Zlatna Greda

**Zlatna Greda** (mađarski **Bokroshátpuszta** [ˈbokroʃhaːtpustɒ]), naselje (pustara) u Općini Bilje Osječko-baranjske županije (Republika Hrvatska).

## Geografija

**Zlatna Greda** je smještena u istočnom dijelu Baranje blizu Dunava, u mikroregiji Dravsko-dunavskih ritova Istočnohrvatske ravnice. Udaljena je 19&nbsp;km sjeveroistočno od općinskog sjedišta Bilja i 26&nbsp;km od Osijeka te 31,6&nbsp;km od Belog Manastira, leži na nadmorskoj visini od 85 m. Nalazi se na uskoj (ali dobroj) nerazvrstanoj asfaltnoj cesti, odvojku od županijske ceste Ž4055 (T. L. Tikveški dvorac - Ž4056), 7&nbsp;km od Tikveškog dvorca, u šumama koje okružuju Park prirode Kopački rit uz sjeverni rub parka prirode.

## Stanovništvo
### Grafikon (2011)


Na popisima stanovništva Zlatna Greda iskazuje se kao dio naselja od 1948. godine pa je 1948. godine imala **671** stanovnika, godine 1953. **443** stanovnika, godine 1961. **434**, godine 1971. **346** i godine 2001. samo **12** stanovnika. Godine 2006. imala je 6 stalnih stanovnika. Stanovnici Zlatne Grede raselili su se na sve strane, najviše u općinsko središte Bilje. Prvo veće napuštanje naselja bilo je 1965. godine nakon velike poplave, a nastavilo se iseljavanjem 70-ih godina 20. stoljeća, kad su stanovnici počeli masovno graditi kuće u Bilju.

## Nacionalnost (2011)
Prema popisu iz 2011. godine stanovništvo je najvećim dijelom hrvatsko (86%).

## Historija
Kao nekadašnja pustara Zlatna Greda je izgrađena krajem 19. stoljeća. Do 1991. godine bila je zaselak naselja Kneževi Vinogradi.

## Privreda

Privrednu osnovu Zlatne Grede čine ratarstvo, stočarstvo, šumarstvo, lovni i ekoturizam.

Lovni turizam razvija se preko Hrvatskih šuma u Lovištu Podunavlje - Podravlje i preko Lovačkog doma "Zlatna greda".
 
Nakon 2000. godine naselje je ponovno oživjelo zahvaljujući radu istoimenog Ekocentra u operativi Ekološkog društva "Zeleni Osijek" iz Osijeka. (Vidi: Eko centar NERKA ), koje je nekadašnju upravnu zgradu što dominira naseljem pretvorilo u ekocentar.

## Kultura, obrazovanje i sport
U Zlatnoj Gredi nekada je postojala četverorazredna osnovna škola, koja je imala i do 80 učenika. Ta je škola svoje učenike vodila na ljetovanja, imala je fotosekciju, priređivala je kazališne predstave i provodila mnogo društvenih aktivnosti.

Nekada je u Zlatnoj Gredi djelovao Nogometni klub "Jelen", koji se 1979/80. godine integrirao s nogometnim klubom iz Bilja i preselio u Bilje. Dvije godine kasnije na igralištu u Zlatnoj Gredi nogomet je počeo igrao Nogometni klub "Tikveš" iz Tikveša.

## Organizacije
* Eko centar Zlatna Greda (upisan u Registar udruga RH  4. VI. 2004)
* Udruga uzgajivača ovaca Baranje "Baran" (upisana u Registar udruga RH  4. VI. 2008)

## Značajne osobe
* **Dragan Anđelić**, nastavnik geografije i historije; direktor osnovne škole u Donjoj Mahali kod Orašja; poznat kao dobar harmonikaš
* Tomo Bagarić, pjesnik
* **Pero Gazibara**, učitelj
* **Stanko Subotić**, profesor
* dr. **Žarko Zelić**, liječnik, direktor Doma zdravlja Beli Manastir i načelnik Općine Bilje.

## Znamenitosti i zanimljivosti
* Zlatna Greda pripada Župi bezgrešnog začeća Blažene Djevice Marije iz Bilja, Baranjski dekanat Đakovačko-osječke nadbiskupije.
* U "Turističkom vodiču..." navodi se da "danas u Zlatnoj Gredi živi samo nekoliko stanovnika pa je ona raj za divljač iz okolnih šuma. Tako ovom pustarom neometano šeću jeleni i veprovi, u tihom i sigurnom zajedništvo s malobrojnim stanovnicima. Ljepota prirode koja ostavlja bez daha i osvaja na prvi pogled te blizina Dunava čine Zlatnu Gredu skrivenim draguljem Baranje".

U nedjelju, 29. aprila 2007. godine u Zlatnoj Gredi se, u suorganizaciji Eko centra Zlatna Greda, okupilo oko 200 bivših stanovnika Zlatne Grede. Tom su ih prilikom lokalne novine (Slavonski dom) u jednom broju nazvale *Zlatnogredaši* (4. V. 2007), a u drugom Zlatnogređani.

## Ulice
* **Zlatna Greda**

## Vanjske veze i izvori

* Baranjska građa
* Eko centar Zlatna Greda
* Hrvatske šume - Lovački dom "Zlatna greda"
* Turistički vodič istočne Slavonije i Baranje (2004)
* Panonski put mira (brošura) (str. 10)
* Biljana Bekić: "Uz poljupce i fotografije, 200 ex-pustaraša preplavile emocije", Slavonski dom (Baranja), II, 134, 3B - Osijek, 4. V. 2007.