open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
839.

__NOTOC__
Godina **839.** (**[[rimske brojke|DCCCXXXIX]]**) bila je redovna godina koja počinje u srijedu u julijanskom kalendaru. 

## Događaji

* Franački car Louis Pobožni pokušava svoj imperij podijeliti sa sinovima.
* Ethelwulf nasljeđuje Egberta kao kralj Wessexa.
* Uena nasljeđuje Uurad kao kralj Pikta.
* Osnovana Balatonska kneževina.
* Saraceni sa juga Italije napadaju Anconu u Centralnoj Italiji.
* Počinje vladavina Alpina II od Dalriade (približni datum).


## Rođenja

* Charles Debeli, sveti rimski car (u. 888)

## Smrti

* Kralj Aznar I Galíndez od Aragona
* Egbert od Wessexa
* Wiglaf, kralj Mercije

## Reference
Wiglaf od Mercije

**Wiglaf** (? - 839) je bio kralj Mercije u dva navrata - od 827. do 829. godine, te od 830. do smrti. Njegovo porijeklo se ne može pouzdano ustanoviti, a vrijeme kada je došao na vlast su obilježili dinastijski sukobi i dolasci na vlast vladara s nejasnom genealogijom. Njegov unuk Wigstan se, pak, spominje kao potomak kralja Pende, pa dio historičara vjeruje da od njega potiče i Wiglaf.

Wiglaf je na prijestolju naslijedio kralja Ludecu, poginulog u pokušaju da pod mercijsku vlast vrati Istočnu Angliju. Njegova je vladavina, pak, koincidirala sa usponom suparničkog anglosaksonskog kraljevstva Wessex pod kraljem Egbertom. Egbert je tako godine 829. čak uspio otjerati Wiglafa s prijestolja i neposredno zavladati Mercijom. Wiglaf se na prijestolje vratio u nejasnim okolnostima godinu dana kasnije, najvjerojatnije oružanom silom, iako je moguće da je, barem neko vrijeme, priznao Egberta kao svog sizerena. Mercija pod Wiglafom nije mogla povratiti nekadašnju hegemoniju nad područjima današnje jugoistočne Engleske, ali je Wiglaf uspio ponovno pod njenu kontrolu staviti Berkshire, a možda i Essex. Većina historičara špekulira kako je Wiglaf nezavisnost povratio zbog zbivanja na evropskom Kontinentu, odnosno fluktuirajuće podrške franačkih Karolinga jednom ili drugom vladaru.

Wiglaf je umro oko 839. godine, a većina historičara vjeruje kako ga je naslijedio Beorhtwulf, iako je prema jednoj tradiciji nakratko vladao njegov sin Wigmund. Wiglaf je sahranjen u Reptonu kraj Derbyja.

## Fusnote

## Literatura

;Primarni izvori
* 
* 

;Sekundarni izvori
* Blackburn, Mark & Grierson, Philip, *Medieval European Coinage.* Cambridge: Cambridge University Press, reprinted with corrections 2006. 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
*
Aznar Galíndez I

**Aznar I Galindez** () (?? - 839) bio je grof Aragona od 809. do 820, naslednik Aureolusa od Aragona. Od gubitka Aragona, do svoje smrti 893. godine, Aznar I je bio grof Serdanje () i Urđelj (). Neki izvori ga takođe pominju i kao grofa od Hake .

Aznar I je bio praunuk Galinda, verovatno osnivača familije koja je ušla zajedno sa Francima u rehion.

Bi je oženjen sa Enekom Garses, za koju se veruje da je bila dama iz Gaskonje, sa kojom je imao četvoro dece:
* Matrona, udata za Garsiju I Galindeza, koji je smenio Aznara i vladao od 820-833.
* Etil
* Kentulf
* Galindo I Aznares, grof Aragona od 844. do 867. i takođe od Urđelja i Serdanje.

Aznar I je bio franački vazal. Pretpostavlja se da je 820. to vazalstvo prekinuto zbog približavanja Pamploni i dinastiji Banu Kasi u dolini Ebra. Zbog toga je izgubio grofoviju Aragon, mada je dobio Urđelj i Serdanju.
Mia Begović

**Mia Begović** (Trpanj, 11. siječnja 1963.), hrvatska je kazališna, televizijska i filmska glumica.

## Filmografija
### Televizijske uloge
* "" kao natjecateljica (2012.) 
* "Periferija city" kao Seka (2010.)
* "Zakon ljubavi" kao Paulina Papić (2008.)
* "Pečat" kao Marija (2008.)
* "Ponos Ratkajevih" kao Sofija Walkovski Hebb (2007.-2008.)
* "Tata i zetovi" kao Raviojla (2006.-2007.)
* "Zabranjena ljubav" kao Barbara Drmić (2005.)
* "Villa Maria" kao Helena Jurak (2004.-2005.)
* "Ptice nebeske" (1989.)

### Filmske uloge
* "Generalov carski osmijeh" (2002.)
* "Serafin, svjetioničarev sin" kao guvernanta (2002.)
* "Ante se vraća kući" kao Nada (2001.)
* "Djevojčice sa šibicama" kao sestra #2 (1991.)
* "Captain America" kao mlada Talijanka (1990.)
* "Školjka šumi" (1990.)
* "Najbolji" kao Dina (1989.)
* "U sredini mojih dana" (1988.)
* "Azra" kao Marina (1988.)
* "Heroj ulice" (1986.)
* "Mala privreda" kao Jovanova ljubavnica (1986.)
* "Lijepe žene prolaze kroz grad" (1986.)
* "Od zlata jabuka" kao Renata (1986.)
* "Eter" (1985.)
* "Anticasanova" (1985.)

## Vanjske veze
*
Centralna Italija

**Centralna Italija** ( ili jednostavno ; "Središte", "centar") je jedna od pet službenih statističćkih regija Italije koje koristiti Nacionalni statistički isnistitut (ISTAT). Pod time se podrazumijeva i istoimena NUTS regija prve razine i izborna jedinica Evropskog parlamenta. Centralna Italija sadrži 4 od 20 regija Italijes:
* Lazio
* Marche
* Toskana
* Umbrija

## Izvori

## Povezano
* Nacionalni institut za statistiku (Italija)
* Italijanske regije NUTS razine 1:
** Sjeverozapadna Italija
** Sjeveroistočna Italija
** Južna Italija
** Otočka Italija
* Sjeverna Italija
* Južna Italija
Alpín mac Echdach

**Alpín mac Eochaid** je ime koje su nosile dvije ličnosti u ranosrednjovjekovnoj Škotskoj. Prva od njih je vladar države Dalriada 730-ih čije postojanje historičari nisu uspjeli potvrditi. Drugi je poglavica/velmoža koji je bio otac Kennetha MacAlpina, kralja Pikta i tradicionalnog prvog kralja Škotske.

Potonji Alpin (čije ime sugerira piktsko porijeklo) je vladao u Gallowayu i prema Johnu od Forduna je ubijen 20. jula 834. u borbi protiv Pikta. Pretpostavlja se da je bio pripadnik jednog od opskurnih ogranaka dalriadske kraljevske kuće, te da je nastojao iskoristiti kaos u kojoj su se Pikti našli nakon smrti potomaka kralja Konstantina mac Ferguse kako bi zavladao piktskom zemljom.

## Literatura
* Anderson, Alan Orr, *Early Sources of Scottish History A.D 500&ndash;1286*, volume 1. Reprinted with corrections. Paul Watkins, Stamford, 1990. 
* Broun, Dauvit, *The Irish Identity of the Kingdom of the Scots in the Twelfth and Thirteenth Centuries.* Boydell, Woodbridge, 1999. 
* Broun, Dauvit, "Pictish Kings 761&ndash;839: Integration with Dál Riata or Separate Development" in Sally M. Foster (ed.), *The St Andrews Sarcophagus: A Pictish masterpiece and its international connections.* Four Courts, Dublin, 1998.
Uurad

**Uurad** ili **Ferat, sin Bargoitov** (? -842?) bio je kralj Pikta od oko 839. do smrti. Različite verzije popisa piktskih kraljeva (Piktska kronika) daju različite verzije njegovog imena. Ferat, ili Uurad na piktskom, je najčešća, ali je moguće da se pod time podrazumijevao Feradach.

Vjeruje se da su mu sinovi mogli biti Bridei, Ciniod i Drest, koji su se poslije borili za vlast u Piktskoj zemlji sa klanom koje su vodili Bruidem, sin Fokelov i Kenneth MacAlpin (Cináed mac Ailpín).

## Izvori

## Literatura

* Anderson, Alan Orr, *Early Sources of Scottish History A.D 500&ndash;1286*, volume 1. Reprinted with corrections. Paul Watkins, Stamford, 1990. 

## Vanjske veze
* Pictish Chronicle
Aethelwulf od Wessexa

**Æthelwulf**, također **Aethelwulf** ilu **Ethelwulf**; staroengleski: ***Æþelwulf***, što znači "Plemeniti vuk", bio je kralj Wessexa od 839. do smrti 858. Bio je jedini sin koji se bez ikakvih sumnji može pripisati svom prethodniku, kralju Egbertu od Wessexa. Za račun svog oca je godine 825. osvojio Kent da bi nešto kasnije bio proglašen njegovim kraljem i tamo vladao kao Egbertov potkralj. Nakon očeve smrti 839. je naslijedio prijestolje Wessexa te neposredno preuzeo zapadni dio očevog kraljevstva (od granice Kenta do Devona), dok je Kent preuzeo njegov najstariji sin ili mlađi brat Æthelstan. 

Aethelwulfova prva supruga je bila Osburh, a s njom je imao kćer Aethelswith - koju je kao dijete dao udati za mercijskog kralja Burgreda stvorivši tako savez Wessexa sa svojim tradicionalnim suparnikom - te petoricu sinova - Aethelstana, Aethelbalda, Aethelberta, Aethelreda i Alfreda, od kojih će svi osim Aethelstana postati kraljevi, uključujući Alfreda, koji se smatra najvećim anglosaksonskim kraljem. 

Alfredovu vladavinu su uglavnom obilježili vikinški napadi na obale današnje Engleske. Godine 851. je nad njima zabilježio jednu pobjedu, a zajedno sa zetom Burgredom je godine 853. porazio Cyngen ap Cadella iz velškog kraljevstva Powys i načinio ga svojim vazalom. Iste godine je sina Alfreda, koji je tada imao četiri godine, poslao da se obrazuje u Rimu. Sljedeće godine ga je došao posjetiti kao hodočasnik, a pri povratku se 856. oženio za 12-godišnju franačku princezu Judith, unuku Karla Velikog. 

Prilikom povratka u Wessex se suočio s ozbiljnom krizom, kada je otkriveno da Aethelbald zajedno sa plemićima i klerom kuje zavjeru s ciljem da spriječi njegovo preuzimanje vlasti. Umjesto da sina i zavjerenike kazni, Aethelwulf mu je, nastojeći izbjeći mogući građanski rat, službeno prepustio zapadni dio kraljevstva. 

Aethelwulf je prilikom povratka zbog Judith uveo običaj da se supruge anglosaksonskih kraljeva naziva "kraljicama" umjesto "kraljevskim suprugama", kao i da kraljice sjede zajedno sa kraljem na službenim ceremonijama. Nakon što je umro godine 858. Judith se udala za svog pastorka i Aethelwulfovog nasljednika Aethelbalda, iako je taj brak zbog kršenja odredbi o incestu Crkva poništila 860.

## Izvori

## Literatura

* Ashley, Maurice. *Great Britain to 1688: A Modern History*. Ann Arbor: The University of Michigan Press, 1961.
* Garmonsway, GN. Translation of *The Anglo-Saxon Chronicle*. London: JM Dent & Sons, 1953.
* Hindley, Geoffrey. *The Anglo-Saxons*. London: Robinson, 2006.
* Hodgkin, RH. *A History of the Anglo-Saxons*. London: Oxford UP, 1935.
* Humble, Richard. *The Saxon Kings*. London: Weidenfeld and Nicolson, 1980.
* Nelson, Janet L. ''Æthelwulf''. Oxford Online DNB, 2004
* Stenton, Frank. *Anglo-Saxon England*. Oxford: Oxford UP, 3rd Edition 1971.

|-
Jovan Ispovednik

**Jovan iz Konstantinopola**, **Jovan iz Afuzije** ili **Prepodobni Jovan Ispovednik** (? - cca. 832) bio je pravoslavni iguman koji je živio za vrijeme bizantskih careva Lava V i Teofila. Protivio se njihovoj ikonoboračkoj politici, te je zbog toga osuđen na progonstvo.

Srpska pravoslavna crkva slavi ga 27. aprila po crkvenom, a 10. maja po gregorijanskom kalendaru. U Rimokatoličkoj crkvi se slavi na dan 27. aprila.

## Vanjske veze
* Prepodobni Jovan Ispovednik
840.

__NOTOC__
Godina **840.** (**[[rimske brojke|DCCCXL]]**) bila je prijestupna godina koja počinje u četvrtak u julijanskom kalendaru. 

## Događaji

* Nakon smrti franačkog cara Louisa Pobožnog, njegovi sinovi Lotar, Karlo Ćelavi i Ludvig Nijemac se bore za teritorije Svetog Rimskog Carstva, s time da je Lotar proglašen za cara.
* 20. 2.—Tang Wu Zong nasljeđuje Tang Wen Zonga kao car Kine.
* Kirgizi u oblasti Jeniseja nanose poraz Ujgurima, označivši tako kraj Ujgurskog Kaganata.


## Rođenja

* 19. 1.—Mihailo III, bizantski car
* Abu Al-Husayn Al-Nuri, rani sufist
* Ya'qub-i Laith Saffari, osnivač Safaridske dinastije u Sistanu
* Notker Mucavac, benediktinski redovnik u Opatiji Sankt Gallen
* Eudokija Ingerina, supruga bizantskog cara Vasilija I 
* Richardis, sveta rimska carica 
* Kliment Ohridski, bugarski učenjak, pisac i pan-slavenski svetac 
* Sunyer II, grof od Empúriesa i Roussillona 
* Theodard, nadbiskup Narbonnea 
* Unruoch III od Furlanije, markgrof Furlanije

## Smrti

* 20. 6.—Louis Pobožni, kralj Franaka i car Svetog Rimskog Carstva (r. 778)
* Car Junna od Japana (r. 786)
* Car Wenzong od Tanga

## Reference
Car Wuzong od Tanga

**Car Wuzong od Tanga** (唐武宗) (2. jul 814 – 22. april 846), rođen kao **Li Chan** (李瀍), promijenio ime u **Li Yan** (李炎) neposredno prije smrti, bio je car Kine iz dinastije Tang koji je vladao od 840. do 846.

Rodio se kao peti sin princa Li Henga, koji je kasnije vladao kao car Muzong, a na prijestolje je došao nakon vladavine dva brata - cara Jingzonga i cara Wenzong - što je predstavljalo jedinstveni slučaj u kineskoj historiji da tri brata zaredom budu na carskom prijestolju. Njegov brat je neposredno pred smrt za nasljednika ukazom odredio svog nećaka (i Jingzongovog sina) Li Chengmeija, ali su moćni dvorski eunusi na čelu sa Qui Shiliangom jednostavno ignorirali ukaz te za cara postavili Li Chana, naredivši Li Chengmeiju da izvrši samoubistvo.

Vladavinu Wuzonga je na vanjskom planu obilježio ustanak dotadašnjih saveznika i vazala iz naroda Huigu (Ujgura), koje je oko 843. skršio general Shi Xiong. Iste je godine, na poticaj svog moćnog kancelara Li Deyu, pokrenuo Zhaoyi pohod protiv gospodara rata Liu Zhena, koji je uspješno završen sljedeće godine.

Wuzongova je vladavina, pak, daleko bolje upamćena zbog toga što je 845. godine došao do zaključka da je jedan od uzroka krize u kojoj se našla tadašnja carska Kina u budističkoj vjeri, odnosno da veliki broj budističkih redovnika i samostana koji ne plaćaju porez predstavlja preveliki teret za državne financije. Dijelom zbog toga, i dijelom pod uticajem taoističkog redovnika Zhao Guizhena (趙歸真), donio je ukaz kojim se konfiscira 4600 budističkih hramova i 40.000 svetišta, a 260.500 budističkih redovnika i redovnica proglašava laicima. Primjena tog ukaza je u historiji budizma ostala poznata kao posljednja od Tri katastrofe Wua. Wuzong je svoj potez pravdao time da je budizam došao iz Indije, odnosno da predstavlja stranu "nekinesku" religiju; koristeći taj argument, progone je proširio i na zoroastričke i maniheističke vjernike, kao i na nestorijanske kršćane. Dok se budizam relativno brzo oporavio od tog udarca, zoroastrizam i maniheizam su skoro posve iščezli u Kini, a kršćanstvo je postalo opskurnom religijom u Kini za nekoliko vijekova.

Wuzong se ubrzo nakon toga razbolio, a nakon smrti su eunusi, smatrajući ga neinteligentim, za cara postavili njegovog strica Li Yija, koji će postati poznat kao car Xuanzong.

## Reference

* *[[Knjiga Tanga]]*, vol. 18, part 1.
* *[[Nova knjiga Tanga]]*, vol. 8.
* *[[Zizhi Tongjian]]*, vols. 241, 246, 247, 248.
Lotar II od Lotaringije

**Lotar II (kralj Lotaringije)** (835—8. avgust 869) je bio kralj Lotaringije (855—869). Drugi je sin cara Lotara I.

Posle očeve smrti dobija Lotaringiju u nasleđe. To je bila teritorija zapadno od Rajne, a protezala se od Jurskog masiva do Severnog mora. Kasnije to područje postaje poznato kao Lotaringija, pa Lorena. Njegov stariji brat Ludovik II dobija severnu Italiju i titulu cara, a mlađi brat Karlo Provansalski dobija Burgundiju i Provansu.

Kad mu je umro brat Karlo Provansalski 863, pridodao je svom posedu i neke teritorije južno od Jure.

Dosta vremena je proveo nastojeći se razvesti od prve žene. Tražio je podršku rođaka Karla Ćelavog i Ludviga Nemačkog. Morao je uložiti dosta napora i kod lokalnih biskupa i predati neke teritorije bratu Ludoviku II, da bi se konačno nekako razveo 862. godine. Sinod francuskih biskupa potvrđuje tu odluku 863, ali žena mu beži kod Karla Ćelavog, a papa poništava odluku crkvenog sinoda. Napad na Rim bio je bez rezultata.

Papa je 865. zapretio Lotaru ekskomunikacijom, a Karlo Ćelavi i Ludvig su dotle razmatrali kako da podele Lotaringiju. Zbog toga je morao ponovo da prihvati prvu ženu. Kasnije je njegova žena zatražila razvod, pa je Lotar krenuo kod novog pape. Umro je na povratku od pape 8. avgusta 869. godine. Imao je sina Igoa, kojega su Karlo Ćelavi i Ludvig Nemački proglasili nelegitimnim. Njegovo kraljevstvo dele Karlo Ćelavi i Ludvig Nemački prema Sporazumu iz Mersena 870. godine.
Vojvode i markgrofovi Furlanije

**Vojvode i markgrofovi [[Friuli|Furlanije]]** su bili vladari ili namjesnici Vojvodstva i Marke Furlanije u srednjem vijeku.

## Langobardski vojvode
* 568&ndash;c.584 Grasulf I
* 568/c.584&ndash;590 Gisulf I
* 590&ndash;610 Gisulf II
* 610&ndash;617 Tasso
* 610&ndash;617 Kakko
* 617&ndash;651 Grasulf II
* 651&ndash;663 Ago
* 663&ndash;666 Lupus
* 666 Arnefrid
* 666&ndash;678 Wechtar
* 678&ndash;??? Landar
* ???&ndash;694 Rodoald
* 694 Ansfrid
* 694&ndash;705 Ado
* 705 Ferdulf
* 705&ndash;706 Corvulus
* 706&ndash;739 Pemmo
* 739&ndash;744 Ratchis, također kralj Langobarda
* 744&ndash;749 Aistulf, također kralj Langobarda
* 749&ndash;751 Anselm (u.806)
* 751&ndash;774 Peter
* 774&ndash;776 Hrodgaud

## Karolinška imenovanja
### Vojvode
* 776&ndash;787 Marcarius
* 789&ndash;799 Eric
* 799&ndash;808 Hunfrid
* 808&ndash;817 Aio
* 817&ndash;819 Cadalaus
* 819&ndash;828 Balderic

### Markgrofovi
* 846&ndash;863 Eberhard (također *dux Foroiuli*)
* 863&ndash;874 Unroch (III)
* 874&ndash;890 Berengar, također sveti rimski car
* 891&ndash;896 Walfred
Pride 34

***Pride 34: Kamikaze*** je bila manifestacija mješovitih borilačkih vještina organizirana od strane PRIDE Fighting Championships organizacije. Događaj se održao 8. travnja, 2007. u Saitama Super Areni u Saitami, Japan.

## Borbe

## Povezano
* Popis PRIDE Fighting Championships manifestacija

## Vanjski izvori
* Službena Prideova stranica 
* Sherdog.com
Grofovija Empúries

**Grofovija Empúries** (; ) je bila srednjovjekovna grofovija sa sjedištem u katalonskom gradu Empúries a koja je obuhvaćala oblast Peralada. Odgovara historijskoj *[[comarca|comarci]]* Empordà.

Nakon što su ih Franci osvojili 785. godine, Empúries i Peralada su došli pod vlast Grofovije Girona. Oko 813. godine je Empúries sa Peraladom postala vlastita grofovija pod Ermengarom. On i drugi rani grofovi su najvjerojatnije bili vizigotskog porijekla. Godine 817. je Empúries ujedinjen sa Grofovijom pod kojom je ostao do 989. Od 835. do 844. Sunyer I je vladao Empúriesom i Peraladom dok je Alaric I vladao Roussillonom i Vallespirom.

Nakon smrti Gausfreda I 989. godine, Roussillon i Empúries su se razdvohili. Gausfredov stariji sin Hug I je preuzeo Empúries dok je Giselbert I preuzeo Roussillon. Grofovska dinastija se održala do 1322. godine. Posljednji grof Hug VI ju je prodao Petru I od Riberagoze za baroniju Pego i gradove Xaló i Laguar (u Kraljevini Valenciji). Petar ih je kasnije zamijenio sa Rejmondom Berengarom I za grofoviju Prades 1341. Otada je Empúries bio apanaža Krune Aragona.

## Popis grofova
* Ermengar 813-817
* Gaucelm 817-832 (ujedinjen s Roussillonom)
* Berengar Mudri 832-835
* Sunyer I 835-841 (ujedinjen s Roussillonom)
* Sunyer I 844-848, opet
* Vilim 848-850 (ujedinjen s Roussillonom)
* Isembart 850-852 (ujedinjen s Roussillonom)
* Odalric 852-858 (ujedinjen s Roussillonom)
* Unifred 858-862 (ujedinjen s Roussillonom)
* Sunyer II 862-915 (ujedinjen s Roussillonom)
* Dela 862-894, pridružen
* Gausbert 915-931 (ujedinjen s Roussillonom i Pereladom u jednu grofoviju)
* Bencion 915-916, pridružen
* Gausfred I 931-989, opet
* Hug I 989/91-1040
* Ponç I 1040-1078 (predao Pereladu, kao vikonstvo, svom sinu Berengaru)
* Hug II 1078-1116
* Ponç II 1116-1154, također kao Ponç Hug I
* Hug III 1154-1173
* Ponç III 1173-1200
* Ponç Hug II 1173-1175, pridružen, također poznat kao Ponç Hug d'Entença
* Hug IV 1200-1230
* Ponç IV 1230-1269, također kao Ponç Hug III
* Hug V 1269-1277
* Ponç V 1277-1313, također Ponç Hug IV (također vikont od Basa)
* Ponç VI 1313-1322, također kao Ponç Hug V *Malgauli* (također vikont od Basa)
* Marquesa 1322-1327
* Hug VI 1322-1325

## Vanjske veze

* Grofovi Empúriesa: Popis na katalonskom.
Grofovija Roussillon

**Grofovija Roussillon** (, ) je bila jedna od katalonskih grofovija u Marci Hispanici ("Španska marka") za vrijeme srednjeg vijeka. Vladari grofovije su nosili titulu grofovi Roussillona, te imali vlast i posjede i sjeverno i južno od Pirineja.

Grofovija korijene vuče od vizigotske grofovije koju je oko 571. osnovao kralj Liuva I oko grada Ruscino, a čije je područje odgovaralo teritoriji biskupije Elna. Na tom području se primjena *[[Liber iudiciorum]] (*Gotskog zakonika) održala sve do 11. vijeka.

Stara grofovija je prestala postojati kada su je godine 721. nakon invazije zauzeli Arapi. Najvjerojatnije oko godine 760. a najkasnije u doba Karla Velikog su je zauzeli Franci. U to doba je grofovija bila gotovo posve opustošena zahvaljujući arapskim pljačkaškim pohodima i franačkim kaznenim ekspedicijama. Prvi zapisi o franačkoj grofoviji datiraju od oko 780. kada je Karlo Veliki izdavao povelje o darovanju zemlje u području Narbonnea i Roussilona.

Historijski izvori o franačkoj vlasti u 8. i 9. vijeku su relativno oskudni. Oko 817. se formalno ujedinila sa Grofovijom Empuries. Sa vremenom su tamošnji grofovi sticali sve više nezavisnosti u odnosu na svoje franačke, a kasnije i francuske sizerene. Krajem 10. vijeka je došlo do odvajanja Empuriesa, formaliziranog 1014. U Roussilonu se nedugo potom razvio pokret poznat kao Mir i primirje Božje, koji će se kasnije proširiti po Evropi. Godine 1172. ju je formalno preuzeo kralj Alfonso II od Aragona.

## Fusnote

## Povezano
* Grofovi Roussillona
Jakub-i Lajs Safari

**Jakub bin Lajs as-Safar** ili **Jakub-i Lajs Safari** (; *Ya'qub bin Laith as-Saffar* ili *Ya'qub-i Laith Saffari*; 840. – 5. 6. 879.) bio je abasidski guverner i osnivač safaridske dinastije u Sistanu, sa sjedištem u Zarandžu (grad u današnjem jugozapadnom Afganistanu). Vladao je teritorijama u Iranu i Afganistanu, kao i dijelovima današnjeg Pakistana. U iranskom folkloru Jakub se često navodi kao svojevrsni domaći ekvivalent Robina Hooda, i to zato što je prema legendama krao od bogatih kako bi pomagao siromašnima.

Rodio se u siromašnoj porodici u Karminu, gradiću istočno od Zarandža. Porodica mu je bila siromašna; radio je kao kovač, a brat Amr radio kao vodič mazgi. Kao dječak je privukao pažnju tahiridskog komandanta Saleha ubivši jednog od pobunjenih haridžitskih vođa. Zbog toga je počeo napredovati u vojnoj službi. Oko 870. se proglasio emirom i pod svoju vlast stavio značajne dijelove Irana, postavši de facto nezavisnim vladarom. Čak je u jednom trenutku pokušao marširati na Bagdad i srušiti Abasidski Kalifat, ali ga porazila brojčano jača vojska kalifa Al-Mutamida. Umro je od bolesti u Gundešapuru, a naslijedio ga je brat Amr.

## Reference
Safaridska Monarhija

**Safaridska Monarhija** (perz. سلسله صفاریان) je naziv za iransku državu koja je od 9. do 11. vijeka obuhvaćala jugoistok današnjeg Irana, jugozapadni Afganistan i sjeverozapadni Pakistan. Dinastija Safavida nazvana je po njenom osnivaču Jakubu Laithu Safariju, čovjeku skromne obiteljske pozadine koji je karijeru započeo kao kovač bakra (perz. *ṣaffār*), a potom je krenuo u ratničke vode. U početku vojne karijere osvojio je regiju Sistan, a potom je proširio vlast na veći dio Iranske visoravni prilikom čega je pala i iranska Tahiridska Monarhija. Vladao je iz Zarandža u današnjem Afganistanu, a kraj vojne karijere obilježio je poraz protiv Abasida u bitci kraj Bagdada. Moć Safaridskog Carstva nije potrajala dugo nakon njegove smrti; njegov brat i nasljednik Amr bin Laith poražen je 900. godine u bitci protiv Ismaila Samanija, nakon čega je bio prisiljen predati kontrolu nad većinom teritorija. Safaridi su kratko nastavili vladati kao samanidski vazali, te su konačno 1003. godine potpuno politički apsorbirani u Gaznavidsku Monarhiju.

## Literatura
*  
*  
*  
*  
;Ostali projekti
Sunyer II od Empúriesa

**Sunyer II** (cca. 840&ndash;915) bio je grof od Empúriesa od 862. te Roussillona od 896. do svoje smrti. Bio je sin Sunyera I od Ampuriasa.

On i brat Dela su dobili vlast nad Ampuriasom 862. kada se Humfrid, markgrof Gotije, pobunio. Vladali su njom zajedno do Deline smrti. Godine 878. je sabor u Troyesu svrgnuo Bernata od Gothije, koji je prije toga bio držao Roussillon od 865. Sabor je Roussilon predao Miru Starijem a nakon njegove smrti 896. temeljem nasljednog prava prešao Sunifredu (Sunyeru). Sunyer je zajedno sa Delom pokušao zauzeti Gironu, ali ih je zaustavio rođak Wilfred Dlakavi. Godine 888. je putovao u Orléans kako bi se poklonio kralju Odu od Francuske. Godine 891. je pripremio pomorski pohod protiv maurske Almerije. On je otkazan nakon sklapanja primirja.

Vjenčao se za ženu po imenu Ermengarda, s kojom je imao sljedeće sinove:

* Bencion (u. 916), nasljednik
* Gausbert (u. 931), brat njegovog nasljednika
* Elmerat (u. 920), biskup Elne
* Guadal (u. 947), biskup Elne

## Izvori

|-
Unruoch III od Furlanije

**Unruoch III** ili **(H)unroch III** (cca. 840 &ndash; 874, iza 1. jula) bio je markgrof Furlanije od 863. do 874. Bio je najstariji preživjeli sin i nasljednik Eberharda od Furlanije. Oženio je Avu, kćer Liutfrida od Monze, sa kojom je imao sina po imenu Eberhard od Sulichgaua. Usprkos toga ga je naslijedio brat Berengar. Također je imao kćer koja je postala redovnica u Brescii. Nju su 887. oteli ljudi Liutwarda od Vercellija i prisilili je da se uda za jednog od Liutwardovih rođaka.

## Izvori
* Andreas Bergomatis, ''Chronicon'' at the Institut für Mittelalter Forschung.
Theodard

:*Za istoimenog biskupa v. [[Theodard od Maastrichta]].*

**Sveti Theodard** () (ccaa. 840&ndash;1. maj cca. 893) bio je nadbiskup Narbonnea. Pretpostavlja se da je bio plemenitog porijela i da je kao podđakon služio na crkvenom saboru u Toulouseu. Na mjesto arhiđakona ga je imenovao nadbiskup Sigebod od Narbonnea. Nakon njegove smrti 885. godine ga je Theodard naslijedio i bio posvećen 15. august 885. Sljedeće godine je otišao u Rim i dobio pallium od pape Stjepana VI.

Pontifikat mu je obilježilo nastojanje da se obnove crkve oštećene u maurskim napadima, te obnovi katedrala u Narbonneu, te oslobode kršćanski zarobljenici.

Sahranjen je u benediktinskoj Opatiji Montauriol, ispočetka posvećenoj Svetom Martinu, a kasnije preimenovanu po Theodardu. Za vrijeme Reformacije su, po predaji, njegove relikvije oskrnavili hugenoti.

## Vanjske veze
* Theodard at the Catholic Encyclopedia
Richardis

Sveta **Richardis**, također poznata kao **Richgard** ili **Richardis od Švapske** (cca. 840 &ndash; 18. septembar, između 894 i 896), bila je sveta rimska carica, odnosno supruga Karla Debelog, poznata po svojoj pobožnosti.

Rođena je u Alsaceu, kao dijete Erchangera, grofa od Nordgaua, iz porodice Ahalolfinger. Za Karla se udala 862. i zajedno sa njim bila okrunjena u Rimu od strane pape Ivana VIII 881. Brak je bio bez djece, a, prema svjedočenju samih supružnika, nikada nije bio ni konzumiran.

Kada se 887. Karlo nastojao riješiti svog moćnog kancelara Liutwarda, optužio je Richardis da ga s njim vara. Richardis je na suđenju pristala na kušnju vatrom koju je prošla.

Poslije toga se povukla u Opatija Andlau u Alsaceu, gdje joj je nećakinja Rotrod bila opatica.
## Fusnote

## Izvori
* 
*
Notker Mucavac

**Notker Mucavac** () (cca. 840 – 6. april 912), također poznat kao **Notker Pjesnik** ili **Notker od Sankt Gallena**, bio je benediktinski redovnik iz Opatije Sankt Gallen u današnjoj Švicarskoj, poznat kao jedan od najistaknutijih muzičara, pisaca i pjesnika svog doba. Za njega se uglavnom smatra da je ista ličnost kao **Redovnik iz Sankt Gallena** (*Monachus Sangallensis*), autor *De Carolo Magno*, knjige anegdota o Karlu Velikom.

## Izvori

## Literatura
* Hoppin, Richard. *Medieval Music*. New York: Norton, 1978. Pages 155-156.
* Thorpe, Lewis, *Two Lives of Charlemagne*
* Yudkin, Jeremy. *Music in Medieval Europe*. Page 221

## Vanjske veze

* Opera Omnia by Migne Patrologia Latina with analytical indexes
* Catholic Encyclopedia, pristup 25. IV 2006
* Saints of April 6: Notker Balbulus
Sveti Nuri

**Ahmed Ibn Abu al-Husayn al-Nuri** (; Ahmed Ibn Abu al-Hassan al-Nuri; ? - 907), poznatiji kao **Nuri**, bio je rani sufistički svetac. Bio je perzijskog porijekla i rodio se u Bagdadu gdje je proveo najveći dio života. Poznat je kao autor djela *Maqamat al-qulub* (*Stanice srca*). Poznat je po izreci "Volim Boga i Bog voli mene". Bio je jedan od najranijih sufista koji je prigrlio misticizam ilustrirajući to izrekom "Spajanje sa Istinom je razdvajanje od svega ostalog, a razdvajanje od svega ostalog je spajanje s tim"

Nuri i nekoliko njegovih prijatelja su optuženi za herezu i dovedeni pred sud. Nuri je sucu ponudio da mu se sudi prije prijatelja. Sudac je prihvatio njegov prijedlog i poslije ustanovio da je Nuri dobar musliman, te tako njega i prijatelje oslobodio optužba. Usprkos toga, Nuri je kasnije prognan u Ar-Raqqah u Siriji, odakle se nakon nekoliko godina vratio fizički oronuo.

Prema predaji je titulu "Nuri" stekao jer je "sijao dok je govorio". Bio je poznanik Junayd Baghdadija.

## Napomene

## Vanjske veze
* http://www.tc.umn.edu/~cmedst/gmap/uploaded/The%20Transition%20from%20Asceticism%20to%20Mysticism%20at%20the%20Middle%20of%20the%20Ninth%20Century%20CE.pdf Christopher Melchert, *The Transition from Ascetism to Mysticism at the Niddle of the Ninth Century*
* Nuri Bibliography
840-e

**840-e** su decenija koja je počela 1. januara 840. i završila 31. decembra 849. 

## Događaji i trendovi
* 843 - Sporazum iz Verduna temeljem koga je tadašnje Franačko Carstvo podijeljeno na entitete od kojih će nastati buduće nacionalne države Francuska, Njemačka i Italija.
* 843 - Bizantska carica Teodora okončava drugi period ikonoborstva.
* 845 - Kineski car Wuzong od Tanga otpočinje velike progone svih religije koje smatra "nekineskim", uključujući budizam; dok će se budisti oporaviti nedugo nakon careve smrti sljedeće smrti, u Kini zbog njih nestaje zoroastrizam i maniheizam, a kršćanstvo je potpuno marginalizirano.
* 846 - Saraceni pljačkaju Rim.

## Izvori
Shakara Ledard

**Shakara Ledard** (Nassau, 21. februara 1979) je bahamska manekenka i glumica.

Pozirala je za prestižno izdanje s kupaćim kostimima časopisa Sports Illustrated  kao i ''Maxim''. Nastupala je u videospotovima Justina Timberlakea, Ushera i Babyfacea. Također je nastupala u filmovima *[[After the Sunset]]*, *[[The Defender (2004 film)|The Defender]]*, *[[Prey for Rock and Roll]]* i *[[Full Clip]]*.

## Reference

## Vanjske veze

* Official Website
* 
* AskMen.com profile 
* CBS News - ''Supermodel Hopes to Breakthrough as Designer''
Evdokija Ingerina

**Eudokija** ili **Evdokija Ingerina** () (cca. 840 – cca. 882) bila je supruga bizantskog cara Vasilija I, poznata i kao ljubavnica njegovog prethodnika Mihaila III te kao majka careva Lava VI i Aleksandra i carigradskog patrijarha Stefana I.

Eudokija je bila kćerka Ingera, varangijskog (varjaškog) gardista u carskoj službi. Majka joj je bila Martinakia, u dalekom rodu sa carskom porodicom.

Njen najbliži rod su bili ikonoborci te je bila u nemilosti carice Teodore. Oko 855. je postala ljubavnicom njenog sina Mihaila III, što je izazvalo bijes carice majke i moćnog ministra Teokistosa. Mihailo je, nastojeći smiriti skandal, Eudokiju dao udati za svog prijatelja Vasilija; sa njom je nastavio ljubavnu vezu, a da bi Vasiliju ublažio poniženje, dozvolio mu je ljubavnu vezu sa vlastitom sestrom Teklom.

Evdokija je 866. rodila sina Lava, a potom 867. i Stefana. Iako su službeno bila Vasilijeva djeca, javnost, pa i sam Vasilije su u to sumnjali. Njen najmlađi sin Aleksandar je, s druge strane, rođen nakon Mihailovog ubistva, pa se smatra Vasilijevim sinom.

Deset godina nakon početka Vasilijeve vladavine, započela je novu ljubavnu vezu s jednim čovjekom. Kada je to doznao, Vasilije ga je dao prisilno zarediti. Nedugo prije smrti je odabrala Teofano za suprugu svom sinu Lavu.

## Literatura
* *The [[The Oxford Dictionary of Byzantium|Oxford Dictionary of Byzantium]]*, Oxford University Press, 1991.
* Cyril Mango, "Eudocia Ingerina, the Normans, and the Macedonian Dynasty," *Zbornik radova Vizantoloskog Instituta*, XIV-XV, 1973, 17-27.

## Reference

## Vanjske veze
* Her listing along with her husband in "Medieval lands" by Charles Cawley.
Richard Farnsworth

**Richard W. Farnsworth** (1. septembar 1920&nbsp;– 6. oktobar 2000) bio je američki glumac i kaskader. Filmska karijera mu je počela još 1937. godine, ali je publici postao poznat tek 1980-ih, prije svega zahvaljujući filmu *[[The Grey Fox]]* (1982) i *[[The Straight Story]]* (1999), pri čemu je za potonjeg nominiran za Oscara.

## Izvori

* 
* 
* 

## Vanjske veze

* 
* 
* 
* Richard Farnsworth at NNDB
* Richard Farnsworth: The Man Who Talked Straight  at Moviecrazed.com
* The Cowboy Kind Farnsworth wrote the foreword to this book by Darrell Arnold. Published posthumously in 2001.
* 1999 Disney Press Kit For ''The Straight Story'' with publicity photos
* 1998 Des Moines Register Article
* ''The Straight Story'' on Lynch Net Complete Film notes, interviews, photographs, audio and trailers 1999
* Obituary Cowboy's Way by Jeff Jensen, 2000
Naomi Watts

**Naomi Ellen Watts** (28. septembar 1968 -) je britanska glumica koja je karijeru započela na australskoj televiziji, da bi, nakon nastupa u *[[Mulholland Drive (film)|Mulholland Drive]]* postala velikom holivudskom zvijezdom. Godine 2002. ju je časopis *[[People]]* proglasio jednom od 50 najljepših žena svijeta.

## Filmografija
* 21 grams

## Vanjske veze
* 
* 
* 
* Naomi Watts  at AskMen
* Naomi Watts at UNAIDS.org
Finding Neverland

***Finding Neverland*** je američka biografska drama iz 2004. godine. To je priča o prijateljstvu J.M. Barrieja i obitelji koja ga je inspirirala da stvori Petra Pana. Ovu Oscarom nagrađivanu dramu režirao je Marc Forster.

U Srbiji je prikazan pod naslovom ***U potrazi za Nedođijom***, a u Hrvatskoj pod naslovom ***San za životom J. M. Barrieja***.

## Radnja
Redatelj Marc Forster (*[[Monster's Ball]]*) i uspješna glumačka ekipa umjetnički gledaju na stvaranje "Petra Pana", klasične dječje literature koja se direkto obraća djetetu u svima nama. *San za životom J.M. Barrieja* putuje i kroz maštu i kroz svakodnevnu stvarnost, otklanjajući teškoće života odraslih očaravajućom draži i djetinjom nevinošću dječaka koji nikada ne odrasta.
Sve počne kada uspješan škotski pisac J.M. Barrie (Depp) gleda premijeru svojeg posljednjeg kazališnog komada koji izaziva osrednju reakciju publike. Kao literarni genije svog vremena kojem su dosadile uvijek iste teme, Barrieju je očito potrebna ozbiljna inspiracija. Neočekivano je pronalazi jednog dana za vrijeme dnevne šetnje sa svojim Bernardom Porthosom u londonskom Kensingtonškom parku. Tamo Barrie susreće obitelj Llewelyn Daviesa: četiri dječaka bez oca i njihovu majku odnedavna udovicu (Winslet).

Unatoč neslaganju njihove čelične bake Emme du Maurier (Christie) i ogorčenosti njegove vlastite supruge (Mitchell), Barrie se sprijateljuje s obitelji, uključujući dječake u trikove, prerušavanje, igre i prave nevolje te stvarajući tako svijetove dvoraca i kraljeva, kauboja i Indijanaca, pirata i odmetnika. Brežuljke pretvara u brodove galione, štapove u moćne mačeve, leteće zmajeve u dobre vile i dječake obitelji Davis u «Izgubljene dječake iz Nigdjezemske».
Iz oduševljenja i avanturizma djetinjstva dolazi Barrijevo novo hrabro remekdjelo «Petar Pan». U početku je njegova kazališna kompanija skeptična. Dok se njegov odani producent Charles Frohman (Hoffman) boji kako bi mogao propasti zbog ove dječje fantazije, Barrie započne s probama. No odmah šokira glumce dosad neviđenim zahtjevima da lete preko pozornice, razgovaraju s dobrim vilama i odjenu kostime pasa i krokodila.
I baš kad je Barrie spreman predstaviti svijetu «Petra Pana», tragičan potez sudbine natjerat će pisca i one koje najviše voli da shvate što znači stvarno vjerovati.

## Glavni glumci
* **[[Johnny Depp]]**
* **[[Kate Winslet]]**
* **[[Julie Christie]]**
* **[[Radha Mitchell]]**
* **[[Freddie Highmore]]**
* **[[Dustin Hoffman]]**
* **[[Ian Hart]]**

## Nagrade i nominacije
**Nominacije:**
* Nagrada Saturn - najbolji glumac (Johnny Depp); najbolja izvedba mladog glumca/glumice (Freddie Highmore) 2004.

## Vanjske veze

* Službena stranica 
*
Michael York (razvrstavanje)

**Michael York** se može odnositi na :
* Michael York (glumac) (r. 1942), engleski 
* Michael York (religijski učenjak)
* Michael York (hokej na travi) (r. 1967), bivši australski igrač hokeja na travi
* Mike York (r. 1978), hokejaš
* Mike York (baseball) (r.1964), bivši pitcher MLB-a
* Mickey York, američki sportski novinar
* Michael Leslie Yorke (r. 1952), anglikanski svećenik
Mira Sorvino

**Mira Sorvino** (, 28. rujna 1967.) američka je filmska i televizijska glumica, dobitnica Oscara za najbolju sporednu glumicu (1995. godine), kao i brojnih drugih nagrada.

## Biografija
Mira Sorvino je kćer glumca i redatelja Paula Sorvina i glumice Lorraine Davis. Najstarija je od njihovo troje djece. Diplomirala je političke znanosti na Harvardskom sveučilištu. Tijekom studija provela je godinu dana u Pekingu, gdje je usavršavala znanje kineskog jezika. Nakon diplome Sorvino je preselila u New York, gdje je 1993. debitirala na filmu u drami *Među prijateljima*. Nakon manje uloge u Redfordovom *[[Kviz (1994)|Kvizu]]*, dobila je ulogu prostitutke Linde u komediji Woodyja Allena *[[Moćna Afrodita (1995)|Moćna Afrodita]]* iz 1995. godine. Film joj je donio popularnost i Oscara za najbolju sporednu glumicu.

Daljnja karijera Mire Sorvino uključuje uloge u filmovima *[[Mimic (1997)|Mimic]]*, *[[Prijateljice (1997)|Prijateljice]]* te *[[Na prvi pogled (1999)|Na prvi pogled]]*.

S 13 godina mlađim glumcem Christopherom Backusom u braku je od 2004. godine. Par ima kćer i dva sina.

## Izvori

## Vanjske veze

*
Mark Dacascos

**Mark Alan Dacascos** (26. februar 1964 -) je američki glumac i majstor borilačkih vještina, široj publici najpoznatiji po ulogama u nizu akcionih filmova.

## Vanjske veze
* 
* Official web site of Mark Dacascos 
* ''HILuxury'' article on Mark Dacascos
Young Guns II

***Young Guns II*** (preveden kao ***Mladi revolveraši 2***) je američki vestern film snimljen 1990. u režiji Geoffa Murphyja. Predstavlja svojevrsni nastavak filma *[[Young Guns]]* iz 1988. godine i radnja mu prikazuje doživljaje Billy Kida (koga glumi Emilio Estevez) i njegovih drugova nakon završetka Rata u okrugu Lincoln. Iako je imao miješane kritike, doživio je solidan uspjeh. Poznat je i po soundtracku, odnosno albumu pjesama koji je napisao Jon Bon Jovi.

## Uloge

## Vanjske veze
*
James Coburn

**James Harrison Coburn, Jr.** (, 31. kolovoza 1928. - , 18. studenog 2002.), slavni američki glumac i dobitnik Oscara.

Rodio se u Laurelu, Nebraska, od majke domaćice i oca automehaničara. Po majci je imao švedske krvi.
Za glumu se rano zainteresirao, a kada se obitelj preselila u Kaliforniju, nastupao je u La Jolli (odakle je i Gregory Peck).

Na filmu debitira 1959. godine, prvotno glumeći negativce, a kasnije je glumio širok raspon uloga.
I televizija je bila medij gdje je ostvario zapažene nastupe.
Ukupno je u karijeri ostvario 80-tak filmskih uloga, a među najpamtljivijima su "Sedmorica veličanstvenih", "Veliki bijeg", "Šarada", "Amerikanizacija Emily", "Željezni križ", i "Grad zločina" za kojeg je 1998. dobio Oskara.(Njegovog sina glumio je Nick Nolte). Dobri prijatelji bili su mu Steve McQueen, Charles Bronson i Robert Vaughn.

Budizam i borilačke vještine (koje ga je učio Bruce Lee), također su ga zanimale, pa je druga polovica 1960-ih protekla nezanimljivo za njegovu karijeru.

Također je bolovao i od reumatskog artritisa, kojeg je liječio sumpornim pilulama.
Umro je iznenada, od srčanog udara dok je slušao radio. Nadživjeli su ga supruga, sin i pokćerka.
Imao je 74 godine.

## Vanjske veze

*
Temuera Morrison

**Temuera Derek Morrison** (26. decembar 1960 -) je novozelandski glumac koji je u domovini stekao slavu ulogom nasilnika Jakea Hekea u filmu *[[Once Were Warriors (film)|Once Were Warriors]]*, da bi potom nastupao u nizu holivudskih filmova, uključujući seriju *[[Star Wars|Ratova zvijezda]]* gdje je glumio lik Jango Fetta.

## Reference

## Vanjske veze
* 
* Betros, Chris (17 July 2006). "Once a warrior, Temuera Morrison now New Zealand's best known film star" . *Japan Today*. Retrieved 20 February 2007.
* Temuera Morrison on "Wookiepedia"
Once Upon a Time in Mexico

***Bilo jednom u Meksiku*** (eng. *Once Upon a Time in Mexico*) je akcijski film Roberta Rodrigueza iz 2003. i treći dio njegove "Mariachi trilogije" koju još čine filmovi *[[El Mariachi]]* i Desperado. Antonio Banderas opet nastupa u ulozi El Mariachija, dok se još pojavljuju Johnny Depp, Salma Hayek, Willem Dafoe, Enrique Iglesias, Mickey Rourke i Ruben Blades.

Film je zaradio pretežno pozitivne recenzije, ali ipak bio kritiziran što je uloga El Mariachija (Antonio Banderas) svedena gotovo na sporednu u njegovoj trilogiji te zbog vijugave radnje. Međutim, na specijalnim dodacima na DVD-u, Robert Rodriguez je objasnio kako je to učinjeno s namjerom jer je htio da to bude *[[Dobar, loš, zao]]* trilogije.

## Radnja
Priča se vrti oko El Mariachija (Banderas), kojeg je unajmio agent CIA-e, Sands (Depp) da ubije generala Marqueza. Marquez je ubio El Mariachijevu ženu i dijete te ga je unajmio meksički narko-boss Armando Barillo da ubije meksičkog predsjednika. Sands angažira umirovljenog agenta FBI-ja Jorgea Ramireza da ubije Barilla jer je Ramirez odgovoran za smrt Ramirezova partnera, agenta Archuleta. Sands unajmljuje i agenta AFN-a, agenta Ajedreza kako bi pratio Barilla.

Kako se radnja raspetljava, doušnici se počinju okretati na Sandsa. Na dan završnog obračuna, zarobljavaju ga i osljepljuju. U međuvremenu, El Mariachi angažira dva svoja prijatelja kako bi mu pomogli da spasi predjednika. El Mariachi ubija Marqueza pogodivši ga prvo u oba koljena, a onda u glavu, osvetivši ženu i dijete, te pomaže Ramirezu ubiti Barillo koji pada s balkona nakon što ga je El Mariachi pogodio saćmaricom.

## Problemi s trilogijom
Film je predstavljen kao završnio dio Rodriguezove "Mariachi trilogije", iako se filmovi ne mogu gledati kao linearna trilogija, kao što su *[[The Godfather (film)|Kum]]* i *[[Back to the Future|Povratak u budućnost]]*.

*[[Desperado]]* se često smatra remakeom *[[El Mariachi]]ja*, a ne direktni nastavak; postoje neke nedosljednosti između prva dva filma, a u Rodriguezovu komentaru na DVD-u *Desperada*, kaže kako je zamislio *Desperado* kao remake *El Mariachija* za američku publiku. Mnogi glumci čiji su likovi poginuli u *Desperadu* pojavljuju se i u *Meksiku*. Rodriguez je rekao kako je htio raditi opet s tim glumcima, unatoč tome što su njihovi likovi poginuli u *Desperadu*. Sergio Leone je slično tako koristio iste glumce u raznim filmovima u svojoj Dolarskoj trilogiji.

Osim toga, Rodriguez je na komentaru filma rekao kako je namjeravao snimiti i četvrti film u kojem bi riječ bila o El Mariachiju i njegovoj ženi s kraja *Desperada* pa do malo prije *Bilo jednom u Meksiku*. Kako to nije uspio, ubacio je dijelove te priče u ovaj film.

## Glumci

## Vanjske veze
* 
* Box-office informacije
G.I. Jane

***G.I. Jane*** je američki akcioni film snimljen 1997. u režiji Ridleya Scotta. Radnja filma prikazuje fiktivnu priču o prvoj ženi (koju glumi Demi Moore) koja prolazi kroz rigoroznu obuku za pripadnike elitnih specijalnih snaga američke mornarice.

Film, koji je imao snažne feminističke konotacije i bio vezan uz tada aktualne rasprave o ženama u američkim oružanim snagama, imao je relativno solidan komercijalni uspjeh. Demi Moore je, međutim, osvojila Zlatnu malinu za najgoru glumicu za nastup u ovom filmu.

## Uloge

## Reference

## Vanjske veze
* 
*
Gary Busey

**Gari Bjusi** (, IPA:, rođen kao **Vilijam Gari Bjusi** 29. juna 1944. u Gus Kriku (danas Bejtaun) u Teksasu, SAD) je američki filmski, televizijski i pozorišni glumac i umjetnik. Proslavio se tumačeći lik Badija Holija u filmu „Priča o Badiju Holiju“ () iz 1978. reditelja Stiva Raša, za koju je nominovan za Oskara za najboljeg glumca, te po ulozi Liroja Smita u filmu Džona Milijusa „Dan velikih talasa“ () iz 1978. Iz braka sa Džudi Helkenberg ima sina Džejka, takođe glumca.

## Filmografija

## Vanjske veze

* Profil na IMDB 
* Veb-sajt obožavalaca Garija Bjusija  
* Profil na AllMovie  
* Profil na NNDB
Wachau

**Wachau** je dolina u Austriji kroz koju teče rijeka Dunav, između gradova Melk i Krems.

Kulturni krajolik doline Wachau uvršten je 2000. na UNESCO-vu Listu mjesta svjetske baštine u Evropi kao rijedak primjer krajolika bogate arhitektonske baštine, kao primjer harmoničnog i organskog razvoja od srednjednjeg vijeka do današnjih dana.

## Karakteristike
*Doolina Wachau* je jedna od najvećih turističkih atrakcija Donje Austrije. Prvenstveno zbog baroknog benediktinskog samostana - Melk, koji svake godine okupi brojne hodočasnike. Velika turistička atrakcija je i dvorac Dürnstein, u kome je austrijski vojvoda Leopold V. držao zarobljenog engleskog kralja Rikarda I. kad se vraćao kući iz Trećeg križarskog rata u 12. vijeku.

Ta pitoreskna dolina duga 30&nbsp;km nastala u prahistroriji, danas je poznata po proizvodnji marelica i grožđa, koje se koriste za proizvodnju likera i vina. Iz doline ''Wachau' su čuvena austrijska vina, Riesling i Grüner Veltliner.

Nekadašnji okrug - Wachovia (danas Forsyth County) u Sjevernoj Karolini (Sjedinjene Američke Države), osnovali su kolonisti pripadnici Moravske crkve - 1753. godine, i nazvali je po Dolini Wachau, jer je njihovog vođu, biskupa Augusta Gottlieba Spangenberga podsjećala na dom njihova zaštitnika Nicholausa Ludwiga Zinzendorfa.

## Reference

## Vanjske veze

* Wachau, službena stranica
Jason Beghe

**Jason Beghe** (12. mart 1960 -) je američki glumac. Kao dječak je pohađao privatnu školu Collegiate School gdje se sprijateljio sa John F. Kennedyjem Jr. i Davidom Duchovnyjem od koga je potonjeg potakao da odabere glumački poziv umjesto karijere profesora književnosti. U njegovoj vlastitoj glumačkoj karijeri je najpoznatija uloga kvadriplegičara u filmu *[[Monkey Shines]]*. Beghe se 1994. priključio Scijentološkoj crkvi, ali ju je 2007. napustio i postao jedan od njenih najpoznatijih javnih kritičara.

## Izvori

## Vanjske veze
* 
* 
* 
* 
* Jason Beghe  TVGuide.com
* 
* 
* 
* 
*
Pride 32

***Pride 32: The Real Deal*** je bila manifestacija mješovitih borilačkih vještina organizirana od strane PRIDE Fighting Championships organizacije. Događaj se održao 21. listopada, 2006. u Thomas & Mack Centru u Las Vegasu, Nevadi, SAD.

## Borbe

## Isplate boraca
* Fedor Emelianenko: $300,000
* Mark Coleman: $70,000
* Josh Barnett: $60,000
* Dan Henderson: $150,000
* Kevin Randleman: $40,000
* Vitor Belfort: $130,000
* Eric "Butterbean" Esch: $30,000
* Mauricio "Shogun" Rua: $65,000
* Pawel Nastula: $20,000
* Phil Baroni: $15,000
* Yosuke Nishijima: $15,000
* Sean O'Haire: $15,000
* Kazuhiro Nakamura: $10,000
* Robbie Lawler: $10,000 
* Joey Villasenor: $3,000 
* Travis Galbraith: $2,000
ukupno: $935,000

## Povezano
* Popis PRIDE Fighting Championships manifestacija

## Vanjski izvori
* Službena Prideova stranica 
* Sherdog.com
841.

__NOTOC__
Godina **841.** (**[[rimske brojke|DCCCXLI]]**) bila je redovna godina koja počinje u subotu u julijanskom kalendaru. 

## Događaji

* 25. 6. &ndash; Bitka kod Fontenaya u kojoj franački prinčevi Ludvig Nijemac i Karlo Ćelavi nanose poraz caru i svom bratu Lotaru.
* Nordijski osvajači u današnjoj Irskoj osnivaju naselje *Dyflinn*, danas poznato kao Dublin.
* Bitka kod Magh-Ochtara (u današnjoj irskoj grofoviji Kildare) u kojoj je veliki kralj Feidlimid mac Cremthanin poražen od južnih Uí Neilla.
* Vlasti u kineskoj prijestolnici Chang'an donose ukaz kojim se dvije velike tržnice moraju zatvarati svakog dana dva sata prije sutona; ukaz se ignorira jer građani i trgovci svoje trgovačke poslove jednostavno premještaju u stambene četvrti. 


## Rođenja

* Du Rangneng, kancelar kineske dinastije Tang
* Heiric od Auxerrea, francuski benediktinski teolog i pisac
* Edmund Mučenik, kralj Istočne Anglije 
* Bernard Plantapilosa, grof od Auvergnea

## Smrti

* Zongmi, kineski zen budistički monah iz doba dinastije Tang (r. 780)
* Li Ao, kineski filozof i pisac (r. 772)

## Reference
Suton (razvrstavanje)

**Suton** može značiti:

* Sumrak, deo dana
* ''Suton'' (film), američko-jugoslavenski film iz 1982. godine sa Karlom Maldenom u gl. ulozi;
* ''Suton'' (drama), komad Ive Vojnovića iz 1901. godine, drugi dio ciklusa *[[Dubrovačka trilogija]]*
* njene adaptacije:
**''Suton'' (opera), autor Stevan Hristić
**''Suton'' (TV drama), RTV Zagreb, 1957.
Sumrak (razvrstavanje)

**Sumrak** može značiti:

* Sumrak, deo dana između zore i izlaska Sunca, te vreme između zalazka Sunca i noći
* ''Sumrak'' (drama), komad sovjetskog pisca Isaka Babelja iz 1926. godine; njegove adaptacije:
**''Sumrak'' (TV drama), jugoslavenska TV drama iz 1963.
**''Sumrak'' (film iz 1990), sovjetski film iz 1990.
* ''Sumrak'' (serijal), serijal romana koje je napisala američka književnica Stefeni Majer
:* ''Sumrak'' (roman), prvi roman iz serijala romana *Sumrak*
* ''Sumrak'' (film iz 2008), američki film iz 2008, baziran na prvom romanu iz gore pomenutog serijala
* ''Sumrak'' (film iz 1983), jugoslovenski film iz 1983.
* ''Sumrak'' (film iz 1998), američki film iz 1998.