Osmanske kule i odžaci u Bosni i Hercegovini

**Kule i odžaci** su stambeno-fortifikacijski građevinski objekti iz osmanlijskog perioda. Takvih objekata bilo je nekada preko tri stotine na području Bosne i Hercegovine. 

Turska feudalna gospoda (spahije) gradila je po svojim imanjima posebne kamene dvorce ili kule na više spratova. Služile su za stanovanje i za odbranu. Kao uzor poslužile su im kule po gradovima iz vremena bosanskih vladara. U obrambeni dio tih novih kula preuzete su puškarnice (mazgale) s gradskih bedema, a u njihov stambeni dio ušli su neki sanitarni i drugi elementi iz građanske kuće. Kula je uvijek građena na više spratova. Osnova kule je prezežno kvadrat od 6 do 10 metara, rjeđe pravougaonik, a visine 11–20, a ima ih i do 25 metara.
Građene su od lijepo tesanog krečnjaka. Kule su prekrivene šatorastim krovom od šindre ili kamenih ploča. Zidovi u prizemlju uvijek su nešto deblji od zidova u gornjim spratovima, najmanja je debljina zidova 100 cm, a najveća 152 cm.

Uz kule gradili su se *odžaci* ili konaci kao stambeni objekti. To su redovno jednospratne zgrade pravougaone osnove. Građene su od kamena, ćerpiča i drveta.

Oko kula i odžaka je prostrano dvorište opasano zidom. U to dvorište ulazilo se kroz kapiju, građenu na svod. U dvorištu je bilo još i drugih zgrada, te bunar, ako nije bila voda dovedena (vodovod).

Poseban vid kula su *kapetanske kule*. Građene su na isti način kao i one spahijske, ali ispod tih kula bile su često u zemlji i u prizemlju tamnice.

Kulama su se nazivale i *ishodne kuće*, građene oko većih gradova, gdje su bogatiji građani ljetovali. U takvim je kulama u prizemlju ponekad staja. Osim prizemlja imali su samo još jedan ili dva sprata. I na takvim kulama bilo je puškarnica.

Istim imenom zvale su se i stražarnice uz važnije drumove, i građene su na isti način kao i kule feudalne gospode.

U Bosni i Hercegovini ima preko četrdeset sela i zaselaka imenom Kula i dvanaest Kulina, trideset i jedno naselje zove se Odžak, četiri Odžaci i jedno Odžačina.

Jedan broj kula proglašen je za nacionalni spomenik BiH

* Kapetanova kula u Bihaću
* Ćumurijina kula sa odžacima u Kutima (Bileća)
* Gradaščevića kula u Bijeloj (Brčko) Kula je sanirana 1957. I 1980, ali je bez održavanja.
* Rustempašića kula u Odžaku (Bugojno) objekat je zaštićen od daljnjeg propadanja pošto su 1997. godine zamijenjeni krovna konstrukcija i pokrivač krova
* Kula Čengića na Ratajama (Foča)
* Sulejmanpašića kula u Odžaku (Bugojno) Objekat još od požara 1831. je van bilo kakve funkcije. Urušene su etaže trećeg i četvrtog sprata. Zbog samoniklog drveća i rastinja ne može se pristupiti prostoru unutar zidina.
* Pašića kula u Bivoljem Brdu (Čapljina) U ratu 1992. godine Pašića kula pretrpjela je velika oštećenja. Potpuno su uništeni krov i zid na jugoistočnoj strani drugog sprata, na dijelu prostorije koja se zvala «bijeli ćošak», sve međuspratne konstrukcije, kao i drveno stepenište. Vidljiva su oštećenja na zidovima kule, i unutrašnjost objekta je u veoma lošem stanju.
* Hajduk kula na Kručevića Brdu (Čitluk) Očuvani su vanjski zidovi, bačvasti kameni strop suterena i drveni elementi – hatule i šupljina mandala obložena drvetom. Kamena konstrukcija kule se nalazi u relativno dobrom stanju,
* Ljubunčića (Teskeredžića) kula u Voljicama (Gornji Vakuf-Uskoplje)
* Šurkovića kula u Odžacima (Konjic) Unutrašnjost objekta je u zapuštenom stanju.
* Smailagića kula u Livnu
* Lalića kula sa dvorima (Ljubuški)
* Redžep-pašina kula u Žepi
* Spahovića kula
* Hadžiahmetovića kula Smještena je u Mostaćima kod Trebinja  u neposrednoj blizini puta Stolac – Trebinje. Kula je sagrađena u drugoj polovini 18. vijeka. Danas je u relativno lošem stanju. Sastoji od kule sa kućom i avlijom, ekonomskog objekta i ekonomskog dvorišta. Kula je pravougaone osnove, izvedena na tri sprata. Pokrivena je dvovodnim krovom. Kao pokrov je izvorno korištena kamena ploča, a sada crijepom.
## Literatura
* Salih Rajković - Kule i odžaci u Hercegovini, Stambeno-fortifikacioni objekti, (naučnoistrživački rad). Sarajevo: Zavod za zaštitu spomenika kulture, 1982.
* Husnija Kamberović - Begovski zemljišni posjedi u Bosni i Hercegovini od 1878. do 1918. Godine. Sarajevo, Zagreb: Hrvatski institut za povjest, Institut za historiju Sarajevo, 2003

## Izvori