod "A. afarensisa" i "Paranthropusa" ukazuje na to da su se slično kretali, te da se "Paranthropus" više kretao kao "gracilni australopiti". Pokazuju anatomsku sličnost sa današnjim ljudima u pogledu palca na stopalu i razvijenih planarnih aponeuroza. Kost donožja palca pokazuje proširenu osnocu za više unutrašnje potpore, te više distalnu površinu spoja, što uzrokuje više povezanosti i potpore za ostale kosti stopala. Dodatni oslonac na palcu i ekstenzivne planarne aponeuroze pokazuju da je "Paranthropus" imao hiperekstenziju palca za ciklus hoda "toe-off" fazom (fazom inercijalnog njihanja), što je karakteristično za današnje ljude kao dvonošce.

*Paranthropusovo* ponašanje bilo je dosta drukčije od čovječijeg u pogledu toga da ga nije mogao prilagoditi okolini, niti je bio podjednako snalažljiv. Dokazi tomu leže u njegovoj fiziologiji, skrojenoj specifično za ishranu larvama i biljkama. To bi ga činilo više ovisnim o uslovima u staništu nego pripadnike roda *Homo*, kao što je *[[Homo habilis]]*, koji je imao mnogo raznolikiju prehranu. Prema tome, budući da je bio specijalizirana vrsta, teže se prilagođavao klimatskim promjenama, koje su na kraju dovele do njegovog izumiranja.

## Osporena taksonomija

Evolucioni biolog Richard Dawkins navodi "možda nekoliko različitih vrsta" robustnih hominida, a "kao i obično njihovo srodstvo i tačan broj vrsta predmet su debate. Nazivi koji se priključuju mnogim od tih stvorenja ... su *Australopithecus* (ili *Paranthropus*) *robustus*, *Australopithecus* (ili *Paranthropus* ili *Zinjanthropus*) *boisei*, te *Australopithecus* (ili *Paranthropus*) *aethiopicus*."

Različita su mišljenja po pitanju toga da li bi se vrste *P. aethiopicus, P. boisei* i *P. robustus* trebale uključiti u rod *[[Australopithecus]]*. Pojava robustnih vrsta mogla bi biti primjer bilo divergentne ili konvergentne evolucije. U naučnoj zajednici trenutno ne postoji koncenzus po pitanju toga da li bi se *P. aethiopicus, P. boisei* i *P. robustus* trebali svrstati u odvojen rod, *Paranthropus*, za kojeg se smatra da je potekao iz linije *Australopithecusa*. Do posljednjeg poludesetljeća većina je naučne zajednice uključivala sve vrste i iz roda *Australopithecus* i *Paranthropus* u jedinstven rod. U naučnoj zajednici se trenutno koriste i prihvataju oba taksonomska sistema. Međutim, iako se i *Australopithecus robustus* i *Paranthropus robustus* koriste za iste primjerke, neki istraživači, počevši sa Robertom Broomom, a kasnije i osobama kao što su Bernard A. Wood, smatraju da postoji razlika između rodova *Australopithecus* i *Paranthropus*, te da bi oni trebali biti odvojeni.

## Pojavljivanje u fosilnim zapisima
 
Vrste roda *Australopithecus*, *[[Australopithecus afarensis|A. afarensis]]*, *[[Australopithecus africanus|A. africanus]]* i *[[Australopithecus anamensis|A. anamensis]]*, najvećim su dijelom ili nestale iz fosilnih tragova prije pojave ranih ljudi ili su se pokazale kao pretci *Homo habilisa*, ali su *P. boisei* i *P. aethiopicus* nastavile evoluirati zasebnom putanjom, odvojenom i nevezanom za onu ranih ljudi. *Paranthropus* je dijelio mjesto života sa ranim primjerima roda *Homo*, kao što su *H. habilis*, *[[Homo ergaster|H. ergaster]]*, a moguće i *[[Homo erectus|H. erectus]]*.

*Australopithecus afarensis* i *A. anamensis* su do tada većinom već bili nestali. Također su postojale znatne morfološke razlike između *Australopithecusa* i *Paranthropusa*, mada su one pronađene na ostacima lubanje. Postkranijalni ostaci bili su im vrlo slični. *Paranthropus* je kraniodentalno bio masivnije građen i imao krestu kao i gorile, u kojoj su bili ukorijenjeni ogromni mišići za žvakanje.

## Inteligencija
Vrste roda *Paranthropus* imale su manje moždane šupljine od roda *Homo*, ali znatno veće nego kod *Australopithecusa*. *Paranthropus* se povezuje sa kamenim alatima i iz južne i istočne Afrike, mada postoji dosta debate po pitanju toga da li su ih pravili i koristili ti robustni australopitecini ili pripadnici roda *Homo* koji su živjeli u isto vrijeme. Većina smatra da su rani pripadnici roda *Homo* pravili alate, ali fosili ruku iz Swartkransa (Južna Afrika) ukazuju na to da je ruka vrste *Paranthropus robustus* također bila prilagođena preciznom grabljenju i korištenju alata. 
Gotovo se sigurno čini da većina vrsta roda *Paranthropus* nije mogla usmeno komunicirati niti kontrolirati vatru, mada su njihovi ostaci direktno vezani s njom u nalazištu Swartkrans.

## Ishrana
Thure E. Cerling i kolege 2011. su godine u časopisu *[[Proceedings of the National Academy of Sciences]]* objavili istraživanje vezano za rad sa izotopima ugljika u gleđi 24 zuba od 22 jedinke roda *Paranthropus* koje su živjele u Istočnoj Africi prije između 1,4 i 1,9 miliona godina. Njihovi rezultati ukazuju na to da je *Paranthropus boisei* više konzumirao biljke bogate ugljikom C4 nego bilo koji do sada istraženi ljudski predak ili srodnik.

## Reference

## Vanjske veze

* 
* 
* 
*