open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Elektromehanika

**Elektromehanika** predstavlja granu tehnnike koja kombinira elektrotehniku i strojarstvo, odnosno proizvodnju i primjenu električnih uređaja s pokretnim dijelovima. Pod time se obično podrazumijevaju i komplicirani uređaji poput električnih pisaćih strojeva, teleprintera i ranih televizijskih sistema koji su se koristili prije pronalaska i primjene moderne elektronike.

## Vanjske veze
* Continuum Electromechanics | MIT OpenCourseWare. ocw.mit.edu 
* Center for Electromechanics. utexas.edu
* Samsung Electro-Mechanics of Digital Technologies . samsungsem.com.
Skener leteće točke

**Skener leteće točke** (, FSS) predstavlja metodu kojom se "skenira" izvor svjetlosne točke, obično pomoću katodne cijevi visoke rezolucije, kako bi se skenirala slika, obično iz filma ili slajda. Proizvod tog skeniranja je najčešće televizijski signal. Ti su uređaji imali važnu ulogu u razvoju elektronske televizije.

## Vanjske veze
* Science Newsletter, April 16, 1927 (reproduced at Science News Online) "How New Television Process Works" with Gray's flying-spot scanner innovation
Miloš Vesić

**Miloš Vesić** (Temerin, 23. jul 1989) je srpski fudbaler, koji igra na poziciji golmana. Trenuntno nastupa za Jagodinu.

## Karijera
Počeo je u najmlađim kategorijama Vojvodine, a onda je sa 17 godina prešao u TSK iz Temerina. 2008. Vesić je potpisao za prvoligaša Novi Sad, gde u početku nije imao veću minutažu, ali je kasnije postao standardan na golu. Za Novi Sad je odigrao ukupno 62 prvenstvene utakmice.

U junu 2011. potpisao je ugovor na tri godine sa Crvenom zvezdom. Za Crvenu zvezdu je debitovao 25. oktobra 2011. na utakmici osmine finala Kupa Srbije protiv Banata, u meču koji je završen rezultatom 1:0 za Zvezdu, a Vesić je na toj utakmici dobio crveni karton u 75. minutu, kad su već bile izvršene sve izmene, pa je na golu morao da ga zameni neko od igrača.

## Trofeji
*  Kup Srbije (1): 2012.

## Reference

## Vanjske veze
* Karijera Miloša Vesića na srbijafudbal.net
* Profil na transfermarkt.co.uk
* Statistika Miloša Vesića na Utakmica.rs
IFA Berlin

**Međunarodna radio izložba** (, IFA) je ekonomska izložba , prvenstveno posvećena razvoju radio i elektronskoj tehnologiji ta koja se, sa prekidima, održava u Berlinu od 1924. do danas. Od 1924. do 1939. godine se održavala svake godine, da bi se nakon drugog svjetskog rata od 1950. održavala u razmacima od dvije godine, prije nego što se 2005. otpočela ponovno održavati svake godine. Održava se početkom septembra. 

Na izložbi 1931. je fizičar Manfred von Ardenne demonstrirao svoj sistem elektronske televizije. Na izložbi 1933. je tadašnja nacistička vlada predstavila znameniti "narodni" radio-prijemnik Volksempfänger, prvi dizajniran tako da bude dostupan što širim dijelovima stanovništva. Na izložbi 1935. je tvrtka AEG prvi put demonstrirala magnetofon, a na izložbi 1963. Phillips prvu kompaktnu audio-kazetu.

## Vanjske veze
* IFA official website 
* Highlights of past exhibitions from 1926 to 2005
Privredni sajam

**Privredni [[sajam]]** ili **privredna izložba** je u određenim vremenskim razdobljima ponavljajući i vremenski ograničen privredni događaj ili priredba, gdje se izlažu, prikazuju ili prodaju proizvodi, dobra i usluge.

## Podjela
Sajmovi se mogu podijeliti:
* Po sadržaju ponude, sajmovi mogu biti opći (npr. proljetni i jesenski Zagrebači velesajam) ili specijalizirani (po nekoj privrednoj oblasti, npr. sajam knjiga, namještaja, turizma...).
* Po značaju mogu biti lokalni, nacionalni ili međunarodni.

## Funkcija
Korisnici mogu usporediti i ponuditi različite usluge. Zbivanja općenito pridonose transparentnosti na tržištu i uspostavi međusobnih kontakata.

Sajmovi imaju određenu funkciju mjesta za razmjenu informacija.

### Razlozi za posjetu ili sudjelovanje na sajmu
Razlogi mogu biti primjerice
* potraga za novim dobavljačima
* saznanja o konkretnim rješenjima
* otkrivanje inovacija / trendova
* njega mreže kontakata
* potraga za poslom
* isprobati proizvode
* praćenje konkurencije
* da biste dobili opće informacije
* proširenje znanja / razmjena iskustava
* osvajanje novih kupaca
* posjeta kongresa / foruma

## Sajmovi u Hravatskoj
Značajni privredni sajmovi u Hrvatskoj su primjerice:
* Zagrebački velesajam
* Bjelovarski sajam

## Veliki svjetski sajmovi

Posebne vrste sajmova:
* Pasar malam, večernji sajam u Indoneziji

## Povezano
* Svjetska izložba

## Izvori
WCBS-TV

**WCBS-TV**, virtualni kanal 2 (UHF digitalni kanal 33), is je američka televizijska stanica sa sjedištem u New Yorku čiji je vlasnik i kojom upravlja CBS, odnosno koja predstavlja matičnu (*flagship*) stanicu u njenoj televizijskoj mreži. Formalni vlasnik je odjel televizijskih stanica kompanije CBS Corporation, kao dio duopola sa nezavisnom stanicom WLNY-TV (kanal 55) koja drži licencu za Riverhead. Studiji WCBS se nalaze u zgradi CBS Broadcast Center a odašiljač na vrhu nebodera Empire State Building, oboje na centralnom Manhattanu.

Program stanice se može primati u skoro svim dijelovima istočnih SAD, a tamo dgje nije dostupan preko zemaljske televizije se emitira preko satelita kroz kompaniju DirecTV (koja ga također pruža u Latinskoj Americi i na avionima kroz JetBlueov sistem LiveTV) te preko Dish Networka (kao dio paketa All American Direct).

WCBS-TV potiče od eksperimentalne stanice **W2XAB** koja je s radom počela 21. jula 1931. i emitirala redovni program koristeći sistem mehaničke televizije, a s radom prestala 1933. godine. S radom je ponovno započela 1939. godine koristeći moderniji sistem elektronske televizije, a 24. juna 1941. otpočela redovno emitiranje programa pod imenom **WCBW**. Današnje ime je dobila 1. novembra 1946. 

## Vanjske veze
* CBSNewYork.com - Official website
* NewsByte2
* WCBS-TV logos and screenshots from 1950s to the present day
CKAC

**CKAC** je kanadska radio stanica sa sjedištem u Montrealu koja emitira program na francuskom jeziku, a čiji program pod imenom **Radio Circulation 730** prža informacije o prometu .

Stanica emitira na frekvenciji od 730 kHz na AM području sa snagom od 50,000 watta kao stanica "čistog kanala" (kasa A), koristeći direkcionalnu antenu usmjerenu na istok (prema Montrealu).

CKAC-om upravlja njegov vlasnik, kompanija Cogeco. Studio je smješten na trgu Place Bonaventure u središtu Montreala, a odašiljač u Saint-Joseph-du-Lacu.

CKAC su 1922. osnovale montrealske novine *[[La Presse (kanadske novine)|La Presse]]*, a s emitiranjem je započela 27. septembra 1922. što je čini najstarijom frankofonom radio-stanicom u Sjevernoj Americi. 

## Vanjske veze
* Official website
*  CKAC history  at Canadian Communications Foundation
*  CKAC Fondation Des Communications Canadiennes
La Presse (kanadske novine)

***La Presse*** su kanadske, odnosno kvebečke novine na francuskom jeziku sa sjedištem u Montrealu. Nalaze se u vlasništvu Gesca Limitée, filijale Power Corporation of Canada. Osnovane su 1884. godine, i tokom godina su stekle reputaciju novina za srednju klasu, nasuprot glavnog konkurenta *[[Le Journal de Montréal]]*. Dva lista se razlikuju i po svojoj političkoj orijentaciji - *La Presse* tradicionalno podržava ostanak Kvebeka u Kanadi i svoje je čitatelje pozvao da glasaju protiv na referendumima o nezavisnosti 1980. i 1995. godine.

Godine 1922. *La Presse* osnovala CKAC, prvu frankofonu radio-stanicu u Sjevernoj Americi, i bila njen vlasnik do 2009. Njen website www.lapresse.ca osim La Presseovih, prenosi članke i iz Gescinih novina.

## Izvori

## Vanjske veze
* Official website
Don Lee (poduzetnik)

**Donald Musgrave Lee** (Michigan, 12. august 1880  – Los Angeles, 30. august 1934) bio je američki poduzetnik, poznat kao eksluzivni dobavljač Cadillaca na Zapadnoj obali i osnivač mreže radio stanica koja je od 1929. bila povezana sa CBS-om. 

Godine 1931. je Lee preko svoje stanice W6XAO u Los Angelesu emitirao eksperimentalni televizijski program. Stanica je kasnije postala KTSL, KNXT a danas je poznata kao KCBS-TV. Brdo iznad Hollywoodskog znaka, gdje je Lee postavio svoj odašiljač, se danas zove "Mount Lee".

Lee je umro od srčanog udara, a njegovim poslovnim carstvom je neko vrijeme upravljao sin Thomas S. "Tommy" Lee (1906–1950).

## Notes

## Further reading
* "Don Lee's Marriage Surprises," *[[Los Angeles Times]]*, June 16, 1934, p. A1.
* "Lee Rites Set for Tomorrow," *[[Los Angeles Times]]*, September 1, 1934, p. A3
* "Friends to Pay Homage to Don Lee," *[[Los Angeles Times]]*, September 2, 1934, p.&nbsp;18.
The Television Ghost

***The Television Ghost*** () bila je američka televizijska serija, odnosno antologija, koja se od 1931. do 1933. emitirala na eksperimentalnom programu njujorške TV-stanice W2XAB, i koja je danas poznata kao prva dramska serija u historiji televizije. Naslovni protagonist, koga je tumačio George Kelting, bio je duh koji je gledateljima u svakoj epizodi prepričavao priče horor ili kriminalističkog sadržaja. S obzirom na tehnička ograničenja (uključujući korištenje primitivnog sistema mehaničke televizije), serija je imala prilično neatraktivan sadržaj - kamera je mogla snimati jedino Keltingovu glavu, a sam Kelting je "duha" glumio uz pomoć šminke i jednostavnih plahti. Kao i kod mnogih TV-drama iz perioda kada nisu postojali magnetoskopi, ona danas nije sačuvana.

## Vanjske veze
*
W2XCR

**W2XCR** je bila američka eksperimentalna televizijska stanica osnovana 1931. sa sjedištem u njujorškom naselju Long Island City (Queens). Osnovana je u okviru radio-stanice WGBS (današnji WINS-AM). Prvih nekoliko mjeseci te godine je emitirala eksperimentalni program mehaničke televizije koristeći tehnologiju Charles Jenkins Laboratories. Program se emitirao u dva formata – sa 48 linija pri brzini od 15 sličica u sekundi, odnosno 60 linija pri brzini od 20 sličica u sekundi.

## Povezano
* W3XK
* W2XBS

## Vanjske veze
* https://web.archive.org/web/20000818091237/http://members.aol.com/jeff560/chronotv.html
* http://www.tvhistory.tv/1930%20Hollis%20Baird%20Booklet.htm
Miodrag Jokić

**Miodrag Jokić** (Donja Toplica u općini Valjevo, 25. veljače 1935.) je bio vojni zapovjednik JNA koji je 1991. sudjelovao u napadu na Dubrovnik.

Obrazovao se u Jugoslavenskoj vojno-pomorskoj akademiji. Početkom Rata u Hrvatskoj bio je zapovjednik Devetog vojno-pomorskog sektora Jugoslavenske ratne mornarice. Godine 2001. Međunarodni krivični sud za bivšu Jugoslaviju (MKSJ) podigao je optužnicu protiv Jokića zbog njegove uloge u opsadi Dubrovnika. Dne 12. studenog iste godine dobrovoljno se predao. Priznao je krivnju 28. kolovoza 2003. te je osuđen na sedam godina zatvora zbog ubojstva, okrutnog postupanja, protupravnih napada na civile i civilne objekte, pustošenja koje nije opravdano vojnom nuždom i uništavanja vjerskih, obrazovnih i kulturnih ustanova i povijesnih spomenika. Svjedočio je i protiv svojeg nadređenog, Pavla Strugara, koji je bio optužen za isti predmet. Godine 2008. pušten je na slobodu nakon odsluženja dvije trećine zatvorske kazne.

## Izvori

## Vanjske veze
* Prvotna optužnica protiv Strugara, Jokića, Zeca i Kovača MKSJ, 2001.
* Sažetak presude MKSJ
* Admiral Jokić priznao krvicu za granatiranje Dubrovnika B92
Franz Porten

**Franz Porten** (23. august 1859 &ndash; 21. maj 1932) bio je njemački glumac i režiser, poznat kao jedan od pionira njemačke kinematografije. Porijeklom iz malog sela, šegrtovao je kao kovač prije nego što se priključio kazališnoj trupi i počeo učiti pjevanje. S vremenom je stekao veliki ugled i postao direktor nekoliko kazališta. Godine 1906. je bio među prvim etabliranim glumcima koje je zaintrigirao novi medij filma; osim glumom se bavio i režijom. Od 1906. do 1924. je snimio 19 filmova, a u njima je često nastupao sa kćerima Rosom i Henny, od kojih će potonja postati jedna od najvećih njemačkih filmskih zvijezda.

## Reference

## Vanjske veze
*
Bruno Kastner

**Bruno Kastner** (30. januar 1890 – 30. jun 1932) bio je njemački filmski glumac, scenarist i producent. Odrastao je u porodici visokog državnog službenika, a glumom se počeo baviti nakon ozljede koja je na samom početku okončala njegovu vojnu karijeru. Otkrila ga je popularna danska glumica Asta Nielsen kojoj je bio partner u komediji *Engelein* 1914. godine. Kastner je brzo stekao izuzetnu popularnost za vrijeme prvog svjetskog rata, i to gotovo isključivo među ženskom publikom, a što se tumačilo njegovim markantnim fizičkim izgledom. Njegova karijera je nastavila s uspjesima sve do 1924. godine kada je doživio motociklističku nesreću od koje se nikada nije oporavio. Godine 1925. se vratio na film, ali više nije tumačio glavne uloge. Smrtni udarac karijeri mu je nanio dolazak zvučnog filma, odnosno nastup u filmu *[[Zemlja smiješka (film, 1930)|Zemlja smiješka]]*, u kojoj se ispostavilo da muca. Sljedećih nekoliko godina je proveo mučen depresijom, te se na kraju ubio vješanjem u hotelskoj sobi.

## Vanjske veze
* 
* 
* Bruno Kastner virtual-history.com
James R. Quirk

**James R. Quirk** (4. septembar 1884 - 1. august 1932) bio je američki izdavač i novinski urednik, poznat kao jedan od osnivača Photoplaya, jednog od prvih časopisa posvećenih filmu i koji je imao izuzetan uticaj na Hollywood u nijkemoj eri.

Prije nego što je 1911. osnovao Photoplay, Quirk je uređivao *Washington Times*, a poslije i časopis *[[Popular Mechanics]]*. Bio je oženjen dva puta - za Elizabeth North s kojom je imao troje djece, te od 1926. do smrti za glumicu May Allison. Umro je od bronhijalne upale pluća i srčane bolesti.

Njegov nećak Lawrence J. Quirk je poznat kao hollywoodski historičar.

## Reference

## Vanjske veze
* James R. Quirk at IMDb.com
Guy Oliver

**George Guy Oliver** (25. sepetembar 1878 &ndash; 1. septembar 1932) bio je američki filmski glumac iz vremena nijemog filma, poznat po izuzetno plodnoj filmografiji. Karijeru, koju je nastavio i nakon uvođenja zvučnog filma, je prekinuo rak od koga je umro u 54. godini života.

## Izabrana filmografija
* *[[Saved from the Titanic|Saved From the Titanic]]* (1912)
* *[[Robin Hood (1912 film)|Robin Hood]]* (1912)
* *[[His Father's Rifle]]* (1914)
* *[[Nan of Music Mountain]]* (1917)
* *[[The Whispering Chorus]]* (1918)
* *[[Old Wives for New]]* (1918)
* *[[The Squaw Man (1918 film)|The Squaw Man]]* (1918)
* *[[Don't Change Your Husband]]* (1919)
* *[[Double Speed (film)|Double Speed]]* (1920)
* *[[The Round-Up (1920 film)|The Round-Up]]* (1920)
* *[[The Sins of Rosanne]]* (1920)
* *[[The City of Silent Men]]* (1921)
* *[[Moonlight and Honeysuckle]]* (1921)
* *[[Fool's Paradise (film)|Fool's Paradise]]* (1921)
* *[[The Little Minister (1921 film)|The Little Minister]]* (1921)
* *[[Across the Continent]]* (1922)
* *[[Pink Gods]]* (1922)
* *[[Manslaughter (1922 film)|Manslaughter]]* (1922)
* *[[Hollywood (1923 film)|Hollywood]]* (1923) cameo
* *[[The Covered Wagon]]* (1923)
* *[[To the Last Man (1923 film)|To the Last Man]]* (1923)
* *[[The Dawn of a Tomorrow]]* (1924)
* *[[A Woman of the World]]* (1925)
* *[[The Eagle of the Sea]]* (1926)
* *[[The Docks of New York]]* (1928)
* *[[Woman Trap]]* (1929)
* *[[Murder by the Clock]]* (1931)
* *[[I Take This Woman (1931 film)|I Take This Woman]]* (1931)
* *[[Up Pops the Devil]]* (1931)

## Reference

## Vanjske veze
* 
* Guy Oliver at the AFI Catalog of Feature Films
Peg Entwistle

**Millicent Lilian "Peg" Entwistle** (5. februar 1908 – 16. septembar 1932) bila je engleska kazališna glumica, najpoznatija po spektakularnom samoubistvu koje se često navodi kao simbol tamne strane Hollywooda.

Rođena je u Walesu, ali je prve godine života provela u Londonu, prije nego što je sa ocem, glumcem Robertom Entwistleom, emigrirala u SAD. Otac joj je 1922. poginuo kada ga je na njujorškoj Park Avenue udario automobil. O Peg se potom počeo brinuti stric, koji je služio kao menadžer brodvejskog glumca Waltera Hampdena. Nakon kraćeg školovanja u Bostonu, Peg Entwistle je počela nastupati u brodvejskim predstavama. Među njima se najviše isticala uloga Hedvig u Ibsenovoj *[[Divlja patka (Ibsen)|Divljoj patki]]*, koja je, prema kasnijim navodima potakla Bette Davis da se i sama počne baviti glumom. Godine 1927. se udala za glumca Roberta Keitha, a poslije dvije godine razvela, što je kao razlog imalo otkriće njegovog vanbračnog djeteta Briana (koji će također kasnije postati glumac). U proljeće 1932. je nakon predstave *Alice Sit-by-the-Fire*, djelomično tjerana ekonomskim problemima koje su njujorška kazališta dovela u krizu, napustila New York i pokušala sreću potražiti u Los Angelesu.

Tamo je u proljeće 1932. nastupila u predstavi *The Mad Hopes* Romneya Brenta, gdje joj je partner bio Humphrey Bogart. Poslije toga ju je kompanija RKO Pictures angažirala za film *[[Thirteen Women]]*, koji je prikazan mjesec dana poslije njene smrti.

18. septembra je policiju anonimna žena telefonom obavijestila da je ispod Hollywoodskog znaka pronašla leš ženske osobe. Uz leš je pronađeno oproštajno pismo s inicijalima "P.E.", na temelju kojih ju je naknadno identificirao njen stric. Ispostavilo se kako se Entwisle ljestvama popela na slovo "H" i s vrha skočila u provaliju od 30 metara.

## Izvori

## Vanjske veze
* 
* 
* 
* Peg Entwistle  at the Hollywood Sign Girl.com
*
1932. na filmu

## Događaji
* februar - Mađarski emigrant Alexander Korda u Londonu osniva studio London Films Productions, koji će dominirati britanskom kinematografijom sljedeće dvije decenije.
* 6 - 21. august - U Veneciji održan prvi Venecijanski filmski festival.
* Sergej Ejzenštejn zbog spora između meksičkih producenta i sovjetske vlade prisiljen odustati od svog dotada najambicioznijeg i najspektakularnijeg projekta - epskog filma *[[¡Que viva México!]]*.
* Kodak na tržište lansira 8 mm film, format namijenjen prije svega kino-amaterima i za proizvodnju kućnih filmova.

## Filmovi
* *[[Vampyr]]*
* *[[Love Me Tonight]]*
* *[[Boudu sauvé des eaux]]*
* *[[I Am a Fugitive from a Chain Gang]]*
* *[[Trouble in Paradise (film)|Trouble in Paradise]]*
* **
* *[[Shanghai Express (film)|Shanghai Express]]*
* *[[Freaks]]*
* *[[Me and My Gal]]*
* *[[Santa (film)|Santa]]*
* *[[L'Atlantide (film, 1932)|L'Atlantide]]*
* *[[F.P. 1]]*
* *[[Kuhle Wampe]]*
* *[[Ivan (film)|Ivan]]*
* *[[Tarzan the Ape Man (1932 film)|Tarzan the Ape Man]]*
* *[[The Mummy (film, 1932)|The Mummy]]*
* *[[Fanny (1932 film)|Fanny]]*
* *[[Tavaszi zápor]]*
* *[[The Sign of the Cross (film)|The Sign of the Cross]]*
* *[[Mrtvi dom (film)|Mrtvi dom]]*
* *[[Slava mira]]*

## Filmske nagrade
* Oscar za najbolji film - *[[Grand Hotel (film)|Grand Hotel]]* 
* Photoplayeva medalja za najbolji film - *[[Smilin' Through]]* , rež. Sidney Franklin

## Debiji
* Robert Donat
* Cary Grant
* Katharine Hepburn
* Alan Ladd
* John Mills
* David Niven
* Dick Powell
* Kate Smith
* Shirley Temple
* Mae West

## Rođenja

## Smrti

## Reference

## Vanjske veze
* 1932  na Internet Movie Database
## Vanjske veze
Belle Bennett

**Belle Bennett** (22. april 1891 – 4. novembar 1932) je bila američka kazališna i filmska glumica. Odrasla u porodici vlasnika cirkusa, djetinjstvo je provela kao trapezistica, a nakon kraćeg školovanja u samostanu nastupala u vodviljima, a potom u broadwayskim predstavama. Godine 1913. je snimila svoj prvi film; uglavnom je nastupala u danas manje poznatim filmovima snimanima na Istočnoj obali, prije nego što je 1925. dobila prestižnu ulogu u hollywoodskom filmu *[[Stella Dallas (1925 film)|Stella Dallas]]*. Ta će joj uloga obilježiti karijeru, s obzirom da je postala specijalist za uloge majki. Umrla je od raka u 42. godini života.

## Literatura
* **[[Los Angeles Times]]**, *Found Unconscious*, July 25, 1918, Page I10.
* **Los Angeles Times**, *Death Takes Star of Stella Dallas*, November 5, 1932, Page A1.

## Vanjske veze

* 
* ''Belle Bennett'' at IBDb.com
* 
* Photos
* 
* Belle Bennett at Virtual History
Evelyn Preer

**Evelyn Preer** (rođena kao *Evelyn Jarvis*; 16. jul 1896 - 27. novembar 1932) bila je američka pjevačica i glumica, koja se često navodi kao prva afroamerička filmska zvijezda. Rođena u Vicksburgu i školovana u Chicagu, karijeru je započela u vodviljima, odnosno minstrel predstavama za crnačku publiku, prije nego što je dobila nekoliko uloga na Broadwayu. Godine 1919. je otpočela suradnju sa afroameričkim filmskim pionirom Oscarom Micheauxom te nastupila u njegovim ranim filmovima. Poslije je nastupala u kazalištu, gdje je upoznala supruga Edwarda Thompsona. Na karijeru joj značajno uticalo njeno rasno miješano porijeklo, odnosno put koja je bila previše svijetla za stereotipne uloge crnkinja; Preer je, međutim, odbijala savjete svojih kolega da se lažno izdaje za bjelkinju. Jedna od njenih posljednjih uloga je bio lik prostitutke u filmu Blonde Venus. Umrla je od komplikacija nakon poroda, nedugo nakon što je rodila svoje jedino dijete - kćer Edeve.

## Filmografija
* *[[The Homesteader]]* (1919)
* *[[Within Our Gates]]* (1920)
* *The Brute* (1920)
* *[[The Gunsaulus Mystery]]* (1921)
* *[[Deceit (1923 film)|Deceit]]* (1923)
* *Birthright* (1924)
* *[[The Devil's Disciple (1926 film)|The Devil's Disciple]]* (1926)
* *[[The Conjure Woman]]* (1926)
* *The Spider's Web* (1926)
* *The Wedding March* (1928) uncredited
* *The Framing of the Shrew* (1928)
* *Melancholy Dame* (1928)
* *Oft in the Silly Night* (1928)
* *Georgia Rose* (1930)
* *Ladies of the Big House* (1931)
* *[[Blonde Venus]]* (1932)

## Literatura
* Bowser, Pearl. *Oscar Micheaux, His Silent Films and His Circle: African-American Filmmaking and Race Cinema of the Silent Era,* Bloomington, Indiana.: Indiana University Press, 2001, pp.&nbsp;19–33 
* Cripps, Thomas. *Slow Fade to Black: The Negro in American Film, 1900-1942,* New York, New York: Oxford University Press, 1977, pp.&nbsp;324–25.

## Reference

## Vanjske veze
* 
* 
* Evelyn Preer- Our First Lady of the Silver Screen
* 
* Silent Era People
* The African American Registry
Shanghai Express (film)

***Shanghai Express*** je američki crno-bijeli igrani film snimljen 1932. u režiji Josefa von Sternberga. Radnja, inspirirana istinitim događajima koji su se zbili u maju 1923. u Kini, prikazuje kako vlak koji putuje između Pekinga i Šangaja otimaju pobunjenici i uzimaju zapadnjačke putnike kao taoce. Među njima se nalazi i protagonistica, kurtizana po imenu Shanghai Lilly, koju tumači Marlene Dietrich, kao i njen bivši ljubavnik, britanski oficir kapetan Harvey (čiji lik tumači Clive Brook). *Shanghai Express* se često navodi kao vrhunac suradnje između Dietrich i von Sternberga, a kritičari su posebno hvalili fotografiju, za koju je Shanghai Express dobio Oscara. Film je ostvario najveću zaradu od svih hollywoodskih filmova 1932. godine.

Snimljena su dva remakea - *[[Night Plane from Chungking]]* 1943. i *[[Peking Express (film)|Peking Express]]* 1951. godine.
 
## Uloge
* Marlene Dietrich ... Shanghai Lily
* Clive Brook ... Captain 'Doc' Harvey
* Anna May Wong ... Hui Fei
* Warner Oland ... Mr Henry Chang
* Eugene Pallette ... Sam Salt
* Lawrence Grant ... Reverend Mr Carmichael
* Louise Closser Hale ... Mrs Haggerty
* Gustav von Seyffertitz ... Eric Baum
* Emile Chautard ... Major Lenard

## Vanjske veze
* 
* 
* 
* ''Shanghai Express'' at Virtual History
Freaks

***Freaks*** () je američki crno-bijeli horor film snimljen 1932. u režiji Tod Browninga. Radnja, temeljena na priči *[[Spurs (novela)|Spurs]]* Toda Robinsa je smješten u cirkus gdje se trapezistica Cleopatra (čiji lik tumači Olga Baclanova) udaje za patuljka Hansa (koga glumi Harry Earls), motivirana isključivo željom da se dočepa njegovog bogatog nasljedstva. Browning, koji je mladost proveo u cirkusu, i kome je cirkus predstavljao omiljeni motiv u filmografiji, inzistirao je na tome da se, umjesto korištenja glumaca sa šminkom i protezom, koriste autentične cirkuske nakaze. Nakon katastrofalne test-premijere, studio MGM je izbacio gotovo trećinu filma sa sadržajem koji se smatrao previše "uznemirujućim" (uključujući scene sakaćenja i kastracije); te se scene danas smatraju izgubljenim. Čak i ta krnja verzija je, pak, postala predmetom kontroverze i bila zabranjena u nizu država. *Freaks* je doživio komercijalni neuspjeh, i u mnogo čemu označio početak kraja Browningove karijere. Od početka 1960-ih je, međutim, stekao kult status, pogotovo među sljedbenicima kontrakulture.

## Reference

## Vanjske veze

* 
*
Me and My Gal

***Me and My Gal*** () je američki crno-bijeli igrani film snimljen 1932. u režiji Raoula Walsha. Po žanru predstavlja kombinaciju drame i romantične komedije, a protagonisti - koje tumače Spencer Tracy i Joan Bennett - su mladi njujorški policajac i konobarica koji usprkos svakodnevnih susreta teško priznaju da osjećaju ljubav jedno prema drugom. Film je doživio neuspjeh, što se najčešće pripisuje lošem scenariju. Kasniji kritičari su, međutim, hvailili nastupe, a posebno međusobnu interakciju Tracyja i Bennett koji su iste godine zajedno nastupili u *[[She Wanted a Millionaire]]*, a poslije i daleko poznatijim komedijama *[[Father of the Bride (1950 film)|Father of the Bride]]* i *[[Father's Little Dividend]]*.

## Uloge
* Spencer Tracy ... Danny Dolan
* Joan Bennett ... Helen Riley
* Marion Burns ... Kate Riley
* George Walsh ... Duke
* J. Farrell MacDonald ... Pop Riley
* Noel Madison ... Baby Face
* Henry B. Walthall ... Sarge
* Bert Hanlon ... Jake
* Adrian Morris ... Allen
* George Chandler ... Eddie Collins
* Emmett Corrigan ... Policijski kapetan
* Jesse De Vorska ... Jake
* Lemist Esler ... Dockor
* Hank Mann ... Hank
* Frank Moran ... Pijančeva žrtva
* Will Stanton ... Pijanac

## Vanjske veze
* 
* 
* ''Me and My Gal'' at the TCM Movie Database
* ''Me and My Gal'' at Allmovie
Love Me Tonight

***Love Me Tonight*** () je američki crno-bijeli filmski mjuzikl snimljen 1932. u režiji Roubena Mamouliana. Predstavlja adaptaciju kazališnog komada *Le Tailleur au château* francuskih autora Paula Armonta i Leopolda Marchanda, za koji je muziku napisao Richard Rodgers a tekstove pjesama Lorenz Hart. Radnja je smještena u Pariz, a protagonist, koga glumi Maurice Chevalier, je skromni krojač koji se izdaje za aristokrata ne bi li osvojio lijepu princezu (čiji lik tumači Jeanette MacDonald). Film je postigao veliki uspjeh, a pjesme kao *[[Isn't It Romantic]]*, *[[Mimi (pjesma)|Mimi]]* i *[[Lover (pjesma)|Lover]]* postali hitovi. Integralna verzija danas ne postoji, s obzirom da su nakon stupanja na snagu cenzorskog Produkcijskog kodeksa 1935. isječene i uništene "problematične" scene sa implicitno seksualnim sadržajem.

## Uloge
* Maurice Chevalier ... Maurice Courtelin, a.k.a. Baron Courtelin
* Jeanette MacDonald ... Princeza Jeanette
* Charles Ruggles ... Vikont Gilbert de Varèze (kao Charlie Ruggles)
* Charles Butterworth ... Grof de Savignac
* Myrna Loy ... Grofica Valentine
* C. Aubrey Smith ... Vojvoda d'Artelines
* Elizabeth Patterson ... Prva tetka
* Ethel Griffies ... Druga tetka
* Blanche Friderici ... Treća tetka (kao Blanche Frederici)
* Joseph Cawthorn ... Dr. Armand de Fontinac (kao Joseph Cawthorne)
* Robert Greig ... Major Domo Flammand
* Bert Roach ... Emile

## Muzički brojevi
* That's the Song of Paree
* Isn't It Romantic?
* Lover
* Mimi
* A Woman Needs Something Like That
* The Poor Apache
* Love Me Tonight
* The Son of a Gun Is Nothing But a Tailor
* The Man for Me (izbačena prije premijera)
* Give Me Just a Moment (izbačena prije dovršetka filma)

## Izvori

## Vanjske veze
* 
* 
* Love Me Tonight  at Jeanette MacDonald and Nelson Eddy: A Tribute
Trouble in Paradise

***Trouble in Paradise*** () je američka crno-bijela filmska komedija snimljena 1932. u režiji Ernsta Lubitscha. Predstavlja adaptaciju kazališnog komada *A Becsületes Megtaláló* (Pošteni pronalazač) mađarskog pisca Aladara Laszla. Protagonisti - koje tumače Miriam Hopkins i Herbert Marshall - su Lily i Gaston, dvoje ljubavnika i profesionalnih varalica koji nastoje opljačkati bogatu vlasnicu tvornice parfema Mariette Colet (čiji lik tumači Kay Francis. Radnja prikazuje komplikacije koje nastanu kada se Gaston zaljubi u Mariette. Film je doživio veliki uspjeh kod publike, ali i kod kritike, koja je prvi put počela govoriti o "Lubitschevom dodiru", odnosno njegovom talentu za romantične komedije. Sve to, međutim, nije spriječilo Breenov ured da, zbog implicitno seksualnog sadržaja i "nemoralnih" protagonista, nakon stupanja na snagu strogog Produkcijskog kodeksa 1934. godine *Trouble in Paradise* zabrani. Zbog toga je proveo u "bunkeru" gotovo tri decenije.

## Uloge
* Miriam Hopkins ... Lily
* Kay Francis ... Madame Mariette Colet
* Herbert Marshall ... Gaston Monescu / Gaston Lavalle
* Charles Ruggles ... Major
* Edward Everett Horton ... François Filiba
* C. Aubrey Smith ... Adolph J. Giron
* Robert Greig ... Jacques, Mariettein batler
* Leonid Kinskey ... Komunist 

## Reference

## Vanjske veze
* 
* 
* Criterion Collection essay by Armond White
Marco Corner

**Marco Corner** ili Cornaro čita se *Marko Korner* (1285., Venecija - 1368., Venecija), bio je 59 mletački dužd koji je vladao od 1365. do 1368.
## Biografija
Za dužda je izabran sa punih osamdest godina, - 21. jula 1368. sa 25 glasova, a konkurenti su mu bili Giovanni Foscarini i Andrea Contarini.. 

*Marco Corner* nije bio baš jako bogat, ali je pripadao uglednoj porodici koja je dala dosta visokih crkvenih prelata, a imao je iza sebe i bogatu vojničku i diplomatsku karijeru u službi Mletačke Republike.

*Marco* je za razliku od svog prethodnika, bio dobroćudan i skroman, smanjio je rashode za dvor i povećao izdatke za javne radove. Za njegova mandata dovršena je fasada na Duždevoj palači prema laguni i otoku San Giorgio Maggiore.

Uspio je učvrstiti ​​mir sa Akvilejskom patrijarhijom, Goričkom grofovijom i Austrijom, ali ga je mučila velika buna na Kreti.

Represivne metode gušenja bune, koje je poduzeo njegov stari / novi guverner Kalergis, kome je ponovno povjerio dužnost, bile su toliko brutalne, da je Venecija morala ponovno naseljavati otok i to izbjeglim Armencima iz Kilikije i
i bjeguncima sa Tenedosa (današnja Bozcaada u Tursko na ulazu u Dardanele).
*Marco Corner* umro je 13. januara 1368., pokopan je u bazilici Zanipolo.

## Reference

## Vanjske veze

* ''Marco Cornaro'' na portalu Treccani
Scarface: the Shame of a Nation

***Scarface: The Shame of the Nation*** (), poznatiji pod skraćenim naslovom ***Scarface***, je američki crno-bijeli kriminalistički film snimljen 1932. godine, poznat kao jedan od ranih klasika gangsterskog žanra.

Predstavlja adaptaciju istoimenog romana Armitagea Traila, iako je scenarij Bena Hechta daleko više bio inspiriran stvarnom ličnošću gangsterskog bosa Ala Caponea i događajima vezanim uz njegovu vladavinu nad ulicama Chicaga. Naslovni protagonist, čiji lik tumači Paul Muni, je Antonio "Tony" Camonte, italoamerički gangster koji bezobzirnim nasiljem preuzima vlast nad bandom svog šefa, a potom eliminira svoje suparnike, prije nego što izazove reakciju vlasti i strada u spektakularnom obračunu s policijom.

Film je producirao tajkun Howard Hughes, koji je imao dovoljno financijskih resursa da se uhvati u koštac sa cenzorima. Zbog toga je film karakteriziralo za tadašnje standarde neuobičajeno eksplicitno nasilje, prvenstveno u obliku obračuna automatima Thompson, ali i izuzetno izopačeni protagonist čiji se odnos prema najboljem prijatelju (koga tumači George Raft) i sestri (koju tumači Ann Dvorak) kasnije često tumačio kao latentno homoseksualan i/li incestuozan. Usprkos toga je doživio veliki uspjeh, i danas se slavi kao jedan od najuticajnijih filmova žanra.

Godine 1983. je Brian de Palma snimio istoimeni remake sa Alom Pacinom u glavnoj ulozi.

## Uloge
* Paul Muni ... Antonio "Tony" Camonte
* Ann Dvorak ... Francesca "Cesca" Camonte
* Karen Morley ... Poppy
* Osgood Perkins ... John "Johnny" Lovo
* C. Henry Gordon ... Inspektor Ben Guarino
* George Raft ... Guino Rinaldo
* Vince Barnett ... Angelo
* Boris Karloff ... Gaffney
* Purnell Pratt ... Garston
* Tully Marshall ... Managing Editor
* Inez Palange ... Mrs. Camonte
* Edwin Maxwell ... Šef detektiva
* Harry J. Vejar ... Big Louis Costillo
* Douglas Walton ... Cescin momak

## Vanjske veze

* 
* 
* 
* 
* The World is Yours: The Writing of the Original ''Scarface''  by Stephen Jacobs at Creativescreenwriting.com
* Bibliography
Lorenzo Celsi

**Lorenzo Celsi** čita se *Lorenco Čelzi* (oko 1310., Venecija - 1365., Venecija), bio je 58 mletački dužd koji je vladao od 1361. do 1365.
## Biografija
*Lorenzo Celsi* istakao se na brojnim vojnim i administrativnim zadatcima Mletačke Republike. Kao i brojni njegovi prethodnici i on je prije nego što je izabran za dužda bio prokurator Bazilike sv. Marka.
Za dužda je izabran 16. juna 1361.

Vladavina *Lorenza Celsija* na vanjskom planu protekla je u velikim konfliktima sa Republikom Genovom i stalnim sukobima po Orijentu. Na unutrašnjem planu njegova vladavina bila je snažno oligarhijska, - od svojih činovnika tražio je isključivo pokornost, on je bio posljednji venecijanski dužd takvog kova.

## Reference

## Vanjske veze

* ''Lorenzo Celsi'' na portalu Treccani
Shanghai Express (razvrstavanje)

**Shanghai Express** se može odnositi na:

* ''Shanghai Express'' (film), američki igrani film iz 1932. godine, ul. Marlene Dietrich, Clive Brook i Anna May Wong
* alternativni naslov za *[[Millionaire's Express]]*, hongkonški igrani film iz 1986. godine, rež. Sammo Hung
* *[[Yantian Express]]*, kontejnerski brod koji je ranije plovio pod imenom *Shanghai Express*
Robert Elliott Burns

**Robert Elliott Burns** (10. maj 1892 – 5. jun 1955) bio je američki kriminalac i publicist, najpoznatiji kao autor autobiografske knjige *[[I am a Fugitive from a Georgia Chain Gang!]]*, koja je razotkrila zlostavljanja osuđenika u južnjačkim državama i potakla ukidanje zloglasnog sistema *[[chain gang]]ova*.

Burns se rodio u gradu Pallisade u državi New Jersey. Za vrijeme prvog svjetskog rata je služio u vojsci kao bolničar. Nakon demobilizacije se nije mogao zaposliti, te je postao skitnica i godine 1922. završio u Atlanti, gdje je zajedno s još dva čovjeka opljačkao trgovinu. Za taj je zločin osuđen na kaznu zatvora u trajanju od 6 do 10 godina.

Ubrzo je pobjegao iz zatvora, i došao u Chicago gdje je stekao ugled kao urednik i izdavač časopisa *Greater Chicago Magazine*. Kada je njegova stanodavka Emily del Phino Pacheo otkrila njegov identitet, pod prijetnjom potkazivanja ga je da se oženi za nju. Sedam godina kasnije se Burns zaljubio u Lillian Salo i zatražio razvod od supruge. Ona ga je umjesto toga prokazala vlastima. Javnost u Chicagu, je, međutim, stala na njegovu stranu i pomagala mu da se na sudu bori protiv izručenja. Sam Burns je, međutim, dobrovoljno pristao vratiti se u Georgiu i odslužiti ostatak kazne nakon što su mu vlasti obećale "blagi" tretman.

Pri povratku je Burns otkrio da vlasti ne namjeravaju ispuniti obećanje, te je bio izložen zlostavljanju. Nakon nekoliko neuspješnih pokušaja da ishodi uvjetni otpust, Burns je 4. septembra 1930. uspio ponovno pobjeći. Došao je u rodni New Jersey gdje se izdržavao slabo plaćenim poslovima i uz pomoć brata, pjesnika Vincenta Godfreya Burnsa, napisao svoju knjigu. Nakon što je objavljena 1932. godine je postala bestseler, a iste godine je po njoj snimljen znameniti film *[[I Am a Fugitive from a Chain Gang]]* sa Paulom Munijem u glavnoj ulozi.

U međuvremenu je Georgia kod vlasti New Jerseya pokrenula postupak izručenja, ali je guverner te države pod pritiskom javnosti odbio taj zahtjev. Godine 1945. je Burns službeno pomilovan od guvernera Georgije te je posljednjih deset godina života proveo kao slobodan čovjek.

Njegov život je 1987. postao predmet biografskog filma *[[The Man Who Broke 1000 Chains]]* sa Valom Kilmerom u glavnoj ulozi.

## Bibliografija
* *[[I Am a Fugitive from a Georgia Chain Gang]]* (Vanguard Press, 1932)

## Reference

## Vanjske veze
*
I Am a Fugitive from a Chain Gang

:*Ovo je članak o filmu iz 1932. godine. Za knjigu v. [[I Am a Fugitive from a Georgia Chain Gang!]]*

***I Am a Fugitive from a Chain Gang*** () je američki crno-bijeli kriminalističko-dramski film snimljen 1932. u režiji Mervyna LeRoya. Predstavlja adaptaciju *[[I Am a Fugitive from a Georgia Chain Gang!]]*, autobiografske knjige Roberta Elliotta Burnsa. Protagonist, čiji lik tumači Paul Muni, je veteran prvog svjetskog rata koji sticajem okolnosti završi u zatvoru gdje je prisiljen zajedno s drugim zatvorenicima vezan lancima (u *[[chaing gang]]u*) obavljati javne radove. Radnja prikazuje kako bježi u Chicago, ali ga ljubomorna supruga izdaje vlastima i vraća natrag u zatvor.

*I Am a Fugitive from a Chain Gang* je svojom temom bio aktualan za publiku koja se, na vrhuncu Velike depresije našla suočena s istim dilemama kao i protagonist. Također je zaslužan i za reputaciju Warner Bros.a kao društveno angažiranog hollywoodskog studija. Kritičari su, pak, hvalili završnu scenu filma kao jednu od najefektnijih u hollywoodskoj historiji. Film se, pak, često navodi kao jedan od najzaslužnijih za postepeno ukidanje dotada široko rasprostranjene prakse korištenja *chain gangova* u američkim državama.

## Uloge
* Paul Muni ... James Allen
* Glenda Farrell ... Marie Woods
* Helen Vinson ... Helen
* Noel Francis ... Linda
* Preston Foster ... Pete
* Allen Jenkins ... Osuđenik Barney Sykes
* Berton Churchill ... Sudac
* Edward Ellis ... Osuđenik Bomber Wells
* David Landau ... The Warden
* Hale Hamilton ... Velečasni Robert Allen
* Sally Blane ... Alice
* Louise Carter ... Majka Allen
* Willard Robertson ... Predsjednik zatvorskog odbora
* Robert McWade ... Advokat F.E. Ramsey
* Robert Warwick ... Fuller
* William Le Maire ... Teksašanin

## Izvori

## Literatura
* 

## Vanjske veze

* 
* 
* 
*
The Mummy (film, 1932)

***The Mummy*** () je američki crno-bijeli horor film snimljen 1932. u režiji Karla Freunda. Radnja se događa u Egiptu gdje su suvremeni istraživači pronašli mumiju drevnog egipatskog čarobnjaka Imhotepa (čiji lik tumači Boris Karloff) te je slučajno oživjeli čitajući drevni papirus. Inspiriran urbanom legendom o Tutankamonovom prokletstvu, ali još više potaknut komercijalnim uspjehom Universalovih horora *[[Dracula (film, 1931)|Dracula]]* i *[[Frankenstein (film, 1931)|Frankenstein]]*, *The Mummy* je postigao veliki uspjeh te se smatra jednom od najpoznatijih uloga u karijeri Borisa Karloffa. Samom Karloffu je, prema vlastitom svjedočanstvu, snimanje bilo najteže u karijeri zbog potrebe za izuzetno složenom i bolnom šminkom. *The Mummy*, za razliku od sličnih *Universalovih* hitova, nije imao neposredni nastavk, iako je 1940. snimljen njegov polu-remake *[[The Mummy's Hand]]*.

Godine 1999. je snimljen istoimeni remake koji je pokrenuo suvremenu franšizu.

## Uloge (redoslijed na špici)
* Boris Karloff ... Ardath Bey/Imhotep (na špici kao **KARLOFF**)
* Zita Johann ... Helen Grosvenor/Princess Ankh-es-en-Amon
* David Manners ... Frank Whemple
* Arthur Byron ... Sir Joseph Whemple
* Edward Van Sloan ... Dr. Muller
* Bramwell Fletcher ... Ralph Norton
* Noble Johnson ... Nubijac
* Kathryn Byron ... Frau Muller
* Leonard Mudie ... Profesor Pearson
* James Crane ... Faraon

## Reference

## Vanjske veze

*
Vampyr

***Vampyr*** (, "Vampir: San Allana Greya") je francusko-njemački crno-bijeli horor film snimljen 1932. u režiji Carla Theodora Dreyera. Scenario za njega su napisali Dreyer i Christen Jul po motivima *[[In a Glass Darkly]]*, zbirke fantastičnih priča irskog književnika J. Sheridana Le Fanua. Film je producirao aristokrat Nicolas de Gunzburg, koji je u njemu nastupio pod imenom Julian Westom, tumačeći protagonista - mladog studenta okultnih nauka koji dolazi u selo Courtempierre koje se naščo pod vampirskom kletvom.

*Vampyr* je predstavljao veliki izazov za Dreyera, s obzirom da mu je to bio prvi zvučni film, a koga je morao snimiti u nekoliko verzija na tri jezika. Kako bi djelomično otklonio probleme, Dreyer je nastojao u film unijeti što manje dijaloga, te je umjesto toga koristio međutitlove u stilu nijemog filma. Film je također umjesto u studiju snimljen na vanjskim lokacijama; kako bi stvorio što snažniju atmosferu, Dreyer je inzistirao na "zamagljivanju" slike pomoću raznih fotografskih efekata. Zvuk je gotovo u potpunosti snimljen naknadno, u berlinskim studijima..

*Vampyr* je nakon premijere u Njemačkoj doživio neuspjeh i kod kritike i kod publike. Dreyer ga je premontirao prije francuske premijere, ali je tamo reakcija bila bolja. Vampyr se dugo vremena smatrao najgorim djelom Dreyerove filmografije, da bi tek s protokom vremena stekao ugled među modernim kritičarima.

## Uloge
* Nicolas de Gunzburg ... Allan Gray
* Rena Mandel ... Giséle
* Sybille Schmitz ... Léone,
* Jan Hieronimko ... Seoski ljekar
* Henriette Gérard ... Marguerite Chopin
* Maurice Schutz ... Gospodar imanja
* Albert Bras ... Stari sluga
* N. Babanini ... Njegova supruga
* Jane Mora ... Bolničarka
* Georges Boidin ... Hromi čovjek

## Izvori

## Vanjske veze
* 
* 
* 
* 
*
Vincent Godfrey Burns

**Vincent Godfrey Burns** (Brooklyn, 1893 - 1979) bio je američki pjesnik, poznat po tome što je od 1962. do smrti nosio titulu ovjenčanog pjesnika države Maryland, ali i po tome što je bio brat kriminalca i publicista Roberta Elliotta Burnsa, kome je 1932. pomogao napisati njegovu bestseler-knjigu *[[I Am a Fugitive from a Georgia Chain Gang!]]*.

Kao i brat, Burns je služio u američkoj vojsci u prvom svjetskom ratu. Prije rata je studirao na Penn State University, a poslije na Harvardu, sjemeništu Union Theological Seminary i univerzitetu Columbia, nakon čega se zaredio kao kongregacionalistički svećenik. 1924. godine se oženio za Ednu Rodenberger s kojom je imao kćer.

## Bibliografija
* * The Master's Message for the New Day*, Association Press, 1926
* * The Red Harvest, a Cry for Peace*, Macmillan, 1930; Granger Books, 1976
* * I'm in Love with Life* Dutton, 1932
* * Female Convict* Macauley, 1932; Pyramid, 1959
* * America I Love You* New World Books, 1957
* * Flame Against the Night* New World Books, 1959
* * An American Poet Speaks* New World Books, 1960
* * Memories and Melodies of Maryland* New World Books, 1964
* * Maryland's Revolutionary Hero* New World Books, 1965
* * The Four Tests of a Loyal American* Patriotic Women's Clubs of America, 1966
* * Ballads of the Free State Bard* New World Books, 1967
* * Heart on Fire* New World Books, 1969
* * World on Fire* New World Books, 1969
* * Red Fuse on a World Bomb* New World Books, 1969
* * The Sunny Side of Life* New World Books, 1970
* * Poetry is Fun* New World Books, 1971
* * The Story of Old Glory* New World Books, 1972
* *Redwood: And Other Poems*, reprint Kessinger Publishing, LLC, 2010, 
* Vincent Godfrey Burns, Robert Elliott Burns, *Out of these chains*, New World Books, 1942

## Reference

## Vanjske veze
* Inventory of the Vincent Godfrey Burns Papers, Special Collections, University of Vermont Library
Masakr u Drakuliću

**Pokolj u Drakuliću** je bilo masovno pogubljenje srpskog civilnog stanovništva koje su tijekom Drugog svjetskog rata počinile ustaše 7. veljače 1942. u okolici Banje Luke, točnije u naseljima Drakulić, Šargovac, Motike i u rudniku Rakovac.

Pripadnici „Poglavnikovog tjelesnog sdruga“ (Pavelićeve garde) i VIII ustaške „bojne“ (bataljona), hladnim oružjem su ubili oko 2.300 Srba, većinom staraca, žena i 551 dijete, jer su vojno sposobni muškarci uglavnom bili u zarobljeništvu. Počinitelje ovog pokolja predvodio je „nadporučnik“ (kapetan) Josip Mislov u pratnji petrićevačkog župnika, fratra Miroslava Filipovića, a sve je isplanirao raniji ustaški „stožernik“ dr Viktor Gutić. Izvršitelji su bili ustaše iz Zagreba i Banje Luke, potpomognuti dijelom domaćeg hrvatskog stanovništva. Poklani su, s rijetkim izuzecima, svi Srbi koji su se tog jutra zatekli kod svojih kuća.

Zbog straha od mjesne pobune nakon što se pročula vijest o zločinu, general Edmund Glaise von Horstenau je odveo Miroslava Filipovića pred ratni sud. Tamo je osuđen i odveden u zatvor, ali ubrzo oslobođen te je postao zapovjednik logora u Jasenovcu.
## Reference

## Literatura
* 
## Vanjske veze
* Članak o pokolju u Drakuliću Feral Tribune
Trakijsko more

**Trakijsko more** (grčki *Θρακικό Πέλαγος* / *Thrakiko Pelagos*, turski: *Trakya Denizi*) je krajnji sjeverni dio Egejskog mora, rukavca Sredozemnog mora.

## Hidrografija
Trakijsko more proteže se 209 km od Soluna pa duž trorogog poluotoka Halkidikija na zapadu, na istok sve do turskog poluotoka Galipolje, boka Dardanela. Grčka i turska obala formiraju sjevernu granicu mora, a otok Lemnos južnu. Preciznije rečeno ono leži između koordinata 23° 00' i 25° 80' geografske dužine odnosno 40° 25' i 41° 25' geografske širine. Duž obala mora leže historijske regije Makedonija i Trakija.

Trakijsko more preko Dardanela graniči preko Mramornim morem iz kojeg dobija najviše voda iz Crnog mora. Najveći otoci u tom moru su Tasos i Samotraka u Grčkoj i Imbros (Gökçeada) i Tenedos (Bozcaada) u Turskoj, a najveće rijeke koje utječu Mesta i Marica. Trakijsko more je jedno od najranije zabilježenih mora u historiji i književnosti, jer su preko njega Grci kolonizirali Anadoliju i Crno more.

## Najveće luke
* Amfipolis
* Kavala
* Aleksandropoli
* Tasos
* Samotraka
* Tenedos (Bozcaada), Turska

## Reference

## Vanjske veze
* ''Thracian Sea'' na portalu Encyclopedia of Earth
Boudu sauvé des eaux

***Boudu sauvé des eaux*** () je francuska crno-bijela filmska komedija snimljena 1932. u režiji Jeana Renoira. Temelji se na istoimenom kazališnom komadu Renéa Fauchoisa. Naslovni protagonist, koji tumači Michel Simon, je pariški klošar koga trgovac knjigama Edouard Lestingois (čiji lik tumači Charles Granval) spašava od samoubilačkog skoka u Seinu te dovodi u svoj dom. Radnja prati napore Lestingoisovih da "reformiraju" skitnicu i od njega učine "pristojnog" građanina, ali i to kako Boudu svojim nonkonformističkim ponašanjem podriva njihov buržujski svijet.

Film je doživio uspjeh, iako je Fauchois bio razbješnjen krajem filma koji se razlikuje od njegove drame (i tek naknadno priznao da je Renoir bio u pravu). Simonu je, pak, uloga Boudua bila jedna od najboljih i vjerojatno najpoznatija u karijeri, a s obzirom na Simonovu ekscentričnost i nonkonformizam u stvarnom životu se Boudou ponekad naziva njegovim alter egom; kasniji američki kritičari su Boudua nazivali svojevrsnim proto-hipijem.

Godine 1986. je originalna drama u SAD adaptirana kao film *[[Down and Out in Beverly Hills]]* sa Nickom Nolteom u glavnoj ulozi.

## Uloge
* Michel Simon ... Priape Boudu
* Marcelle Hainia ... Emma Lestingois
* Sévérine Lerczinska ... Chloe Anne Marie
* Jean Gehret ... Vigour
* Max Dalban ... Godin
* Jean Dasté ... Szudent
* Charles Granval ... Edouard Lestingois
* Jacques Becker ... Pjesnik na kupi u parku

## Vanjske veze
* 
* *[http://www.rottentomatoes.com/m/boudu_saved_from_drowning/ Bondu Saved from Drowning]* at Rotten Tomatoes
* Criterion Collection essay by Christopher Faulkner
* Review at The Factual Opinion
I Am a Fugitive from a Georgia Chain Gang!

*** I am a Fugitive from a Georgia Chain Gang!*** () je autobiografska knjiga američkog kriminalca i publicista Roberta Elliotta Burnsa, objavljena 1932. godine. U njoj je Burns opisao svoj život nakon službe u prvom svjetskom ratu, odnosno kako je postao skitnica i završio u zatvoru države Georgia zbog sitne pljačke te bio izložen zlostavljanju i prisiljen obavljati javne radove vezan lancima u zloglasnim chain gangovima. Knjiga je pružila detaljan prikaz okrutnosti i teških uvjeta života u tamošnjim zatvorima, ali je izazvala pažnju i zbog toga što je Burns opisao svoj bijeg i početak novog života u Chicagu gdje je postao ugledni novinar i izdavač, prije nego što je na prevaru vraćen u zatvor gdje je bio još više zlostavljan i iz koga je na kraju ponovno pobjegao. Burns je knjigu napisao u rodnom New Jerseyu, uz pomoć brata Vincenta Godfreya Burnsa, dok se na sudu borio protiv zahtjeva države Georgia za izručenje. Knjiga je izdana u vrijeme Velike depresije, što je mnoge čitatelje potaklo da se poistovjete s Burnsovim problemima, te je postala bestseler, a iste godine je po njoj snimljen hollywoodski film I Am Fugitive from a Chaing Gang sa Paulom Munijem u glavnoj ulozi. Uspjeh te knjige i filma je stavio javnost na Burnsovu stranu i potakao guvernera New Jerseya da odbije njegovo izručenje.

Burnsova knjiga, kao i njen nastavak *Out of These Chains*, koju je 1942. godine napisao Vincent, se često navodi kao jedna od najzaslužnijih zašto su sve američke države do sredine 1950-ih napustile sistem *chain gangova*.