open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Robert Zoellick

**Robert Bruce Zoellick** () (rođen 25.7. 1953.) bio je američki zamjenik državnog sekretara, koji je dao ostavku 7.7. 2006. Prije toga je služio kao trgovinski predstavnik SAD od 7.2. 2001. do 22.2. 2005.

Ostavku je najavio 19.6. 2006 kako bi počeo raditi u investicijskoj banki Goldman Sachs kao izvršni direktor i predsjednik Odjela međunarodnih savjetnika kompanije.

Predsjednik George W. Bush je 30.5. 2007. Zoellicka nominirao da zamijeni Paula Wolfowitza kao predsjednika Svjetske banke. Nominaciju treba odobriti Odbor direktora Banke.

## Fusnote

## Vanjske veze
* State Department biography
* Zoellick in Zmag 
* "China and America: Power and Responsibility" - An address by Zoellick to the Asia Society Annual Dinner in New York, on February 25, 2004 
* Robert Zoellick's list of federal campaign contributions
Marina Bojić

**Marina Bojić** (Beograd, 1937; djevojački **Kašanin**), kulturna animatorica i prevoditeljica. U rodnom gradu završila je osnovnu i srednju školu te studij književnosti. Radila je u "Sava-centru" kao organizator kulturnih programa.

## Prevodi
S ruskog je prevela knjige:
* Boris Mihajlovič Ejhenbaum: *"Književnost"*, Beograd, 1972.
* Anatolij Pristavkin: *"Oblak zlatast prenoćio"* (roman), Gornji Milanovac, 1991. ()
* Ivan Sergejevič Turgenjev: *"Lovčevi zapisi"* (pripovijetke), Podgorica, 1997. (s Milošem S. Moskovljevićem; )
* Jakov G. Černjihov: *"Konstrukcije arhitektonskih i mašinskih formi"*, Beograd, 2006. ()

## Napomena
Najmlađe je dijete (uz tri brata) književnika Milana Kašanina, supruga je novinara Mirka Bojića, nekadašnjeg dopisnika iz Indije, i majka Zoje Bojić, historičarke umjetnosti i novinarke, koja živi i radi u Australiji.

Bila je učesnica Tribine "Braća Kašanin" i jedna je od autorica knjižice Braća Kašanin : znameniti Baranjci.
Betonska ulica

**Betonska ulica** (ili samo **Betonska**) jedna je od najprometnijih ulica u Belom Manastiru koja vodi od silosa i Trga slobode do benzinske pumpe i Osječke ulice. Kroz nju prolaze svi autobusi, osim onih iz smjera i u smjeru Petlovca, mnoga teretna vozila koja ulaze u grad ili su u tranzitu i nebrojeni automobili. Ta je ulica i građena za takav promet pa je njen kolnik napravljen od betona položenog na debeo sloj kamena. Zato je odmah prozvana *Betonskom ulicom*. To joj se ime zadržalo sve do danas i poznatija je po tom, nego po svom službenom imenu: **Ulica [[Sara Bertić|Sare Bertić]]** od postanka do sredine 90-ih godina 20. stoljeća i **Ulica kralja [[Petar Svačić|Petra Svačića]]** od tada pa do danas. Neki Belomanastirci čak misle da bi se ta ulica trebala i službeno zvati Betonskom ulicom jer bi to, pored ostalog, bila i jedna belomanastirska specifičnost.

Godine 2005. duž obje strane te ulice ukopana je kanalizacija, postavljeni su rubnjaci i položen novi sloj asfalta. Tad je započelo i rušenje drvoreda, ali je, na sreću, zalaganjem jednog stanovnika te ulice zaustavljeno pa od Školske ulice prema benzinskoj pumpi stabla više nisu rezana. 

Na početku ulice, s lijeve strane, nalazi se beljski silos, mlin i bivša pekara. Odmah iza njih je gradski stadion, koji Belomanastirci najčešće zovu Šparta, dok se preko puta "Šparte", na mjestu nekadašnje Langove bare, nalazi mlinski parking. Na kraju ulice, s desne strane, nalazi se "Sutjeska" (koja kao poduzeće više ne postoji), dok je s lijeve strane Inina benzinska pumpa. Sve ostale zgrade u ulici su privatne kuće, uglavnom prizemnice, s tek nekoliko lokala (Traktor-centar, prodavaonica boja i lakova, trgovine "Kod Ante" i "Ilona", kemijska čistionica, prodavaonica autodijelova "Start", prodavaonica "Elektro" kod Šunte i kafe-bar "X"). S desne strane ulice kućni brojevi idu do 130, a s lijeve samo do 71, što znači da u ulici ima ukupno 65 + 36 = 101 kućni broj. U ulici postoje i dva autobusna stajališta. Prvo se obično naziva "Kod Doma zdravlja", a drugo "Kod Sutjeske".

Početkom 60-ih godina 20. stoljeća u toj je ulici postojalo samo nekoliko kuća blizu beljskog silosa. Do kraja 60-ih godina ona je već dobila svoju današnju fizionomiju.

### Izvor
* J(ovan) Nedić: *"Betonska ulica"* < *"Baranjski leksikon"*, Baranjski dom, I, 4, 5 - Beli Manastir, 3-4.IV.2006. (kraća verzija)
* J(ovan) Nedić: *"Betonska ulica"* < *"Baranjski leksikon"*, Baranjski dom, I, 52, 5 - Beli Manastir, 31.VII-1.VIII.2006. (duža verzija)
Bolcmanov zakon raspodele

Kada se grupa čestica sa spinom postavi u magnetno polje, svaki spin zauzima jedno od dve moguće orijentacije. Na sobnoj temperaturi, broj čestica sa α-spinskim stanjem, N+, je malo veći od broja čestica sa β-spinskim stanjem, N-. 

Po Bolcmann-ovoj statistici važi pravilo da N-/N+ = e-E/kT, gde je E energetska razlika između spinskih stanja, k Bolcmann-ova konstanta (1,3508x10-23 J/K), T je temperatuta u Kelvinima i e osnova prirodnog logaritma (2.718). Sa smanjenjem temperature vrednost N-/N+ opada, a sa porastom se približava jedinici.

Signal u NMR spektroskopiji potiče od razlike između energije koju apsorbuju spinovi pri prelazu iz nižeg u više energetsko stanje, i energije koju emituju spinovi koji simultano prelaze iz višeg u niže energetsko stanje. Prema tome, signal je proporcionalan odnosu vrednosti N- i vrednosti N+. NMR spektroskopija je veoma osetljiva spektroskopija sposobna da detektuje veoma male promene vrednosti N-/N+. Upravo rezonancija, odnosno razmena energije specifične frekvencije između spinova i spektrometra daje veliku osetljivost NMR spektroskopiji.
Limburger sir

**Limburški sir** ili **limburger** nastao je u Limburgu u Belgiji. Također se proizvodi u SAD i Njemačkoj. Limburger je također poznat po svom prodornom mirisu. Bakterije koje se koriste za fermentiranje limburških i drugih optranih sireva je *[[Brevibacterium linens]]*; ista ona koja se nalazi na ljudskoj koži i koja je odgovorna za ljudski miris. Vjerojatni razlog za to jest da su redovnici Limburga zaslužni za pronalazak sira ispočetka miješali mlijeko i skutu u sir tako što ga tukli svojim stopalima.

U američkoj državi Wisconsin je zabranjeno proizvoditi ovaj sir bez posebnog sirotvoračkog certifikata. Trenutno samo jedna tvornica, Chalet Cheese Co-op u Monroeu, proizvodi Limburger u Sjevernoj Americi.

Limburger sir i njegov karakteristični miris su čest predmet šala.

## Veze
* Popis sireva

## Reference
1640-e pr. n. e.

## Događaji i trendovi
* 1640. pne. – Srednje kraljevstvo završava u Drevnom Egiptu i započinje Drugi prijelazni period.

## Značajne osobe
*

## Reference
Trnski Odorovci

**Trnski Odorovci** je naselje u Srbiji koje administrativno pripada opštini Dimitrovgrad u Pirotskom okrugu. Prema popisu iz 2002. bilo je 183 stanovnika (prema popisu iz 1991. bilo je 277 stanovnika).

## Geografija
Kroz selo teče reka Jerma.

## Demografija
U naselju Trnski Odorovci živi 162 punoletna stanovnika, a prosečna starost stanovništva iznosi 55,5 godina (51,3 kod muškaraca i 59,1 kod žena). U naselju ima 94 domaćinstva, a prosečan broj članova po domaćinstvu je 1,95.

Stanovništvo u ovom naselju veoma je nehomogeno, a u poslednja tri popisa, primećen je pad u broju stanovnika.

## Reference

## Vanjske veze

* Mape, aerodromi i vremenska situacija lokacija (Fallingrain) 
* Satelitska mapa (Wikimapia)
* Gugl satelitska mapa (Maplandia)
* Plan naselja na mapi (Mapquest)
Šesnaesta dinastija Egipta

Petnaesta, **Šesnaesta** i Sedamnaesta **dinastija** drevnog Egipta se često navode pod zajedničkim nazivom Drugi prijelazni period.

## Vladari
Poznati vladari, u historiji Egipta, za **Šesnaestu dinastiju** su:

Šesnaesta dinastija pokriva period kada je Egipat bio podijeljen u niz malih kraljevstava pod vlašću Hiksa. Većina vladara je stolovala u Tebi, odnosno vladala zajedno s Petnaestom dinastijom iz Avarisa. 

O ovim kraljevima se ne zna gotovo ništa, s izuzetkom imena koja su navedena u Torinskom popisu kraljeva. Datumi njihove vladavine nisu pouzdani.
Salitis

**Salitis** je bio prvi faraon iz Petnaeste dinastije Hiksi koji su počeli vladati drevnim Egiptom oko 1648. pne.. Točni datumi njegove vladavine nisu poznati.
Most Milenijum

**Most Milenijum** je ovješeni most koji se nalazi u Podgorici i prostire se iznad Morače.

Dizajnirao ga je Mladen Ulićević, profesor Građevinskog fakulteta u Podgorici. Izradila ga je kompanija Primorje iz Slovenije, a otvoren je 13. jula 2005. godine, na godišnjicu ustanka naroda Crne Gore protiv italijanskih okupatora tokom Drugog sv. rata.

Most je dug 140 m, a stub se uzdiže 57 m iznad tla. 12 kablova nosi saobraćajnu platformu, dok je još 24 pričvršćeno za kontrategove.

Igradnja mosta je započela 2005. godine, a troškovi izgradnje su iznosili oko 7 mil. evra. Platforma sadrži po 2 saobraćajne trake i stazu za pješake sa obe strane. Most spaja Bulevar Ivana Crnojevića u centru grada i Trinaestojulsku ulicu u novom dijelu grada, i time smanjuje opterećenja na ostalim zakrčenim mostovima koji spajaju centar grada sa gusto naseljenim četvrtima sa druge strane Morače. Takođe je najveći gratski most u Podgorici.

## Vanjske veze

* Galerija slika , uključujući i ceremoniju svečanog otvaranja
1054.

__NOTOC__
Godina **1054.** (**[[rimske brojke|MLIV]]**) bila je redovna godina koja počinje u subotu u julijanskom kalendaru.

## Događaji
* februar &ndash; Bitka kod Mortemera u kojoj Normani nanose poraz francuskoj kraljevskoj vojsci Henrija I te je prisiljavaju na povlačenje iz Normandije.
* 30. 4. &ndash; U mjestu Rosdalla kraj Kilbeggana u Irskoj se događa prvi tornado u Evropi zabilježen u kronikama. 
* 4. 7. &ndash; Supernova SN 1054 zabilježena u kineskim astronomskim zapisima, kao i arapskim (a možda i indijanskim legendama) kraj zvijezde ζ Tauri. 23 dana ostaje dovoljno svijetla da je se može opaziti na danjem svjetlu. Njeni ostaci tvore Rakovu maglinu (NGC 1952).
* 16. 7. &ndash; Kardinal Humbert, predstavnik Lava IX u Carigradu, i carigradski patrijarh Mihailo Kerularije donose ukaze o međusobnoj anatemi i ekskomuniciji, a što će od kasnijih historičara biti označeno kao formalni početak Velike šizme, odnosno konačnog raskola između Rimokatoličke i pravoslavnih crkava; iako su godine 1965. za vrijeme Drugog vatikanskog koncila oba ukaza poništena od strane pape Pavla VI i patrijarha Atenagore I Carigradskog, obje crkve i dalje nastavljaju sebe smatrati isključivim nositeljem naslova jedine svete katoličke i apostolske crkve te je raskol još uvijek na snazi.
* 27. 7. &ndash; Siward, engleski earl Northumbrije napada Škotsku kako bi podržao princa Malcolma Canmorea protiv kralja Macbetha, koji je bio uzurpirao škotsko prijestolje od Malcolmovog oca Duncana; Macbeth je poražen kod Dunsinanea.
* Lý Nhật Tôn počinje vladati Vijetnamom kao treći vladar dinastije Ly, promijenivši službeno ime države u Đại Việt.

## Rođenja

## Smrti
* 20. 2. &ndash; Jaroslav Mudri, knez Kijevske Rusije
* 19. 4. &ndash; Papa Lav IX (r. 1002)
* 24. 9. &ndash; Hermannus Contractus, srednjovjekovni muzičar i učenjak

## Reference
Rektorski zbor

**Rektorski zbor** je najviše tijelo na sveučilištu, naročito u Hrvatskoj, koje čine rektor i dekani pojedinih fakulteta.
Vardar

**Vardar** (makedonski: *Вардар*, grčki: *Αξιός* [*Aksiós*], latinski: *Axius*) je najveća rijeka Republike Makedonije i jedna od većih na Balkanu. Dužina rijeke iznosi 388&nbsp;km, a njeno porječje pokriva površinu od oko 20.500&nbsp;km².

## Geografija

Vardar izvire kod mjesta Vrutok, nekoliko kilometara sjeverno od Gostivara u Republici Makedoniji, zatim teče na sjever kroz Pološku kotlinu, zatim mjenja smjer naglo zaokreće na istok i teče tako do Skoplja. Od Skoplja nadalje rijeka teče relativno ravnomjerno u pravcu jugoistoka kao mirna nizinska rijeka sve do Grčke. Nakon Velesa Vardar prolazi kroz Tikvešku kotlinu gdje se u nju ulivaju njene najveće pritoke Crna Reka sa lijeve i Bregalnica sa desne strane. Potom teče kroz Demirkapijsku klisuru (kod Demir Kapije) i zatim kod Gevgelije ulazi u Grčku. Tu rijeka malo mijenja smjer i teče ravnomjerno na jug kroz Solunsko polje gdje se u Solunskom zaljevu ulijeva u Egejsko more. U svom donjem dijelu Vardar ima brojne riječne otoke, a na ušću veliku deltu.

Makedoniji pripada 80% riječnog toka Vardara (301&nbsp;km), zbog čega je današnja Makedonija i nosila ime Vardarska banovina u vrijeme Kraljevine Jugoslavije.

## Etimologija
* Najprihvaćenija teorija o porijeklu imena *Vardar* je ona da ime potječe od tračke riječi *Bardários* ( 'crna voda'). Postoji i teorija da ime potječe od germanske riječi *Vordol* (crn, prljav) iz vremena Ostrogota, kad su oni boravili u tim krajevima.
Ime *Bardários* (Βαρδάριος) koristili su i stari Grci u 3. vijeku pne., a koristilo se i za Bizanta.

* Grčko ime za rijeku *Axios* (Αξιός) spominje već Homer (Il. 21.141, Il. 2.849) kao dom Pajonaca (Paeonians), saveznika Troje.

## Reference

## Vanjske veze
* Proceedings of the 1st Axios Catchment Consortium Meeting
Društvo Naša djeca Beli Manastir

**Društvo "Naša djeca" Beli Manastir**, organizacija iz Belog Manastira, osnovana 24. XI. 2000. godine, čiji članovi dobrovoljno učestvuju u raznim aktivnostima organizovanim tokom godine u skladu s interesima i potrebama djece.

Društvo je dosad organizovalo mnoge uspješne akcije:
* Biciklijada
* Dan obitelji
* Dan prava djeteta
* Djeca pjevaju hitove
* Dječji tjedan
* Humanitarni koncert
* Izleti djece
* Kićenje božićne jelke na gradskom trgu
* Ljetne sportske igre
* Ljetovanje djece na moru
* Škola plivanja
* Uređenje okoliša

U okviru Društva "Naša djeca" DND djeluje i Kutić Društva Naša djeca, besplatna radionica za djecu, osnovana 14. III. 2001. na inicijativu Saveza društava "Naša djeca" iz Zagreba, koji je materijalno pomogao u opremanju Kutića.

Kutić DND djeci nudi brojne sadržaje:
* edukativne igračke
* likovni materijal i pribor
* razne muzičke instrumente
* razne društvene igre
* scenske lutke
* slikovnice i knjige
* *Sony play station 1*
* video- i audio-kasete

## Izvor
* *[[flajer]]* DND Beli Manastir
Rektor

**Rektor** (lat. starješina, upravitelj, upravnik, glavar, vođa, gospodar) može biti:

# upravitelj u starom Rimu (obično u vezama riječi);
# u Rimskom Carstvu, od Konstantina Velikog, u obliku *rector provinciae*, službena titula namjesnika pojedinih pokrajina (provincija), koji je bio podređen prefektima ili egzarsima;
# (također: *rektur, rehtur, rištur*) u srednjem vijeku u hrvatskim primorskim gradovima (i drugdje u Evropi) odgovorna osoba na različitim mjestima u crkvenoj ili svjetovnoj hijerarhiji;
# u srednjem vijeku, u nekim zemljama na zapadu, naziv sudskog administratora, [guverner]a pokrajine i osobito gradskog [načelnika (gradonačelnika, koji se također zove prior, *comes*, *potestas*;
# titula kneza u Dubrovačkoj Republici;
# od doba humanizma uobičajeni naziv za upravitelja višerazrednih srednjih škola (*rector scholae*), poglavar samostana, sjemeništa; upravitelj konvikta, svećeničkog kolegija ili zaklade;
# član vlade u Rijeci u doba vladavine Gabriela d'Annunzija (1919-1920);
# u crkvenoj hijerarhiji, u obliku *rector ecclesiae*, svećenik koji upravlja kancelarijom neke (ne župne crkve, zatim predstojnik ženskog samostana te starješina jezuitskog kolegija;
# naslov starješine univerziteta, predstojnik sveučilišta (i drugih visokih škola), redoviti profesor koji se bira na određeno vrijeme (jednu, dvije ili četiri godine) da bude na čelu savremenog sveučilišta (*rector magnificus* - "veličanstveni", "uzvišeni" - službena titula sveučilišnog rektora, katkada i u najvišem stupnju: *rector magnificentissimus*; *lord rector* u Škotskoj).

Za ženu rektora, naročito u Hrvatskoj, upotrebljava se riječ **rektorica**. Od riječi rektor nastalo je još nekoliko riječi: **rektorat** - čast i dostojanstvo rektora; rektorov ured; **rektorstvo** - djelatnost, služba rektora; prorektor.

## Izvori
* *[[Izvori#ELZ|ELZ]]*, *[[Izvori#HER|HER]]*
* Jovan Nedić: *"Rektor"* < *"Podatak više"*, Skandifeniks, ..., 410, 16 - Rijeka, 24. V. 2007.
Prorektor

**Prorektor** - pomoćnik ili zamjenik rektora, obično zadužen za određene poslove (npr. prorektor za znanost, za međunarodne poslove odn. suradnju, za nastavu i studentska pitanja i sl.). Za ženu prorektora, naročito u Hrvatskoj, upotrebljava se riječ **prorektorica**.

U slovenskom i nekim drugim jezicima postoji i riječ **prorektorat** sa značenjem *sedež prorektorja* (sjedište prorektora).
12. oktobra

Dani - Godine
prethodni dan - sledeći dan

----

**12. listopada/oktobar** (**12. 10.**) je 285. dan godine po gregorijanskom kalendaru (286. u prijestupnoj godini).
Do kraja godine ima još 80 dana.

## Događaji

* 539 p.n.e. - Kir Veliki osvaja Babilon.
* 1492. – Kristofor Kolumbo otkriva Ameriku i iskrcava se na otok San Salvador u Bahamskom arhipelagu.
* 1924. – Umro  francuski pisac Anatole France, jedan od velikana francuske književnosti s kraja 19. i početka 20. vijeka, koji je za života dobio sve počasti kojima se jedan pisac može nadati. Bio je član Francuske akademije i dobitnik je Nobelove nagrade za književnost 1921.
* 1934. –  Jedanaestogodišnji Petar II Karađorđević proglašen je kraljem Jugoslavije, nakon što je   9.oktobra u atentatu u Marseille ubijen i njegov otac kralj Aleksandar I. Kraljevsku vlast je u ime maloljetnog kralja vršilo tročlano namjesništvo – princ Pavle, Radenko Stanković i Ivo Perović. Prvi namjesnik bio je Pavle Karađorđević.
* 1943. – Tomislav II. kralj NDH. je potpisao abdikaciju.
.

## Rođenja

* 1350. – Dimitrije Donski, vladar velike kneževine Moskve i ruski narodni junak zbog svoje pobjede nad Mongolima.
* 1868. – August Horch, njemački inženjer i osnivač Audija († 1951.).
* 1873. – Nadežda Petrović, srpska slikarica († 1915.).
* 1883. – Otto Heinrich Warburg, njemački fiziolog i liječnik, dobitnik Nobelove nagrade za fiziologiju ili medicinu 1931. godine. Otkrio je uzrok nastanka kancera († 1970.).
* 1891. – Sveta Edith Stein, svetica rimokatoličke Crkve, suzaštitnica Europe, redovnica karmelićanka, doktorica znanosti na području filozofije, žrtva nacističkih progona Židova.
* 1918. – Emil Cossetto, hrvatski skladatelj i dugogodišnji dirigent više pjevačkih zborova među kojima i Mješovitog zbora Radio Zagreba te ansambla Lado († 2006.). 
* 1921. – Jaroslav Drobný, čehoslovački teniser i hokejaš († 2001.).
 
* 1949. – Carlos Šakal (Ilič Ramirez Sančez), bivši militant, plaćenik, „profesionalni revolucionar“ i plejboj koji se trenutno nalazi na izdržavanju doživotne zatvorske kazne u Francuskoj. 

* 1964. – Francisco Gattorno, kubansko-meksički glumac.
 
* 1966. – Roberto Sensini, argentinski nogometaš i trener. 

* 1968. – Peter Gentzel, umirovljeni švedski rukometni golman i repezentativac. 
 
* 1968. – Hugh Jackman, australski filmski i televizijski glumac i producent. 

* 1977. – Bode Miller, američki alpski skijaš. 

* 1978. – Georg Hettich, nemački nordijski skijaš.
 
* 1985. – Ilsinho, brazilski nogometaš.

## Smrti
* 642. – Papa Ivan IV., podrijetlom iz Zadra.
* 1576. – Maksimilijan II., njemačko-rimski car, ugarsko-hrvatski i češki kralj (* 1527.).
* 1870. – Robert Edward Lee, američki vojskovođa (* 1807.).
* 1924. – Anatole France, francuski književnik (* 1844.).
* 1969. – Sonja Henie, norveška klizačica i glumica (* 1912.).

* 2020. – Josip Balatinac, hrvatski novinar, pjesnik i prozaik (* 1954).

## Blagdani
* Miholjdan 
* Prepodobni Kirijak Otšelnik-Miholjdan 
* Kolumbov dan.
* Svetski dan borbe protiv artritisa. 
* Nacionalni dan Španije.
.
----
*Vidi takođe*: Godišnji kalendar - Dnevni kalendar
Tradicionalna kultura Srba

**Tradicionalna kultura Srba u Srpskoj krajini i u Hrvatskoj**, naziv izložbe koju je 2000. godine pripremio i postavio Etnografski muzej u Beogradu te naslov studijskog kataloga koji je pratio tu izložbu i koji je objavljen na 216 stranica formata 21 x 21&nbsp;cm u tiražu od 500 primjeraka.

## Izložba
Izložba je organizovana radi upoznavanja šire javnosti s tradicionalnom baštinom kao i njegovanjem i čuvanjem kulturnog i nacionalnog identiteta Srba iz Dalmacije, Like, Gorskog kotara, Korduna, Banije, Žumberka, Slavonije, zapadnog Srema i Baranje.

Na toj je izložbi prikazan etnografski materijal iz 19. i 20. stoljeća koji osvjetljava privredne odlike, razvoj kuća i stanovanja, karakteristike tekstilne radinosti i odijevanja, kao i neka izrazita društvena i duhovna obilježja. Izloženi materijal ne pruža samo sliku narodnog života i kulture u 19. i 20. stoljeću, nego dokumentovano ukazuje na višestoljetno postojanje i kulturu Srba na prostoru Hrvatske.

## Katalog
U studijskom katalogu, s mnoštvom crteža te crnobijelih i fotografija u boji, objavljeni su sljedeći tekstovi: 
* dr. Đorđe Janković: *"Srednjovjekovna kultura Srba na granici prema zapadnoj Evropi"*,
* Andrej Vujnović: *"Kratak pregled istorije Srba na području današnje Republike Hrvatske"*,
* mr Slobodan Mileusnić: *"Kratak pregled istorije Srpske pravoslavne crkve na tlu Krajine i Hrvatske"*,
* dr. Jovan Ilić: *"Broj i teritorijalni razmeštaj Srba u Srpskoj krajini i Hrvatskoj. Izgon Srba iz tih prostora"*,
* Velibor Stojaković: *"Odlike tradicionalne privrede kod Srba u Hrvatskoj, Slavoniji i Dalmaciji od kraja XVIII do početka XX veka"*,
* Zoran Rodić: *"Razvoj kuće i stanovanja na srpskim etničkim prostorima u Krajini i Hrvatskoj"*, 
* dr. Bratislava Vladić-Krstić: *"tekstilna radinost Srba u Srpskoj krajini i Hrvatskoj"*,
* Vjera Medić: *"Srpska narodna nošnja u Dalmaciji, Lici, baniji i Kordunu"*,
* Vera Šarac-Momčilović: *"Srpske narodne nošnje u Slavoniji, Baranji i zapadnom Sremu"*,
* mr. Slavica Garonja-Radovanac: *"Narodna književnost Srba sa Vojne krajine / Srba iz Hrvatske"*.

Izložbu su pripremili dr. Branislava Vladić-Krstić, Zora Rodić, Velibor Stojaković, Vera Momčilović-Šarac i Vjera Medić, dok je studijski katalog uredila Jasna Bjeladinović-Jergić

## Slike iz Baranje
U katalogu su objavljene i četiri fotografije iz Baranje:
* "Stupa i trlica za lan i konoplju; Kneževi Vinogradi - Beli Manastir (Baranja); 1929. godina Foto: P. Ž. Petrović" (str. 102)
* "Ćilim iverani; Baranja; XIX vek" (138)
* "Momačka nošnja iz Popovca; Beli Manastir, Baranja; inv. br. 15114" (str. 187)
* "Ženska nošnja iz Popovca; Beli Manastir, Baranja; 1935. godina; snimio M. S. Vlahović, inv. br. 15116." (str. 194)
14. oktobra

Dani - Godine
prethodni dan - sledeći dan

----

**14. listopada/oktobra** (**14. 10.**) je 287. dan godine po gregorijanskom kalendaru (288. u prijestupnoj godini).
Do kraja godine ima još 78 dana.

## Događaji

* 1066. — Bitka kod Hastingsa, Normani pod vodstvom Vilima Osvajača porazile Saksonce pod vodstvom kralja Harolda II. koji je tu i poginuo.
* 1888. — U Leedsu francuski fotograf Louis Le Prince snimio *[[Roundhay Garden Scene]]*, prvi film u historiji.
* 1895. — Svečano otvorenje nove zgrade Hrvatskog narodnog kazališta u Zagrebu.
* 1968. — čovjek je prvi put pretrčao 100 m za manje od 10 sekundi - 9,95 sec: Jim Hines, USA, pobjeda u finalu Olimpijskih igara u Mexico cityiu.
* 2003. — U 90. godini umro Patrick Dalzel-Job, bivši poručnik Britanske kraljevske mornarice, za kojeg se vjeruje da je bio inspiracija za lik tajnog agenta Jamesa Bonda.
.

## Rođenja
* 1784. — Ferdinand VII., španjolski kralj († 1833.).
* 1873. — Ray Ewry, bio je američki atletičar, osmerostruki olimpijski pobjednik († 1937.).
* 1888. — Katherine Mansfield, novozelandska spisateljica.
* 1890. — Dwight D. Eisenhower, američki general, političar i predsjednik SAD-a († 1969.). 
* 1892. — Tito Strozzi, hrvatski glumac, redatelj, pisac i prevoditelj († 1970.). 

* 1905. — Milan Blagojević Španac, španski borac, partizanski komandant i narodni heroj Jugoslavije.
* 1906. — Hannah Arendt, njemački filozof († 1975.).
* 1911. — Ivo Kozarčanin, hrvatski književnik († 1941.).
* 1921. — Radomir "Rade" Marković, srpski glumac († 2010.).
* 1927. — Roger Moore, engleski glumac i filantrop. 
* 1939. — Ralph Lauren, američki modni dizajner i filantrop.

* 1941. — Desanka Perović-Pešut, srpska streljačica. 
* 1944. — Udo Kier, nemački glumac.
* 1945. — Vladimir Maksimov, sovjetski i ruski rukometaš i izbornik Rusije. 
* 1959. — Aleksandar "Aco" Petrović, srpski košarkaški trener († 2014.). 
* 1959. — Dragan Nikolić, srpski glumac i scenarista. 

* 1969. — Viktor Onopko, umirovljeni ruski nogometaš.
* 1971. — Jorge Costa, umirovljeni portugalski nogometaš.

* 1974. — Tomislav Rukavina, hrvatski nogometaš i nogometni trener.
* 1983. — Ivana Popović, srpska filmska, televizijska, pozorišna i glasovna glumica.

.

## Smrti
* 1944. — Erwin Rommel, njemački vojskovođa. Jedan je od najcijenjenijih njemačkih feldmaršala u II. svjetskom ratu. (* 1891.). 
* 1959. — Errol Flynn, australski filmski glumac (* 1909.). 

* 1977. — Bing Crosby, američki pjevač i glumac (* 1904.). 
* 1986. — Milovan Ćirić, srpski nogometaš i nogometni trener (* 1918.). 

* 1990. — Leonard Bernstein, američki skladatelj, pijanist i dirigent (* 1918.).
* 2003. — Patrick Dalzel-Job, poručnik britanske kraljevske mornarice (* 1913.).
* 2018. — Milena Dravić, jugoslavenska i srpska glumica (* 1940.).

## Blagdani
* Pokrov Presvete Bogorodice
.
----
*Vidi takođe*: Godišnji kalendar - Dnevni kalendar
1. septembra

Dani - Godine
prethodni dan - sledeći dan

----

**1. rujna/septembra** (**1. 9.**) je 244. dan godine po gregorijanskom kalendaru (245. u prijestupnoj godini).
Do kraja godine ima još 121 dan.

## Događaji
 
* 1870. – U bici kod Sedana u francusko-pruskom ratu, Prusi su pod komandom Helmuta fon Moltkea nanijeli težak poraz trupama francuskog cara Napoleona III, što je dovelo do pada Drugog carstva. 
 
 

* 1939. – Njemačka napada Poljsku ! Počinje Drugi svjetski rat. 

 
 
 
 

 
 
 
 
 

* 2004. – Čečenski pobunjenici uzeli su između 1000 i 1500 taoca, većinom djece, u školi u gradu Beslanu u Sjevernoj Osetiji tražeći puštanje pobunjenika iz zatvora u susjednoj Ingušetiji i nezavisnost Čečenije od Rusije. (vidi talačka kriza u Beslanu).  
 
 

.

## Rođenja
* 1653. – Johann Pachelbel, njemački kompozitor i orguljaš († 1706.). 

* 1751. – Emanuel Schikaneder, njemački glumac, pjevač, dramatičar i skladatelj († 1812.).

* 1873. – Dinko Šimunović, hrvatski književnik († 1933.). 
* 1875. – Edgar Rice Burroughs, američki pisac († 1950.).

* 1888. – Andrija Štampar, hrvatski liječnik, specijalist higijene i socijalne medicine († 1958.).
* 1919. – Antun Masle, hrvatski slikar († 1967.). 
* 1923. – Rocky Marciano, američki boksač teške kategorije († 1969.). 

* 1927. – Jovica Petković, srpski i bosanskohercegovački harmonikaš. († 2010.).
* 1928. – George Maharis, američki glumac.
* 1939. – Lily Tomlin, američka glumica.
* 1950. – Dudu Georgescu, umirovljeni rumunski nogometaš.
* 1957. – Duško Ivanović, bivši crnogorski košarkaš i košarkaški trener. 
* 1957. – Gloria Estefan, kubansko-američka pjevačica, kantautorica i glumica. 

* 1960. – Marko Mlinarić, hrvatski nogometaš. 
* 1962. – Ruud Gullit, nizozemski nogometaš i trener. 

* 1964. – Andrijana Videnović, srpska pozorišna i filmska glumica. 

* 1969. – Enric Masip, umirovljeni španjolski rukometaš. 
 
* 1969. – Mladen Vulić, hrvatski kazališni, televizijski i filmski glumac. 

* 1970. – Gordan Firić, bivši bosanskohercegovački košarkaš.
* 1975. – Maritza Rodríguez, kolumbijska glumica, pjevačica i model.

* 1977. – David Albelda, umirovljeni španjolski nogometaš.
* 1983. – José Antonio Reyes, španjolski nogometaš.
* 1986. – Gaël Monfils, francuski teniser. 

* 1989. – Bill Kaulitz, nemački pevač.
* 1989. – Tom Kaulitz, nemački gitarista.
* 1989. – Daniel Sturridge, engleski nogometaš. 

.

## Smrti
* 1666. – Juraj Ratkaj, barun, hrvatski svećenik i povjesničar (* 1612.). 

* 1715. – Luj XIV., francuski kralj (* 1638.).
* 1927. – Ferdo Kovačević, hrvatski slikar (* 1870.). 
* 1970. – François Mauriac, francuski književnik (* 1885.). 

* 1997. – Zoltán Czibor, mađarski nogometaš (* 1929.).
* 2006. – György Faludy, mađarski pisac, pesnik i prevodilac.
.

## Blagdani
*
.

----
*Vidi takođe*: Godišnji kalendar - Dnevni kalendar
Alexi Laiho

**Alexi Laiho**, poznat pod nadimkom "**Wildchild**", je bio finski rok-muzičar.

Rođen je 8. 4. 1979. u gradiću Espoo u Finskoj, a umro krajem prosinca 2020. Već kao dijete počeo se baviti glazbom svirajući violinu u dobi od pet godina. Nekoliko godina kasnije, pod utjecajem glazbe koju je njegova sestra slušala (uglavnom heavy metal), prestao je svirati violinu i u 11. godini počeo učiti sviranje gitare u finskom jazz&pop konzervatoriju. Nedugo zatim je s prijateljima osnovao bend koji se ubrzo raspao.

U dobi od 16 godina, prekinuo je školovanje da bi se potpuno posvetio svom novom bendu *IneartheD* (koji je kasnije postao *[[Children of Bodom]]*).

U dobi od 19 godina, proživio je traumatičan raskid i pokusao izvršiti samoubojstvo. Popio je 20-ak tableta, a prijatelj ga je zatim našao i odveo u bolnicu. Kada se oporavio, odlučio se potpuno posvetiti muzici. Tada je snimio prvi album: *Something Wild*. Pomogao je u stvaranju prvog albuma benda *[[Griffin]]*, a zatim ga je Kimberly Goss pozvala u *[[Sinergy]]* kao glavnog gitaristu. Laiho se nedugo zatim i oženio njome, no rastali su se. Njegov bend *Children of Bodom*, s originalnom postavom koju su činili on, Jaska, Janne, Roope i Hennka, izdao je pet albuma i nekoliko DVD-ova: *Something Wild*, *Follow the Reaper*, *Hatebreeder*, *Hate Crew Deathroll*, *Thrashed Lost and Strongout*, *Are You Dead Yet*.
Mona Lisa

**Mona Lisa** (76,8 x 53 cm), ulje na drvetu, (proljeće 1503 – ljeto 1505), muzej Louvre, Pariz, Leonardo da Vinci.

Tradicionalno identificiranje nepotpisanog i nedatiranog portreta danas poznatog kao Lisa del Giocondo stavlja se osobi pod imenom Giorgio Vasari, čovjeku koji je bio važan biograf novovremenske povijesti umjetnosti iz 16. stoljeća.

Činjenica je da je Leonardo da Vinci, po svom povratku u Firencu, dakle u godinama između 1500 i 1506, nacrtao jedan portret Lise del Giocondo, žene firentinskog trgovca Francesca del Gioconda. Dalje biograf ustanovljava, da Leonardo još i nakon četiri godine nije dovršio portret u potpunosti. Leonardo takoder nije nikada predao nedovršenu sliku svom poslodavcu Francescu del Giocondu, već je zadržava kod sebe. 

Kako jedino Vasari spominje ime Mona Lisa, mnogobrojni povjesničari sumnjaju u točnost imena i traže druge izvore. Tako se pretpostavlja da se radi o ljubavnici od Giuliana de' Medicija, neka Pacificia Brandano ili jedna od priležnica Charlesa d' Amboise, ili čak i Isabella d' Este, Markiza od Mantue. Neki istraživači idu tako daleko, da tvrde kako nije uopće postojao model, vec da je Leonardo naslikao idealnu ženu.

Polazi se od toga da je "Mona Lisu" naručio Francesco del Giocondo u proljeće 1503. u čast kupnje nove kuće kao i povodom rođenja djeteta bez komplikacija.
Lisa je rođena 1479. kao kćer Antonia Maria di Noldo Gheradinia, a udala se 5. 3. 1495. za trgovca svilom po imenu Francesco di Bartolomeo di Zanobi del Giocondo. 

Leonardo je prodao sliku kratko pred svoju smrt kralju Franji I, koji je zatim čuva u dvorcu Amboise. U slijedećem razdoblju slika dolazi u Fontainbleau, Paris, Versailles i konačno u kolekciju Luja XIV. Nakon francuske revolucije slika dobiva nov dom u Louvreu. Napoleon je uzima odatle i vješa je u svojoj spavaćoj sobi. Po njegovom silasku s vlasti Mona Lisa se vraća natrag u muzej Louvre.

Dana 21. kolovoza 1911. slika je ukradena iz Louvrea, od strane talijanskog lopova imenom Vincenzo Perugia. On je želio Mona Lisu dovesti nazad "kući" u Italiju. Tek dvije godine kasnije ponovno se slika pojavljuje u Firenzi. 

1956. u atentatu s kiselinom teško je oštećena donja polovica slike. Dana 30. 12. 1956. jedan posjetitelj je bacio kamen na sliku Mona Lise. Taj čovjek zbog tog čina morao je napustiti Francusku i poći u svoju domovinu Boliviju. 

Tokom 1960-ih i 1970-ih Mona Lisa je bila izložena i u New Yorku, Tokiju i Moskvi. Danas se nalazi iza pancirnog stakla u muzeju Louvre u Parizu.

## Vanjske veze

* Muzej Louvre
Zoran Milanović

**Zoran Milanović** (rođen u Zagrebu 1966) je hrvatski centristički političar koji je od 2011. do 2015. služio kao premijer Hrvatske, te od 2007. do 2016. vodio Socijaldemokratsku partiju Hrvatske. Na izborima 2020. je izabran za predsjednika Republike. Na tu dužnost je stupio 19. 2. 2020.   

Odrastao je na Trnju, a zatim na Črnomercu. Pohađao je srednju školu „Centar za upravu i pravosuđe” (danas I. gimnazija). Diplomirao je na Pravnom fakultetu u Zagrebu. Za vrijeme studiranja dobio je Rektorovu nagradu i sudjelovao je na studentskom natjecanju iz međunarodnog javnog prava „Telders” u Haagu. Upisao je poslijediplomski studij iz međunarodnog prava u Zagrebu, ali ga nije završio. Diplomirao je na poslijediplomskom studiju europskog i komparativnog prava na flamanskom Sveučilištu u Bruxellesu. Zaposlio se u Ministarstvu vanjskih poslova. Tri i pol godine bio je član hrvatske misije pri EU i NATO-u. Sudjelovao je u mirovnoj misiji u Gorskom Karabahu 45 dana.

Bavi se politikom od 1999., kada je postao član SDP-a. Bio je pomoćnik ministra vanjskih poslova Tonina Picule, zadužen za međunarodne organizacije i pregovore s NATO-m. Nakon bolesti Ivice Račana je ušao u utrku za vodstvo stranke, da bi na stranačkoj konvenciji 2.6. u drugom krugu pobijedio Željku Antunović i bio izabran za novog predsjednika. Nakon izbora 2007. godine je prilikom postizbornih pregovora o koaliciji postao premijerski kandidat SDP-a, zamijenivši Ljubu Jurčića. Na kraju je prisiljen priznati poraz kada je saborsku većinu i novi mandat osigurao HDZ na čelu sa Ivom Sanaderom.

Godine 2010. je sklopio predizborni sporazum SDP-a sa Hrvatskom narodnom strankom, IDS i HSU poznat kao Kukuriku koalicija. Taj je blok na izborima 2011. godine osvojio apsolutnu većinu u Saboru, te je time Milanović osigurao mjesto budućeg premijera. Na dužnost je stupio 23. decembra 2011. Njegov je mandat obilježio ulazak Hrvatske u Europsku uniju, ali i nastavak ekonomske krize, kao i siromašenja najširih slojeva stanovništva. Nakon izbora u jesen 2015. godina je njegova koalicija ostala bez apsolutne većine, te je nakon nekoliko mjeseci bez uspjeha pokušao sastaviti vladu sa Mostom nezavisnih lista i početkom 2016. završio u oporbi. Na izvanrednim izborima u rujnu 2016. je Narodna koalicija sa njim na čelu imala iznenađujuće loše rezultate, te je Milanović najavio da se neće kandidirati za novi mandat na čelu predsjednika stranke.

Nakon nekoliko godina pokušaja da se bavi konzaltingom, njegova ga je stranka kandidirala na predsjedničkim izborima, na kojima je u decembru 2019. ostvario relativnu pobjedu u prvom krugu, te potom u drugom krugu porazio predsjednicu Kolindu Grabar Kitarović.

Ima ženu i dvoje djece.

## Reference

## Vanjske veze

* Blog
* Biografija 
* Diplomatska biografija
6. septembra

Dani - Godine
prethodni dan - sledeći dan

----

**6. septembra/rujna** (**6. 9.**) je 249. dan godine po gregorijanskom kalendaru (250. u prijestupnoj godini).
Do kraja godine ima još 116 dana.

## Događaji
 

* 1620. — Iz engleske luke Plymouth isplovio je brod Mayflower. 
  
 
 

 
 
 

* 1955. — U Turskoj je došlo do antigrčkih izgreda.
* 1957. — U Londonu je bez rezultata završio rad UN-ove komisije za razoružanje.
* 1958. — Tunis i Maroko pristupili su Arapskoj ligi.

* 1965. — Nakon ulaska indijskih trupa u pakistanski glavni grad Lahore, konflikt zbog Kašmira prerastao je u Indijsko-pakistanski rat. 
 
* 1966. — U parlamentu u Capetownu žrtvom atentata postao je južnoafrički premijer Hendrik Frensch Verwoerd. 
 
 
 
 
 
 
 
 

 

.

## Rođenja
* 1666. — Ivan V., ruski car († 1696.).
* 1766. — John Dalton, engleski fizičar († 1884.).
* 1808. — Abd el-Kader, marokanski emir († 1883.). 
* 1875. — Franjo Durst, hrvatski liječnik, osnivač ginekologije u Hrvatskoj († 1958.). 

* 1884. — Aleksandar Bresztyenszky, hrvatski pravni pisac i političar († 1904.).
* 1900. — Julien Green, francuski književnik američkog podrijetla († 1998.).
* 1912. — Mitra Mitrović, spisateljica, partizanka i prva ministarka u istoriji Srbije.
* 1923. — Petar II. Karađorđević, posljednji jugoslavnski kralj († 1970.). 
* 1923. — Ljubica Ković, srpska glumica († 2014.). 

* 1926. — Dunja Rihtman-Auguštin,  hrvatska etnologinja († 1926.).
* 1959. — Ana Bekuta, srpska pevačica pop-folk muzike. 
* 1961. — Višnja Babić, hrvatska kazališna, televizijska i filmska glumica. 

* 1967. — Igor Štimac, hrvatski nogometaš i nogometni trener. 
* 1970. — Stéphane Guivarc'h, umirovljeni francuski nogometaš. 

* 1973. — Greg Rusedski, bivši britanski tenisač. 

* 1974. — Goran Trobok, srpski nogometaš. 
* 1974. — Tim Henman, bivši engleski teniser. 

* 1975. — Patrick Fischer, švicarski hokejaš na ledu. 
* 1979. — Milan Gromilić, srpski glumac. 
 
* 1983. — Vít Jedlička, češki političar, publicista i aktivista. 

* 1984. — Luc Abalo, francuski rukometaš.
 
* 1987. — Andrea Lekić, srpska rukometašica.
.

## Smrti
* 1566. — Sulejman I Veličanstveni, sultan Osmanskog carstva 1520-1566.
* 1998. — Akira Kurosawa, japanski režiser, scenarist i producent.
* 2007. — Luciano Pavarotti, italijanski operni pjevač. 
* 2008. — Riza Sapundžiju (Riza Sapunxhiu), ekonomista i društveno-politički radnik SFR Jugoslavije, SR Srbije i SAP Кosova (* 1925.). 

* 2009. — Vanja Drach, hrvatski glumac.
* 2018. — Burt Reynolds, ameruički glumac (* 1936.).

## Blagdani
* Ovaj dan je bio rođendan jugoslovenskog kralja Petra II (praktično 1935 - 40).
.
----
*Vidi takođe*: Godišnji kalendar - Dnevni kalendar
20. februara

Dani - Godine
prethodni dan - sledeći dan

----

**20. veljače/februar** (20. 2.) je 51. dan godine po gregorijanskom kalendaru.
Do kraja godine ima još 314 dana (315 u prijestupnoj godini).

## Događaji
* 1938. – Britanski ministar vanjskih poslova Anthony Eden podnio ostavku zbog britanske politike popustljivosti prema Hitlerovoj Njemačkoj.
* 1986. – Silvio Berlusconi kupio talijanski nogometni klub AC Milan.
.
## Rođenja
* 1844. – Ludwig Boltzmann, njemački fizičar († 1906.).
* 1898. – dr Ante Ciliga, hrvatski (istarski) komunist, novinar i pisac, poznat po svojoj kritici staljinizma u vreme Velikog terora. Bio je osnivač Komunističke partije Jugoslavije († 1992.).
* 1916. – Mia Čorak Slavenska, prva hrvatska primabalerina († 2002.). 

* 1925. – Robert Altman, američki redatelj, scenarist i producent († 2006.).
* 1940. – Jimmy Greaves, bivši engleski nogometaš. 
* 1951. – Gordon Brown, britanski laburistički političar koji je od 2007. do 2010. bio premijera.

* 1958. – Ljubo Ćesić-Rojs, hrvatski general, političar.
* 1963. – Charles Barkley, američki košarkaš. 
* 1964. – Rudi García, francuski nogometaš i trener. 

* 1966. – Cindy Crawford, američki model i glumica.
* 1966. – Perica Bukić, hrvatski vaterpolist i političar.
* 1967. – Kurt Cobain, američki pjevač (Nirvana) († 1994.).  
* 1971. – Jari Litmanen, bivši finski nogometaš.

* 1975. – Brian Littrell, američki pjevač (Backstreet Boys).
* 1980. – Sergey Zuev, ruski malonogometaš. 
* 1981. – Patrik Drndić, hrvatski malonogometaš.  
* 1988. – Rihanna, barbadoška pjevačica, glazbena producentica, spisateljica tekstova i glumica.

* 1988. – Ivan Kelava, hrvatski nogometaš.
* 1990. – Momčilo Otašević, srpski i crnogorski glumac porijeklom iz Crne Gore. 

.

## Smrti
* 1790. – Josip II., njemačko-rimski car, ugarsko-hrvatski kralj (* 1741.).
* 1987. – Ivan Brkanović, hrvatski skladatelj.
* 1920. – Jacinta Marto, portugalska katolička blaženica (* 1910.). 
* 1947. – Viktor Gutić, hrvatski političar (* 1901.).
* 1993. – Ferruccio Lamborghini, talijanski proizvođač automobila i traktora (* 1916.). 
* 2005. – Hunter S. Thompson, američki pisac i novinar (* 1937.).

* 2007. – Vladimir Mahovlić, hrvatski televizijski i radijski voditelj (* 1932.). 
* 2017. – Vitalij Čurkin, stalni predstavnik Rusije u Ujedinjenim nacijama (* 1952.). 
 
.

## Svjetski dani
* Međunarodni dan materinskog jezika.
.
## Blagdani
*
----
*Vidi takođe*: Godišnji kalendar - Dnevni kalendar
22. septembra

Dani - Godine
prethodni dan - sledeći dan

----

**22. septembra/rujna** (**22. 9.**) je 265. dan godine po gregorijanskom kalendaru (266. u prijestupnoj godini).
Do kraja godine ima još 100 dana.

## Događaji
  
 
   
 

* 1862. – Američki predsjednik Abraham Lincoln objavio je kraj ropstva u južnim državama SAD, no ropstvo je ukinuto tek nakon građanskog rata (1861.-1865.) amandmanom na Ustav koji je donesen u prosincu 1865. godine. 
    
   
   

  
  
                       
   

.
* 1957. – Na Haitiju je predsjednik postao Francois Duvalier. 
 

.
* 1973. – Henry Kissinger imenovan je novim ministrom vanjskih poslova SAD-a. 
  

.
* 1980. – Napadom iračkih trupa na iranske naftne pogone počeo je prvi zaljevski rat.   
 
 
  
  
   
  
   
 
   
    
  
  
    
  
     

   
    

.

## Rođenja
* 1791. – Michael Faraday, britanski fizičar i kemičar († 1867.). 

* 1885. –  Erich von Stroheim, austrijski filmski glumac i režiser († 1957.). 
 
* 1891. – Hans Albers, njemački glumac. 
* 1901. – Zoltán Csuka, mađarski pjesnik i prevoditelj († 1984.). 
 
* 1910. – György Faludy, mađarski pisac, pesnik i prevodilac. 
* 1918. – Henryk Szeryng, poljski violinist († 1988.). 
 
* 1939. – Junko Tabei, japanska planinarka, prva žena koja se popela na Mount Everest († 2016.). 
  
* 1945. – Ilija Petković, bivši nogometaš i trener, poznat kao posljednji izbornik nogometne reprezentacije Srbije i Crne Gore.
* 1951. – Mladen Pavković, hrvatski novinar i publicist. 
* 1951. – Ljiljana Dragutinović, srpska glumica. 
 
* 1953. – Ségolène Royal, francuska političarka. 
 
* 1958. – Joan Jett, američka rok gitaristkinja, pevačica, tekstopisac, producent i glumica. 
 
* 1961. – Bonnie Hunt, američka glumica, komičarka i TV-voditeljica. 

* 1965. – Dan Bucatinsky, američki glumac.
* 1970. – Emmanuel Petit, bivši francuski fudbaler.
 
* 1970. – Dejan Perić, srpski rukometaš i trener.
 
* 1971. – Zvonimir Bilić, bivši hrvatski rukometaš i rukometni reprezentativac. 

* 1972. – Matthew Rush, američki porno glumac. 
* 1973. – Ivan Zarić, srpski filmski, televizijski i pozorišni glumac.

* 1974. – Borivoje Adašević, srpski pisac.
* 1974. – Ivan Grgat, hrvatski košarkaš.
* 1976. – Ronaldo, brazilski fudbaler. 
* 1978. – Harry Kewell, australski nogometaš i bivši reprezentativac.

* 1979. – Maja Šuput, hrvatska pjevačica. 
* 1980. – Daško Milinović, jugoslovenski radio voditelj

* 1984. – Thiago Silva, brazilski nogometaš.
* 1987. – Zdravko Kuzmanović, srpski nogometaš.
* 1989. – Sabine Lisicki, njemačka tenisačica poljskog podrijetla. 

.

## Smrti
* 1881. – Matija Smodek, hrvatski pravnik, knjižničar JAZU i redovni profesor na Kraljevskoj pravoslovnoj akademiji u Zagrebu (* 1808.). 

* 1979. – Otto Robert Frisch, austrijski nuklearni fizičar (* 1904.).
* 1989. – Irving Berlin, američki kompozitor (* 1888.).
* 1994. – Igor Čislenko, bivši ruski, sovjetski nogometaš (* 1939). 
* 1995. – Nasiha Kapidžić-Hadžić, bosanska pjesnikinja i urednica. (*1932)
* 2007. – Marcel Marceau, francuski glumac i pantomimičar.
.

## Blagdani
* Nacionalni dan protiv nasilja nad ženama.
* Sveti pravedni Joakim i Ana.
.
----
*Vidi takođe*: Godišnji kalendar - Dnevni kalendar
30. septembra

Dani - Godine
prethodni dan - sledeći dan

----

**30. septembra/rujna** (**30. 9.**) je 273. dan godine po gregorijanskom kalendaru (274. u prijestupnoj godini).
Do kraja godine ima još 92 dana.

## Događaji
* 1061. – Prvi put održan izbor za papu od strane kolegija kardinala; na njemu izabran Anselm od Lucce koji će biti poznat kao papa Aleksandar II.   
  
  

* 1791. – U Beču je praizveden singspiel (što je ekvivalent za francuski naziv opera comique) "*Čarobna frula*" Wolfganga Amadeusa Mozarta.  
   
  
  
   
  
  

  
    
 
  
   

* 1938. – Münchenskim sporazumom šefovi vlada Velike Britanije, Francuske i Italije suglasili su se sa zahtjevima Adolfa Hitlera za aneksiju sudetskog područja, misleći kako će spriječiti veliki europski rat. Pod pritiskom svih europskih sila češka je vlada bila prisiljena pristati na aneksiju.  
   
   
  
    

* 1954. – Propalo je osnivanje Europske obrambene zajednice jer je francuska vlada odbila podrediti svoju vojsku europskoj vrhovnoj komandi.   
 
   
  

* 1966. – Britanski protektorat Bechuanaland postao je nezavisan kao Republika Bocvana. Ta se zemlja ubraja među najveće proizvođače dijamanata na svijetu.  
  
  
    
   
   

    

   
  

   
    
   
    
   
     
 
   
   

.

## Rođenja
* 1739. – Grigorij Aleksandrovič Potemkin, ruski feldmaršal, državnik, knez i miljenik Katarine Velike († 1791.). 

* 1908. – David Oistrakh, sovjetski violinista i pedagog († 1974.).
* 1924. – Truman Capote, američki književnik († 1984.).
* 1947. – Bora Cvetković,  hrvatski nogometaš srpskog porijekla, osvajač brončane medalje na Olimpijskim igrama u Los Angelesu 1984. godine. 
* 1959. – Ettore Messina, talijanski košarkaški trener.
* 1962. – Frank Rijkaard, nizozemski nogometni izbornik i igrač.
* 1955. – Jorge Valdano, argentinski nogometaš i trener. 
* 1964. – Monica Bellucci, italijanska glumica. 
 
* 1968. – Anita Mančić, srpska glumica. 

* 1970. – Dragan Mićanović, srpski glumac. 

* 1976. – Vlatko Đolonga, hrvatski nogometaš.
* 1978. – Małgorzata Glinka-Mogentale, poljska odbojkašica.
* 1980. – Martina Hingis, švicarska tenisačica.   
* 1980. – Dante Amaral, brazilski odbojkaš. 

* 1981. – Igor Kunitsyn, ruski teniser. 

* 1986. – Joan Cañellas, španjolski rukometaš. 
 
* 1987. – Dragana Dabović (Čukvas), srpska glumica. 
 
* 1997. – Max Verstappen, holandski automobilista i takmičar u formuli 1. 

.

## Smrti
* 420. – Sveti Jeronim, katolički svetac (* oko 347.).
* 1897. – Sveta Mala Terezija, katolička svetica (* 1873.). 
* 1942. – Hans-Joachim Marseille, njemački pilot u Drugom svjetskom ratu na zapadnim ratištima (* 1919.). 
 
* 1955. – James Dean, američki glumac (* 1931.).
* 1989. – Oskar Davičo, srpski književnik (* 1909.).
* 1990. – Patrick White, australijski pisac.
* 1991. – Toma Zdravković, srpski pevač narodne muzike (* 1938.).
* 2005. – Mirko Sabolović, hrvatski romanopisac, književnik i scenarist (* 1935.). 
* 2014. – Martin Lewis Perl, američki fizičar (* 1927.). 

.

## Blagdani
* Sveti mučenici Vera, Nada i Ljubav i mati im Sofija
.
----
*Vidi takođe*: Godišnji kalendar - Dnevni kalendar