open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Washo

**Washo** (Washoe).- pleme američkih Indijanaca porodice Washoan iz Velikog bazena Sjeverne Amerike, koje se prostire duž rijeke Truckee i oko jezera Tahoe, upravo istočno od Sierra Madre, u Nevadi i Kaliforniji. Njihov broj prije kontakta sa Europljanima iznosio je oko 1,500, da bi ih u suvremeno vrijeme na izvornom Washo-teritoriju bilo oko 1,000 (2000; NAHDB), ili više (prema drugim izvorima). Jezično se Washoi razlikuju od svih ostalih plemena iz Velikog slanog bazena, a njihov jezik washo, jedini član porodice Washoan, koji se vodi kao dio Velike porodice Hokan ili Hoka.

Washo Indijanci su ribari i lovci na manje sisavce, sakupljači žira i pinjona (piñon) i kopači korijenja i žeteoci divljeg bilja. Jelena i antilope (pronghorn antilopa) Washo su lovili prvenstveno zbog izrade odjeće i nastambi. Materijalna kultura je vrlo jednostavna. Temeljna socioekonomska jedinica je obitelj i srodnici koji čine jedno zimsko domaćinstvo. Tijekom ostalog perioda Indijanci bi vrijeme provodili po istočnim dolinama u potrazi za korijenjem i sitnom divljači. Do skorog vremena šamanizam je igrao važnu ulogu u Washo-živou. Šamani ili medicine-meni, vjeruje se, bili su sposobni da liječe bolesti.

Washo su podijeljeni na 3 lokalne skupine (Swanton), to su: *Ha'nale'lti*, *Pa'walu* i *We'lmelti*, koji su živjeli kako u Nevadi, tako i u Kaliforniji. Tad Beckman navodi pet geografskih skupina, viz.: Welmelti?, Pa.wa?lu?, Hanalelti?, Tanlelti? i Pewlelti?. Danas žive na rezervatima u Kaliforniji (Susanville Rancheria) i Nevadi (Alpine Colony, Carson Colony, Dresslerville Colony, Reno-Sparks Colony i Woodsford Colony). 
-Poznati su po izradi lijepih košara.

## Literatura
* *R. H. Lowie*, Etnographic Notes on the Washo (1939).
* J. F. Downs, The Two Worlds of the Washo (1966)
* E. M. Dangberg, comp., Washo Tales (tr. 1968).
## Izvori

&lt;gallery&gt;
Datoteka:Bandera Washo.png|Washo zastava.
Datoteka:|
&lt;/gallery&gt;
## Vanjske veze

* Washoe 
* Washo Indian Tribe History
* Washo
Cuyama Chumash

**Cuyama Chumash** /u jeziku čumaš, &quot;*clams*&quot;, ili &quot;Valley of the Clams&quot;, dolazi pronađenim okamenjenim školjkama loje potjeću iz pretpovijesnog oceana ,/ jedna od glavnih skupina Indijanaca Chumash koji su živjeli u dolini rijeke Cuyame i rijeke Sv. Marije. Uz Emigdiano Indijance, jedna su od dviju skupina kopnenih Chumasaha.

Prvi zabilježeni kontakt sa njima imao je Jose de Zalvidea in 1806
## Izvori
Purismeño

**Purismeño** (Purisimeño), pleme američkih Indijanaca iz središnje skupine porodice Chumashan. Purismei su naseljeni na kalifornijskoj obali između Obispeña i Barbareña na sjeverozapadu okruga Santa Barbara. Ime su dobili po franjevačkoj misiji La Purísima Concepción de Maria Santisima (vidi), jedanaestoj od dvadesetjedne misije u Kaliforniji, a osnovao ju je 1787. osnovao franjevac Fermín Francisco de Lasuén. Na misiji je pokršteno oko 1,000 Čumaša koji će biti poznati kao Purismeño.

## Literatura
* Michael A. Glassow, Purisimeno Chumash Prehistory, Wadsworth Publishing; 1 edition (November 17, 1995)
* Greenwood, Roberta S., Obispeño and Purisimeño Chumash. In Handbook of North American Indians, Volume 8, California. Pp. 520-5523. R. F. Heizer and W. C. Sturtevant (eds). Smithsonian Institution, Washington, D.C

## Izvori
Uva

**Uva** (Uvas, Uras), pleme američkih Indijanaca iz skupine Chumash, naseljeni nekada u bazenu Tulare u Kaliforniji. U konfliktima sa Španjolcima i susjednim plemenima, broj im je 1851. sveden na svega 20 pojedinaca. Ovi su se priključili drugim manjim plemenima i po ugovoru iz 10 lipnja 1851, preseljeni su na rezervat koji se nalazio između Tejon Passa i rijeke Kern, a svoju zemlju prepustili su SAD-u
## Izvori
Alasapa

**Alasapa** (Alazapa), jedno od brojnih plemena ili bandi Coahuiltecan (?) Indijanaca koje je tijekom 17. stoljeća od raznihih autora locirano na nekoliko lokacija sjeveroistočnog Meksika. Između 1639. i 1647. spominju se u vezi nekoliko napada na Španjolce blizu Montereya. Chapa ih sredinom 17. stoljeća locira nedaleko Cerralva. U svom pismu potkralju (1690) otac Massanet kaže da ovo pleme živi 10 liga južno od Rio de los Sabinos u Coahuili. Navodi ih i Alvares Barreiro (1720.-tih) na svom popisu plemena Nuevo Leóna. Thomas N. Campbell također ih navodi na listi među nekoliko plemena koja žive blizu današnjeg Lampazosa, na sjeveroistočnoj granici Nuevo Leóna i Coahuile.

## Vanjske veze
* Juan Bautista Chapa, William C. Foster, Texas & northeastern Mexico, 1630-1690
Concuguyapem

**Concuguyapem** (Couguyapem), pleme američkih Indijanaca poznato tek iz vremena sredine 18. stoljeća kada su obitavali na sjevernoj obali rijeke Rio Grande u današnjem Teksasu u kraju između današnjih gradova Zapata i Rio Grande City. Bili su vjerojatno jedna od mnogih manjih bandi Coahuiltecan Indijanaca kojima se identitet uskoro izgubio među drugim plemenima.

## Literatura
* Gabriel Saldivar, *Los Indios de Tamaulipas* (Mexico City: Pan American Institute of Geography and History, 1943).

## Vanjske veze
* Concuguyapem Indians
Cuchendado

**Cuchendado**, indijansko pleme koje je živjelo negdje uz teksašku obalu blizu rijeke Rio Grande i u susjedstvu plemena Arbadao. Posljednje su pleme koje je susreo Cabeza de Vaca ranih 1530.-tih, prije nego što napustio obalu Zaljeva i krenuo u unutrašnjost kontinenta.

Njihova etnolingvistička pripadnost je možda coahuiltecanska
## Izvori

## Vanjske veze
*Who Were the "Coahuiltecans"?
Geier

**Geier**, pleme američkih Indijanaca koje se po stari dokumentima spominje na području Meksika i Teksasa. Godine 1675. posjećuju poanjolsko naselje danas poznato kao Monclova u Coahuili, ali ih pogrešno nazivaju Papuliquier, spajajući imena plemena Pacpul i Geier. Godine 1690. Damián Massanet, osnivač prve španjolske misije u East Texasu vidio je logor Geiera i pet drugih grupa u dolini rijeke Frio jugozapadno od suvremenog San Antonia u Teksasu, možda na području današnjeg okruga Frio. Prema Massanetu sve ove grupe govorile su Coahuiltecan. Spominju se još 1708. da žive na istom mjestu, no kasnije im više nema spomena. Po svoj prilici oni su nestali miješanjem sa većim grupama, kao što su Pacuache sa kojima su se ujedinili 1690.

## Literatura
* Lino Gómez Canedo, ed., Primeras exploraciones y poblamiento de Texas, 1686-1694 (Monterrey: Publicaciones del Instituto Technológico y de Estudios Superiores de Monterrey, 1968).

## Vanjske povweznice
* Geier Indians
Guisole

**Guisole**, pleme američkih Indijanaca, vjerojatno jedna od grupa porodice Coahuiltecan, za koje Manuel Orozco y Berra (1816-1881) kaže 1864. da žive u Coahuili i Teksasu. Margery H. Krieger misli da bi mogli biti pleme koje Álvar Núñez Cabeza de Vaca naziva Quitole, a nalazi ih između 1528. i 1534. na središnjoj teksaškoj obali u blizini plemena Maliacone i Cutalchich.

## Vanjske veze
* Frederick Webb Hodge, ed., Handbook of American Indians North of Mexico (2 vols., Washington: GPO, 1907, 1910; rpt., New York: Pageant, 1959).
Gumpusa

**Gumpusa** (Campusa), malena skupina Indijanaca iz Teksasa, porodice Coahuiltecan, koji su poznati tek po izvještaju iz 1794. godine u misiji Nuestra Señora del Espíritu Santo de Zúñiga, u blizini današnjeg Goliada Teksasu. U ovom izvještaju spominju se kao ogranak Aranama, te da ih je preostalo svega 12. 

## Literatura
* Esteban L. Portillo, Apuntes para la historia antigua de Coahuila y Texas (Saltillo: Tipografía &quot;El Golfo de México&quot; de Severo Fernández, 1886).
Haeser

**Haeser** (Saesse, Siaexer, Xaeser), indijansko pleme sa donjeg toka Rio Grande koje je u 17. stoljeću živjelo od sjeveroistočne Coahuile u Meksiku, preko Rio Grande do jugozapadnog dijela Edwards Plateaua, odnosno današnjeg okruga Kinney u Teksasu. Prema Thomas N. Campbellu na područje Teksasa dolazili su zbog lova na bizone. Klasificiraju se među Coahuiltecan plemena.

## Literatura
* Frederick Webb Hodge, Handbook of American Indians North of Mexico
* Vito Alessio Robles, Coahuila y Texas en la época colonial (Mexico City: Editorial Cultura, 1938; 2d ed., Mexico City: Editorial Porrúa, 1978). 
* Herbert Eugene Bolton, ed., Spanish Exploration in the Southwest, 1542-1706 (New York: Scribner, 1908; rpt., New York: Barnes and Noble, 1959). 
* J. R. Swanton, Linguistic Material from the Tribes of Southern Texas and Northeastern Mexico (Washington: Smithsonian Institution, 1940).

## Vanjske veze
* Haeser Indians
Coahuiltec

**Coahuiltec** (Coahuilteca, Coahuilteco).- Zbirni naziv za stotinjak malenih indijanskih bandi koje su kroz hispansko doba živjele rasipane na području sjeveroisatočnog Meksika (Coahuila) i susjednog Teksasa. jezično su Coahuiltec Indijancima klasificirane i bande Indijanaca Olive, Pisone, Tamaulipec, Carrizo, Cotoname, Janambre i Comecrudo, no njihova pripadnost je sumnjiva, a neki se danas vode kao posebne porodice.

Prvi opisi Coahuiltca dolaze nam od Španjolca Cabeza de Vace (Álvar Núñez Cabeza de Vaca), koji živi jedno vrijeme među njima od 1528. do 1536. kao zarobljenik, trgovac i samoproglašeni šaman. Coahuilteci su u 16 stoljeću bili organizirani po malenim, veoma mobilnim bandama koje su se bavile sakupljanjem, osobito raznog kaktusovog voća nopal (Opuntia lagunae iz porodice Cactaceae; vidi ), i lovom.

U 17. stoljeću (1675) Španjoilci šalju misionarsku ekspediciju pod vodstvom franjevaca Juan Lariosa i Fernando del Bosquea, u područje preko Rio Grande. Četiri franjevačke misije utemeljene su u zemlji Coahuilteca. Oni će uskoro propasti od boleština koje su bijeli ljudi donijeli sa sobom, kao i napadi ratobornih Apača i Komanča. Preživjeli Coahuilteci će ući u sastav ruralnog hispanskog stanovništva, ili će nestati asimilacijama u većim plemenskim zajednicama. Danas ih nešto ima pod imenom Tap Pilam u Teksasu.

## Vanjske veze
* AIT-SCM Tap Pilam Coahuiltecan Nation  
* Coahuiltecan Indians
Clancluiguyguen

**Clancluiguyguen** (Tlanchuguin, Clancluiguygu), pleme Coahuiltecan Indijanaca sa sjeverne obale donje toka Rio Grande između sadašnjih gradova Zapata i Rio Grande City u Teksasu i susjednom Tamaulipasu. Swanton ih ne navodi u svome popisu.

## Literatura
* *Gabriel Saldivar*, Los Indios de Tamaulipas (Mexico City: Pan American Institute of Geography and History, 1943).

## Vanjske veze
* Clancluiguyguen Indians
Hape

**Hape**, jedna od mnogobrojnih bandi Coahuiltecan Indijanaca što je u drugoj polovici 17. stoljeća lutala krajevima sve od sjeveroistočne Coahuile i preko Rio Grandea do jugozapadnih rubova Edwards Plateaua u Teksasu. Ovo maleno pleme poznato je i pod imenima Ape, Xape i Jeapa, a moguće je da se kriju i pod imenom Aba. Ekspedicija Bosque-Larios 1675. susrela se sa 54 Hape i Yorica Indijanca nekoliko milja sjeverno od Rio Grande kod sadašnjeg El Passa. Za njih se zna da su bili u neprijateljstvu sa plemenima Ocana, Pataguo i 'Yurbipame’, bandama što su se nalazile prema istoku duž rijeka Nueces i Frio južno od Edwards Plateaua. Godine 1688. Hape su brojali 0ko 500 duša, uskoro su ih zbrisale epidemije boginja. Nakon 1689. većinu preživjelih su poklali nepoznati Indijanci.

## Vanjske veze
* Hape indians
Morbana

**Morbana** (pl. Morbanas), pleme američkih Indijanaca čija pripadnost porodici Coahuiltecan treba uzeti sa rezervom. U 2. polovici 17. stoljeća živjeli su na putu iz Coahuile za misiju *San Francisco de los Tejas* u Teksasu i Meksiku.

## Literatura
* Frederick Webb Hodge, ed.,*Handbook of American Indians North of Mexico* (2 vols., Washington: GPO, 1907, 1910; rpt., New York: Pageant, 1959).

## Vanjske veze
* Morbana Indians
Odoesmade

**Odoesmade**, pleme američkih Indijanaca koje je po dokumentima iz 1691. u to vrijeme Španjolci susreli južno od Rio Grande u sjeveroistočnoj Coahuili. Ovo pleme izgleda da je lutalo sve na sjever do Edwards Plateaua u Teksasu. Swanton ih klasificira u Coahuiltecane.

## Literatura
* Lino Gómez Canedo, ed., Primeras exploraciones y poblamiento de Texas, 1686-1694 (Monterrey: Publicaciones del Instituto Technológico y de Estudios Superiores de Monterrey, 1968).
* J. R. Swanton, Linguistic Material from the Tribes of Southern Texas and Northeastern Mexico (Washington: Smithsonian Institution, 1940).

## Vanjske veze
* Odoesmade Indians
Patumaca

**Patumaca** (Patumaco, Patacama), plemenski naziv koji se spominje jedino na vjenčanim listovima u misiji Nuestra Señora de la Purísima Concepción de Acuña u San Antoniju, Teksas. Na ovu misiju dolaze negdje 1733. a poimence je poznato najmanje 30 pojedinaca, među kojima i Joseph Flores, koji je bio guverner među njima. Plemensko područje nije poznato, a na misiju dolaze sa ostalim skupinama Coahuiltec iz sjeveroistočne Coahuile i susjednog Teksasa, po čemu se sudi (Thomas N. Campbell), da su možda Coahuiltecani .

## Izvori
Payaya

**Payaya** (Paia, Paialla, Payai, Payagua, Payata, Piyai), pleme američkih Indijanaca porodice Coahuiltecan naseljeno u kasnom 17. stoljeću od San Antonia u današnjem Teksasu na jugozapad do rijeke Frio River. Nešto prije 1709. Payaye su se priključili ostalim Coahuiltecan plemenima u blizini današnjeg okruga Milan u središnjim predjelima istočnog Teksasa, naselivši se među plemena Tonkawan, na lokalitet poznat kao Ranchería Grande. Payaye osim što odlaze na misije Teksasa odlaze i na misije u Coahuili u Meksiku. Godine 1706. pokršteno ih je na misiji San Francisco Solano u Coahuili. Većina ih je na misiji San Antonio de Valero gdje su se održali do 1776.

## Literatura
* T. N. Campbell, The Payaya Indians of Southern Texas

## Vanjske veze
* Payaya Indians
Quepano

**Quepano** (Cuepano, Quepana), pleme američkih Indijanaca porodice Coahuiltecan nastanjeno u kasnom sedamnaestom stoljeću blizu Cerralva na sjeveroistoku meksičke države Nuevo León. Neki od njih u prvoj polovici 18 stoljeća nalaze se i na misiji San Antonio de Valero u Teksasu, nakon čega im se gubi trag.

## Literatura
* Herbert Eugene Bolton, Texas in the Middle Eighteenth Century (Berkeley: University of California Press, 1915; rpt., Austin: University of Texas Press, 1970). 
* J. R. Swanton, Linguistic Material from the Tribes of Southern Texas and Northeastern Mexico (Washington: Smithsonian Institution, 1940).

## Vanjske veze
* Quepano Indians
Quivi

**Quivi**, pleme američkih Indijanaca koje spominje španjolski misionar i povjesničar iz Asturije Juan Agustín Morfi (?-1783). u svojem popisu plemena Teksasa iz kasnog 18. stoljeća. John Reed Swanton ovo pleme s rezervom navodi na popis Coahuiltecanskih plemena, no o njima je poznato malo ili ništa.

## Literatura
* Frederick Webb Hodge, ed., Handbook of American Indians North of Mexico (2 vols., Washington: GPO, 1907, 1910; rpt., New York: Pageant, 1959).

## Vanjske veze
* Quivi Indians
Saracuam

**Saracuam**.- Indijansko pleme čije porijeklo nije više moguće točno utvrditi. Saracuami se spominju tek u jednom dokumentu iz 1716. godine i navodi da žive negdje između Monclove u Coahuili, Meksiko i Teksasa. J. R. Swanton ih, možda zbog njihove lokacije u Coahuili, nepouzdano svrstava u grupu Coahuiltecan. 

## Literatura
* Frederick Webb Hodge, ed., Handbook of American Indians North of Mexico (2 vols., Washington: GPO, 1907, 1910; rpt., New York: Pageant, 1959). 
* J. R. Swanton, Linguistic Material from the Tribes of Southern Texas and Northeastern Mexico (Washington: Smithsonian Institution, 1940).
Siquipil

**Siquipil**, jedna od lokalnih bandi Coahuiltecan Indijanaca čija je postojbina morala biti u područjima južno od Edwards Plateaua u Teksasu, ali točna lokacija nije poznata. Godine 1731. zajedno sa plemenima Pajalat i Tilpacopal smjestili su se na misiju Nuestra Señora de la Purísima Concepción de Acuna, blizu San Antonia, koja je te godine i utemeljena za njih. Kasnije im se gubi trag.

## Literatura
* Herbert Eugene Bolton, *Texas in the Middle Eighteenth Century* (Berkeley: University of California Press, 1915; rpt., Austin: University of Texas Press, 1970). 
* Jack Autrey Dabbs, trans., *The Texas Missions in 1785* (Preliminary Studies of the Texas Catholic Historical Society 3.6 [January 1940]).

## Vanjske veze
*  The Handbook of Texas, ''SIQUIPIL INDIANS'', The Texas State Historical Association, 1997-2002.
Tacamane

**Tacamane** (Tacame, Cacame, Tacone, Tecamene).- Pleme Coahuiltecan Indijanaca koje je u ranom 18. stoljeću obitavalo blizu obale Meksičkog zaljeva između rijeka San Antonio i Nueces, na sadašnjem području koja pripadaju okruzima Bee, Goliad, Refugio i San Patricio. Jedan od njihovih ogranaka bilo je izgleda i pleme poznato kao Arcahomo. Povijest Tacamanesa slična je ostalim plemenima u ranoj povijesti Teksasa, pa su među inima koja odlaze na 3 misije u San Antoniju, to su *San Francisco de la Espada* zatim u *San Antonio de Valero* i *Nuestra Señora de la Purísima Concepción de Acuña*. Godine 1737. 200 njih napušta misiju San Francisco de la Espada. Neki se uskoro na nagovor ponovno vrate, ali i oni se ubrzo opet razilaze po drugim misijama. Većina odlazi na *Nuestra Señora de la Purísima Concepción de Acuña*, gdje su se još održali do 1793. 
Tacamane ili Tacame ponekad brkaju sa plemenom Thecamon, koji prema La Salleu žive nešto sjevernije ili sjevernoistočnije od zaljeva Matagorda. ne postoje dokazi da su ta dva plemena identična.

## Literatura
* Herbert Eugene Bolton, *Texas in the Middle Eighteenth Century* (Berkeley: University of California Press, 1915; rpt., Austin: University of Texas Press, 1970). 
* Charles W. Hackett, ed., *Pichardo's Treatise on the Limits of Louisiana and Texas* (4 vols., Austin: University of Texas Press, 1931-46). 
* Frederick Webb Hodge, ed., *Handbook of American Indians North of Mexico* (2 vols., Washington: GPO, 1907, 1910; rpt., New York: Pageant, 1959).

## Vanjske veze
* Tacame Indians
Tap Pilam

**Tap Pilam** (izvorno Tap Pilam Coahuiltecan Nation), potomci starih Coahuiltecan Indijanaca, koji su u ranom periodu kontakta živjeli na jugu Teksasa i sjeveroistočnog Meksika. Dolaskom Europljana mnogobrojne Coahuiltecan bande završavaju na misijama koje se osnivaju na području Teksasa. Danas se bore za federalno priznanje 

Poznatiji pripadnik Tap Pilama je pokojni Steve Casanova, profesor etničkih studija sa sveučilišta St. Cloud State University u Minnesoti, koji je umro 2009 .

## Izvori

## Vanjske veze
*AIT-SCM
Psaupsauo

**Psaupsauo** (Psaupsau), jedno od starih plemena Coahuiltecan Indijanaca koji su u 18. stoljeću živjeli na misiji San Antonio de Valero u Teksasu. Hodge i Swanton nazivaju ih Psaupsau.

Margery H. Krieger misli da bi mogli biti identični sa plemeom Patzau .

## Izvori
Quems

**Quems** (Cems, Qems, Quimzo, Quinze), pleme Coahuiltecan Indijanaca sa obje obale Rio Grande blizu današnjeg Eagle Passa. Prema Damián Massanetu (1691) govorili su jezikom Coahuiltecan, a sudeći po njihovim ranim opisima prakticirali su i tetoviranje. Quemsi se spominju kao vođe putova ranih putnika. Pod imenom Quexamos, ulaze 1700. na misiju San Phelipe de Valladares u istočnoj Coahuili. Kasnije se opet spominju kada njihove dvije obitelji (1726-1748) naseljavaju na misiji San Antonio de Valero u Teksasu.

## Lietratura
* Herbert Eugene Bolton, ed., Spanish Exploration in the Southwest, 1542-1706 (New York: Scribner, 1908; rpt., New York: Barnes and Noble, 1959). 
* Lino Gómez Canedo, ed., Primeras exploraciones y poblamiento de Texas, 1686-1694 (Monterrey: Publicaciones del Instituto Technológico y de Estudios Superiores de Monterrey, 1968). 
* Frederick Webb Hodge, ed., Handbook of American Indians North of Mexico (2 vols., Washington: GPO, 1907, 1910; rpt., New York: Pageant, 1959).

## Vanjske veze
* Quems Indians
Unpuncliegut

**Unpuncliegut** (Hunzpunzliegut).- Pleme američkih Indijanaca, vjerojatno porodice Coahuiltecan (Swanton ih nema na listi), što je živjelo uz teksašku obalu. Sredinom 18. stoljeća njihova naselja nalazila su se duž obale Laguna Madre, to jest sadašnjem području okruga Cameron i Willacy.

## Literatura
* *Gabriel Saldivar*, Los Indios de Tamaulipas (Mexico City: Pan American Institute of Geography and History, 1943).

## Vanjske veze
* Unpuncliegut Indians
Uscapem

**Uscapem** (Iscapan), pleme Indijanaca, vrlo vjerojatno Coahuiltecan porodice, sa donjeg toka rijeke Rio Grande. Sredinom 18. stoljeća njihova glavna naselja bijahu istočno od Reynose u Tamaulipasu, ali logoruju i na teksaškoj obali rijeke, napose na područjima današnjih okruga Cameron i Hidalgo.

## Literatura
* Gabriel Saldivar, Los Indios de Tamaulipas (Mexico City: Pan American Institute of Geography and History, 1943). 
* Cyrus Thomas and John R. Swanton, Indian Languages of Mexico and Central America and Their Geographical Distribution (Washington: GPO, 1911).

## Vanjske veze
* Uscapem Indians
Viayan

**Viayan**, jedna od lokalnih skupina Coahuiltecan Indijanaca koja se uz Piguique, spominje u izvorima iz 18. stoljeća, kao ogranci Pamaque Indijanaca. Njihovo obitavalište, smatra se, da je bilo između rijeka San Antonio i Nueces na obali Teksasa.

## Literatura
* *Frederick Webb Hodge*, ed., Handbook of American Indians North of Mexico (2 vols., Washington: GPO, 1907, 1910; rpt., New York: Pageant, 1959).

## Vanjske veze
* Viayan Indians
Xarame

**Xarame** (Charame, Chaulama, Jarame, Shiarame, Zarame), jedno od značajnijih plemena Coahuiltecan Indijanaca čiji je dom bio južno od Edwards Plateaua u Teksasu, i to između rijeka Nueces i Frio pa jugozapadno preko Rio Grande u sjeveroistočnu Coahuilu. Xarame su bili pleme koje je sa još tri druga Coahuiltecan plemena došlo na misiju San Juan Bautista, utemeljenu 1699. na Rio Sabinas u Coahuili. Ubrzo nakon kada je ta misija preseljena na Rio Grande kod sadašnjeg Eagle Passa, dio plemena poći će za njom, dok ostali dio plemena odlazi na obližnju misiju San Francisco Solano koja se utemeljila 1700. U to vrijeme veliku opasnost predstavljale su bande ratobornih Apača koje su palile i pljačkale tim područjima pa su se neki od njih sklonili 1716. na *rancheriji Grande* gdje se našla i grupa Tonkawa Indijanaca. Kada se misija San Francisco Solano 1718. preselila sa Rio Grande na područje San Antonia, ona postaje poznata kao San Antonio de Valero. Ovdje se okupila jedna skupina Xaramea koji dalje pomažu okupljanju ostalih bandi Coahuilteca na području misije ,gdje su se održali do 1776, nakon čega im se gubi trag. 
Swanton bande Harame i Xarame navodi zasebno, čemu se Thomas N. Campbell protivi ,smatrajući ih identičnim.

## Literatura
* Frederick Webb Hodge, ed., Handbook of American Indians North of Mexico (2 vols., Washington: GPO, 1907, 1910; rpt., New York: Pageant, 1959). 
* John R. Swanton, The Indian Tribes of North America (Gross Pointe, Michigan: Scholarly Press, 1968).

## Vanjske veze
* Xarame Indians
Xeripam

**Xeripam**, pleme američkih Indijanaca jezične porodice Coahuiltecan koje je u ranom 18. stoljeću živjela oko današnjeg Eagle Passa u Teksasu. Ovo pleme ostalo je nepoznato jer se spominje samo u jednom dokumentu iz 1708. godine zajedno uz pleme Ervipiame, iz grupe Tonkawa, za koje se svojevremeno sumnjalo da su identični. J. R. Swanton Xeripame nema na popisu Coahuiltecan bandi.

## Literatura
* *Frederick Webb Hodge*, ed., Handbook of American Indians North of Mexico (2 vols., Washington: GPO, 1907, 1910

## Vanjske veze
* Xeripam Indians
Ysbupue

**Ysbupue**, pleme američkih Indijanaca poznato iz jednog španjolskog dokumenta iz 1708. godine, gdje se spominju da žive sjeverno od današnjeg Eagle Passa u južnom Teksasu. J. R. Swanton klasificira ih među Coahuiltecan plemena.

## Literatura
* *Frederick Webb Hodge*, ed., Handbook of American Indians North of Mexico (2 vols., Washington: GPO, 1907, 1910; rpt., New York: Pageant, 1959). 
* *J. R. Swanton*, Linguistic Material from the Tribes of Southern Texas and Northeastern Mexico (Washington: Smithsonian Institution, 1940).

## Vanjske veze
* Ysbupue Indians
Cacalote

**Cacalote** /= *vrana, gavran*/, jedna od brojnih skupina Tamaulipec Indijanaca što su živjeli južno od Rio Grande u meksičkim državama Tamaulipas i Nuevo Leon, poglavito u u blizini Miera. Ne smiju se pobrkati sa drugom istoimenom skupinom južno od Presidia nazivanoj i Cacalotito. I jedna i druga grupa nestale su u kasnom 18. stoljeću

## Vanjske veze
* Cacalote Indians
Pita Indijanci

**Pita Indijanci** (pl. Pitas), Pleme Coahuiltecan ili Tamaulipecan Indijanaca koje je u 18. stoljeću živjelo sjeverno i južno od Rio Grande u sjeveroistočnom Meksiku i SAD-u, Teksas. Podaci o njima su dosta oskudni. Kao lokacija spominje se 1727. Nuevo León blizu današnjeg Lampazosa na misiji Nuestra Señora de los Dolores de la Punta. Također ih je bilo i na misiji San Antonio de Valero kod San Antonia u Teksasu, koja je utemeljena 1718. i na misiji San Juan Bautista blizu Guerrera u sjeveroistočnoj Coahuili, gdje ih je nešto preostalo do 1783. Thomas N. Campbell drži da bi mogli biti identični plemenu Pitalac čiji je dom bio duž Rio Grande blizu modernog Lareda u Teksasu.

## Literatura
* Frederick Webb Hodge, ed., Handbook of American Indians North of Mexico (2 vols., Washington: GPO, 1907, 1910; rpt., New York: Pageant, 1959). 
* J. R. Swanton, Linguistic Material from the Tribes of Southern Texas and Northeastern Mexico (Washington: Smithsonian Institution, 1940). 
* Robert S. Weddle, San Juan Bautista: Gateway to Spanish Texas (Austin: University of Texas Press, 1968).
Tamaulipec

**Tamaulipec** (Maratino), kolektivno ime za poveći broj manjih indijanskih plemena i bandi iz Tamaulipas u Meksiku i susjednih predjela. Tamaulipeci su svrstavani porodici Coahuiltecan, Velika porodica Hokan. 

Meksički *Publicaciones del Archivo General de la Nación XV (Reyes, 1944)* kao Tamaulipece vodi sljedeća plemena: Anachiguaies (oko Escandóna), Apostatas (oko Burgosa), Aracanaes (oko Altamire), Borrados (oko Doloresa), Cacalotes (oko Miera), Cadimas (oko Guemesa), Camaleones (oko Santillána), Carrizos (oko Camarga), Comecamotes (oko Soto la Marina), Comecrudo (oko San Fernanda), Cuercos Quemados (oko Reville), Inocoples (oko Hoyosa), Mariguanes (oko Horcasitas), Pitas (oko Santander), Sainoscos (oko Padilla), Serranos (oko Santa Barbare), Sibayones (oko Aguayo), Sibayones (Río de los Infantes), Tepemacas (oko Laredo). Orozco y Berra (1864) dodaje i: Aretines, Canaynes, Caramariguanes, *Caramiguais*, Caribayes, Guisolotes, Malinchenos, Panguayes, Pasitas, Pintos (= Pitas?), Quinicuanes, Tagualilos, Tamaulipecos. 

## Izvori
Zorquan

**Zorquan** (Zerquan), pleme američkih Indijanaca koje 1740. zajedno sa nekoliko Tonkawa grupa nalazi na misiji San Antonio de Valero u Teksasu. Ovo je sve što je poznato o plemenu. Herbert E. Bolton smatra da pripadaju porodici Tonkawan, budući da zajedno sa njima dolaze na misije, iz južnog Teksasa. J. R. Swanton ovo pleme navodi na svoj popis bandi Coahuiltecana, bez ikakvih evidentnih dokaza o tome. Njihova jezična pripadnost do danas je ostala neodređena.

## Literatura
* *Herbert Eugene Bolton*, Texas in the Middle Eighteenth Century (Berkeley: University of California Press, 1915; rpt., Austin: University of Texas Press, 1970). 
* *Frederick Webb Hodge*, ed., Handbook of American Indians North of Mexico (2 vols., Washington: GPO, 1907, 1910; rpt., New York: Pageant, 1959). 
* *John R. Swanton*, The Indian Tribes of North America (Gross Pointe, Michigan: Scholarly Press, 1968).

## Vanjske veze
* Zorquan Indians
Junced

**Junced**, ime koje se greškom, kao etnički naziv, javlja u jednom španjolskom dokumentu iz 1718. godine, na misiji San Antonio de Valero u Teksasu. Spominje se kao ime plemena pokrštenog Indijanca Juana Pasquala, koji se 1719 dva puta spominje kao pripadnik plemena Jumi. Ovaj drugi naziv dobro je poznata varijanta imena plemena Hume, pa nema sumnje da je Juan Pasqual bio Hume Indijanac .

Swanton Juncede ima na svojoj listi Coahuiltecanskih plemena. Pripadnost Hume Indijanaca porodici coahuiltecan je upitna, a živjeli su u sjeverozapadnoj Coahuili i susjednom Teksasu. Drugo Hume pleme iz država Durango i Sinaloa su im nesrodni i pripadaju široj skupini Xixime, i treće Hume pleme u Chinantece. Hodge u svojem priručniku o Indijancima naziv Junced nema na svojoj listi

## Reference
Comecrudo

**Comecrudo**.- Comecrudan pleme ,tradicionalno su se smatrali ogrankom porodice Coahuiltecan koje u kasnom 17 i 18. stoljeću živi u sjevernom Tamaulipasu. Ime im u prijevodu sa španjolskog znači "*raw meat eaters*" ili "*Those who eat raw*".). U drugoj polovici 18. stoljeća nastanjeni su duž južne obale Rio Grande, blizu Reynose. Područje njihovog lova i sakupljanja vjerojatno je bilo na obje obale rijeke. Tokom povijesti Comecrudo su nazivani i imenom Carrizos, što je bio naziv za više lokalnih grupa duž Rio Grande, koja su se klasificirali u Coahuiltecane .Godine 1886. etnolog A. S. Gatschet pronalazi nekoliko starijih Comecrudo Indijanaca blizu Reynose koji su još znali svoj jezik, što je pomoglo lakšoj klasifikaciji jezika južnog Teksasa i sjeveroistočnog Meksika.

## Literatura
* *Frederick Webb Hodge*, ed., Handbook of American Indians North of Mexico (2 vols., Washington: GPO, 1907, 1910; rpt., New York: Pageant, 1959).
* *Gabriel Saldivar*, Los Indios de Tamaulipas (Mexico City: Pan American Institute of Geography and History, 1943). 
* *J. R. Swanton*, Linguistic Material from the Tribes of Southern Texas and Northeastern Mexico (Washington: Smithsonian Institution, 1940).

## Vanjske veze
* Comecrudo Indians
* Carrizo Comecrudo Tribes of Texas
Comecrudo jezici

**Comacrudan** je porodica sjevernoameričkih indijanskih jezika iz najjužnijeg Teksasa i sjeveroistočnog Meksika duž rijeke Rio Grande. Porodica Comacrudan dobiva ime po Comecrudo Indijancima, u značenju ('eat-raw' ; odnosno &quot;raw meat eaters&quot;). Podaci o njima su oskudni i porijeklom od europskih misionara i ranih putnika i istraživača. Plemena što govoraše ovim jezicima nazivana su raznim imenima i ima niz neidentificiranih grupa. Glavna tradicionalna plemenska imena su:
* a) Carrizos, obuhvaća niz bandi iz Teksasa i sjeveroistočnog Meksika.
* b) Comecrudo,
* c) Cotoname.
Porodica Comecrudan, ustanovljeno je, ne pripada nijednoj široj porodici nego je samostalna. 

## Vanjske veze
* Lengua Comecrudo
Carrizo

**Carrizo** (pl. Carrizos). -Pleme Indijanaca ili grupa srodnih bandi porodice Coahuiltecan nastanjenih u sjeveroistočnom Meksiku i jugu Teksasa. Prema Thomasu N. Campbellu u Carrizose pripadaju grupe Pajaseque, Pinto, Tejón, Tusane, Yemé, Ymic, Yué. Carrizose povijest pamti po tome što su na sjever od Meksika proširili kult peyotla (kaktus peyote, Lophophora williamsii) što su prihvatila plemena Lipan, Comanche, Tonkawa i drugi.

## Plemena
* Pajaseque.- Zvani i (Pausaqui, Paxaseque), živjeli su u vrijeme španjolskih otkriča kod današnjeg Corpus Christija, otkriveni 1746-47. Kasnije ovo pleme završava na misiji San Antonio de Valero u San Antoniju, Teksas. 
* Pinto.- Sredinom 18. stoljeća naseljavali su sjeverni Tamaulipas, Meksiko i južni Teksas. Godine 1749. jedna grupa se nalazi kod San Fernanda u Tamaulipasu, ostali se nalaze na obje strane Rio Grande, kod sadašnjeg sektora Reynosa-McAllen. Godine 1757. Pinto imaju jedno naselje na jugu Hidalga. Neke Pinto obitelji odlaze u misije San Fernando i Nuevo Santander (sjeverni Tamaulipas). U kasnija vremena nekoliko Pinto Indijanaca (kasna 1900.) još je živjelo blizu Reynose. 
* Tejón (Texón).- Ime ovog plemena u španjolskom znači jazavac (badger), sredinom osamnaestog stoljeća, kada su otkriveni, živjeli su na južnoj obali Rio Grande u blizini Reynose, Tamaulipas. Nakon naseljavanja Reynose Tejoni kreću prema Río San Juanu, oko 25 milja (40&nbsp;km) od Camarga gdje ih je nešto preostalo do iza 1800. Godine 1886. grupa Carrizosa i nešto Tejona živi kod Charco Escondido, odnosno oko 20 milja (32 kilometra) južno od Reynose. Tu ih je nešto preostalo 1907. u naselju poznatom kao Las Prietas.
* Tusane (Tuzane).- Ovo pleme poznato je samo po misiji San Juan Bautista kod Eagle Passa. Njihov dom čini se bio je duž Rio Grande blizu Lareda. Zapisi iz San Juan Bautiste spominju ime Tusonid, što je vjerojatno bila varijanta od Tusane. 
* Yemé Indijanci su također iz sjeveroistočnoh Meksika i susjednog Teksasa sa središtem oko Lareda. Za njih se kaže da su identični Ymic Indijancima koji su 1708 locirani na Rio Grande kod misije San Juan Bautista u području sadašnjeg Eagle Passa. Campbell drži da Yemé i Ymic (ukoliko nisu isti), svakako su potomci Imimules ili Imipectes Indijanaca koji su tokom 17. stoljeća živjeli u sjeveroistočnom Nuevo Leónu. 
* Yué. – Ovo pleme naseljavalo je u osamnaestom stoljeću sjeveroistočni Meksiko i ekstremni jug Teksasa. U ranom devetnaestom stoljeću bilo ih je još kod Camarga u Tamaulipasu.

## Reference

## Vanjske veze
* Carrizo Comecrudo Tribes of Texas
* Carrizo Indian Tribe History
Pajaseque

**Pajaseque** (Pausaqui, Paxaseque) jedno od plemena Carrizos Indijanaca koje su Španjolci otkrili 1746./7. pokraj današnjeg Corpus Christija. Kasnije oni odlaze na misiju San Antonio de Valero među druga plemena toga dijela Teksasa, gdje će im se izgubiti trag. Bande Carrizos Indijanaca, ustanovljeno je, pripadaju porodici Comecrudan, prije klasificirane u Coahuiltecan govornike.

## Literatura
* *Herbert Eugene Bolton*, Texas in the Middle Eighteenth Century (Berkeley: University of California Press, 1915; rpt., Austin: University of Texas Press, 1970). 
* *Frederick Webb Hodge*, ed., Handbook of American Indians North of Mexico (2 vols., Washington: GPO, 1907, 1910; rpt., New York: Pageant, 1959). 
* *Gabriel Saldivar*, Archivo de la historia de Tamaulipas, México (1946). J. R. Swanton, Linguistic Material from the Tribes of Southern Texas and Northeastern Mexico (Washington: Smithsonian Institution, 1940).

## Vanjske veze
* Pajaseque Indians
Atanguaypacam

**Atanguaypacam** (Atanaguipacane).- Pleme američkih Indijanaca nastanjenona obali Meksičkog zaljeva, na ušću Rio Grande. Grande u Tamaulipasu i Teksasu.

Tijekom sredine 18. stoljeća njihova naselja nalaze se duž obala brojnih malih zaljeva i otočića blizu ušća Rio Grande. Swanton ih klasificira u porodicu Coahuiltecan. Danas se smatra da su oni identični plemenu poznatom pod imenom Garza, te da su članovi porodice Comecrudan.

## Literatura
* *Gabriel Saldivar*, Los Indios de Tamaulipas (Mexico City: Pan American Institute of Geography and History, 1943).

## Vanjske veze
* Atanguaypacam Indians
Pinto

**Pinto**, pleme američkih Indijanaca iz grupe Carrizo, porodica Comecrudan, nastanjeno sredinom 18. stoljeća preko sjevernog Tamaulipasa i susjednog južnog Teksasa. Godine 1749. jedna grupa je uočena kod San Fernanda u Tamaulipasu, a ostali su živjeli na obje strane Rio Grande, dijelom u sektoru poznatom kao Reynosa-McAllen. Godine 1757. imaju selo na jugu okruga Hidalgo u Teksasu. Neke obitelji Pinto Indijanaca dolaze na misije San Fernando i Nuevo Santander u sjevernom Tamaulipasu. U kasnijim vremenima žive blizu Lareda duž Rio Grande, a njihovih potomaka održalo se blizu Reynose sve do 1900.

## Literatura
* Frederick Webb Hodge, ed., Handbook of American Indians North of Mexico (2 vols., Washington: GPO, 1907, 1910; rpt., New York: Pageant, 1959). 
* Gabriel Saldivar, Los Indios de Tamaulipas (Mexico City: Pan American Institute of Geography and History, 1943). 
* Rudolph C. Troike, "Notes on Coahuiltecan Ethnography," Bulletin of the Texas Archeological Society 32 (1962).

## Vanjske veze
* Pinto Indians
Yué

**Yué**.- jedna od nekoliko skupina Carrizo Indijanaca, porodica Comecrudan, nastanjena u 18. stoljeću u sjeveroistočnom Meksiku i susjednom krajnjem jugu Teksasa. Yué su se u Tamaulipasu, blizu Camarga, održali još do u rano 19. stoljeće. Ostaci su starije populacije Imimules. Vidi Ymic.

## Literatura
* Frederick Webb Hodge, ed., Handbook of American Indians North of Mexico (2 vols., Washington: GPO, 1907, 1910; rpt., New York: Pageant, 1959). 
* J. R. Swanton, Linguistic Material from the Tribes of Southern Texas and Northeastern Mexico (Washington: Smithsonian Institution, 1940).

## Vanjske veze
* Yué Indians
Yemé

**Yemé**, jedna od bandi Carrizo Indijanaca iz sjeveroistočnog Meksika (Tamaulipas) i susjednog Teksasa, kod današnjeg Lareda, gdje još žive u ranom 19. stoljeću. Yemé bi mogli biti pleme poznato kao Ymic koji se 1708. nalaze na Rio grande blizu misije San Juan Bautista. Postoji i manja vjerojatnost da su Yemé ili Ymic potomci Imimules ili Imipectes Indijanaca, što su obitavala u sjeveroistočnom Nuevo Leónu tokom 17. stoljeća. -Jezično pripadaju porodici Coahuiltecan. Suvremeniji lingvisti Carrizose smatraju dijelom porodice Comecrudan.

## Literatura
* *Frederick Webb Hodge*, ed., Handbook of American Indians North of Mexico (2 vols., Washington: GPO, 1907, 1910; rpt., New York: Pageant, 1959). 
* *J. R. Swanton*, Linguistic Material from the Tribes of Southern Texas and Northeastern Mexico (Washington: Smithsonian Institution, 1940).

## Vanjske veze
* Yemé Indians
Cotoname

**Cotoname** (Catanamepaque, Cotomane, Cotonan), pleme porodice Comecrudan, ogranak Carrizos, koje je obitavalo u hispansko vrijeme na obje obale Rio Grande nedaleko Camarga, i blizu budućeg Rio Grande Cityja. Prema Tonkawa Indijancima ovo pleme nije bilo kanibalsko, a na nogama su nosili sandale, a ne mokasine.

Godine 1886. očuvalo ih se nešto na La Noria Ranchu na jugu okruga Hidalgo (Teksas) i u Las Prietasu u sjevernom Tamaulipasu. Prema etnologu A. S. Gatschetu pripadaju porodici Coahuiltecan. Swanton na svojoj listi Coahuiltecan plemena navodi oba imena.

## Literatura
* *Frederick Webb Hodge*, ed., Handbook of American Indians North of Mexico (2 vols., Washington: GPO, 1907, 1910; rpt., New York: Pageant, 1959). 
* *Gabriel Saldivar*, Los Indios de Tamaulipas (Mexico City: Pan American Institute of Geography and History, 1943). 
* *J. R. Swanton*, Linguistic Material from the Tribes of Southern Texas and Northeastern Mexico (Washington: Smithsonian Institution, 1940). 
* *Cyrus Thomas and John R. Swanton*, Indian Languages of Mexico and Central America and Their Geographical Distribution (Washington: GPO, 1911). 
## Izvori

## Vanjske veze
* Cotonam Indian Tribe History
Garza

**Garza**.- pleme Indijanaca s južne obale Rio Grande, kod Miera i Reville gdje su se održali do 1828. Prema nekima pripadaju porodici Comecrudan, Campbell ih drži za jednu od bandi Carrizo Indijanaca. Za Garze se misli da su isto pleme poznato kao Atanguaypacam, zabilježeno 1748. godine. Atanaguaypacam (Atanaguipacane) Indijanci živjeli su blizu ušća Rio Grande. Sredinom 19. stoljeća njihova naselja nalazila su se duž obala brojnih malenih zaljeva i otočića kod ušća Rio Grande. Atanaguaypacam *Thomas N. Campbell* smatra za Coahuiltece.

## Literatura
Gabriel Saldivar, *Los Indios de Tamaulipas* (Mexico City: Pan American Institute of Geography and History, 1943).

## Izvori
Perpepug

**Perpepug**, pleme američkih Indijanaca naseljeno sredinom 18. stoljeća duž donjeg toka rijeke Rio Grande, u blizini današnjeg Rio Grande City u Teksasu. Na mapama Jiméneza Morena i G. Saldivara, označeni su u području današnjeg okruga Zapata, na sjevernoj obali Rio Grande. Porijeklo ovih Indijanaca moglo bi biti od plemena Comecrudan. Njihovo ime znači 'bijele glave' (&quot;white heads,&quot;), što bi se moglo odnositi na način bojanja lica ili nekog dekorativnog ukrasa glave. 

## Literatura
* Gabriel Saldivar, *Los Indios de Tamaulipas* (Mexico City: Pan American Institute of Geography and History, 1943).

## Izvori
Ymic

**Ymic**, pleme Indijanaca porodice Comecrudan, prema ranijim autorima Coahuiltecan, koje je živjelo na rijeci Rio Grande blizu misije San Juan Bautista, kod Eagle Passa. Za Ymice se misli da su identični plemenu Yemé koje u ranom 19. stoljeću živi blizu Lareda, i koji se klasificiraju uz još nekoliko bandi među Carrizo Indijance. Bila ova dva plemena, kaže Thomas N. Campbell, identična ili tek srodna, svakako su preživjeli ostaci Indijanaca Imimules ili Imipectes, koji su u 17. stoljeću živjeli u Nuevo Léonu u Meksiku.

## Literatura
* Frederick Webb Hodge, ed., Handbook of American Indians North of Mexico (2 vols., Washington: GPO, 1907, 1910; rpt., New York: Pageant, 1959). 
* J. R. Swanton, Linguistic Material from the Tribes of Southern Texas and Northeastern Mexico (Washington: Smithsonian Institution, 1940).

## Vanjske veze
* Ymic Indians
Monquí

**Monquí**, pleme američkih Indijanaca porodice Guaycuran nastanjeno nekada uz obalu zaljeva Gulf of California u meksičkoj državi Baja California Sur. Teritorij Monquia nalazio se u blizini Loreta, južno od plemena Didú i istočno od plemena Laymon. Monqui su bili lovci i sakupljači, vjerojatno organizirani po autonomnim lokalnim bandama. O njima se prvi put saznaje dolaskom misionara Juan María de Salvatierra, koji utemeljuje misiju u Loretu. Nestali su.

## Literatura
* Venegas, Miguel. 1757. Noticia de la California y de su conquista temporal, y espiritual hast el tiempo presente. 3 vols. M. Fernández, Madrid.
Uchiti

**Uchiti** (Huchiti, Uchita), iindijansko pleme s juga poluotoka California u Meksiku, jezično pripadaju široj grupi Guaycuran (Waicurian), i stoga možda predstavnici 'phylum'-a Hoka. Prema jednoj podjeli Waicurian-govornici dijele se na 3 glavne grane, i to: 1) Guaicura (sa plemenima Guaicura ili Waicuri i Callejue); 2) Uchiti ili Huchiti (sa plemenima: Aripa ili Aripe, Huchiti, Cora i Periúe); i 3) Pericú (sa plemenima Pericú i Isleño). --Područje koje su naseljavali nalazilo se između današnjeg La Paza i Todos Santosa. 
Nešto podataka o njima potječe od Miguela Venegasa i Clavigera.

## Literatura
* Venegas, Miguel. *A Natural and Civil History of California.* James Rivington and James Fletcher, London. 1759.

## Vanjske veze
* An Expedition to the Guaycura Nation in the Californias
Gualala

**Gualala** (Southwestern Pomo) /gualala =&quot;*water coming down place*&quot;, &quot;*Coming Down Water Place*&quot; ili &quot;*where the water flows down*,&quot; ,/ ime dano od Powersa skupini Pomo Indijanaca koja je živjela duž rijeke Gualala u okrugu Sonoma i uz Russian River, Kalifornija. Swanton navodi 8 njihovih sela: Ashachatiu na ušću rijeke Russian; Chalanchawi; Chiti-bida-kali, sjeverno od Timber Cove; Danaga na Stewart's Pointu; Hibuwi na Middle Fork of the Gualala; Kowishal, na Black Point; Meteni, na Fort Rossu; i Potol, na Haupt i Hopper Creeku. Bancroft (1874) njihovo ime na navodi kao Walhalla.

## Izvori
Kulá Kai Pomo

**Kulá Kai Pomo** (Keliopoma), najsjevernije pleme Pomo Indijanaca koje je graničilo sa Coast Yuki (Ukhotno'm) i Kato Indijancima. Teritorij im se prostirao od Sherwooda do obale blizu Cleonea u Kaliforniji, gradu koji se nekada nazivao Kanuck, i koji je po njima preimenovan 1883.

Sami sebe nazivali su Keliopoma. Ostali nazivi: Shibalna Pomo.
## Izvori
Mitoám Kai Pomo

**Mitoám Kai Pomo** (Mitomkai Pomo; Little Lakes, službeno u Indian Affairs Reports.) /=big valley, od mato = big + kai =valley,/ pleme američkih Indijanaca porodice Kulanapan, naseljeno na Willits ili Little Lake Valley u okrugu Mendocino u Kaliforniji. Većina ih je, lokalno poznati kao Little Lakes, smještena na rezervatu Round Valley. Ujključujući Redwoods Indijance 1905. bilo ih je 114. McKee ih (1851) naziva Betumki a kod A. L. Kroebera stoji naziv Bitomkhai.

## Literatura
* Frederick Webb Hodge, Handbook of American Indians North of Mexico

## Vanjske veze
* Kulanapan Family
Venaambakaia

**Venaambakaia** (Venambakaiia), jedno od plemena Central Pomo Indijanaca, porodica Kulanapan, koji su u prošlosti živjeli u blizini ruskog naselja Ross u kalifornijskom okrugu Sonoma. Njihovo ime danas je jedno od alternativnih naziva jezika centralni (središnji) pomo.

## Vanjske veze
* POMO, CENTRAL: a language of USA
* Hodge
Yokaia

**Yokaia** (Ukiah) /=south valey, ili deep valley/ značajno pleme Pomo Indijanaca, porodica Kulanapan, naseljeno na južnim dijelu doline Ukiah u okrugu Mendocino, Kalifornija. Govore jezikom središnji ili central pomo, danas gotovo nestalim. Grad i dolina imenovani su po njima. Ostali nazivi: Ukias (Taylor), Yukai (Gibbs), Yo-kai-a-mah (Powers), i sl.

## Literatura
* Thomas C Owens, The Yokaia: A history of the Ukiah Valley Indians, 1579-1978 (Monograph no. 1 in a series of histories of Mendocino County Indians)

## Izvori

## Vanjske veze
* Pomo People: Brief History
Balló Kaì Pomo

**Balló Kaì Pomo** (Ballokai Pomo) /= *Oat valley people*,/ jedno od glavnih plemena ili skupina Pomo Indijanaca koji su nekada živjeli u dolini Potter Valley u okrugu Mendocino, Kalifornija. Govorili su jezikom central pomo . Kod Hodgea su isto što i Poam Pomo , dok ih drugi autori imaju posebno na popisu Pomo-plemena . 

## Izvori
Kulanapo

**Kulanapo** (Kuhlanapo) /od kuhla =žuti ljiljan Nymphaea polysepala  i napo =village; odnosno “Water-lily village” ili “Water-lily people”/, jedna od glavnih skupina Kulanapan Indijanaca koji su nekada živjeli u dolini Big Valleya na južnoj obali jezera Clear Lake, okrug Lake, Kalifornija. Ovaj kraj prostire se između Adobe Creeka (Xalebimbidame) do današnjeg Lakeporta. Njihovi susjedi na istoku bijahu im saveznici Khabenapo ili Habenapo (Habénapo). Glavno naselje bilo im je Chuwish-bidame a ostala Boomli, Kashiadon i Xadabutun. Po njima porodica Kulanapan dobiva ime.

## Literatura
* Frederick Webb Hodge, Handbook of American Indians North of Mexico
## Izvori

## Vanjske veze
* Hodge
Tabahtea

**Tabahtea** (Tah-bah-tay) /ime dolazi po nazivu za dolinu Anderson Valley, Taa-Bo-Tah, =*Long Valley* (danas Anderson Valley),/ pleme ili tribelet, po Hodgeu možda i selo, Northern Pomo Indijanaca, porodica Kulanapan, iz doline Anderson Valley u okrugu Mendocino u Kaliforniji. Vrsni lovci, traperi i ribari vrlo kompleksnog socijalnog i religioznog života. 

Njihova glavna naselja bila su “Late” (Lah-tay) na zapadnoj obali Rancheria Creeka, 1 milju zapadno od Yorkvillea, “Lemkolil” (Lem-ko-lil) na obali Anderson Creeka jednu milju nizvodno od Boonville, “Tabate” (Ta-bat-ay) na obali Navarro Rivera dvije milje zapadno od Philoa, i “Katuuli” (Ca-tool-i) južno od Navarroa.

## Izvori

## Vanjske veze
* Hodge
Yana

**Yana** (Noje, Nozi).- Pleme Indijanaca porodice Yanan u područjima od Pit Rivera do Rock Creeka u Kaliforniji, poglavito u okruzima Tehama i Shasta. Yana Indijanci najsrodniji su su plemenu Yahi, i zajedno klasificirani u porodicu Yanan, koja se danas vodi kao dio Velike porodice Hokan. Rana populacija svih Yanan plemena, prema Koroeberu (1932) iznosila je 1,500 (1770), po drugim informacijama oko 3,000. Yane su stradali 1864. u pokolju koji su izvršili tamošnji rudari. Godine 1930. pod imenom Yana izjasnilo se tek 9 Indijanaca, no to vjerojatno nisu bili svi. Danas je preostalo tek nešto pripadnika Northern i Central Yana na rezervatu Redding Rancheria, dok su Southern Yana nestali.

## Ime
Ime Yana znači 'ljudi'. Od ostalih imena za njih to su *Nó-si* ili *Nó-zi*, dano od Powersa (1877); *Kom'-bo* (Maidu Indijanci); *Tisaiqdji* (Ilmawi).

## Ogranci
Pravi Yana Indijanci podijeljeni su na 3 grane koje se slue vlastirtim dijalektima, to su: Northern Yana, u području Montgomery Creeka; Cantral Yana Cow Creek i Bear Creek; i Southern Yana na Battle, Payne i Antelope Creek.

## Sela
*Northern Yana*: 
* Djewintaurik'u, južno od Montgomery.
* Djitpamauwid'u, na Cedar Creek.
* K'asip'u, južno od Round Mountain.

*Central Yana*: 
* Badjiyu, Clover Creek.
* Ban'ha, Cow Creek.
* Djichitpemauna, na Bear Creek.
* Hamedamen, u Millville.
* Haudulimauna, uz South Fork of Cow Creek.
* Hodjinimauna, na North Fork of Bear Creek.
* Luwaiha, na Old Cow Creek.
* Pawi, na Clover Creek.
* Pulsu'aina, blizu North Fork of Cow Creek.
* Ship'a, između Little Cow Creek i Oak Run.
* Unchunaha, između North Fork of Cow Creek i Clover Creek.
* Wamarawi, zapadno od Shingletown.
* Wichuman'na, na South Fork of Cow Creek.

*Southern Yana*: 
* K'uwiha, na Battle Creek.

## Kultura
Kulturu im je proučio Kroeber prema svom informantu Ishiju, pripadniku plemena Yahi, a pripada kalifornijskom krugu, sa žirom koji je osnovna 'žitarica' iz koje su pripremali pogačice * 'acorn bread' *. Ribolovom (losos), i lovom (luk i strijela) na jelene, antilope i losove, dolazili su do mesa. Postojala je i trgovina sa plemenima Achomawi, Atsugewi, Wintun, Patwin i Konkow, a trgovalo se opsidijanom, dentalia-školjkama, skalpovima djetlića, soli, jelenjim kožama, kestenom i opsidijanovim vršcima strijela.

## Vanjske veze
* Yana Indians of California: Traditional Stories 
* Cottonwood Indians