open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Banu Hilal

**Banu Hilal** () je naziv za savez arapskih beduinskih plemena porijeklom iz oblasti Hidžaz i Nadžd u današnjoj Saudijskoj Arabiji, a koji se sredinom 11. vijeka doselio na područje Gornjeg Egipta a nakon toga migrirao dalje na zapad, na područje Magreba (Sjeverozapadna Afrika). Njihovu potonju migraciju su potakli Fatimidi, ismailitska dinastija egipatskih kalifa, kako bi preko njih kaznili ziridske emire, njihove bivše vazale koji su nedugo prije toga prihvatili sunitski islam a kao kalife priznali suparničku dinastiju Abasida iz Bagdada. Dio modernih historičara, pak, špekulira kako je migraciju potaklo iscrpljivanje pašnjaka na području gornjeg Nila uslijed degradacije ekosistema izazvanog klimatskim promjenama u srednjovjekovnog toplog perioda. U svakom slučaju, plemena Banu Hilala su brzo uspjela poraziti Zirida, te su značajno oslabili njima susjednu dinastiju Hamadida. Dolazak Banu Hilala je imao dalekosežne posljedice po historiju Magreba, s obzirom da je dao novi poticaj arabizaciji tamošnjeg stanovništva, ali i uvođenju tamošnjim područjima dotle marginalnog nomadskog načina života te doveo do značajnog opadanja poljoprivredne proizvodnje. Historičar Ibn Haldun je tvrdio kako su zemlje opustošene od Banu Hilala kasnije ostale pustinjama.

## Izvori

## Literatura

* Almsaodi, Abdulaziz. Modern history of Yemen
* Power and Interest News Report
Historija Irske (800–1169)

**[[Historija Irske]] od [[800]]. do [[1169]]. godine** predstavlja period koji je započeo prvim vikinškim napadima na obale Irske, a završio invazijom normanskih vitezova. 9. i 10. vijek su Irskoj su karakterizirali sve učestaliji vikinški napadi, ali i postepeno stvaranje nordijskijh naselja od kojih će nastati Dublin, Wexford, Waterford, Cork i Limerick - prva naselja gradskog tipa u Irskoj.

Irska se u to vrijeme sastojala od brojnih malih kraljevstava, plemena i sličnih političkih entiteta (*[[túatha]]*), mada su postojali brojni pokušaji da se cijelom otoku nametne vlast jednog vladara ili klana. U prva dva vijeka tog perioda se to odražavalo kroz borbu za mjesto velikog kralja Irske, gdje su se izmjenjivali pripadnici zavađenog sjevernog i južnog ogranka klana Uí Néill. Ta je funkcija, međutim, često bila ceremonijalne prirode - vladar najbliži tome da postane de facto kralj ujedinjene Irske bio je Brian Boru, prvi veliki kralj koji nije pripadao klanu Uí Néill.

Brianova smrt u bitci kod Clontarfa 1014. je vratila Irsku natrag u stanje borbe klanova za vlast, koja je samo postala još složenijom. Brianovi nasljednici nisu uspjeli nametnuti niti održati svoj autoritet, a stalne razmirice irskih klanova su s vremenom privukle pažnju normanskih feudalaca iz susjedne Engleske željnih novih zemalja. To je dovelo do invazije koju su 1169. vodili Normani na čelu s Richardom de Clareom.

## Izvori
;Literatura

* 

* 

* 

* 

* 

* 

* 

* 

* 

* 

* 

* 

* 

* 

* 

* 

* 

* 

* 

* 

* 

* 

* 

* 

* 

* 

* 

* 

* 

* 

* 

* 

* 

* 

* 

* 

* 

*
TV Nova (Pula)

**TV NOVA** je lokalna televizija grada Pule koja je s emitiranjem započela 26. travnja 1996. godine. Od svoga nastanka do danas TV NOVA bila je dio gotovo svih udruga lokalnih televizija u Hrvatskoj: Mreže, CCN-a, NUT-a i Kanala 5.

TV NOVA se emitira preko dva odašiljača; na 40. i 63. kanalu UHF-a i svojim signalom pokriva južnu Istru.

## Vanjske veze
* Službene stranice TV NOVE
TV Nova

**TV Nova** se može odnositi na:

* TV Nova (Pula), gradska TV-stanica u Puli
* TV Nova (Češka), češka TV-stanica
** Nova Cinema (Češka), češki TV-kanal
** Nova Sport (Češka), češki TV-kanal
Slavonskobrodska televizija

**SBTV**, odnosno Slavonskobrodska televizija je hrvatska TV postaja koja djeluje u Slavonskom Brodu. Utemeljena je 2003. godine, a prvi program emitiran je 1. srpnja 2004. godine. Televizija emitira cjelodnevni program.

## Pokrivenost signalom
Signalom sa odašiljača Papuk, Psunj i Košarevac u Slavonskom Brodu unutar multipleksa D na K58 UHF-a SBTV se može pratiti na cijelom području digitalne regije D2 koji obuhvaća dio Bjelovarsko-bilogorske, Virovitičko-podravske, Požeško-slavonske, dio Brodsko-posavske, dio Osječko-baranjske i dio Sisačko-moslavačke županije.

## Vanjske veze
* www.sbtv.hr
TV Istra

**TV Istra** ranije poznata kao **Nezavisna istarska televizija** – **NIT**, osnovana je 1995. godine sa sjedištem u Pazinu.

NIT je bila jedna od prvih lokalnih tv postaja na području Istre i Kvarnera. Nakon nekoliko promjena frekvencija i problema sa signalom, danas TV Istra raspolaže s 10 KW odašiljačem postavljenim na Učki (57 UHF), te 4 repetitora: Pula - 52 UHF, Poreč - 65 UHF, Labin - 31 UHF i Buje - 62 UHF koji pokrivaju područje čitave Istre (cca. 250.000 stanovnika), te je jedina televizija, koja na ovom području, uz 3 nacionalne televizije, svoj program emitira i digitalnim putem (DVB-T).

NIT u dijelu svojega programa reemitira ili uživo satelitskim linkom prenosi neke emisije zagrebačke Z1 Televizije poput "Noćne more" Željka Malnara ili jutarnje mozaične emisije "Počinje novi dan".

## Prestanak emitiranja
TV Istra je 7. lipnja 2020. prestala s emitiranjem redovitog programa.

## Vanjske veze
* NIT Nekadašnje stranice
1050.

__NOTOC__
Godina **1050.** (**[[rimske brojke|ML]]**) bila je redovna godina koja počinje u ponedjeljak u julijanskom kalendaru.

## Događaji
* Norveški kralj Harald Hardråde napada, zauzima i pljačka Hedeby tokom sukoba sa danskim kraljem Svendom II. 
* Nakon smrti Anunda Jakoba novim kraljem Švedske postaje njegov brat Emund Stari.
* Šveđani napadaju područje današnje Finske.
* Leofric postaje biskup Exetera.
* Kralj Macbeth od Škotske odlazi na hodočašće u Rim.
* Prvi spomen opatije Weltenburg, u kojoj se nalazi jedna od najstarijih danas operativnih pivara na svijetu.

## Rođenja
* 11. 11. &ndash; Heinrich IV, sveti rimski car (u. 1106)
* Markgrof Leopold II od Austrije (u. 1095)

## Smrti
* Zoe od Bizanta, carica Istočnog Rimskog Carstva
* Anund Jakob, kralj Švedske od 1022.

## Reference
Biskup Exetera

**Biskup Exetera** je ordinarij Crkve Engleske za biskupiju Exeter u provinciji Canterbury. Ličnost na toj funkciji se potpisuje sa svojim ličnim imenom koje slijedi titula *[[Exoniensis|Exon.]]*, što je skraćenica za *Episcopus Exoniensis* ("biskup Exetera").

Od prvog biskupa pa sve do 16. vijeka biskupi Exetera su bili u punoj zajednici sa Rimokatoličkom crkvom. Međutim, za vrijeme Reformacije se crkva u Engleskoj odmetnula od autoriteta pape i Rimokatoličke crjve. Otada su biskup i biskupija Exeter dio Crkve Engleske i Anglikanske zajednice.

Trenutni biskup Velečasni dr. Michael Langrish, koji nosi titulu **Lord biskup Exetera** i potpisuje se sa *Michael Exon*.

## Popis biskupa
### Prije Reformacije

### Za vrijeme Reformacije

### Poslije Reformacije

## Reference
Opatija Weltenburg

**Opatija Weltenburg** (**Kloster Weltenburg**) je benediktinski samostan smješten u mjestu Weltenburg u Kelheim na obali Dunava u njemačkoj saveznoj pokrajini Bavarska. Osnovan je oko godine 620. od strane irskih ili škotskih misionara, te se smatra najstarijim samostanom u Bavarskoj. Djelovao je sve do 1803. kada je sekulariziran. Rad mu je obnovljen 1842. Poznat je i po pivari koja se prvi put spominje godine 1050. te koja se, uz pivaru opatije Weihenstephan smatra najstarijom pivarom koja kontinuirano djeluje na svijetu.

## Vanjske veze
*  Website Opatije Weltenburg
*  Klöster in Bayern: Kloster Weltenburg
*  Fotografgije
*  Website opatijske pivare
Leofric (biskup)

**Leofric** (prije 1016–1072) bio je srednjovjekovni biskup Exetera. Vjeruje se da je bio rodom iz Cornwalla, a obrazovao se na Kontinentu. U vrijeme Edwarda Ispovjednika bio je u egzilu, isto kao i budući kralj. Tamo je ušao u njegovu službu i s njime se vratio u Englesku. Nakon što je Edward postao kralj, Leofricu je udijelio zemlje. Iako jedan od izvora iz 12. vijeka tvrdi da je Leofric služio kao kraljev kancelar, današnji historičari tvrde da to nije bila istina.

Edward je Leofrica godine 1046. imenovao za biskupa Cornwalla i biskupa Creditona. Pošto je Crediton bio malen gradić, Leofric je od pape ishodio dozvolu da biskupsko sjedište godine 1050. premjesti u Exeter. Tamo se Leofric istakao radom na povećanju prihoda i resursa svoje katedrale. Bio je bibliofil te prikupljao brojne rukopise; neke od njih je poklonio katedralnoj biblioteci, uključujući i znameniti rukopis poezije poznat kao *[[Exeter Book]]*. Leofric je umro godine 1072; iako su njegovi ostaci premješteni u Exetersku katedralu sagrađenu nakon njegove smrti, njihova lokacija danas nije poznata.

## Literatura

* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 

* 

## Vanjske veze
* Digitised images of the Leofric Missal, Early Manuscripts at Oxford University.
VTV Televizija

**VTV televizija** utemeljena je 1992. godine sa svrhom proizvodnje i emitiranja televizijskog programa; do 1999. uspješno posluje kao produkcijska kuća i marketinška agencija. 1. veljače 1999. započinje emitiranje vlastitog programa s koncesijom za područje Varaždinske županije, a vrlo brzo VTV televizija postaje jedan od najutjecajnijih medija sjeverozapadne Hrvatske.

Studio VTV televizije je u centru Varaždina u vlastitoj poslovnoj zgradi površine 1000 kvadrata. VTV emitira 24 sata programa dnevno, od čega više od 12 sati vlastite produkcije. VTV broji 32 stalno zaposlena djelatnika i 15 vanjskih suradnika.

## Pokrivenost signalom
Signalom sa odašiljača na Ivanščici i u Koprivnici unutar multipleksa D na K36 UHF-a Varaždinska televizija se može pratiti na cijelom području digitalne regije D3 koji obuhvaća Međumursku, Varaždinsku, dio Koprivničko-križevačke i dio Bjelovarsko-bilogorske županije.

## Vanjske veze
* VTV
Vinkovačka televizija

**Vinkovačka televizija** je hrvatska televizijska postaja sa županijskom koncesijom za područje Vukovarsko-srijemske županije. S emitiranjem je počela 1. veljače 1994. godine, a danas emitira 8 sati programa dnevno, uglavnom vlastite produkcije te programe drugih lokalnih tv postaja poput Z1, Varaždinske TV, Kanala Ri, itd.

## Pokrivenost signalom
Signalom sa odašiljača Belje i Borinci unutar multipleksa D na K21 UHF-a Vinkovačka televizija se može pratiti na cijelom području digitalne regije D1 koji obuhvaća dio Osječko-baranjske županije, Vukovarsko-srijemske i dio Brodsko-posavske županije.

## Vanjske veze
* Plava Vinkovačka televizija - službena stranica
1050-e

**1050-e** su decenija koja je počela 1. januara 1050. i završila 31. decembra 1059. 

## Događaji i trendovi
* 4.7. 1054 - Kineski, arapski i drugi astronomi bilježe supernovu SN 1054 čiji se ostaci nalaze Rak maglini.
* 16.7. 1054. - Kardinal Humbert, predstavnik pape Lava IX u Carigradu i carigradski patrijarh Mihailo Kerularije bacaju anatemu jedan na drugog označivši početak velike Istočno-zapadne šizme kojom se kršćanski svijet konačno podijelio na katolike i pravoslavce.
* 18.12. 1055. - Turci Seldžuci zauzimaju Bagdad. 
* 1.9. 1057. - Dolaskom Isaaka I Komnena na bizantsko prijestolje, prestaje vladavina Makedonske dinastije.

## Izvori
Patrijarh srpski Lukijan

**Lukijan Bogdanović** (Baja, 10. maj 1867 — Bad Gaštajn, 1. septembar 1913) je bio arhiepiskop karlovački, srpski patrijarh i dobrotvor.

## Biografija
Lukijan (svetovno ime Lazar) Bogdanović je rođen 1867. godine u Baji u Ugarskoj. Njegov otac Aleksandar rođen je u Baranji u Pečvaru, a u Baju se preselio kao trgovac, gde je držao malu radnju. Mati Milica rođ. Letić bila je bliska rođaka patrijarha Georgija Brankovića. Lukijan Bogdanović se školovao u rodnoj Baji, Sremskim Karlovcima i u Jegri ()

Zamonašio se 1891. godine i uskoro postao arhimandrit manastira Vaznesenja Hristovog u Beočinu. Za episkopa Eparhije budimske postavljen je 1892. godine. Dana 10. novembra 1907. osvetio je kamen temeljac novog zdanja peštanskog Tekelijanuma.

Izabran je za srpskog patrijarha 22. septembra 1908. sa 33 glasova za i 25 protiv, mada je većina saborska prvo za patrijarha izabrala vršačkog episkopa Gavrila Zmejanovića čiji izbor mađarski premijer Šandor Vekerle () nije prihvatio. Zatim je saborska većina za srpskog patrijarha izabrala episkopa bačkog Mitrofana Ševića. On se, međutim, pod pritiskom kraljevskog komesara povukao.

Godine 1912. mađarska vlada Ištvana Tise () je ukinula srpsku crkvenu autonomiju. Srpska štampa je zbog nastale situacije okrivila patrijarha Bogdanovića.

Iste godine zbog hirotonisanja Georgija Zubkovića za novog episkopa budimskog izazvao je veliko nezadovoljstvo kod mađarskog premijera Ištvana Tise.

Posle svih ovih nemilih događaja patrijarh Bogdanović je 1. septembra 1913. godine u austrijskom gradu Bad Gaštajnu pod nerazjašnjenim okolnostima nestao. Njegovo nago telo pronađeno je u reci Ahe. Odsečena glava patrijarha Bogdanovića nikada nije pronađena. Prema izveštajima tadašnje srpske štampe u Austrougarskoj, postoji sumnja da je poglavar Srpske pravoslavne crkve pao kao žrtva politike mađarskog premijera Ištvana Tise.

Patrijarh Lukijan se isticao velikim godišnjim prilozima Srpskom privrednom društvu Privrednik i bio je jedan od osnivača Patronata Privrednikovih dobrotvora i njegov aktivan član.

## Literatura
* Zastava, br. 190, 9. septembar 1913. (Jutarnji list), Novi Sad
* Uspomene prote Stevana Čampraga, Sentdreja 2001.
* Zastava, br. 190, 6. septembar 1913. (Večernji list), Novi Sad

## Vanjske veze
* Poslednji karlovački patrijarh („Večernje novosti“, feljton 24.9-5.10.2009)
* Misterija oko nestanka patrijarha Lukijana Bogdanovića (Srpske narodne novine, Budimpešta)
* Zagonetna smrt patrijarha Lukijana — „Tajna reke Ahe“, Politikin Zabavnik, broj 3036 od 16. aprila 2010. godine
1051.

__NOTOC__
Godina **1051.** (**[[rimske brojke|MLI]]**) bila je redovna godina koja počinje u utorak u julijanskom kalendaru.

## Događaji
* Godwin, earl od Wessexa, nakon što je odbio kazniti pobunjene građana Dovera, je protjeran iz Engleske od strane kralja Edwarda Ispovjednika; iz egzila će se vratiti godinu dana kasnije.
* Ilarion Kijevski (Hilarion) postaje prvi domaći mitropolit pravoslavne crkve u Kijevskoj Rusiji.
* 19. 5. &ndash; Francuski kralj Henri se u katedrali u Reimsu ženi za Anu Kijevsku.
* Mladi vojvoda Guillame (Vilim Osvajač) u Normandiji nastavlja borbu protiv pobunjenih baruna .

## Rođenja
* Edgar Atheling, neokrunjeni anglosaksonski kralj Engleske nakon bitke kod Hastingsa
* Mi Fu, kineski pjesnik, slikar i kaligraf (u. 1107)

## Smrti
* 22. 1. &ndash; Ælfric Puttoc, nadbiskup Yorka
* Bi Sheng, kineski izumitelj iz doba dinastije Song koji je pronašao tehniku štampanja pomičnim slovima

## Reference
Dover

**Dover** je lučki grad od 43,206 stanovnika na jugoistoku Engleske u Grofoviji Kent.

On je i administrativni centar istoimenog Distrikta koji ima 113,228 stanovnika.

## Geografija

Dover leži na istoku Kenta u regiji Jugoistočna Engleska duž obala kanala La Manche udaljen samo 34 km od francuske obale. Zbog tog je najveća putnička trajektna luka Engleske. Sve donedavno dok nije otvoren Eurotunel u 
Folkestonu bio je najbrža veza sa kontinentom.

Grad je pored toga poznat i po vapnenačkim klifovima - Bijele stijene Dovera.

## Historija

Još prije Rimskog osvajanja Britanije na tom mjestu je postojalo važno naselje - **Dubris**, koje je za rimskih vremena postalo važna luka za promet sa evropskim kopnom.

Još od 4. vijeka ima utvrdu koja je podignuta kao dio obrane saksonske obale. Doverski zamak, koji dominira nad gradom leži na 114 metara iznad razine mora, pa se za jasnog dana iz njega može vidjeti  francuska  obala. U njemu se nalazi rimski svjetionik, drevna crkva sv.Marije, ostaci saksonske utvrde i masivnog normanskog donžona.

Tokom 11. vijeka postao je jedan od članova srednjovjekovne konfederacije Cinque Ports.

Kuriozum je da Dover nikad nije dobio nikakvu formalnu povelju o statusu grada, već mu je to pravo tolerirano na osnovu 
tvrdnje da je bio borough još za saksonskih vremena.

Za vrijeme Drugog svjetskog rata teško je bombardiran što direktno teškim topovima iz Francuske što iz zraka, ali su razorene kuće u prvom redu do mora nakon rata brzo obnovljene.

## Privreda i transport

Dover je prije svega velika putnička luka koja se prostire na terenu od 240 hektara; pored luke ima i nešto lake industrije.

## Pobratimski gradovi

* Calais, Francuska
* Huber Heights, Sjedinjene Američke Države
* Split, Hrvatska

## Reference

## Vanjske veze

* Dover District Council
Aelfric Puttoc

**Ælfric Puttoc** (; ; ? - 22. januar 1051), ponekad navođen i pod suvremenim imenom **Alfric Puttock**, bio je srednjovjekovni nadbiskup Yorka i biskup Worcestera.

O njegovom ranom životu i porijeklu nema skoro nikakvih podataka. Prvi put se u zapisima javlja 1023. kada ga je canterburyjski nadbiskup Aethelnot imenovao za nadbiskupa Yorka. Godine 1026. je otputovao u Rim gdje je dobio *[[pallium]]* od pape Ivana XIX. Tokom vladavine kralja Knuta Velikog je od njega i kraljice Emme primio brojna imanja.

Nakon Knutove smrti je postao pristaša Hartaknuta, odnosno protivnik Knutovog nasljednika i Hartaknutovog brata Harolda Brzonoga. Kada je Hartaknut 1040. došao na vlast, Aelfric je ispunio njegovu želju i iskopao Haroldove posmrtne ostatke te ih bacio u Temzu. Također je optužio worcesterskog biskupa Lyfinga da je sudjelovao u likvidaciji anglosaksonkog princa Alfreda Athelinga; te je optužbe iskoritio kako bi privremeno preuzeo njegovu biskupiju.

Kada se Alfredov brat Edward Ispovjednik godine 1042. vratio iz izgnanstva, bio je prisiljen odstupiti iz Worcestera i vratiti se u York. S novim kraljem je, međutim, izgradio dobre odnose te je zajedno sa canterburyjskim nadbiskupom Edsigeom sudjelovao u njegovoj krunidbi u Winchesterskoj katedrali 3. aprila 1043. Umro je osam godina kasnije i sahranjen je u Katedrali u Peterboroughu. *[[Anglosaksonska kronika]]* ga opisuje kao "uvaženog i mudrog".

## Reference

## Literatura

* 
* 
* 
* 
* 
* 
*  
*
Ilarion Kijevski

**Ilarion** (, ; u zapadnim izvorima ponekad navođen kao *Hilarion*; ? - cca. 1055) bio je mitropolit Kijeva, poznat kao prvi ne-Grk, odnosno domorodac na tom mjestu, kao i autor jednog od prvih sačuvanih tekstova istočnoslavenske književnosti.

O njegovom porijeklu i životu postoje relativno oskudni podaci. Prema *[[Povest minulih leta|Povijesti minulih ljeta]]* bio je monah i svećenik na dvoru kijevskog velikog kneza Jaroslava Mudrog u njegovoj rezidenciji Berestovo. Tamo je stekao reputaciju mudrog i učenog čovjeka. Nakon što je godine 1049. umro kijevski mitropolit Teopempt, Jaroslav ga je imenovao na njegovo mjesto. To je predstavljalo presedan, s obzirom da su mitropolite prije toga imenovali isključivo bizantski carevi; time je Jaroslav simbolički naglasio nezavisnost svoje države, kao i crkve u Kijevu. Tom imenovanju se kao ne-kanonskom usprotivio novgorodski episkop Luka Židjata, koji je zbog toga bio zatočen u Kijevsko-pečerskoj lavri.

Iako je Ilarion relativno kratko boravio na mjestu mitropolita, iza sebe je ostavio niz tekstova koje su citirali i kopirali kasniji kroničari. Među njima se najviše ističe propovijed poznata kao *[[Slovo o zakonu i blagodati]]*.

## Vanjske veze
* Ilarion, Metropolitan in the Encyclopedia of Ukraine
* Hilarion at list of biographies and "ХРОНОС"
* Hilarion, the Metropolitan of Kiev at the Rulex.ru Portal
* Hilarion of Kiev by Alexander Men
* Hilarion, the Metropolitan of Kiev , by Sergey Perevezentsev 
* *Sermon on Law and Grace* by Hilarion with notes and comments by M. Maslin , from the online library of Russian Classics
Leopold II od Austrije

**Leopold II** (1050 – 12. oktobar 1095), također poznat i kao **Leopold Lijepi**, bio je markgrof Austrije iz Kuće Babenbergovaca Margrave koji je vladao od 1075. Rodio se kao sin markgrofa Ernsta Hrabrog i Adelaide od Eilenburga, kćeri markgrofa Dedoa II od Meissena.

Godine 1065. se oženio za Idu, groficu Chama (1060–1101),u Oberpfalzu u Bavarskoj. Sa njom je imao sina i nasljednika Leopolda III, kao i šest kćeri koje su se udale za vojvode i grofove iz Koruške, Češke i Njemačke.

U sporu o investituri je prvo stao na stranu cara Heinricha IV, ali je potom 1081. na skupštini na Tullnu, pod uticajem svoje supruge Ide od Formbach-Ratelnberga i biskupa Altmanna od Passaua, promijenio stav i stao na stranu pape. Zbog toga je car formalno smijenio i njegovo leno dao knezu Vratislavu II od Češke. To je dovelo do bitke kod Mailberga u kojoj je Leopold poražen; na kraju je uspio sačuvati mjesto markgrofa, ali je izgubio dio teritorija u južnoj Moravskoj. Leopoldovo sjedište je tada bio Gars am Kamp.

Godine 1089. je Leopold platio izgradnju Opatije Melk u istočnoj Austriji, nedaleko o zamka Thunau a Kamp, koja mu je bila ljetna rezidencija Leopold.

## Literatura
* *The Royal Ancestry Bible, Royal Ancestors of 300 Colonial American Families* Vol. 3 (chart 2180) by Michel L. Call 
* Medieval Lands Project on Leopold II, Margraf of Ostmark
Emund Stari

Emund Stari (švedski: *Emund den gamle*, starošvedski: *Æmunðær gamlæ*, *Æmunðær gammal*, *Æmunðær slemæ*; ? - 1060) bio je kralj Švedske od 1050. do smrti. 

Rodio se kao sin kralja Olofa Skötkonunga. Bio je oženjen za Astrid Njalsdotter (u. 1060) od Skjalgaättena, norvešku plemkinju i kćer Niala Finnssona. Sa njom je imao troje djece - sinove Anunda i Ingvara, koji su umrli prije oca, i kćer, čije ime nije poznato, ali koja je kasnije postala kraljica, odnosno supruga kralja Stenkila i majka još tri švedska kralja - Ingea I, Alstana i Erika. 

Podaci o njegovom životu i vladavini su relativno oskudni. Na prijestolje je došao naslijedivši svog brata Anunda Jakoba. Njemački kroničar Adam od Bremena ga opisuje kao "svadljivog čovjeka", te navodi kako je pokrenuo neuspjeli pohod na Terra Feminarum (Finska), u kome mu je poginuo sin Anund. S obzirom da je umro bez sinova, naslijedio ga je zet Stenkil. Emund je tako bio posljednji švedski kralj iz Dinastije Munsö.

## Izvori


## Literatura
* Sawyer, Peter *The Oxford Illustrated History of the Vikings* (Oxford University Press, 1997)
* Ohlmarks, Åke *Alla Sveriges drottningar*
Ana Jaroslavna od Kijeva

**Ana Kijevska** ili **Ana Jaroslavna** (fra. *Anne de Kiev*) bila je kraljica Francuske (staroruskog podrijetla) i supruga kralja Henrika I. Bila je majka Filipa I.

## Biografija
Anini roditelji su bili Jaroslav I., veliki knez Kijeva i princeza Ingegerd. Preko nje je bila unuka švedskog kralja Olofa Skotkonunga. Bila je sestra kraljice Anastazije. Bila je pismena i imala je plavu kosu.

Kralj Henrik tražio je pravu ženu za sebe, te ju je našao u Ani. Vjenčali su se u Reimsu 19. svibnja 1051. Dobili su četvero djece.

Nakon Henrikove smrti, Ana je djelovala kao regent u Filipovo ime. Umrla je 1075. Bila je baka Luja VI.

## Povezano
* Rokselana

## Vanjske veze
* Anna Yaroslavna, biografija (eng.)
Edgar Ætheling

**Edgar II.** (staroengleski: *Ēadgar Æðeling, Ēadgar Æþeling, Ēadgar Cild*), neokrunjeni engleski kralj, rođen 1051., a umro 1126. godine. Engleski izvori ga zovu i **Ætheling**. Bio je zadnjim pripadnikom kraljevske dinastije (usporedi Cerdic od Wessexa i Popis monarha Wessexa).

Edgar je bio unuk engleskog kralja Edmunda II. Željeznobokog koji se tijekom vladavine danskih kraljeva rodio u progonstvu u Ugarskoj. Edvard III. Ispovjednik ga je tijekom svoje vladavine doveo na svoj dvor i proglasio svojim nasljednikom.

Nakon bitke kod Hastingsa i smrti kralja Harolda II., kraljevsko vijeće (*[[Witenagemot]]*) je dana 14. listopada 1066. Edgara proglasilo nasljednikom Harolda II. pod imenom Edgar II. Kako su u bici kod Hastingsa poginuli mnogi viđeniji anglosaski plemići, otpor Vilimu, normandijskom vojvodi je bio slab i potpuno obeshrabren. U toj situaciji Edgar, koji je bio premlad, a uz to slaba karaktera i utjecaja, nije imao moći organizirati obranu i oduprijeti se moćnim Normanima.

Edgar nikada nije bio okrunjen za engleskog kralja jer je Vilim I. Osvajač već do Božića 1066. pokorio Englesku i bio priznat za kralja Engleske.

## Reference
Witenagemot

## Opća definicija
**Witenagemot** (staroengleski ***witena gemōt*** (IPA:ˈwitənə jeˈmoːt) "mudrački susret"), također i **Witan** (pravilom je to naslov njegovih članova) je bio političkom ustanovom u anglosaskoj Engleskoj koji je djelovao od prije 7. stoljeća do 11. stoljeća.

Witenagemot je djelovao kao vijeće odličnika čija je glavna dužnost bila biti savjetodavcem kralju. Članove su činili najvažniji plemići u Engleskoj, i ekleziološki i sekularni. 

Vjeruje se da ova ustanova predstavlja aristokratsku evoluciju od starinskih germanskih općih skupština, folkmoota (usporedi ting). U Engleskoj prije 7. stoljeća, drevni folkmootovi su se razvili u saziv najmoćnijih i najvažnijih ljudi u državu, uključujući i ealdormene, thegne, više plemstvo, koje je raspravljalo o stvarima nacionalne i lokalne važnosti.

## Korijeni
Općenito se smatra da je engleski witenagemot imao korijene u drevnim germanskim vijećima koja su bila sazvana radi svjedočenja kraljevskim davanjima zemlje. Ipak, kakav god da im je bio status u 4. i 5. stoljeću, narav tih vijeća se nepovratno promijenila dolaskom kršćanstva oko 600. godine. Od onda su Crkva i država nerazdvojno isprepletene, što se odrazilo u snažnom eklezijastičnom elementu u članstvu witenagemota, kao i u predmetima koje je razmatrao. Također zapisi odluka koje su donijeli witani obuhvaćaju i crkvene i sekularne pravne stvari.

## Kronologija
Witenagemotima su prethodili folkmooti. Od otprilike 627. godine do 1066. su witenagemoti bili glavnim vijećima. Nakon 1066. do oko 1215. ih nasljeđuje Curia Regis.

## Literatura
Prema Wikipediji na engleskom jeziku:

* Chadwick, H. M., *Studies on Anglo-Saxon Institutions* (Cambridge, 1905.).

* Garmonsway, G. N. (ed. & trans.), *The Anglo-Saxon Chronicle*, 2nd edition (London, 1954.; pretisak 1965.).

* Gomme, George L., ''Primitive Folkmoots; or, Open-Air Assemblies in Britain''  (London, 1880.).

* Hodgkin, Thomas, *The History of England from the Earliest Times to the Norman Conquest* (New York, 1906.; pretisak New York 1969.).

* Liebermann, Felix, *The National Assembly in the Anglo-Saxon Period* (Halle, 1913.; pretisak New York, 1961.).

* Whitelock, Dorothy, Review of *The Witenagemot in the Reign of Edward the Confessor* by Tryggvi J. Oleson, *The English Historical Review* 71 (1956.): 640-42.

* Wulfstan II, Archbishop of York, "Incipit de synodo", in K. Jost (ed.), *Die "Institutes of Polity, Civil and Ecclesiastical": ein Werk Erzbischof Wulfstans von York* (Bern, 1959.).
## Izvori
Mi Fu

**Mi Fu** (, 1051–1107), također poznat i kao **Mi Fei** (米芾), bio je kineski slikar, pjesnik i kaligraf rodom iz Taiyuana koji je živio u doba dinastije Song. Kao slikar je stekao slavu svojim stilom slikanja pejzaža u magli koji je koristio točke tinte s pljosnatim kistom, a koji je postao poznat kao "Mi Fu" stil. Kao pjesnik je slijedio stil Li Baija, a u kaligrafiji Wang Xizhija. Zbog nesklonosti konvencijama nije uživao veliku popularnost na dvoru dinastije Song.

Kao kaligraf je kasnije stekao reputaciju jednog od četiri najveća kaligrafa dinastije Song. Također je bio poznat i po ekscentričnom ponašanju, pa je stekao nadimak "Luđak Mi"; tome je pridonio njegov običaj da prikuplja kamenje i da jedan od kamena naziva svojim "bratom" i klanja mu se kao članu svoje porodice. Bio je sklon i piću. Njegov sin Mi Youren je kasnije postao poznat kao uspješni slikar.

## Reference

## Literatura
* Rhonda and Jeffrey Cooper (1997). *Masterpieces of Chinese Art* (page 76), by Rhonda and Jeffrey Cooper, Todtri Productions. .
* Xiao, Yanyi, "Mi Fu". *[[Encyclopedia of China]]* (Arts Edition), 1st ed.
* Barnhart, R. M. et al., *Three thousand years of Chinese painting*. New Haven, Yale University Press. (1997). Page 373.
TV Plus (razvrstavanje)

**TV Plus** se može odnositi na:

* TV Plus (Hrvatska), lokalna TV-stanica u gradu Jastrebarsko u Hrvatskoj;
* TV Plus (Madagaskar), TV-stanica na Madagaskaru
VOX TV

**VOX TV** je ugašena lokalna televizija s koncesijom na razini grada Zadra. Službeno je započela emitiranje 12. svibnja 2007., javljanjem uživo sa zadarskog Narodnog trga, a do konačnog prekida emitiranja došlo je u svibnju 2016. Televizija je emitirala u digitalnim regijama D6 (54. kanal) i D7 (31. kanal). Bila je smještena u industrijskom dijelu grada, točnije u Gaženici, na adresi Uvala Bregdetti 23. Vlasnik televizije je bio Reno Sinovčić, a glavna urednica Ivana Vukić.

## Program
Televizija VOX svakodnevno ima tri do četiri sata vlastitog programa. Ujutro se emitira emisija "Dobro jutro Zadre", koju vode Zorana Vrčić, Damir Granić, Kristina Štorić i Renato Babić. Babić ujedno vodi i dnevnu glazbenu emisiju "Mjuza". Četiri puta dnevno na rasporedu su vijesti.

Svakoga dana navečer prikazuju se specijalizirane emisije. Tako se ponedjeljkom prikazuje sportska emisija "Zakucavanje", a vode je Slavica Vulin i Igor Jelenić-TOTO, koji je ujedno i urednik emisije. Utorkom je na rasporedu politički magazin "Fortunal", koji vodi i uređuje Neven Pavelka. Srijedom je emisija "VI?MI!", a vodi ju i uređuje Ivana Vukić. Četvrtkom se izmjenično prikazuju turističko-gospodarski magazin "Potencijal" i emisija "Aktualno", voditelja Nevena Pavelke i urednice Ivane Vukić. Petkom je na rasporedu je emisija "Moje skitnje", koju uređuje i vodi Igor Jelenić-TOTO. Subotom je emisija o moru, "Arti" , koju uređuje Ivan Bačinić. Magazin "ZOOM" osmislila je novinarka Ivana Rašić Tomić. Emisiju je uređivala i vodila sve do rujna 2008. godine, a danas je voditeljica i novinarka **Nove TV**. Nova urednica je kolegica Sandra Profaca, a na mjesto voditeljice dolazi Maja Draganić. Nedjeljom navečer prikazuje se emisija "1 na 1". Uređuje ju i vodi hrvatski novinar Šenol Selimović.

## Prestanak emitiranja
VOX TV je 6. svibnja 2016. u 14:10 privremeno na 30 dana isključen iz sustava odašiljanja OiV-a. No, zbog poznatih problema koje televizija ima u financijskom smislu več godinama ovo privremeno isključenje će vjerojatno biti u konačnici kao trajno.

## Izvori

## Vanjske veze
* voxtv.hr Službena stranica
Gradska televizija Zadar

**Gradska televizija Zadar** (**GTV Zadar**) je bila hrvatska lokalna televizija koja je emitirala za grad Zadar. Prvu koncesiju za zemaljsko emitiranje dobila je 21. lipnja 2000. godine. Područje pokrivenosti televizije je 150.000 stanovnika. Odašiljač televizije nalazi se na Sv. Mihovilu, na otoku Ugljanu i odašilje program na 35. kanalu. Udjel u vlasništvu imaju Zoran (52 %) i Ljiljana Lokas (48 %).

GTV Zadar emitira emisije lokalnog karaktera te različite zabavne sadržaje. Surađuje s različitim lokalnim televizijama i produkcijskim kućama.

Dana 30. lipnja 2014. agencija za elektronične medije trajno im je oduzela koncesiju.

## Vanjske veze
* Službene stranice GTV Zadar
Riječka televizija

**Riječka televizija** (skraćeno **RiTv**) je hrvatska lokalna televizija koja emitira za područje Grada Rijeke.

RiTv je prva riječka televizijska postaja koja je s emitiranjem vlastitoga programa započela 10. lipnja 1998. godine. Zahvaljujući digitalnom signalu pokriva područje Primorsko-goranske županije i Istarske županije. To područje obuhvaća oko 600.000 stanovnika.

RiTv u prosjeku proizvodi 12 sati programa na dan od čega je 80% programa iz vlastite produkcije.

U budućnosti se očekuje preimenovanje RiTv-a u *Televiziju Primorja i Gorskog Kotara* nakon dobivanja koncesije za zemaljsko regionalno digitalno emitiranje.
Patrijarh bugarski Kiril

**Patrijarh bugarski Kiril** (; Sofija, 3. januar 1901 — Sofija, 7. mart 1971) je bio patrijarh Bugarske pravoslavne crkve od 1953. do 1971. godine.

## Biografija

Rođen je 3. januara 1901. godine, u Sofiji kao* 'Konstantin Markov Konstantinov *'. Njegovi roditelji su bili albanci koji su preselili u Sofiju. Od 1914. do 1918., išao je u sofijsku bogosloviju, a zatim studira teologiju na Sofijskom univerzitetu "Sveti Kliment Ohridski". Do presude komunista izbegao je progon, preko Beograda i Zagreba i došao u Černivcu (danas u Ukrajina).

Godine 1927. patrijarh Kiril odbranjuje doktorat i teologije, iste godina prima monaški postrig. Od 1928. do 1930. godine studirao je Filozofiju u Berlinu.

Godine 1936. rukopoložen je u stobijskog episkopa. Godine 1938. imenovan je za sekretara Svetog arhijerejskog sinoda. Kasnije je izabran plovdivskog mitropolita. Godine 1943. suprotstavio se vlasti što se priprema za deportaciju Jevreja u logor Plovdiv.

Nakon komunističkog puča 9. septembara 1944. godine je uhapšen zbog lažnih optužbi i provodi nekoliko meseci u zatvoru, ali nikada nije osuđen. Godine 1948. Kiril je predvodio delegaciju Bugarske pravoslavna crkve koja učestvuje u internacionalnoj konferenciji u Moskvi, koja se protivi ekumenizmu i politici Vatikana. Dana 10. maja 1953. izabran je za prvog patrijarha obnovljene i kanonski priznate Bugarske pravoslavne crkve. Dana 20. novembra 1961. bugarski patrijarh Kiril je odlučio da uđe u Svetski savet crkava. Dana 18. jula 1968. Sveti arhijerejski sinod Bugarske pravoslavne crkve predvodio je patrijarh Kiril koji je objavio svoju odluku da promeni julijanski kalendar na novojulijanski kalendar.

Umro je 7. marta 1971. godine i sahranjen u glavnom hramu manastira Bačkovo.

## Literatura
* Pantschovski, Ivan. Patriarch Kyrill. Berlin, 1971.
* Cacov Boris Episkop Bigarske pravoslavne crkve Sofija 2003.
* Dimov Janko. Kiril – “patrijarh bugarski”. S., 1990, 233 s.; 2 izd. S., UI, 2004.
* Zbor u čast bugarskog patrijarha Kirila povodom 100 godina od rođenja i 30. godišnjice njegove smrti. Stefan Šivačev. Plovdiv, 2001, str 143
* Gugov Džordž. Socijalni i etički stavovi patrijarha Kirila. Plovdiv Zbelsurd.
TV Jadran

**TV Jadran** je hrvatska komercijalna televizijska postaja ovlaštena za emitiranje cjelodnevnoga programa na području Splitsko-dalmatinske županije. Gleda se još i u rubnim dijelovima dvije dalmatinske, i tri bosanskohercegovačke županije.

Nastala je krajem 1993. pod imenom CATV i započela emitiranje programa preko kablovske mreže na razini grada Splita. Kasnije je preimenovana u Adriatic TV. S emitiranjem programa započinje po dobijanju koncesije za emitiranje televizijskog programa, u siječnju 2004. godine.

TV Jadran se i od pučinskih otoka Središnje Dalmacije (Vis, Hvar, Korčula), do prekograničnih gradova, općina i mjesta Zapadne, Središnje hercegovačke i Istočne hercegovačke županije, na pravcu Kupres-Stolac.
Koncepciju svog programa Televizija Jadran temelji u prvom redu na informativnom programu, ali i na emisijama iz područja politike, kulture, sporta, gospodarstva, zabave itd.

Pečat cjelokupnom programu daje jutarnji kontakt program s mozaičnom emisijom “Jutarnja ćakula”, ali prije svega originalne emisije u popodnevnom i večernjem terminu.

Značajnije emisije: *Vijesti Televizije Jadran*, *Jutarnja Ćakula*, mozaična emisija, *Time out*, sportska emisija, *Agrosvijet*, emisija o poljoprivredi, *Ćakula kroz život*, emisija socijalne tematike, *Aktualno*, talk politička i gospodarska emisija s aktualnom problematikom, *Kratki rezovi*, emisija o filmu, *Cenzura*, politička emisija Eugena Jakovčića, *Auto moto nautic vision*, emisja o auto moto industriji, *Shalsha*, glazbena top ljestvica, *Vidljivi tragovi*, vjerska emisija, *Naše zdravlje*, specijalizirana emisija o medicini, *Poticaji duha*, predavanja don Ivana Grubišića, *Laku Noć, Hrvatska…*. Uz naravno prijenose i snimke sportskih, kulturnih, glazbenih i ostalih događanja na ovom području.

## Vanjske veze
* TV Jadran
TV Plus

**TV Plus** bila je lokalna televizijska postaja iz Jastrebarskog. Osnovana je 2003. da bi sredinom 2007. ušla u krizu izazvanu odnosima među suvlasnicima. Televiziji prijeti propast i nalazi se u velikim teškoćama. U siječnju 2008. preuzima je Davorin Štetner, tada 26-ogodišnjak te postaje jedini vlasnik, a TV Plus d.o.o. izlazi iz osmomjesečne krize ojačan novom upravom i osvježenim djelatnicima.

Zanimljivost i kuriozitet su informacije da je Grad Jastrebarsko najmanji grad na području Hrvatske s televizijskom kućom, a Davorin Štetner - najmlađa osoba u vlasništvu televizijske kuće u Hrvatskoj.

Početkom 2009. Štetner uspijeva uvesti strateške partnere u vlasništvo tvrtke te time osigurava sredstva za razvitak televizije. U istoj godini TV plus uspijeva ishoditi dozvolu za odašiljački sustav na brdu Japetić (879&nbsp;m) te time proširuje područje gledanosti. Iste godine TV plus se useljava u novi, moderan TV centar površine preko 400 kvadratnih metara na Tržnom centru Jastrebarsko. 2010. godine uspješno produžuje koncesiju na period od 10 godina.

Početkom 2011. godine Štetner prodaje većinski paket dionica televizije tvrtki Beton-Lučko d.o.o. i odlazi s mjesta direktora i glavnog urednika. Televizija u lipnju seli u Lučko.

## Pokrivenost signalom
Signalom sa odašiljača Tusti vrh na Medvednici podno Sljemena u lokalnom multipleksu D (MUX D) na 57 kanalu UHF-a TV Plus se mogla pratiti u tri objedinjene digitalne lokalne podregije koje obuhvaćaju:

**d44** - Grad Zagreb, Velika Gorica, Sveta Nedelja, Stupnik i dio općine Samobor

**d45** - Jastrebarsko, Klinča Sela, Krašić i Pisarovina

**d46** - Karlovac, Lasinja, Ozalj, Žakanje, Draganić, Netretić, Duga Resa, Generalski Stol, Barilovići, Krnjak, dio općine Vojnić i Bosiljevo

## Prestanak emitiranja
TV Plus je 9. travnja 2013. u 23:59 privremeno isključena iz sustava odašiljanja OiV-a. Privatna televizija Tv Plus trajno je ostala bez koncesije, odlučilo je Vijeće za elektroničke medije. Nakladnik televizije nije mogao podmiriti obveze prema tvrtci Odašiljači i veze. Odluku o trajnom oduzimanju koncesije Vijeće je donijelo nakon privremenog oduzimanja koncesije i produljenja roka u kojem nakladnik nije uspio riješiti svoja dugovanja.

## Izvori

## Vanjske veze
* Službene stranice TV Plusa
RTB TV

**RTB TV** ili **Radiotelevizija Banovina TV** je hrvatska TV postaja ili kanal sa sjedištem u Glini. Originalni program se emitira samo nekoliko sati dnevno, a ostatak dana kao zvučna podloga program Radio Banovine. 

## Vanjske veze

* Program RTB TV na portalu mojtv.hr
Kanal 5 (Hrvatska)

**Kanal 5** televizija iz Splita je hrvatska komercijalna televizijska postaja koju možete gledati putem B.net-a u Splitu, Zagrebu i Osijeku, te na MAXtv programu 809.

Kanal 5 TV je s radom započela 14. veljače 2004. Gledanost stječe suradnjom s HNK Split (*[[Splitsko ljeto]]*) te nizom dnevnih emisija kao što su *Relax Studio*, *Pusti me proć*', *Tvor* i druge. Organizator je i pratitelj brojnih kulturno-zabavnih manifestacija u Splitu (javni doček Nove godine 2005. i 2006., *Noć [[Dioklecijan]]a*, *Dani Dioklecijana 2010*, glazbeni festivali, koncerti itd.).

## Programska shema
Kanal 5 TV emitira cjelokupni dnevni program u trajanju od oko 5 sati u vlastitoj produkciji. Programsku shemu, uz brojne dnevne studijske emisije i istraživačke reportaže, čini i niz modnih, športskih i glazbenih *intermezza*. Producent programa je Damir Dešković, direktorica marketinga Vesna Lemo, a direktor i urednik programa Tonči Šundov.

### Popis emisija
Iz programa izdvajamo :

* **Razgovori, prigovori** - aktualno iz studija, voditelj Saša Ljubičić
* **Pusti me proć**' – talk show s političkim temama, urednik i voditelj Tonči Šundov
* **Iskoristi dan** – mozaična emisija iz studija 
* **Otvoreno kazalište** – emisija o kazališnoj umjetnosti i HNK Split, Andrea Viđak
* **Život i prostor** – emisija o arhitekturi, uređuje i vodi Inge Gattin Pogutz
* **Happy day** uživo iz studija petkom, zabavno-glazbena emisija koju vodi Dina Bujas
* **Naša posla** – TV komentar, urednik i voditelj Saša Ljubičić
* **Tvor** - tvornica gradskih priča
* **In magazin** by Nataša Bebić
* **Picigin** – emisija o športu
* **Gušti iz teće** - kulinarska emisija
* **Vidilica** – televizijska vijećnica
* **5 minuta vijesti** u 19, 20 i 21 h, urednica Ljiljana Radomiljac Nerlović

## Vanjske veze
* Podaci na tvprofil.net
FullTV

**Poslovna televizija FullTV** ili, skraćeno, **FullTV** je hrvatska lokalna TV postaja s programom poslovne tematike sa sjedištem u Splitu. Njen program se naslanja na lokalni poslovni portal fullbusiness.com. Nastala je nakon gašenja Splitske televizije.

## Vanjske veze
* Podaci na tvprofil.net
Radiotelevizija Sarajevo

**Radiotelevizija Sarajevo** je bila nacionalno radiodifuzno poduzeće SR Bosne i Hercegovine, odnsono jedna od ukupno osam radiotelevizijskih kuća tadašnjeg emiterskog sistema Jugoslavenske radiotelevizije. Osnovana je sredinom 1960-ih u Sarajevu kao republička radiotelevizijska kuća za Bosnu i Hercegovinu. 

Potječe od Radio Sarajeva koje je s radom započelo 10. aprila 1945. godine počeo Radio-Sarajevo, čuvenim riječima prvog spikera i tehničara Đorđa Lukića Cige "Ovdje Radio Sarajevo! Smrt fašizmu - sloboda narodu". 1969. godine sa radom počinje i TV Sarajevo. Oba medija bila su znak posebnosti i državnosti Bosne i Hercegovine, a za njihovo osnivanje su najzaslužniji bosanski političari Hamdija Pozderac i Branko Mikulić. U bivšoj Jugoslaviji je program TV Sarajevo stekao popularnost 1980-ih zabavnim emisijama, među kojima se najviše ističe *[[Top lista nadrealista]]*.

Od 1992. godine, Radiotelevizija Sarajevo je i službeno nacionalna RTV kuća Bosne i Hercegovine, poznata pod imenom "Radiotelevizija Bosne i Hercegovine" (RTVBiH), koja je od prije par godina i javni RTV servis za teritoriju čitave BiH. Radiotelevizija Bosne i Hercegovine (ili Javni radiotelevizijski servis Bosne i Hercegovine, PBSBiH) članica je "Eurovizije", evropske unije javnih i nacionalnih kuća.
Federalna televizija

**Federalna televizija** (skraćeno **Federalna TV** ili **FTV**) je entitetska televizija Federacije Bosne i Hercegovine.

## Historija
Federalna televizija počela je sa radom 27. oktobra 2001. godine, emitovanjem Dnevnika. Urednik prvog Dnevnika u 19:30 bio je Amarildo Gutić, sa trajanjem od 35 minuta.

Program se odvijao na dva televizijska kanala (FTV1 i FTV2), ali od aprila 2003. godine televizijski program je sveden na jedan.

## Uprava
Prvi generalni direktor Federalne televizije bio Jasmin Duraković (2001-2008).

## Povezano
* Radio-televizija Federacije Bosne i Hercegovine (RTVBiH)
** Federalni radio

## Povezano
* Mediji u Bosni i Hercegovini

## Reference
* RTVFBiH: Historijat

## Vanjske veze
* Službena stranica RTVFBiH
Radio-televizija Republike Srpske

**Radio-televizija Republike Srpske** (**RTRS**) predstavlja javni medijski servis Republike Srpske i Bosne i Hercegovine.

U sastavu Javnog preduzeća Radio-televizija Republike Srpske, djeluju Televizija Republike Srpske i Radio Republike Srpske. Sjedište RTRS se nalazi u RTV domu Republike Srpske na Trgu Republike Srpske u Banjoj Luci.

## Historija
Televizija Republike Srpske je počela sa radom 19. aprila 1992. godine kada je emitovan prvi Dnevnik iz banjalučkog studija. Kanal S iz tadašnjeg Srpskog Sarajeva počinje emitovanje programa 6. maja 1992. godine kada je emitovan prvi Dnevnik iz srpskosarajevskog studija, sve do 31. decembra 1993. godine kada je uspostavljen zajednički sistem prenosa i emitovanja programa Srpske radio-televizije. Naziv ***Srpska radio-televizija*** (***SRT***) ostaje u upotrebi sve do 1999. godine, nakon čega RTRS dobija ovaj današnji naziv, JP Radio-televizija Republike Srpske.

Zvanično je osnovana kao javni servis Odlukom Narodne Skupštine Republike Srpske 30. decebra 1993. godine sa sedištem u Banjoj Luci. Osnivač Radio-televizije Republike Srpske je Republika Srpska. Prvi glavni i odgovorni urednik RTRS je bio Ilija Guzina. Do preseljenja u RTV dom Republike Srpske 2010, sjedište se nalazilo u Ulici kralja Petra I Karađorđevića 129 u Banjoj Luci.

## Program
Ova medijska kuća emituje jedan televizijski i jedan radijski program, a u planu je pokretanje još dva televizijska kanala: **RTRS Info** i **RTRS Muzika**, od kojih će se drugi emitovati u visokoj definiciji.
Od juna 2007. godine RTRS je dostupan i preko satelita.

### Pokrivenost TV signala
Program Televizije Republike Srpske mogu da prate gledaoci u cijeloj Republici Srpskoj, dijelu Srbije i Crne Gore, jednom dijelu susjedne Federacije BiH, i dijelu Hrvatske.
Od 03.03 2013god ovaj program se moze pratiti i na satelitu w2 eutelsat 16" na frekvenciji 11262mhz H 30000Ks/s.

### Informativno-tehnički centri
Studio Banja Luka, Studio Istočno Sarajevo, Bijeljina, Prijedor, Trebinje i Brčko. Predstavništvo RTRS Beograd.

### Redakcije
Program Televizije Republike Srpske pripremaju četiri redakcije: 
* Redakcija informativno-političkog programa
* Redakcija zabavnog i sportskog programa
* Redakcija filmskog i dokumentarnog programa 
* Redakcija kulturno-obrazovnog, dječijeg i omladinskog programa

## Organizacija
Generalni direktor Radio-televizije Republike Srpske je Dragan Davidović. Prethodni direktori RTRS su bili Anđelko Kozomora, Vojo Kuprešanin i Radomir Pašić.

## Priznanja
* Predsednik Republike Srpske Rajko Kuzmanović je 29. aprila 2010. godine odlikovao Radio-televiziju Republike Srpske Ordenom zastave Republike Srpske, sa srebrnim vijencem. Kuzmanović je odlikovanje uručio generalnom direktoru RTRS-a, Draganu Davidoviću.
* „Povelja za nesebičnu pomoć srpskom narodu Kosmeta“

## Povezano
* Glas Srpske
* Risto Đogo

## Reference

## Vanjske veze
* Službena stranica Radio-televizije Republike Srpske 
* Radio televizija Republike Srpske: RTRS: dvadeset godina uz Republiku Srpsku! 18. 4. 2012.
Trend TV

**Trend TV** je lokalna televizijska postaja koja emitira svoj program u Hrvatskoj. S radom je započela 2005. godine, a program emitira kao lokalna televizija za područje grada Zagreba, Samobora, Zaprešića, Velike Gorica, Karlovca i Ogulina.

Tijekom 2017. godine dolazi do promjene imena kanala, iz naziva **TV 4 rijeke (TV4R)** u današnji Trend TV.

Trend TV kao i Trend radio u vlasništvu su dviju privatnih tvrtki KA - VISION d.o.o., TREND d.o.o.

## Vlasnička struktura
Vlasnik televizijskog kanala Trend TV je tvrtka TREND d.o.o.

## Pokrivenost signalom
Signalom s odašiljača Tusti vrh na Medvednici podno Sljemena i odašiljača Martinščak u Karlovcu u lokalnom multipleksu D (MUX D) na 57 kanalu UHF-a Trend TV se može pratiti u tri objedinjene digitalne lokalne podregije koje obuhvaćaju:

**d44** - Grad Zagreb, Velika Gorica, Sveta Nedelja, Stupnik i dio općine Samobor

**d45** - Jastrebarsko, Klinča Sela, Krašić i Pisarovina

**d46** - Karlovac, Lasinja, Ozalj, Žakanje, Draganić, Netretić, Duga Resa, Generalski Stol, Barilovići, Krnjak, dio općine Vojnić i Bosiljevo.

## Programska osnova
Program je strukturiran u nekoliko cjelina: jutarnji program koji traje do 12 sati, dnevni program od 12 do 20 sati, večernji program od 20 do ponoći te noćni program od 24 do 6 sati ujutro.

Središnji dio večernjeg programa je informativna emisija *Karlovački obzornik* s iscrpnim izvješćima o dnevnim zbivanjima u gradu i regiji. Emisije koje su regionalno orijentirane su *Iver*, *Pokupska kronika* i *Žumberački zov*. Trend TV prati i život većine nacionalnih i vjerskih manjina, osoba s posebnim potrebama, udruga civilnoga društva kao i institucije sa sjedištem u Zagrebu, Kordunu i Karlovcu. U emisijama za manjine teme se obrađuju opširnije nego u redovitom informativnom programu, a uvrštene su i specifične teme kao što su etno baština, kulturne posebnosti i slično. Posebna se važnost daje izvješćivanju o institucionalnom organiziranju i djelovanju manjina.

Vlastitu proizvodnju ostvaruju vlastitom produkcijom informativnog, zabavnog, športskog i glazbenog sadržaja, a u programu postoje i djela europske produkcije kao što je emisija *Yoga i pilates*. Nezavisnu proizvodnju ostvaruju kroz emisije *Trend putovanja* i *Moja Istra*. U programu, posebno mjesto pripada istraživanju nacionalnog blaga kroz emisiju *Domaći zvuci* koja već sada u arhivi ima sva kulturno-umjetnička društva Karlovačke županije, video zapise pojedinih narodnih stvaralaca i slično.

## Izvori

## Vanjske veze
* Službena web stranica
* Trend TV na stranicama Vijeća za elektroničke medije