Chapacuran

**Chapacuran** (Chapacura-Wanham), porodica južnoameričkih indijanskih jezika raširena u zapadnom Brazilu i susjednoj Boliviji. Jezično se smatraju dijelom Velike porodice Macro-Arawakan (macro-arahuacanas). Obuhvaća 5 jezika: itene [ite], nepoznat broj govornika, Bolivija; kabixí [xbx], 100 (1986 SIL), Brazil; oro win [orw], 5 (1996 SIL). Brazil; pakaásnovos [pav], 1.930 (1998 ISA). Brazil; torá [trz], nema poznatih govornika (Brazil). Plemena koja se služe ili su se služili jezicima ove porodice pripadaju skupinama Uanhaman i Chapacura, predstavljaju ih: 

*Abitana-Waninân (Huanian, Abitana-Huanyam, Huanham, Huanyam, Abitâna-Wanyam), Ogranak Huamhama. Govore posebnim dijalektom. 
*Chapacura (Txapakúra, Capakura, Chapakura), Na Mato Grossu i Rondôniji.
*Cutiana, Brazil
*Herisabocono, Bolivija
*Itene (Moré, Itenez), bolivijski departman Beni, u provincijama Mamoré i Itenez, na utoki Iteneza u Mamore. 100 (1959)
*Itoreauhip, Vjerojatno ogranak Moré Indijanaca. Bolivija.
*Jamara, Brazil.
*Jaru (Yaru), istočna Rondônia, Brazil. Možda su dio Pakaanova.
*Kabishí (Cabichí, Cabishi ), sa desne obale gornje Guaporé, odnosno obronaka Planalto dos Parecís, Mato Grosso, Brazil.
*Kitemoka, iz bolivijskog departmana Santa Cruz, na río Uruvaito. 10 govornika chiquito (1972)
*Kujubim (Kuyubi, Kujubim, Miguelenho), istočna Rondônia, Brazil. Sastoje se od podgrupa: Orodão, Oroboni, Oroin, Oroat, Ororam i Ororamtxiem. Vidi niže Wanüân.
*Kujuna, Rondônia, Brazil. Srodni Kabishíma.
*Kumaná, Rondônia, Brazil.
*Matáwa (Matáua), Rondônia, Brazil. Srodni Kabishíma.
*Napeca (Napeka), u bolivijskom departmanu Santa Cruz, provincija Velasco. 20 govornika (1985)
*Ocorono, 
*Oro Win, srodni sa Pakaanova, 55 (1988), nastanjeni na rijeci Pacaas-Novos, pritok Mamoré, u Brazilu duž bolivijske granice.
*Pakaanova (Wari, Pacaás Novos, Pacaá-novo, Pakahas-Nóvas, Pacahas Novas, Pakaa Nova, Pakaanovas, Ori, Oro-Wari, Orowari), Rondônia, Brazil. 1,833 (1994 SIL). Grupa Wari sastoji se od podgrupa: Oro Nao' (na río Pacaas Novos, río Novo i Igarapé Dois Irmãos), Oro Eo (río Pacaas Novos i río Negro), Oro At (río Pacaas Novos i río Negro), Oro Mon, Oro Waram (na río Lage), Oro Waram Xijein, Oro Kao' Oro Waji i Oro Jowin.
*Sansimoniano, u Boliviji u zoni Cerro San Simón. 50 (1974) u etničkoj grupi. 
*Torá (Turá), Amazonas, Brazil. nastanjeni na donji Rio Marmelos, pritok Madeire. 120 (1990 YWAM). 
*Urumí, Rondônia, Brazil. Po drugima u Ramaráma.
*Urunamakan, Rondônia, Brazil.
*Urupá (Gurupá, Arupá), Rondônia, Pará, Brazil. Na río Urupá; 150 govornika (Rodrigues 1986). Ogranak su Chapacura.
*Wanüân (Wanüân, Wanyám, Pawumwa, Pawunwa), u istočnoj Rondôniji, Brazil. Rondônia, na São Miguel i Cautario. Grupa Miguelenho (Uomo-Miguelenho) drži se ogrankom Wanüân ili ponekad ogrankom Pakaanova i susjedi su karipskih Palmela indijanaca, vidi Kujubi. Za njihove grane drže se: Huanham ili Wañam (s Abitana); Miguelenho.
## Jezici
***a. [[Itene jezici|Guapore (centralni chapacura ili itene)]]** [guap] (2): 
**itene [ite] (Bolivia); 
**kabixí [xbx] (Brazil); *Nije na SIL-ovom popisu (2)*: uanham [ite-wan]; abitana-kumana [ite-kum]
***b. [[Wari jezici|Madeira (južni čapakura, wari)]]** [schp] (3): 
**oro win [orw] (Brazil): 
**pakaásnovos (orowari) [pav] (Brazil); 
**torá [trz] (Brazil); *nije na SIL-ovom popisu:* chapacura [qdh]; quitemoca [qlv].
## Popis jezika: Alain Fabre
Na popisu ima jezike: moré (itenez); kitemoka (kitema); kuyubi; napeca; wari (pakaa nova, orowari); oro win; pawumwa (cabishi); ¿san simoniano?; torá; urupá; miguelenho-wanyam (huanyam); yaru

## Izvori

## Vanjske veze
*Familia Chapacurana 
*Ethnologue (14th)
*Ethnologue (15th)
*Alain Fabre
*The Chapacuran Subgroup