open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Sverdlovska oblast

**Sverdlovska oblast** je jedan od subjekata Ruske Federacije.

Utemeljena je 17.1. 1934.

## Geografija

### Položaj

Zauzima površinu od 195 tisuća km², što čini 1,2 % ozemlja Ruske Federacije.

Obuhvaća središnji i dijelom sjeverni dijel Urala, odnosno većim dijelom se nalazi u Zauralju. Velikim dijelom se nalazi u Zapadnosibirskoj nizini.

### Reljef

### Vode

## Kultura

## Stanovništvo
U Sverdlovskoj oblasti živi 4.428.200 stanovnika po procjeni 2005. godina, po čemu je 5. u Rusiji.

Gustoća naseljenosti je 22,7 čovjeka na km četvorni. 

## Upravna podjela i ustrojstvo

Upravno je središte grad Ekaterinburg.

Upravno ustrojstvo određiva Ustav Sverdlovske oblasti. Kao najviša osoba po dužnosti u upravnom ustroju je gubernator. .
Tjumenjska oblast

**Tjumenska oblast** je oblast Ruske Federacije sa sjedištem u gradu Tjumenju. U okviru nje se nalaze i dva automomna okruga: Hantijsko-Mansijski i Jamalsko-nenečki.

## Vanjske veze

* Službene stranice
Uralski federalni okrug

**Uralski federalni okrug** (ruski: *Ура́льский федера́льный о́круг*) je jedan od osam saveznih okruga u Ruskoj federaciji. Uralski federalni okrug broji 12.300.793 stanovnika

Najzapadnije se nalazi od svih ruskih azijskih okruga.

U 2006., Pjotr Latišev je osoba koja trenutačno obnaša dužnost polpreda u Uralskom saveznom okrugu.

Uralski savezni okrug obuhvaća iduće oblasti:

* Kurganska oblast
* Sverdlovska oblast
* Tjumenjska oblast
** Hantijsko-Mansijski autonomni okrug
** Jamalskonenečki autonomni okrug
* Čeljabinska oblast

## Vanjske veze
* Službena stranica: Rusko savezno katastarsko središte -- Administrativne karte Ruske federacije (tumač na ruskome)
* https://web.archive.org/web/20040404183045/http://baikaland.tripod.com/russia/ufo.html
Šolta (općina)

**Šolta** je općina u Hrvatskoj koja se nalazi na istoimenom otoku. Administrativno pripada Splitsko-dalmatinskoj županiji.

## Geografija
## Stanovništvo
## Uprava
## Historija
## Gospodarstvo
## Značajne osobe
## Spomenici i znamenitosti
## Obrazovanje
## Kultura
## Sport
## Vanjske veze
Historija islama

**Historija islama** je historija islamske vjere kao socijalni, kulturni, i politički fenomen. Islam je nastao u današnjoj Saudijskoj Arabiji u ranom 7. vijeku. Za manje od stotinu godina nakon Muhamedove smrti, islamska država se je proširila od Atlantskog oceana na zapadu do Centralne Azije na istoku. Države Abasida, Mogula, i Osmanlija su bile neke od najvećih carstva u historiji. Islamski naučnici, filozofi, kalifi, i vojskovođe su ostavili veliki uticaj na historiji svijeta koji se osjeća i dan danas.

## Povezano
* Pravci u islamu

## Vanjske veze

* BBC Islamic History Special
* Chronological history of Islam and Muslims up to current time 
* Islam: 662AD - Present
* Internet Islamic History Sourcebook 
* A history of Islam in America 
* History of Islam in China
* Brief history of Islam
* Chronological history of Islam
* A history of Islamic culture
* Islamic Civilization
Međunarodno krivično pravo

**Međunarodno krivično pravo** je relativno nova grana prava koja obuhvata međunarodnopravne aspekte krivičnog prava, krivičnopravne aspekte međunarodnog javnog prava kao i supranacionalno krivično pravo koje je tek u nastajanju.

## Razvoj

Pravi razvoj međunarodnog krivičnog prava započinje tek posle Drugog svetskog rata. Do tada je uglavnom bilo smatrano delom međunarodnog prava i bilo sporadično regulisano u različitim konvencijama, sporazumima i običajima. Velika prepreka razvoju ovakvog prava bilo je i shvatanje da pojedinci ne mogu biti subjekti međunarodnog prava.

Veliki značaj ima odredba u Versajskom mirovnom ugovoru kojom je bilo predviđeno suđenje nemačkom caru Vilhelmu II zbog povrede međunarodnih obaveza od strane međunarodnog tribunala. Iako do ovoga nikada nije došlo, ovaj slučaj ima principijelni značaj i otvoriće put za kasnija suđenja.

Nastanak međunarodnog krivičnog prava vezuje se za Nirnberški i Tokijski tribunal, koji su sudili nemačkim i japanskim zvaničnicima za zločine u Drugom svetskom ratu. Na osnovu suđenja u Nirnbergu nastaće Nirnberški principi koji će imati veliki značaj za međunarodno pravo danas.

## Međunarodno krivično pravo danas
Postojanje ove grane prava danas vezuje se uglavnom za Međunarodni krivični sud, čiji je nastanak označio stvaranje organa koji na redovnoj osnovi ima zadatak da primenjuje pravila međunarodnog krivičnog prava. Sudbina ovog suda nije još uvek izvesna jer mnoge zemlje još uvek nisu prihvatile njegovu nadležnost, a sam sud je tek nedavno započeo svoje prvo suđenje.

## Načela međunarodnog krivičnog prava

Osnovna načela međunarodnog krivičnog prava slična su osnovnim načelima krivičnog prava i obuhvataju:
* načelo zakonitosti
* načelo legitimnosti
* načelo individualne subjektivne odgovornosti
* načelo solidarnosti i uzajamnog poverenja među državama
* načelo humanosti
* načelo pravednosti i srazmernosti

## Izvori međunarodnog krivičnog prava

Izvori međunarodnog krivičnog prava obično se dele na međunarodne i nacionalne. U oblasti međunarodnih najznačajniji su međunarodni ugovori, uz izvestan značaj običajnog prava, opštih principa i sudske prakse. Kod nacionalnih izvora najznačajniji su krivični zakoni (u Srbiji Krivični zakonik Srbije).

## Važenje međunarodnog krivičnog prava

## Izvori
Stojanović Z., *Međunarodno krivično pravo*, Beograd 2006., 

## Povezano

* Međunarodno javno pravo
* Krivično pravo
* Međunarodni krivični sud
Međunarodni ugovor

**Međunarodni ugovor** je svaki sporazum sklopljen između dvaju ili više subjekata međunarodnog prava, koji je uređen međunarodnim pravom, bilo da je sadržan u jedinstvenoj ispravi ili u više međusobno povezanih isprava, bez ozbira na njegov poseban naziv.
Treba svakako naglasiti da svaki međunarodni ugovor, ratifikovan odnosno potvrđen od strane zakonodavnih tela država ugovornica, po svojoj pravnoj snazi jeste iznad zakona i podzakonskih akata, mada je to u praksi ponekad i sporno usled toga što nisu sve zemlje spremne na takvo odricanje od suvereniteta.
Međunarodni ugovori mogu nositi razne nazive, kao što su: ***[[ugovor]], konvencija, protokol, pakt, akt, sporazum, memorandum, povelja, statut, [[konkordat]]***.

Kao što je rečeno, međunarodni ugovor može se sklapati između dva (***bilateralni ugovor***) ili više (***multilateralni ugovor***) subjekta međunarodnog prava - tj. država, međunarodnih organizacija i ostalih subjekata međunarodnog prava kao što su ustanici ili oslobodilački pokreti (što je u praksi relativno retko).
Međutim, kod međunarodnih ugovora razlikuje se trenutak potpisivanja od strane subjekata međunarodnog prava (najčešće država ugovornica) od trenutka stupanja na snagu toga ugovora.
To zavisi od ratifikacije odnosno od razmene isprava i usvajanju od strane parlamenata država potpisnica. Tek njihovom potvrdom međunarodni ugovor je preuzet u unutrašnji pravni sistem svake od država ugovornica, i kao takav stupa na snagu i počinje njegova primena.

## Povezano
* Ugovor
* Međunarodno pravo
Latinska unija

**Latinska unija** je međunarodna organizacija sastavljena od zemalja u kojima se govore romanski jezici (francuski, španjolski, talijanski, portugalski, rumunjski i katalonski). Zadatak joj je promovirati i širiti zajedničko naslijeđe latinske kulture.

Unija je osnovana 1954. godine u Madridu. Kao institucija je formalno priznata 1983.

Od tada, broj članova je porastao s 12 na 35 zemalja.

## Kriteriji za članstvo
### Lingvistički
* službeni jezik
mora biti u romanskoj obitelji
* jezik obrazovanja mora biti u romanskoj obitelji
* jezik medija mora biti u romanskoj obitelji

### Lingvističko - kulturalni
* razvijena književnost na nekom romanskom jeziku
* tisak i publikacije na nekom romanskom jeziku
* televizijske stanice sa znatnim brojem programa na nekom romanskom jeziku
* široki domet radio stanica kojima se program emitira na nekom romanskom jeziku

### Kulturalni
* direktno ili indirektno rimsko nasljeđe koje država pokušava održati putem nastave latinskog jezika
* obrazovanje na stranom romanskom jeziku

### Odnosi s drugim latinskim državama
* društvena organizacija, osobito na polju sudstva, planirana i bazirana na poštovanju osnovnih sloboda i principa ljudskih prava i demokracije, tolerancije i vjerske slobode

## Države članice
### Španjolski
* Argentina*
* Bolivija
* Čile
* Kolumbija
* Kostarika
* Kuba
* Dominikanska Republika
* Ekvador
* Salvador
* Španjolska
* Filipini
* Gvatemala
* Ekvatorska Gvineja
* Honduras
* Meksiko
* Nikaragva
* Panama
* Paragvaj
* Peru
* Urugvaj
* Venezuela

### Francuski
* Bjelokosna Obala
* Francuska
* Haiti
* Monako
* Senegal

### Talijanski
* Italija
* Vatikan*
* San Marino

### Portugalski
* Angola
* Brazil
* Gvineja Bisau
* Istočni Timor
* Mozambik
* Portugal
* Sveti Toma i Princip
* Zelenortski otoci

### Rumunjski
* Moldavija
* Rumunjska

### Katalonski
* Andora

Glavni jezici: španjolski, francuski, portugalski, talijanski

## Vanjske veze
* Službena stranica
Međunarodni sud

**Međunarodni sudovi** formiraju se putem sporazuma ili konvencija između država ili od strane međunarodnih organizacija kao što su Ujedinjene nacije. Ovaj pojam uključuje ad hok tribunale, ali isključuje bilo koji sud pod isključivom nadležnošću jedne države.

Za spisak danas postojećih i istorijskih međunarodnih sudova vidi :category:Međunarodni sudovi
Londonski sporazum o Međunarodnom vojnom tribunalu

**Londonski sporazum o Međunarodnom vojnom tribunalu** (poznat i kao **Londonska povelja** ili **Nirnberška povelja**) bio je dekret izdat 8. avgusta 1945. godine koji je odredio propise i procedure po kojima je trebalo da se odvijaju Nirnberška suđenja.

Sporazum je predvideo da samo zločini sila Osovine budu procesuirani. Definisane su tri kategorije zločina: ratni zločini, zločini protiv čovečnosti i zločini protiv mira. Takođe je predviđeno da obavljanje zvanične funkcije ne oslobađa samo po sebi odgovornosti za ratne zločine. Izvršavanje naređenja je samo moglo biti od značaja kod odmeravanja kazne, ako bi Tribunal to našao za shodno.

Krivična procedura koju je sprovodio Tribunal bila je bliža evropsko-kontinentalnom pravu nego anglosaksonskom, usled suđenja pred sudijskim većem (a ne porotom) i širokim dopuštanjem rekla-kazala dokaza. Okrivljeni koji su osuđeni mogli su se žaliti Savezničkom kontrolnom veću kao drugostepenoj instanci. Takođe, okrivljenima je bilo dopušteno da iznose dokaze u svoju odbranu i da unakrsno ispituju svedoke.

Sporazum je nastao pod uticajem Moskovske deklaracije o zločinima, koja je donešena posle Moskovske konferencije 1943. godine. Nacrt sporazuma izrađen je u Londonu, neposredno posle kapitulacije Nemačke. Sam nacrt izradili su Robert Džekson, Robert Falko i Jona Nikičenko.

Sporazum i definicija zločina protiv mira bili su osnov za finsko pravo u ovoj oblasti i, posle usvajanja osnovnih principa od strane parlamenta Finske, omogućili su suđenja za odgovorne u ratu u Finskoj.

## Povezano
* Nirnberški principi

## Vanjske veze
* Dokumenta konferencije u Londonu:
** Ed-Memoar sovjetske vlade (engleski) 
** Amandmani UK  (engleski)
----
* Tekst Sporazuma  (engleski)
* Pravni izvori  (engleski)
Rimski statut Međunarodnog krivičnog suda

**Rimski statut Međunarodnog krivičnog suda** (ili **Rimski statut**) je međunarodni ugovor kojim je stvoren Međunarodni krivični sud (MKS).

Statut određuje jurisdikciju, strukturu i funkcije suda, i određuje da će stupiti na snagu 60 dana pošto ga ratifikuje 60 zemalja. Potpisivanje je otpočelo 17. jula 1998. goidne, a Statut je stupio na snagu 1. jula 2002. godine pošto je šezdeseti instrument ratifikacije dostavljen generalnom sekretaru UN 11. aprila 2002. godine, kada je to simultano učinilo 10 zemalja. Svaki učinilac krivičnog dela iz nadležnosti ovog suda podložan je krivičnom gonjenju od strane ovog suda posle ovog datuma. Zaključno sa novembrom 2006. godine 104 države su ratifikovale Statut.

Pošto je ugovor ustanovio međunarodni sud, naziva se statutom (što je drugačije značenje od onoga koje statut ima u anglosaksonskom pravu).

Statut sudu stavlja u nadležnost tri krivična dela: genocid, zločine protiv čovečnosti i ratne zločine.
Član 6. Statuta daje definiciju genocida, spisak zločina protiv čovečnosti nalazi se u članu 7., a detaljan spisak ratnih zločina u članu 8. Statut predviđa da će sud biti nadležan i za zločine protiv mira, ali tek pošto definicija agresije bude usvojena i naknadno dodata Statutu.
Prema saopštenju suda, Skupština zemalja članica MKS će možda usvojiti tu definiciju na konferenciji zakazanoj za 2009. godinu.

Narodna republika Kina, Irak, Izrael, Libija, Katar, SAD i Jemen glasale su protiv Rimskog statuta 1998. godine. Izrael, SAD i Jemen potpisali su Statut na kraju 2000. godine. Međutim, administracija Džordža Buša obavestila je Ujedinjene nacije da SAD neće sebe smatrati članicom suda i da ne smatraju da imaju pravne obaveze zbog svog potpisa, što se uobičajeno tumači kao povlačenje potpisa od strane SAD, iako to izričito nije rečeno. Zvaničan razlog SAD za ovakav postupak je “strah od ispolitizovanih postupaka kojima bi mogli biti izloženi njihovi vojnici”. Ujedinjene nacije nisu sklonile SAD sa liste potpisnica.

## Povezano
* Komandna odgovornost
* Međunarodni krivični sud
* Države potpisnice Rimskog statuta

## Vanjske veze
* Zvanični sajt (engleski)

## Fusnote
Peremptorna norma

**Peremptorna norma** (poznata i kao ***ius cogens***, latinski izraz za obavezujuće pravo) je fundamentalni princip (ili norma)međunarodnog prava za koji se smatra da je sveprihvaćen u međunarodnoj zajednici. Za razliku od običajnog prava koje je tradicionalno zahtevalo pristanak i dozvoljavalo izmene kroz konvencije, peremptorne norme ne mogu biti prekršeni od bilo koje države. Po Bečkoj konvenciji o ugovornom pravu, svaka konvencija koja krši jus kogens normu je ništava. Bečka konvencija dozvoljava nastanak novih normi, ali sama ne predviđa nijednu (videti član. 53 konvencije).

Broj normi se smatra ograničenim ali nigde nije napravljen precizan spisak. Ove norme proističu iz slučajeva iz prakse i promene društvenih i političkih prilika. Generalno se ovakvim normama smatraju zabrana agresorskog rata, zločina protiv čovečnosti, ratnih zločina, piraterije, genocida,ropstva i mučenja. 

Postoje i mišljenja koja se ne slažu sa podelom međunarodnih pravnih normi u hijerarhijski sistem. Postoji i spor oko načina ustanovljavanja i priznavanja ovih normi. Relativno nov koncept jus kogensa je u suprotnosti sa starom doktrinom državnog suvereniteta koji opet nikad nije bio priznat u apsolutnom obliku od strane teorije. 

Neke od peremptornih normi definišu krivična dela za koja su odgovorni i pojedinci, a ne samo države. Ovo je posebno postalo prisutno od vremena nirnberških suđenja i danas više nije kontroverzno, iako na samim suđenjima nije bilo govora o peremptornim normama već pre o sveopštoj neprihvatljivosti nacističkih zločina. 

Česti su sporovi oko toga da li konkretan događaj krši neku jus kogens normu. Kao i u drugim pravnim oblastima, države u principu za sebe rezervišu pravo procene.
Univerzalna jurisdikcija

**Univerzalna jurisdikcija** je naziv koji se u međunarodnom krivičnom pravu upotrebljava za pojavu koja se ogleda u tome da određene zemlje propisuju proširenje primene sopstvenog krivičnog prava na osnovu univerzalnog principa. To proširenje se ogleda u tome da te zemlje ne zahtevaju ni da se učinilac međunarodnog krivičnog dela nalazi na njihovoj teritoriji. Ovo znači da sudovi u tim zemljama mogu primeniti nacionalno krivično pravo na učinioca - stranca koji je učinio krivično delo u inostranstvu, protiv stranca ili strane države, i ne nalazi se na teritoriji države u kojoj mu se sudi. Ovo je zapravo supstitut međunarodnom krivičnom zakonodavstvu.

Zemlje koje su predviđale bezuslovnu primenu ovog principa bile su Belgija i Španija, s tim da je Belgija odustala od ovog principa 2004. godine. Kao slični primeri navode se Nemačka (gde je primena ovih odredaba relativizovana procesnim odredbama, a i prvobitno je bila propisana za mali broj dela), Izrael u slučaju Ajhman (što je ipak izolovan slučaj sa posebnom istorijskom pozadinom) i slučaj SAD u postupcima za naknadu štete (što je opet ograničen broj dela).

Potreba za univerzalnom jurisdikcijom trebalo bi da nestane usled rada Međunarodnog krivičnog suda.

## Povezano
* Prostorno važenje međunarodnog krivičnog prava
* Rimski statut

## Reference
Stojanović Z., *Međunarodno krivično pravo*, Beograd 2006.,
Agresorski rat

**Agresorski rat** predstavlja nedovoljno definisan pojam u međunarodnom pravu, povezan pre svega sa zločinima protiv mira. Agresorski rat predstavljao bi zapravo agresiju, koja je jedan od vidova zločina protiv mira.

Rimski statut predviđa svoju nadležnost za agresiju, ali tek pošto statut bude dopunjen odgovarajućom definicijom agresije do koje nikada neće doći. U skladu s tim Međunarodnom krivičnom sudu je zabranjeno pokrenuti postupak protiv država zbog zločina agresorskog rata po kojemu su bili osuđeni preživjeli dužnosnici Trećeg Rajha na Nirnberškom suđenju.

S obzirom na postojeće izvore, agresorski rat bi bio svaki rat koji nije odbrambeni i koji ne spada u prinudne mere predviđene glavom VII Povelje UN.

## Reference
* Povelja UN (engleski)
Etna

**Etna** (latinski: *Aetna*, sicilijanski: *Mongibeddu*, talijanski: *Etna ili Mongibello*) je aktivni stratovulkan u Italiji koji se nalazi na istočnoj obali Sicilije, blizu Messine i Catanije.

Etna je s više od 3.320 metara nadmorske visine najviši vulkan i najviša planina ispod Alpi u Europi. Pokriva područje od 1.190&nbsp;km², a oko njega se nalazi 19.237 ha nenaseljenog područja. Na padinama Etne, od široke doline Catanije prema jugu, nalazi se plodno vulkansko tlo koje stanovnici iskorištavaju za vinograde i voćnjake. Iako je često aktivan, vulkan i nije toliko opasan.

Ime joj najvjerojatnije potiče od feničkog *attuna*, što znači „peć”, iako se prije vjerovalo kako potječe od starogrčkog *αἴθω (aitho)* što znači „gorim”. Prvi opis erupcije Etne dao je starogrčki povjesničar Diodor Sicilski, dok je starorimski pjesnik Vergilije detaljno opisao, najvjerojatnije iz prve ruke, u svom djelu *[[Eneida|Eneidi]]*. Zbog česte aktivnosti bila je savršena antičkim piscima koji su je smatrali djelom bogova. Prema starogrčkom mitu Zeus je ispod ove planine zarobio čudovišnog Tifona, ali se vjerovalo i kako se tu nalazi Hefestova kovačnica

Etna još uvijek utječe na vulkanologiju, geofiziku i druge znanosti povezane sa zemljom, te predstavlja prirodni laboratorij za proučavanje ekoloških i bioloških procesa, zbog čega je 2013. god. upisana na UNESCO-v popis mjesta svjetske baštine u Europi.

## Geografija

Etna se nalazi iznad mjesta gdje se susreću Afrička i Euroazijska ploča. Svojom trenutačnom visinom od 3.329 m, koja raste svakom erupcijom, Etna je najviši vulkan i najviši vrh ispod Alpi u Europi; a svojom površinom od 1.190&nbsp;km² (s promjerom bazaltne površine od 140&nbsp;km) je ubjedljivo najveći talijanski vulkan; skoro dvostruko veći od slijedećeg po veličini, Vezuva. U Europsko-Sjevernoafričkom području, samo je Teide na Tenerifeu viši i veći.
Etna je jedan od najaktivnijih vulkana na svijetu i gotovo konstantno tinja, zbog čega ga je UN ubrajao među 16 najopasnijih vulkana na svijetu, „Vulkane desetljeća”, tako nazvani jer su bili dijelom projekta „Internacionalnog desetljeća zaštite od prirodnih katastrofa”.

## Geološka historija

Etna je najvjerojatnije nastala prije oko milijun godina erupcijom ispod mora. Prije oko 35.000 godina Etna je ispuštala velike količine lave, te su se ostatci pepela mogli naći i oko Rima, 800&nbsp;km sjeverno. Najveća erupcija u zadnjih 1000 godina dogodila se 1669. godine kada je izbačeno otprilike 830.000.000 m³ lave. Na južnim obroncima planine pojavljivali su se i jaki zemljotresi koji su najviše pogodili područje Val di Noto. Potpuno je bio uništen zapadni dio grada Catanije, ali i drugih gradova kao što su: Caltagirone, Militello in Val di Catania, Modica, Noto, Palazzolo Acreide, Ragusa i Scicli. Najveće erupcije u zadnjih stotinu godina bile su 1928., 1949., 1971., 1983., 1992. i 2004. godine, dok je posljednja ozbiljnija aktivnost bila od siječnja 2011. do veljače 2012. god.

## Izvori

## Vanjske veze

* Etna uživo s video kamera oko planine
* Vulkan Etna, stranice Talijanskog nacionalnog instituta geofizike i vulkanologije
Suđenja za ratne zločine u Habarovsku

**Suđenja za ratne zločine u Habrovsku** su bila niz kratkih sudskih procesa održanih između 25. i 31. decembra 1949. godine u ruskom industrijskom gradu Habarovsku na ruskom Dalekom istoku. Suđeno je dvanaestorici pripadnika Kantoguna zbog proizvodnje i upotrebe biološkog oružja tokom Drugog svetskog rata. 
Svih 12 optuženih su oglašeni krivima i osuđeni na kazne između 2 i 25 godina prinudnog rada u logoru. Svi su repatrirani u Japan 1956. godine. Postoje indicije da je su optuženima date blaže kazne u zamenu za davanje svih informacija koje su imali o radu Jedinice 731.

## Optuženi i njihove kazne
* General Jamada Ocuzo, bivši komandant Kvantung armije; 25 godina
* General-pukovnik Kadžicuka Ruidži, bivši šef medicinske administracije; 25 godina
* General-pukovnik Takahaši Takacu, bivši šef veterinarske službe; 25 godina
* General-major Kavašima Kijoši, bivši šef Jedinice 731; 25 godina
* Major Karasava Tomio, bivši šef sekcije Jedinice 731; 18 godina
* Potpukovnik Niši Tošihide, bivši šef dela Jedinice 731; 20 godina
* Major Onoue Masao, bivši šef ogranka Jedinice 731.; 12 godina
* General-major Sato Šundži, bivši šef medicinske službe 5.armije; 20 godina
* Poručnik Hirazakura Zensaku, bivši istraživač u Jedinici 100; 10 godina
* Stariji narednik Mitomo Kazuo, bivši član Jedinice 100; 15 godina
* Kaplar Kikuči Norimicu, bivši član medicinskog osoblja Ogranka 643 Jedinice 731; 2 godine
* Kurušima Judži, bivši laboratorijski radnik Ogranka 162 Jedinice 731; 3 godine

## Povezano
* Japanski ratni zločini
* Tokijski tribunal
Sveta Ana (slovenska općina)

**Općina Sveta Ana** (slovenski: *Občina Sveta Ana*) je jedna od **212** slovenskih općina od 2.342 stanovnika., administrativni centar općine je selo Sveta Ana v Slovenskih goricah.
## Geografija
Općina Sveta Ana prostire se sjeveroistočno od Maribora, nedaleko od austrijske granice. na površini od 37.2 km², na kojoj leži 11 naselja. 
## Naselja Općine Sveta Ana
Dražen Vrh, Froleh, Kremberk, Krivi Vrh, Ledinek, Rožengrunt, **[[Sveta Ana v Slovenskih goricah|Sv. Ana v Slovenskih Goricah]]**, Zgornja Bačkova, Zgornja Ročica, Zgornja Ščavnica, Žice
## Reference

## Vanjske veze

* Službene stranice Općine Sveta Ana
Sveti Jurij

**Sveti Jurij** je naziv za dvije općine u Sloveniji:

* Sveti Jurij ob Ščavnici (Sveti Jurij na Ščavnici)
* Sveti Jurij v Slovenskih goricah
Sveti Jurij ob Ščavnici (općina)

:*Za ostala značenja v. [[Sveti Jurij]].*

**Občina Sveti Jurij ob [[Ščavnica|Ščavnici]]** je jedna od općina u Republici Sloveniji. Općina Sv. Jurij ob Ščavnici je rodno mjesto mnogih značajnih ličnosti u slovenskoj historiji. To su: svećenik i predratni političar dr. Anton Korošec, pjesnik i političar Edvard Kocbek, dramatičar i akademik dr. Bratko Kreft.

## Naselja u općini
Biserjane, Blaguš, Bolehnečici, Brezje, Čakova, Dragotinci, Gabrc, Galušak, Grabonoš, Grabšinci, Jamna, Kočki Vrh, Kokolajnščak, Kraljevci, Kupetinci, Kutinci, Mali Moravščak, Rožički Vrh, Selišči, Slaptinci, Sovjak, Stanetinci, Stara Gora, Sveti Jurij ob Ščavnici, Terbegovci

## Vanjske veze
* Sveti Jurij, službena stranica općina.]
* Učna pot Breza
Sveti Jurij v Slovenskih goricah

**Općina Sveti Jurij v Slovenskih goricah** (slovenski: *Občina Sveti Jurij v Slovenskih goricah*) je jedna od općina u Republici Sloveniji. Nastala je godine 2006. izdvajanjem iz općine Lenart. 

Naselja u općini su:
**[[Jurovski Dol]]** (sjedište općine),
Malna, 
Spodnji Gasteraj, 
Srednji Gasteraj, 
Varda, 
Zgornje Partinje, 
Zgornji Gasteraj, 
Žitence.
Specijalni sud za Sijera Leone

**Specijalni sud za Sijera Leone** je nezavisno sudsko telo osnovano da bi sudilo "onima koji nose najveću odgovornost" za ratne zločine i zločine protiv čovečnosti u Sijera Leoneu počinjene posle 30. novembra 1996. godine tokom građanskog rata u Sijera Leoneu. Sud se nalazi u Fritaunu.

## Poreklo
12. juna 2000, predsednim Ahmed Tedžan Kaba napisao je pismo generalnom sekretaru UN Kofiju Ananu tražeći od međunarodne zajednice da sudi onima koji su odgovorn za zločine tokom konflikta. Savet bezbednosti UN je 14. avgusta 2000. godine usvojio Rezoluciju 1315 tražeći od generalnog sekretara da otpočne pregovore sa vladom Sijera Leonea o osnivanju Specijalnog suda.

16. januara 2002. godine UN i Vlada Sijera Leonea potpisale su sporazum o osnivanju suda. Prvo osoblje stiglo je u Fritaun u julu 2002. godine.

## Struktura
Specijalni sud sastoji se iz četiri odvojene institucije: Registra, Tužioca, Sudija i Kancelarije odbrane. Registar je odgovoran za sveukupno upravljanje sudom. Registrator Robin Vinsent imenovan je od generalnog sekretara UN.

Glavni tužilac Dezmond de Silva imenovan je na isti način. Tužilac i njegov tim istražuju zločine, skupljaju dokaze i podnose optužnice sudijama. Advokati odbrane brane optužene. Glavni branilac je Vinsent Nmehijele.

Sudije su zadužene za vođenje postupka i presuđivanje. Trenutno u sudu ima 11 sudija, od kojih su 6 zaduženi za suđenja (4 imenovana od UN, a dvoje od strane vlade Sijera Leonea). Preostalih pet sudija su apelacione sudije, gde trojicu imenuju UN a dvojicu vlada Sijera Leonea. Mandat sudija traje 3 godine.

Apelacione sudije su: 
* Džordž Gelaga King (Sijera Leone, Predsednik veća)
* Emanuel Ajoola (Nigerija, Potpredsednik veća)
* A. Radža N. Fernando (Šri Lanka)
* Renate Vinter (Austrija)
* Džefri Robertson, Kraljičin zastupnik, (Ujedinjeno Kraljevstvo)

### Sudsko veće I

### Sudsko veće II

## Optuženi
Jedanaest ljudi je optuženo za ratne zločine, zločine protiv čovečnosti i druge povrede međunarodnog humanitarnog prava: Čarls Tejlor, Džoni Pol Koroma, Isa Sesej, Aleks Tamba Brima, Moris Kalon, Moinina Fofana, Augustin Gbao, Samjuel Hinga Norman, Aliu Kondeva, Brima Bazi Kamara i Santigie Borbor Kanu. Postupak protiv dva optužena (Fodaj Sanko i Sem Bokarie) je obustavljen posle njihove smrti. Od jedanaest optuženih, 10 se nalazi u pritvoru suda. U bekstvu je još Džoni Pol Koroma, za koga se smatra da je ubijen u junu 2003. godine ali sigurni dokazi o tome još ne postoje.

Iako su optuženi pojedniačno optuživani, suđenja su grupisana u tri grupe. Suđenje Ujedinjenom revolucionarnom frontu za Kalona, Gbaoa i Seseja počelo je 5. jula 2004. godine. Suđenje Snagama civilne odbrane za Normana, Fofanu i Kondevu počelo je 3. juna 2004. godine. Suđenje Oružanim snagama revolucionarnog veća počelo je u martu 2005. godine.

Ako budu oglašeni krivima, optuženima preti zatvorska kazna ili kazna oduzimanja imovine. Sud nema pravo da izriče smrtnu kaznu.

## Vanjske veze
* Zvanični sajt 
* Izveštaj HRV , Hjuman Rajts Voč, Novembar 2005.
Tabor (općina)

**Općina Tabor** je jedna od općina u Republici Sloveniji.

Smještena je na jugozapadnim, uglavnom strmim dijelovima Savinjske doline.

## Naselja u općini
Općina Tabor se sastoji od sedam naselja Črni Vrh, Kapla, Tabor, Loke, Miklavž pri Taboru, Ojstriška vas i Pondor.

## Znamenitosti u općini
* 906 m visoko brdo s imenom Krvavica, zanimljivo po svojoj alpskoj flori.
* Grad Ojstrica od koga su ostale drevne ruševine.

## Vanjske veze

* Tabor, službena stranica općine.
Tišina (slovensko naselje)

**Tišina** je naselje u istoimenoj općini Tišina u Sloveniji.

Tišina je jedno od najstarijih naselja Ravenskog polja. Nalazi se u blizni manjeg dvorca, sagrađenog u 18. vijeku, koji je pred drugi svjetski rat bio u vlasništvu grofa Batthyanyja, a oko koga se nalazi 2 hektara veliki park s egzotičnim vrstama, uključujući i 40 metara visoku kavkasku jelu -*Abies
nordmanniana*. U župnoj crkvi Marijinega rojstva je uzidan renesansni nadgorbni spomenik plemića *Karela Herbersteina*.
Tišina (općina)

**Općina Tišina** je jedna od općina u Republici Sloveniji.

## Naselja u općini
Gederovci, Gradišče, Krajna, Murski Črnci, Murski Petrovci, Petanjci, Rankovci, Tišina, Tropovci, Vanča vas
Osaka Dome

**Osaka Dome** (大阪ドーム) je bejzbolski stadion smješten u gradu Osaka u Japanu. Od godine 1997. stadion je bio domaći teren za klub *[[Kintetsu Buffaloes]]*. Godine 2005. je postao domaći teren za Orix Buffaloes nakon što se *[[Orix Blue Wave]]* spojio s *Kintetsu Buffaloesima*.

Na stadionu su koncerte imali poznati muzičari kao *[[The Rolling Stones]]*, *[[Eagles]]*, Paul McCartney, David Bowie, Billy Joel, Madonna i Mariah Carey.

## Pravo na ime - [[Kyocera]]
2.3. 2006, Kyocera Corporation je dobavila pravo na ime Osaka Dome. Ime kupole je "**Kyocera Dome Osaka** (京セラドーム大阪)" i takvim će biti od 1.7. 2006. do 31.3. 2011.

## Pristup
* Kratki hod stanice Dome-mae Chiyozaku na općinskoj podzemnoj željeznici (Linija Nagahori Tsurumi-ryokuchi).
* Sedmomintni hod od stanice Taisho Zapadne japanske željezničke kompanije (Kružna linija Osake).
* Devetominutni hod od stanice Kujo na općinskoj podzemnoj željeznici (Linija Chūō Line (Osaka).

## Vanjske veze

* službena stranica (japanski)
Ōsaka

**Osaka** (大阪) je grad u Japanu u prefekturi Osaka. Prema popisu stanovništva iz 2005. u gradu je živelo 2.628.776 stanovnika. Osaka je treći po veličini grad u Japanu. Istorijski je trgovački centar Japana i još uvek je jedan od najvećih industrijskih centara i luka. U srcu je područja Osaka-Kobe-Kjoto, koje ima 17,5 miliona ljudi.

## Historija
 
Grad se nekad zvao Naniva. Car Kotoku je Osaku učinio prestonicom. Budistička sekta Jodo Šinšu je 1496. napravila utvrđenje oko svog hrama u Osaki.

Oda Nobunaga je 1576. započeo opsadu tog utvrđenja. Kad su se 1580. nakon četiri godine monasi predali hram je uništen, a Tojotomi Hidejoši na tom mestu gradi čuveni Zamak Osaka. 
Današnje ime dobija tokom Mejđi perioda.

## Stanovništvo
Prema podacima sa popisa, u gradu je 2005. godiine živelo 2.628.776 stanovnika.

## Ekonomija

Osaka je nekad bila komercijalni centar Japana. Tokio je danas preuzeo ovu ulogu. Ali u poslednjih 10 godina mnoge veće kompanije premeštaju svoja glavna sedišta iz Tokija u Osaku. Neke od većih kompanija sa sedištem u Osaki su: Šarp, Panasonik, Daimaru, Kansai, Nova.

### Aerodrom
Međunarodni aerodrom Kansai je aerodrom na pravougaonom veštačkom ostrvu u zalivu Osaka. Tim aerodromom se služe i Nara, Kobe i Kjoto.

## Vanjske veze
3 FCI

Treća FCI grupa je rezervisana za pse tipa terijer. Naziv terijer potiče od latinskog Terra što označava zemlju, a pošto su ovi psi korišćeni za lov divljači pod zemljom odatle i zajednički naziv za veću grupu rasa.Terijeri su pticaru bliska rasa,ali osim sko se koriste za lov takodje ih koriste za samoodbranu (npr. americki stafordski terijer,bul terijer,pit bul terijer i mnogi drugi)
Tabor (Slovenija)

Tabor u je naziv koji se koristi za nekoliko lokacija u Sloveniji :

* naselje i sjedište istoimene općine;
* Grad Tabor, drevna utvrda kraj Laškog;
* Tabor (Nova Gorica), naselje kraj Nove Gorice;
* Tabor (Sežana), naselje u općini Sežana.
* Tabor nad Knežakom

Tabor je također slovenski naziv za politički skup, odnosno vojni logor, koji je u 19. vijeku ušao u hrvatsku političku terminologiju.
Tabor (Tabor)

**Tabor** je naselje u istoimenoj općini u Sloveniji.

Sastoji se od nekoliko kuća na uzvišenju između potoka Konjščica i Kučnica. Sadrži i zaseoke Hudimarje i Zore.
Oslobodilački tigrovi Tamilskog Elama

**Oslobodilački tigrovi Tamilskog Elama** (), isto tako poznati pod nazivom **Tamilski tigrovi**, vojna su organizacija koja je od 1970-ih vodila secesionistički rat protiv vlada Šri Lanke kako bi izborila nezavisnu nacionalnu državu za tamilsku većinu u sjevernim i istočnim dijelovima Šri Lanke. LTTE je proskribirana kao teroristička organizacija od strane 32 države u svijetu. LTTE vodi njen osnivač Velupillai Prabhakaran.

## Povezano
* Tamilski Elam
Ljudsko kloniranje

**Ljudsko kloniranje** je stvaranje genetski identične kopije postojećeg, ili nekad postojećeg, čovjeka putem kloniranja tkiva te osobe. Izraz se općenito koristi za *umjetno* kloniranje ljudi; ljudski klonovi u obliku identičnih blizanaca su uobičajeni, s obzirom da se njihovo kloniranje događa tokom prirodnog procesa reprodukcije.

Iako se smatra da geni utječu na ponašanje i kognitivnost, "genetski identični" *ne* znači potpuno identičan; identični bliznaci, usprkos toga što su prirodni klonovi s identičnom DNK, su različiti ljudi s različitim ljudima i ne potpuno istom ličnosti. Odnos između "originala" i klona je često nalik na odnos između dva identična blizanca koji su odgojeni odvojeno; oni dijele istu DNK, ali ne i istu okolinu. Žustra naučna rasprava se povela oko toga u časopisu *Nature* godine 1997.
Na kraju odgovor na pitanje koliko su slični original i klon ovisi o tome koliko je nečija ličnost određena genetikom, što je još uvijek predmet naučnih istraživanja. (V. priroda protiv odgoja i kloniranje.)

## Napomene
Vojna baza

**Baza** je izraz koji se u vojnoj terminologiji koristi za svako građevinski objekt ili postrojenje, odnosno kompleks objekata i postrojenja kojim upravlja neki od vidova oružanih snaga u svrhu zaštite i/ili održavanja vojne i opreme ili osoblja, odnosno vršenja obuke i/ili vođenja ratnih operacija.

Baze se najčešće, prema tome da li prvenstveno pripadaju kopnenoj vojsci, mornarici i zrakoplovstvu pojedine države, najčešće dijele na:

* kopnene 
* pomorska baza (najčešće u obliku ratne luke)
* zrakoplovne (najčešće u obliku vojnog aerodroma).

Ovisno o tome da li se baze nalaze na domaćoj ili stranoj teritoriji, dijele se na:
* domaće (matične) baze;
* prekomorske baze

Ovisno o tome da li su trajno vezane za neku teritoriju, baze mogu biti:

* trajne
* privremene (logori)
* pokretne (od čega je najpoznatiji primjer nosač aviona kao pokretna zračna baza na moru)

## Povezano
* Fortifikacija
* Garnizon
* Kasarna
* Štab
* Karaula
* Arsenal
* Depo
* Vojni poligon
* Vojna bolnica

## Vanjske veze

* Official Directory of US Military bases, with Maps of base locations and nearby facilities for Military personel.
* Map of US Military bases - of questionable validity for locations outside of the USA 
* Royal Engineers Museum  Military Works (construction)
* New US Military Bases: Side Effects Or Causes Of War? by Zoltan Grossman
* US Office of the Deputy Under Secretary of Defense (Installations and Environment)
The Notorious B.I.G.

**Christopher George Latore Wallace** (21.5. 1972 – 9.3. 1997), također poznat kao **Biggie Smalls** (po gangsteru iz filma *[[Let's Do It Again (1975 film)|Let's Do It Again]]* snimljenog 1975), **Big Poppa**, **Frank White** (po filmu *[[King of New York]]*) te po najpoznatijem umjetničkom pseudonimu **The Notorious B.I.G.** (**B**usiness **I**nstead of **G**ame) bio je uspješni američki reper i hip hop muzičar.

Rođen je u Brooklynu, (New York), te je odrastao na vrhuncu epidemije cracka 1980-ih te se odmalena počeo baviti trgovanjem drogom. Kada je debitirao za Bad Boy Records albumom *[[Ready to Die]]* 1994. godine, postao je centralna ličnost hip-hopa Istočne obale te ojačao položaj njujorške hip-hop scene kada je žanr bio dominacijom muzičara i umjetnika s Zapadne obale. Slijedeće godine je Biggie vodio prijatelje iz djetinjstva u uspjeh na top-listama preko grupe svojih štićenika poznate kao Junior M.A.F.I.A.

Prilikom snimanja svog sljedećeg albuma, Biggie se upetljao u sukob Istočne i Zapadne obale koji je dominirao tadašnjom hip-hop scenom. Dana 9.3. 1997, nepoznati napadač ga je ubio hicima iz jurećeg automobila (drive-by pucnjava) u Los Angelesu. Njegov dvostruki album *[[Life After Death]]*, izdan petnaest dana kasnije, došao je na prvo mjesto top-liste američkih albuma te steako dijamantni status godine 2000.  Biggie was noted for his “loose, easy flow”, dark semi-autobiographical lyrics and storytelling abilities. Since his death, a further two albums have been released and he has been described by the media as one of the greatest rappers.

## Napomene
Krates iz Tebe

**Krates iz Tebe** (oko 365–285. god. st. e) bio je antički grčki filozof, pripadanik kiničke škole u okviru antičke filozofije. Krates je bio učenik Diogena iz Sinope i učitelj Zenona iz Kitija, osnivača stoičke filozofije.

Prema doksografskim izvorima, Krates je svoje veliko bogatstvo izgubio u naletu makedonske invazije na Grčku, ali je ipak verovatnija teorija da se on toga bogatstva odrekao u skladu s kiničarskim filozofskim principima: izgleda da je čoveku, kome je bio poverio svoje bogatstvo na upravljanje, naredio da ga daju njegovim sinovima ako se ovi pokažu kao budale, ali ako postanu filozofi, da bogatstvo podeli siromašnima.

Svoj je život zatim posvetio dostizanju vrline te propagiranju samokontrole i umne i fizičke samodovoljnosti (autarkije). Kako je u tu svrhu imao običaj da nepozvan ulazi u tuđe kuće, to je zaradio nadimak "Otvarač vrata". Oženio se Hiparhijom, koja je poticala iz bogate tračke porodice, koja je u potpunosti prihvatila Kratesov životni stil.

Krates je malo napisao. Prema Diogenu Laertiju, napisao je nekoliko pisama na filozofske teme, međutim ona pisma koja su nam danas sačuvana pod Kratesovim imenom zapravo ne potiču od njega, nego od kasnijih retora. Diogen Laertije mu pripisuje i jednu kraću pesmu te nekoliko tragedija pisanih u filozofskom koloritu. Plutarhova biografija Kratesa nam je danas izgubljena. Veliki značaj Kratesova dela leži u tome što je on predstavljao sponu između kiničke filozofije i stoicizma, s obzirom na to da je Zenon iz Kitija bio njegov učenik.
Metrokle

**Metrokle** (rođen oko 300. god. st. e.) bio je antički grčki filozof, pripadnik kiničke škole u okviru antičke filozofije. Bio je učenik Aristotelovog Likeja, ali je kasnije postao pristalica Kratesa iz Tebe, koji se oženio Metroklovom sestrom Hiparhijom.

Priču o Metroklovom prelasku na kinicizam donosi nam Diogen Laertije, ali ta priča ne mora biti u potpunosti tačna, s obzirom na to da je ovaj doksograf živeo vekovima nakon Metrokla. Prema jednoj verziji te priče, Metrokle je navodno, dok je držao neki javni govor, nehotice pustio vetar te nakon toga postao tako posramljen i uznemiren, da se zatvorio u svoju kući, odbio da dalje iz nje izlazi te pokušao da izvrši samoubistvo gladovanjem. Međutim, u posetu mu je došao Krates, koji mu je objasnio da je ono što se dogodilo sasvim prirodno te da se nema čega stideti. Kada je sam Krates takođe pustio vetar kako bi pokazao da je to potpuno prirodno, Metrokle je odlučio da se ostavi stida.

Ova priča odslikava kiničarsko odbacivanje društvenih konvencija i vođenje života "u skladu s prirodom". Istovremena, ova priča predstavlja i tipičan primer upotrebe humora od strane kiničara kako bi se izvukla neka moralna pouka: Metrokla ne uveravaju Kratesovi razumski argumenti, nego zapravo sama Kratesova akcija, nepristojna ali prirodna i smešna.

Metrokle je umro u dubokoj starosti. Njegov učenik bio je Menip iz Gadare.

## Vanjske veze
* Cynicism 
* Diogene Laertius' Mention of Metrocles
Menip iz Gadare

**Menip iz Gadare** u Koile-Siriji (oko 300. – 260. god. st. e.) bio je grčki kinički filozof i književnik. Prema Diogenu Laertiju (VI, 8), Menip je bio rob, oslobođen je, zatim je zelenašenjem stekao veliko bogatstvo, izgubio ga, te najzad zbog toga izvršio samoubistvo.

Njegova dela, napisana mešavinom proze i poezije, danas su u potpunosti izgubljena. Znamo međutim, da je u njima obrađivao ozbiljne teme u obliku ruganja i podsmehivanja, te da je posebno voleo kritikovati stoike i epikurejce. Njegova su književna dela izvršila značajan uticaj na kasniju antičku književnost. Jedan od dijaloga sačuvan pod imenom Lukijana, njegovog sledbenika koji ga često pominje, nosi naslov *Menip*. Međutim, ovaj dijalog je sumnjivog autorstva, a s obzirom na to da njegov podnaslov *(Proročište mrtvih)* nalikuje jednom delu koje Diogen Laertije pripisuje Menipu, postoji i pretpostavka da taj dijalog zapravo predstavlja delo samoga Menipa ili da je to imitacija njegove *Nekromantije*, bilo iz pera Lukijana bilo iz pera nekog drugog pisca. *Menipske satire* rimskog književnika Marka Terencija Varona, čiji nam sačuvani fragmenti daju neku pretpostavku o njihovoj kompoziciji, bile su nazvane upravo po Menipu iz Gadare.
Diogen

**Diogen** () je grčko ime koje je nosilo nekoliko važnih istorijskih ličnosti:
* Diogen iz Apolonije (oko 460. st. e.), antički filozof;
* Diogen iz Sinope (412-323. st. e.), poznat i kao *Diogen Kiničar* ili samo *Diogen*;
* Diogen iz Seleukije, poznat i kao *Diogen Stoičar* (oko 150. st. e.);
* Diogen iz Judeje, vojskovođa i savetnik hasmonejskog kralja Aleksandra Janeja (vladao 103-76. st. e.);
* Diogen Laertije (živio negdje između 200. i 500. n. e.), doksograf i biograf;
* Diogen (1. vijek n.e.), grčki trgovac i istraživač;
* Diogen iz Bizanta, biskup Bizanta (114-129. n. e.);
* Diogen iz Enoande, epikurejski filozof (2. vek. n. e.);
* Diogen Srijemski, vojvoda Srijema (11. vijek).

V. također:
* Diogenov sindrom, poremećaj ličnosti,
* Diogenes Verlag, izdavačka kuća u Švicarskoj.
Hiparhija

**Hiparhija** (rođena oko 340. god. st. e.), poznata i kao **Hiparhija Kiničarka**, bila je antička grčka filozofkinja.

O Hiparhiji se ne zna mnogo, prvo zato što je pripadala nepopularnoj kiničkoj školi, a drugo zato što je bila žena te kao takva nije trebalo da bude uključena u bavljenje filozofijom, dakle u nešto što se po grčkim društvenim konvencijama smatralo preokupacijom muškaraca. Ova dva faktora su verovatno doprinela tome da Hiparhijini spisi nisu sačuvani. Stoga jedino znanje koje danas imamo o njom potiče iz sačuvanih dela drugih antičkih filozofa i doksografa.

Hiparhija je bila udata za Kratesa iz Tebe, koji je takođe bio kinički filozof, te su se njjih dvoje u potpunosti predali kiničkom načinu života. To znači da su odabrali život oslobođen materijalne imovine i stega društvenih konvencija. Prema Aureliju Avgustinu, njihovo odbacivanje svih konvencija išlo je tako daleko da su navodno imali običaj voditi ljubav i po javnim tremovima.

## Vanjske veze

* The Internet Encyclopedia of Philosophy, s.v. ''Hipparchia''
Fuji Television

je japanska televizijska mreža sa sjedištem u Odaibi, Minato-ku, Tokyo u Japanu. Poznata je kao  ili**CX**. Predstavlja glavnu TV stanicu za '''Fuji News Network''' ('''FNN''') i  ili**FNS**. Povezana je s **[[Nippon Broadcasting System]], Inc.**

## Vanjske veze
* Službena stranica (japanski)
* Stranica korporacije (engleski) *Gallery  Tokyo Fuji Television Gallery
Shinjuku, Tokijo

je jedna od 23 specijalne četvrti Tokya u Japanu. To je glavno komercijalno i upravno središre, u kome se nalazi najprometnija željeznička stanica na svijetu (Stanica Shinjuku) i Zgrada tokijske metropolitanske uprave, administrativno središte Metropolisa Tokyo. Područje oko Stanice Shinjuku je dom velikog broja robnih kuća, prodavaonica specijalne elektronske opreme i kamera, kino-dvorana, restorana i barova. Tu se nalaze i mnogi međunarodni hoteli.

Godine 2008. se procijenilo da četvrt ima 312.418 stanovnika i gustoću od 17.140 stanovnika na km². Ukupna površina je 18,23&nbsp;km².

Shinjuku od svih tokijskih zajednica ima najveći broj registriranih stranih državljana. Dana 1.10. 2005 u Shinjukuu je bilo registirano 29.353 osoba iz 107 država. Najveći broj je iz Koreja (uključujući Sjevernu i Južnu), Kine, Franciske, Mjanmara i Filipina.

## Vanjske veze

* Shinjuku official website  in Japanese
* Shinjuku official website  in English
* Shinjuku Guide @ Picturetokyo.com  Information & Gallery
*  Shinjuku Restaurant Guide in English.
*  Shinjuku restaurant guide in English.
Odaiba

**Odaiba** (お台場, ) (nekad poznat kao **Daiba** a ponekad i kao **Tokyo Teleport Town**) je veliki umjetni otok u Tokijskom zaljevu u Japanu. Administrativno pripada četvrtma Minato, Koto i Shinagawa.

## Vanjske veze

*
* Budget guide to Odaiba
* Odaiba Decks
* Odaiba Travel Guide @ Picturetokyo.com  Information and Gallery
Minato, Tokijo

je jedna od 23 specijalne četvrti Tokyja u Japanu. Godine 2005. procijenjeno je da ima 175.467 stanovnika i gustoću od 8627 osoba na km². Ukupna površina iznosi 20.34&nbsp;km².

U Minatou se nalazi 49 ambasada. Tu su sjedišta raznih kompanija, uključujući Animax, Dentsu, Fuji Xerox, Mitsubishi Heavy Industries, Ltd. i Mitsubishi Motors Corporation, Morinaga & Co., Ltd. i Morinaga Milk Industry Co,. Ltd., NEC Corporation, Nippon Television, Sony, Toshiba i Vodafone (Japan).

## Reference

## Vanjske veze

* Minato City official website  in English
Nuklearna nesreća

**Nuklearni** ili **radiološki incident** je u najširem naziv za svaku vrst nesreće koja se tiče nuklearnih uređaja ili radioaktivnog materijala.

Takvi incidenti se najčešće dijele na nuklearne i radiološke ovisno o tome da li je njima zahvaćen nuklearni uređaj, odnosno da li je u pitanju tek nekontrolirana distribucija radiološkog materijala.

## Nuklearni incidenti
* Černobilska katastrofa
* Incident na Otoku Tri Milje
* Nuklearni incident u Vinči

## Vanjske veze

* Schema-root.org: Nuclear Power Accidents  2 topics, both with a current news feed
* US Nuclear Regulatory Commission (NRC) website with search function and electronic public reading room
* International Atomic Energy Agency website with extensive online library
* Canada's Nuclear Safety Commission (CNSC) 
* Concerned Citizens for Nuclear Safety Detailed articles on nuclear watchdog activities in the US
* World Nuclear Association: Radiation Doses  Background on ionizing radiation and doses
* Canadian Centre for Occupational Health & Safety More information on radiation units and doses.
* Radiological Incidents Database Extensive, well-referenced list of radiological incidents
* A Review of Criticality Accidents (Los Alamos report, 2000 edition — PDF)
* Nuclear Files.org  List of nuclear accidents
* Annotated bibliography of military and civilian nuclear accidents from the Alsos Digital Library 
* Critical Hour: Three Mile Island, The Nuclear Legacy, And National Security Online book by Albert J. Fritsch, Arthur H. Purcell, and Mary Byrd Davis (2005). Updated edition June 2006
Sestra Nirmala

**Sestra Nirmala** (rođena 1934.) naslijedila je Majku Terezu kao predstojnica Misionarki milosrđa u martu 1997.

Rođena je kao Nirmala Joshi u porodici brahmina godine 1934. u Ranchiju u istočnom Biharu, dijelu Indije gdje su joj roditelji bili doselili iz Nepala. Sestra Nirmala je kći oficira Indijske vojske rodom iz Nepala.

Obrazovali su je kršćanski misionari u istočnom indijskom gradu Patna, ali je ostala hinduistica sve do dobi od 24 godine kada je doznala o djelovanju Majke Tereze te se preobratila na katoličanstvo.

Sestra Nirmala ima magisterij političkih nauka sa indijskog univerziteta isto kao i obrazovanje za pravnika. Bila je jedna od prvih redovnica kojima je povjerena strana misija, i to u centralnoameričkoj Panami. Kasnije je vodila misije u Evropi i Washingtonu u SAD, prije nego što je odabrana da naslijedi Majku Terezu. Bila je smještena u indijsku Calcuttu, kao čelnica Kontemplativnog krila Reda, gdje redovnice posvećuju život meditaciji.

## Izvori
* http://www.judithcorsino.com 

## Vanjske veze
* Time: MOTHER TERESA: Filling the Big Sandals
* 
* 
*
Nacionalni narodni kongres

**Nacionalni narodni kongres** (), skraćeno **NNK** (), je najviše zakonodavno tijelo Narodne Republike Kine. Iako se članstvo u NNK još uvijek najviše određuje od strane Komunističke partije Kine, od ranih 1990-ih je počeo biti nešto više od simboličke ali nemoćnog stroja za dizanje ruku,te postao forum za rješavanje sporova između različitih dijelova Partije i naroda. Međutim, i danas je velika rijetkost da NNK odbija izglasati bilo koji prijedlog koji mu se podnese na razmatranje.

## Vanjske veze

* Službena stranica (kineski)