open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Baré

**Baré**, ime kojim se označava grupa plemena američkih Indijanaca porodice Arawakan nastanjenih na gornjoj Rio Negro sjeverno od Amazone: Baré, Mandahuaca, Arekêna (Guarekena), Baníwa do Içana i Piapoco. Baré vlastiti naseljeni su u Venezueli uz granicu sa Brazilom i Kolumbijom, a njihov broj iznosi 238 (1975 Gaceta Indigenista) u Venezueli i 225 u Brazilu (svih 1,500 po Dominique Buchillet). Jezik baré (barauna, ihini) je nestao (govori ga tek nekoliko starijih osoba) a Indijanci se služe španjolskim.
Prema antropologinji Dominique Buchillet Baré su aravačkog porijekla, naseljeni duž srednjih i gornjih tokova Rio Negra na pritokama Içana i Xié i u regiji Cassiquiare Canala. U vrijeme konkviste Baré su živjeli na oko 165,000 četvornih kilometara uključiujući tu i rijeku Negro, Cassiquiare Canal i rijeku Mavaca. prije nekih 150 godina od njih su se po svoj prilici izdvojili grupe poznate pod nazivima Mandahuaca, Manaca, Baria, Cunipusana i Pasimonare. Oni su jedna od prvih grupa koja u području Negra dolaze u kontakt sa Europljanima. Od 1669 zajedno sa Baniwama i Passé Indijancima žive u São José do Rio Negro (današnji Manaus), vojni garnizon iz kojega su u područje Rio Negra odlazile ekspedicije u lov na robove.

Na području Brazila Baré žive na rezervatima Terra Indígena Alto Rio Negro, Baixo Rio Negro (općina Humaitá), Cué Cué Marabitanas (općina São Gabriel da Cachoeira), Médio Rio Negro I, Médio Rio Negro II, Rio Cuieras (općine Manaus i Nova Airrão) i Rio Tea (općine Santa Isabel do Rio Negro i São Gabriel da Cachoeira).

## Vanjske veze
* Baré
Baure

**Baure**, pleme Arawakan Indijanaca iz bolivijskog departmana Beni u provincijama Itenéz i Mamoré. Suvremena populacija iznosi im 631 (2000). Većina ih živi na općinama Baures, Huacareja i Magdalena u selima San Miguel, Tujure, Cairo, Alta Gracia, Jasiaquini, Bereuro, San Francisco, San Pedro, Buena Hora, Las Peñas, Pueblo Baure i El Carmen . zemljodjelci, lovci, ribari i sakupljači. Po vjeri su animisti (duhovi prirode achané) . Jezik im je gotovo nestao, 13 govornika (2000 Adelaar). 

## Izvori
Cabiyarí

**Cabiyarí** (Ka'wiari, Cabiyari, Cabiyary, Kabillary, Kabiyari, Kauiyari, Kawillary), pleme američkih Indijanaca porodice Arawakan naseljeni u kolumbijskom departmanu Vaupés, duž rijeke Río Cananari, pritoke Río Apaporisa, i manjim dijelom na Río Miriti-Paraná, pritoka rijeke Rio Caqueta. Populacija im je 1976. iznosila oko 100 . 

Tradicionalna nastamba je maloca, velika komunalna slamnata kuća. Žive od lova, ribolova, sakupljanje i obrada tla sistemom posijeci-i-spali. Termonologija srodstva je dravidskog tipa.

## Izvori

## Vajske poveznice
* Cabiyarí
Jatibonicù Taino Tribal Band of New Jersey

**Jatibonicù Taino Tribal Band of New Jersey** (New Jersey Jatibonicù Tribal Band of Tainos), ogranak suvremenih Jatibonicu Taino Indijanaca danas naseljenih na jugu američke države New Jersey. 

Plemensko središte je u Vinelandu .

## Izvori
Avani

**Avani** (Baniva, Baniva del Guainía), jedno od Arawakan plemena nastanjeno uz granicu Kolumbije i Venezuele. Avani, nazivani i Baniva ne smiju se brkati sa plemenom Baniwa čiji jezici pripadaju istoj porodici, ali su međusobno nerazumljivi. Danas oko 2,000 Baniva živi u brazilskoj državi Amazonas i istočnoj Kolumbiji uz desnu obalu Rio Negra u departmanu Guainía. Jezik je smatran za izumrlim, sve dok nije otkriveno da ga govore u jednom selu u Venezueli. Njihovim dijalektom govorili su Quirruba Indijanci.

## Vanjske veze
* Baniva
* Oraciones condicionales en baniva y yavitero (arahuacas)
Calusa

**Calusa** je indijansko pleme koje je živjelo na području južne Floride.

## Povezano
* Caloosahatchee kultura
Campa

**Campa** (Kampa, Asháninca, Ashaninka), skupina indijanskih plemena naseljenih u Peruu i brazilskoj državi Acre u bazenima rijeka Urubamba, Ene, Tambo, gornja Perene, Pachitea, Pichis i gornja Ucayali, te u regijama Montaña i Gran Pajonal.

Jezično pripadaju porodici arawak, a njihove skupine govore nekoliko jezika, to su Antaniri, Anti, Camatica, Campa, Catongo, Chicheren, Pangoa, Qumbiri, Quirinairi, Tampa, Ugunichiri i Unini

U prvi kontakt sa Europljanima dolaze 1635. Danas im je osnovna nošnja kushma, tipična u Peruu
## Izvori

## Vanjske veze
*Mapa
Caquetío

**Caquetío** (Caiquetio, Caiquetia), indijansko pleme porodice Arawakan nekad naseljeno na otocima Bonaire, Aruba i Curaçao te na kopnu sjeverozapadne Venezuele. U Venezueli su u vrijeme španjolske konkviste živjeli duž obala jezera Maracaibo.

Kultura im je bila slična kulturi Indijanaca Jirajara. Bavili su se intenzivnom zemljoradnjom sa sa kukuruzom, maniokom i slatkim krumpirom kao glavnim kulturama, a svoja polja su umjeli navodnjavati. Ostale privredne aktivnosti bili su lov i sakupljanje kaktusovog voća i divljeg bilja.

Odjeća se sastojala od malenih genitalnih pokrivala, različitog nakita i boja. Od obrta poznavali su lončarstvo a tkalaštvo je zbog oskudne odjeće imalo maleni značaj.

O socijalnoj i političkoj organizaciji je malo poznato, osim da su imali poglavice i klasu plemića kojima je bila dopuštena poliginija.

Obožavali su sunce i mjesec kojima su izgleda prinosili ljudske žrtve. Svaka obitelj obožavala je i vlastite kućne idole . 

## Izvori
Caxiniti

**Caxiniti** (Kasinití, Kašíniti, Kashinití, Cashiniti, Cachiniti), jedna od skupina Paressi (Haliti) Indijanaca iz brazilske države Mato Grosso. Govorili su posebnim paresskim dijalektom koji je nažalost ostao nezabilježen, nakon što je skupina 1888 nestala kao samostalna (Steinen, 1894).

## Izvori
Chamicura

**Chamicura** (Chamicuro, Chamicolo, Chamekolo), indijansko pleme iz sjeveroistočnog Perua u kišnim šumama duž rijeke Huallaga u departmanu Loreto. Čamikure danas broje nešto preko stotinu osoba (123, 1981; Mora, 1994). Žive od hortikulture, uzgoj yuce, kukuruza, tikava, duhana i drugoga, te lova i ribolova. Glavno im je naselje Pampa Hermosa, u provinciji Alto Amazonas. 
Čamikure su ranije klasificirani u posebnu porodicu unutar Velike porodice Arawakan (Greenberg/McQuown), dok se danas klasificiraju pod Maipuran Arawake.

## Vanjske veze
* Chamicuro
* Indigenous Communities from Peru: Chamicuro
Chané

**Chané**, pleme južne skupine Arawaka naseljeno u argentinskoj provinciji Salta i južnim područjima bolivijskog departmana Santa Cruz. Chané su prije nekoliko stotina godina pokoreni u napadima Guarana nakon čega su prihvatili njihov jezik. 

Potomci ovih guaraniziranih Chanéa danas su poznati pod imenom Izoceño i govore jednom varijantom jezika chiriguano, porodica tupian .
Danas ih ima oko 1.500 i većinom su kršćani (katolicizam i anglikanizam), ali su neki i štovatelji stare vjere (animizam).
## Izvori
Cachomashiri

**Cachomashiri** (Caquinte, u njihovom jeziku =ljudi/), indijansko pleme porodice Arawakan nastanjeno u džunglama istočnog Perua na rijekama Poyeni, Mayapo i Picha. Prema UN-ovim podacima 2005. godine ima ih tek 200 do 300. Po jeziku srodni su grupama Campa i možda susjednih Machiguenga Indijanaca. Cachomashiri su u susjedstvo Machiguenga došli iz područja bazena rijeke Tambo i osnovali malenu seosku zajednicu Kitepampani. Kulturno pripadaju plemenima tropske kišne šume koje se bave lovom, ribolovom, sakupljanjem i tropskom agrikulturom. Naziv Cachomashiri smatraju uvredljivim.

## Vanjske veze

* Caquinte
* Domorodačka stranica
Caizcimu

**Caizcimu**, pleme porodice Arawakan nastanjeno u 16. stoljeću u sadašnjoj Dominikanskoj Republici, odnosno od zaljeva Samana do ušća rijeke Juan, te na južnoj obali sve do ušća San Juana ili Maguane. 

Peter Martyr (1912) dijeli ih na 'distrikte' ili 'kantone' Arabo, Aramana, Baguanimabo, Caicoa, Guanama, Guiagua, Hazoa, Higuey, Macorix, Reyre, Xagua.
Chontaquiro

**Chontaquiro** (Chontakiro; =crni zubi) ime skupini Piro Indijanaca naseljenih u šumama Cuzca u Peruu. Svoje ime dobivaju po tome što svoje zube, kao i plemena Conibo, Xipibo i Setebo bojaju crnom bojom dobivenom iz korijenja chonte (Peperonia tinctorioides), a dolazi od chonta =black wood, + quiros =zubi. 

Druga Piro skupina su Simirinch sa rijeke Ucayali.
## Izvori

## Slike
* Objects of the Chontaquiros 1869 Peru
* Chontaquiros Indians 1869 Peru
Cogapacori

**Cogapacori** (Kogapakori, Nanti), pleme američkih Indijanaca  porodice Arawakan, uže skupine Nanti,  naseljeno u tropskoj šumi uz rijeke Camisea i Timpia u Peruu. Polunomadski lovci, sakupljači i ribari. Ima ih nekoliko stotina, najviše 600 (2002).  Ime Cogapacori dano im je od Machiguenga, i moguće obuhvaća uz izolirane i nekontaktirane ili slabo kontaktirane šumske Machiguenge i srodne aravačke skupine u područjima rijeka Camisea, Timpia, Ticumpinea i Manu. Ove skupine Machiguenge ne smatraju prijateljima i smatraju ih 'divljacima' i 'ubojicama'. Govore jezik nanti kojim se služe i srodni Machiguenga.
## Izvori

## Vanjske veze
*The Camisea Nanti Project 2002
*Nanti
Curripaco

**Curripaco** (Koripáka, Koripáko, Kuripako, Kuripáka, Curipaco, Koripaso, Coripaco, Curipaco, Curripaco, Curripako, Koripág, Koripáka, Kuripaka, Kurripako, Kurupako), indijansko pleme iz Kolumbije, Brazila i Venezuele. Glavnina ih živi duž rijeka Guainia, Içana (izgovor isana) i Inirida u Kolumbiji (2,699; 2000 WCD) , a ostali u brazilskom i venezuelskom Amazonasu. Jezično pripadaju porodici Arawakan. Govore nekoliko dijalekata: korripako (karupaka), unhun (cadauapuritana, enhen). Populacija prema (Dsei/Foirn - 2005) iznosi 1.332 .

## Izvori
Kustenau

**Kustenau** (Custenau, Kutenavú, Kustenáu, Kustenao, Kustenáo), pleme i jezik istoimenog plemena iz brazilske države Mato Groso, u području rijeke Xingu. Nestali su miješanjem sa drugim plemenima, a isto vrijedi i za Naravute, Tsuva i Aipatsé. Pripadali su jezičnoj porodici Arawakan

## Vanjske veze
* Indigenous Park of the Xingu
Aipatsé

**Aipatsé** (Aipátsê, Aipáts), jedno od plemena karipske jezične porodice koji su donedavno živjeli na području parka Xingu u Mato Grossu, Brazil. Jezično su bili najbliži plemenu Kuikuru. Prvi Europljanimn koji se sa njima upoznao bio je antropolog Karl von den Steinen (1884), ali su nakon toga mnogo stradali od raznih bolesti i napada susjednih plemena.

U ranom 20.-tom stoljeću pogađa ih novi val epidemija, a ranih 1980.-tih nešto preživjelih poženilo se za Kuikuru Indijance. James Stuart Olson Posljednji puta za njih da dvije obitelji žive sa plemenima Kalapálo i Nahukwá

## Reference
Dzawí-minanei

**Dzawí-minanei** (Dzawi-Mnanei, Dzauinai) /=jaguarov narod,/ lokalna skupina Indijanaca Karútana sa rijeke Içana iz brazilske države Amazonas. Govore dijalektom dzawi ili dzaui. Jedno od njihovih sela je Juivitera u sastavu OIBI-a (indijanska organizacija bazena Içane, utemeljenom 1992, u čijem je sastavu 16 sela Baníwa do Içana .

## Izvori
Guaccaiarima

**Guaccaiarima**, indijanski narod koji je u stara vremena obitavao na cijelom jugozapadnom poluotoku Haitija zapadno od rijeke Savane. Ovaj narod obilježavan je kao pećinsko stanovništvo. Porijeklo im je upitno, vjerojatno su bili različiti od Arawaka. 

Peter Martyr dijelio ih je po kantonima: Ayqueroa, Chaymi, Guabaqua, Habacoa, Ianaizi, Little Bainoa, Manabaxao, Navicarao, Nimaca, Taquenazabo i Zamana.
Guanacahibe

**Guanacahibe**, jedno od plemena američkih Indijanaca koje moguće otkrio službeni otkrivač Amerike, Kolumbo, na otoku Kuba. O plemenu je malo poznato i vjerojatno nestaju 1511, ili nešto kasnije, koje je započelo sistematskim uništavanjem indijanskog življa što ga je poveo španjolski konkvistador Diego de Velázquez (1465-1524). 

Navodi ih Lehmann (1920). Moguće da su pripadali starijem sloju stanovništva koje je prethodilo Tainima, ili su pripadali etnolingvistuičkoj porodici Arawakan. 
## Izvori
Guanebucán

**Guanebucán** (pl. Guanebucanes) /=gente pelícano; *pelikanov narod*/, indijansko pleme porodice Arawakan nastanjeno u predhispansko vrijeme na sjeverozapadu poluotoka La Guajira (područje današnjeg Santuario de Fauna y Flora Los Flamencos), odnosno između rijeke río Ranchería, obale mora i Sierre Nevade (zapadno od plemena Cosina), Kolumbija.

Guanebucanes su živjeli od agrara i ribarenja, i bili su vješti pomorci. Svoja sela gradili uz obale mora i rijeka. Oruđe, kao što su sjekire kojim su dubili svoje monoksile u deblima drveta, bilo je od kamena. Prema starim izvorima njihova odjeća sastojala se gotovo samo od zlatnog nakita, kao što su ogrlice, naušnice, nosni nakit i narukvice.

## Vanjske veze
* Santuario de fauna y flora los flamencos 
* Parque Naturales Colombia
Eperigua

**Eperigua** (Operigua), jedno od plemena američkih Indijanaca u području ljanosa Ariari u Kolumbiji. O njihovoj kulturi nije ništa poznato, a prema Guayupe Indijancima istoga su porodijekla kao i Sae. 

Klasificiraju se aravačkoj porodici.

## Izvori
Guacata

**Guacata**, pleme američkih Indijanaca nastanjeno u području jezera Okeechobee (Mayaimi) i na ili blizu rijeke Saint Lucie u današnjim okruzima Saint Lucie i Palm Beach na Floridi. Guacate su bili susjedi Mayaimija, a prvi ih spominje Fontaneda (preveo 1854. Buckingham Smith kao Fontaneda's Memoir), koji se u svojoj 13 godini 1549/50, nasukao na floridskoj obali i živio 13 godina među Calusa Indijancima. U povijesti se javljaju tijekom 16. i 17 stoljeća vodeći borbe protiv Španjolaca. Kao nezavisno pleme održali su se do 1699, nakon čega su se uskoro pomiješali sa ostalim plemenima sa obale, koja će 1763. migrirati na Kubu.

Guacata Indijanci jezično su bili srodni plemenima južne Floride koja su govorili taino jezicima, porodica Arawakan.
Ignaciano

**Ignaciano** /prema gradu San Ignacio/, jedna od dvije skupine Moxo Indijanaca iz Bolivije, kulturno srodni skupini Trinitario, ali različitih jezika. Oko 4,500 govornika (2000 SIL) u departmanu Beni. 

Glavno im je središte gradić San Ignacio de Moxos ili San Ignacio, glavni grad provincije Moxos, po kojemu su i dobili ime. U kontakt sa Europljanima dolaze možda još 1595. kada je stigao jezuit Jerónimo de Andión, ali prve misionarske zajednice utemeljit će oko 80 godina kasnije Pedro Marbán, Cipriano Barace i José del Castillo, to je El Pueblo de Nuestra Señora de Loreto (1682). San Ignacio će već 1689 utemeljiti jezuiti Antonio de Orellana, Juan del Espejo i Alvaro de Mendoza .

## Izvori
Ipeka-Tapuia

**Ipeka-Tapuia** (Pato-Tapúya, Ipeca, Ipeca-tapuia, Ipéka-Tapuya, Ypéca-Tapuia, Kumada-minanei, Kumadi-Mnanai, Kumadá) /=‘niños pato’, / skupina Arawakan Indijanaca sa rijeke Içana u brazilskoj državi Amazonas koja pripada široj skupini Baníwa do Içana. Populacija: 135 (1976 RC). Svi Ipeka-Tapuia su bilingualni u tucanu . Jezik im se naziva i ipeka-tapuia, pato-tapuya, pato tapuia, cumata, ipeca, pacu, paku-tapuya, payuliene, payualiene, palioariene . Payualieni su porijeklom od Pacú-Tapuya .

## Izvori
Ipurina

**Ipurina** (Apurinã, Aporinã, Ipurinan, Ipurinã, Ipuriná, Hypuriná, Popengare, Tiupurina, Jupurina, Kangiti Ipuriná, Hypuriná), pleme američkih Indijanaca porodice Arawakan, naseljeno u bazenu rijeke Purus u Brazilu. Populacija im prema FUNAI-ju iznosi 2,416 (1987) na 23 rezervata , odakle mnogi odlaze u predgrađa gradova Boca do Acre u Amazonasu i Rio Branco, Acre. Sami sebe nazivaju Popingaré, Popingá, Kangipê ili Kangitê.

Na području države Rondônia žive na rezervatu Terra Indígena Roosevelt u općini Candeias de Jamari a populacija im iznosi oko 100 .

## Rezervati i općine
*Acimã... Lábrea
*Água Preta/Inari... Pauini
*Alto Sepatini... Lábrea
*Apurinã do Igarapé Mucuim... Lábrea
*Apurinã do Igarapé São João... Tapauá
*Apurinã do Igarapé Taumirim... Tapauá
*Apurinã do km 124 Br-317... Boca do Acre i Lábrea
*Baixo Seruini... Pauini
*Baixo Tumião... Pauini
*Boca do Acre... Boca do Acre i Lábrea
*Apurinã... Lábrea
*Cajueiro/Lourdes... Boca do Acre
*Catipari/Mamoria... Pauini
*Ciriquiqui... Pauini
*Fortaleza do Pataná... Manacapuru
*Garaperi/Lago da Vitória... Pauini
*Goiaba/Monte/Primavera... Boca do Acre
*Guajahã... Pauini
*Igarapé Paiol... Manaquiri
*Itixi-Mitari... Tapauá, Berurí i Anori
*Jamamadi do Lourdes... Boca do Acre
*Jatuarana... Manacapuru
*Lago do Barrigudo... Beruri
*Mamoriá... Pauini
*Monte/Primavera/Goiaba... Boca do Acre
*Peneri/Tacaquiri... Pauini
*Paumari do Lago Marahã... Lábrea
*Sakoâ/Santa Vitória... Pauini
*São Francisco... Santo Antonio do Iça
*São Pedro do Sepatini... Lábrea
*Seruini Marienê... Pauini i Lábrea
*Terra Vermelha... Beruri
*Torá... Manicoré i Humaitá
*Tumiã... Lábrea
*Valparaíso-Retiro... Boca do Acre

## Izvori
Irántxe

**Irántxe** (Iranche, Irantxe, Iranxe), indijansko pleme sa rijeke Rio Cravari, pritoke Rio Sangue, u brazilskoj državi Mato Grosso; 191 (1995 AMTB) . Jezično, Iranche se vode kao posebna porodica, koja možda pripada velikoj porodici Arawakan . Danas žive na tri rezervata: 1) Münkü na rijeci río Papagaio u općini Diamantino; 2. Iránxe u općini Diamantino na rijeci Cravari; i 3. rezervat Umutina s Umutina Indijancima, jednim plemenom iz grupe Boróro. Mynky ili Münkü, njihov su ogranak.

## Izvori

## Literatura
*Moura e Silva, José de 1957. Os Iranche, contribuição para o estudo etnológico da tribo. Pesquisas, 1: 143-180 y 293-295. Porto Alegre: IAP.
Iñapari

**Iñapari**, indijansko pleme porodice arawakan , jezično gotovo potpuno asimilirani. Očuvalo ih se nešto na ušću rijeke Sabaluyo blizu Puerto Maldonada u departmanu Madre de Dios, Peru. Na području Bolivije žive u departmanu Pando, blizu granice Brazila i Perua, i u Brazilu u državi Acre .

Jezik pripada porodici arawakan, 25 govornika (1995); 4 (1999 SIL). Srodni su im Piro i Apurinã. Spominje ih Percy Harrison Fawcett.

## Reference
Jeaga

**Jeaga** /Ime nepoznatog značenja/ Indijansko pleme sa istočne obale južne Floride u području sadašnjeg Jupiter Inleta. O Jeagama nije mnogo poznato, a smatra ih se potomcima ranijih pred-povijesnih stanovnika, kojima vjerojatno pripadaju plemena Ais, Tequesta, i drugih, pa bi njihovo porijeklo moglo biti od Taino Arawaka.

U kraju što se nalazi između njih i Tequesta nalazilo se nekoliko sela: *[[Cabista]]*, ''Custegiyo*, *Janar* i *Tavuacio'', koja bi mogla pripadati jednoj od ove dvije skupine. Nestali su sredinom 18. stoljeća vjerojatno se pomiješavši sa Aisama i Tequestama, a sa floridske obale su svi zajedno preseljeni na Kubu. Prema jednoj procjeni (Jerry Wilkinson), plemena Jeaga, Jobe i Ais brojala su oko 2.000 duša.

Bili su ne-agrikulturan narod, lovci, ribari i sakupljači (voće i morsko grožđe). Lovili su divljač poput jelena i rakuna, vjeverice, a značajan dio hrane potjecao je iz mora: ribe, školjke, morski psi, jaja morskih kornjača. .

Oruđe i oružje izrađivali su od drveta, kostiju i školjaka, a od zubi morskih pasa koje bi nasadili na dršku koristili bi kao nož ili svrdlo. Znali su obrađivati i drvo, a od borova i čempresa izrađivali su zdjele i duge predmete, kao i kanue izdubljene u deblima čempresa sa kojima su navigali uz floridsku obalu, i do jezera Okeechobee.

Životi im se zauvijek promijenio kada se ranih 1500.-tih na obale Floride iskrcao Juan Ponce de León, koji je još 1493. sa Kolumbom putovao na njegovom drugom putovanju u Novi svijet. Godine 1696. zarobili su Jonathana Dickinsona, koji piše da žive u nastambi oblika wigwama izgrađen na vrhu velikog humka od školjaka. Nastamba je prekrivena palminim lišćem i ima pogled nad Jupiter Inletom.

Jobe su možda njihov granak.
## Izvori

## Vanjske veze
*Loxahatchee River Historical Society: The Jeaga Indians 
*Historic Florida Indians
Guaná

**Guaná**, pleme ili skupina plemena porodice arawakan ili mascoian koja su živjela u brazilskoj državi Mato Grosso do Sul. Sastojali su se od više lokalnih skupina poznastih kao Echoaladi (Exoaladi), Layana i Quiniquinau, a pleme Terena ili Tereno, vjerojatno su njihovi posljednji preživjeli potomci. Pleme Guana, Quiniquinao, navode se kao arawakan govornici srodni Terenima , za razliku od Layana i Echoaladija koje ponekad klasificiraju kao mascoian govornike .  
## Izvori
Huhúteni

**Huhúteni** (Hohodene), ogranak Indijanaca Baníwa do Içana sa rijeke Aiary u bazenu gornjem toka Rio Negra, u brazilskoj državi Amazonas. Huhúteni se sastoje od pet manjih grupa Maulieni, Mulé dakenai, Hohodene, Adzáneni i Alidali dakenai. Govore istoimenim jezikom ili dijalektom, jezična porodica Arawakan, a Nimuendajú ih (1950) klasificira među Baníwa do Içana i locira na srednjem toku Içane, navodeći dalje da Tatú-tapúya ili Adzáneni govore curripaco.

## Vanjske veze
* Semantic Construction in Hohodene Kalidzamai Chants for Initiation
Katapolítani

**Katapolítani** (Cadanarapuritana, Cadaupuritana, Catapolitana, Catapolitani, Catapolítani, Kataporítana, Kadauapuritana, Kadaupuritana, Kadawapuritâna, Pixuna-tapuya), pleme američkih Indijanaca nastanjeno sjeverno od Amazone uz srednji tok rijeke Isana (Içana) u brazilskoj državi Amazonas. Jezično su srodni sa Mapanai i Moriwene a pripadaju široj skupini Baníwa do Içana. Selo: Tunuí.

## Rječnik
* átsinali čovjek / homem / hombre / man
* gámui sunce / sol / sol / sun
* inaru žena / mulher / mujer / woman
* kéri mjesec / lua / luna / moon
* sóniri otac / pai / padre / father
* yenipe dijete / criança / niño / child

## Izvori

## Vanjske veze
* Baniwa
Kirineri

**Kirineri**, ime plemenu američkih Indijanaca porodice Arawakan (?) nastanjenu u području gornjeg toka rijeke Rio Paquiria u Peruu, na području peruanskog državnog rezervata Nahua-Kugapakori. Kirineri se označavaju kao jednom od najizoliranijih skupina koja možda pripadaju skupini Nanti Indijanaca, rođaka Cogapacora i Machiguenga, ali njhihov fizički izgled je veoma različit. Kirineri su visokog stasa, netipično Indijancima kišne šume, bradati su i hodaju goli, te su posve različiti od niskih Machiguenga. U kontakt sa susjednim plemenima gotovo ne dolaze.

## Vanjske veze
* [Distribution and Population of Nanti Groups
* http://www.bicusa.org/en/Article.332.aspx Record of Forced Contact]  by Camisea Project...
Kujijener

**Kujijener** (Cujisenajeri, Kujigeneri, Kujijenéri, Cujigenery), jedno od plemena aravačke skupine Pre-Andino iz zapadnobrazilske države Acre. Jezično se pobliže klasificiraju plemenima Cutinana, u koje još pripadaju Cutinana (Cutinama) vlastiti i Cuniba

## Izvori
Káwa-tapúya

**Káwa-tapúya** (Máulieni, Aini-dákenei, Caua, Kawa, Káua-Tapuya, Kauá-Tapuia, Cauá-tapuia), skupina Huhutena naseljena na sjeveru brazilske države Amazonas, porodica Arawakan. U društvu Huhutena oni su nazivani 'maaku' ili 'servant sib', koji su, prema mitu 'pripremili teren' dolasku ostalih zajednica Huhutena, to su : Mulé dakenai, Hohodene ili Huhuteni, Adzáneni, i od Adzanena ‘mlađa braća’ Alidali dakenai. Jezik Mauliena navodi se posebno uz jezike Huhutena, Siusa i drugih čija organizacija po ‘mlađoj’ i ‘starijoj braći’ naliči na strukturu Irokeza koju je fantastično opisao L. H. Morgan.
Layana

**Layana** (Laiana, Laihanas, Laiano), jedna od podgrupa Guaná na istoku južnoameričkog Chaca na krajnjem jugu Brazila (Mato Groso do Sul) i Paragvaju. U povijesti se spominju uz plemena Terena, Echoaladi i Kinikinau. Jezično su pripadali južnoj skupini porodice Arawakan i govorili su dijalektom layana ili niguecactemigi.

## Vanjske veze
* Guana: A language of Paraguay
Maniabon

**Maniabon**, Pleme američkih Indijanaca sa istoka Kube, vjerojatno u području istoimenih Maniabon planina, čija se 'provincija' također nazivala Maniabon i predstavljali su dio Taíno populacije koja je ovdje zamijenila stare Ciboney Indijance, vjerojatno ih uništivši u ratu. Kolumbo u ovoj provinciji opaža Indijance kako u ustima drže 'štapiće' koji se dime, odnosno cigare, prizvod koje će sa sobom donesti u Europu i kasnije 'osvojiti' svijet.

## Literatura
* Rouse, Irving, 1942 Archaeology of the Maniabon Hills, Cuba. ed. Vol. . Yale University Publications in Anthropology, No. 26, New Haven.
Mandahuaca

**Mandahuaca** (Mandawáka, Mandawaca, Mandauaca, Cunipusana), pleme američkih Indijanaca u venezuelskoj državi Amazonas (oko 3,000) na rijeci río Baria i kanalu Casiquiare, te nešto na području susjednog Brazila. Mandahuace u Brazilu žive zajedno sa Baniwama na rezervatu Içana-Rio Negro (općina São Gabriel da Cachoeira) na gornjem toku rijeke Cauaboris, pritoci Rio Negra, gdje su možda nestali, a zajednička populacija iznosila je (1.032, 1988; CEDI 1990). Mandahuace jezično pripadaju porodici Arawakan, a najsrodniji su sa plemenima Adzáneni, Yabaana i Masaca.

## Izvori
Marimã

**Marimã** (Himarima, Hi-Marima, Marimam), pleme američkih Indijanaca sa rijeke Riozinho pritoke Cuniuã, u bazenu Purusa, u brazilskoj državi Amazonas. Jezično se sa rezervom klasificiraju među Arawake; prema SIL-u neklasificirani . Godine 1986. nad njima je izvršen masakr, a njihovo brojno stanje svedeno je tek na 30 do 40 osoba. Ranija populacija (1943) bila oko 1,000.

## Izvori

## Vanjske veze
* Indian Worlds
Maxinéri

**Maxinéri** (Machineri, Manchineri, Mashineri), pleme američkih Indijanaca porodice Arawakan, nastanjeno u zapadnobrazilskoj državi Acre na rijeci Rio Yaco. Maxinéri možda nisu identični Manitenérima iz iste države, a to se izgleda odnosi i na njihove jezike . Danas žive na rezervatima Terra Indígena Manchineri do Guanabara, Mamoadate i Cabeceira do Rio Acre . Populacija: 400 (1995 AMTB).

## Izvori
Mayaimi

**Mayaimi** je pleme američkih Indijanaca nastanjeno u povijesno doba pa do rane druge polovice 18. stoljeća u području oko jezera Okeechobee, Florida. Ime ovih Indijanaca dolazi iz jezika Tequesta ili Calusa Indijanaca u značenju * 'big water' *, sa kojima vjerojatno predstavljaju staru populaciju, po svoj prilici aravačkog porijekla, čije bi srodnike trebalo tražiti među Taino plemenima Velikih Antila. 

Kultura što ga je ovaj narod razvijao od neke 1000 pr. Kr. pa do 1700.-te nazvana Belle Glade, a karakteristični su joj moundi na kojima su podizali svoja sela, čemu bi razlog mogao biti močvarni kraj koji ih okružuje. Kulturu Belle Glade karakteriziraju nadalje zemljišni radovi, posebno kopanje kanala, za putove svojih kanua, i lončarija. Ona je podijeljena na 4 perioda, a u vrijeme kontakta sa Europljanima, Mayaimi su živjeli na njenom tlu. Riba, i vjerojatno druga vodena stvorenja bili su im glavna hrana, tu treba spomenuti i aligatore, kornjače, zmije i drugo. Kruh se proizvodio od brašna dobivenog od palme *Zamia spp.* (coontie), ekstremno otrovnog sjemenja i korijena ako bi se konzumirali sirovi. 

Početkom 18. stoljeća Englezi iz Karoline napadaju na indijanska sela, pale ih i Indijance odvode u roblje. Prema španjolskim misionarskim izvještajima Mayaimi 1743 brroje možda 100 duša u području uz Okeechobee. Svoju sudbinu dalje dijele sa plemenima Južne Floride koja su 1763 prebačeni na Kubu. Grad Miami dobiva ime po ovom plemenu.
Machiguenga

**Machiguenga** (Matsiguenga), pleme Arawakan Indijanaca, srodnih plemenu Nomatsiguenga, i nastanjeni u džunglama peruanskih departmana Cusco i Madre de Dios u distriktima Yanatile, Echarate, Quellouno, Quimbiri, Manu (u parku Manu) i Fitzcarrald uz rijeke Urubamba i pritoke, Picha, Camisea, Timpía i Manu. Populacija im u novom tisučljeći iznosi oko 10,000. Bave se uzgojem nasada, lovom i ribolovom.

Machiguenge, stanovnici kišne šume, agrikulturan su narod koji se bavi uzgojem raznih tropskih kultura: manioka, banane, slatki krumpir, pamuk, kikiriki, čili-papričice, i drugo bilje po malenim vrtovima u iskrčenoj šumi. Lovom i ribolovom popunjavaju svoje potrebe u prehrani. Poznaju i preko 300 raznih vrsta ljekovitog bilja koje je u širokoj upotrebi u liječenju najraznovrsnijih zdravstvenih problema, kao što su dijareja, groznica, glavobolja, ozljede i fungalne infekcije, ali i za razne vradžbine. -Naselja su im raštrkani zaseoci a stanište matrilokalno, što znači da muškarac odlazi iz roditeljske kuće, kako bi živio sa ženinom obitelji. 
Machiguenge u području parka Manu, uz rijeku Manu, prvi put kontaktiraju sa protestantskim misionarima SIL-a (*Summer Institute of Linguistics*) tijekom 1960.-tih godina. U njihovoj većoj ili bližoj udaljenosti ostale su još nekontaktirane skupine Cogapacori Indijanaca, čije ime u jeziku machiguenga označava 'ubojice', i koji su im moguće srodni.

## Vanjske veze
* The Machiguenga 
* Matsiguenga
* The People of Manu
Marien

&lt;!--Karta današnjeg Haitija i Dominikanske Republike sa popisom pet glavnih otočnih grupa: Maguana ili Macorix, Magua ili Ciguayo, Marien, etc.--&gt;**Marien**.- pleme američkih Indijanaca koje je obitavalo u istoimenoj provinciji, i vjerojatno govorilo jezikom Arawaka. Peter Martyr drži ih dijelom Bainoa, Swanton, naprotiv za samostalno pleme. Područje Mariena nalazilo se u sadašnjoj Dominikanskoj Republici i sjevernoj obali Haitija od Isabelle do prolaza Windward Passage. O lokalnim grupama nije ništa poznato.

Kasik (cacique) Guacanagari, jedan od pet s otoka Haiti i vođa provincije Marien. Guacanagari je uz darove ljubazno primio Kolumba i u posljednjem mjesecu 1492. pozvao ga u svoju rezidenciju. Godine 1493. susjedni kasik (Caonabo) sa svojim Macorixes Indijancima napao je utvrdu La Navidad i masakrirao garnizon. Guacanagari je pomogao Španjolcima u obrani, ali mu je zbog toga spaljeno selo. Kada se Kolumbo vratio na svom drugom putovanju Guacanagari odbija sudjelovati u Caonabovom planu 1494. uništenja stranih došljaka, pa navlači na sebe gnjev ostalih kasika. On izvještava Kolumba o tajnom planu i pomaže mu u ekspediciji protiv Indijanaca u trećem mjesecu 1495. Navukavši na sebe mržnju svih otočnih kasika pobjegao je u planine gdje je i umro.

## Vanjske veze
* The Indian Tribes of North America 
* Dominican Republic History
* Guacanagari
Onoto

**Onoto**, pleme američkih Indijanaca sa istočne obale jezera Maracaibo na sjeveru Južne Amerike. Onoto Indijanci bijahu ribari koji su gradili svoje nastambe na platformama iznad vode, slično kako to danas rade Guarau sa delte Orinoca. Nastambe su počivale na drvenim nosačima zabijenih u dno jezera, pa je to Ojedu 1409. podsjetilo na Veneciju. Ovaj kraj prozvao je Venezuela (=mala Venecija), što je danas ime države koja svoje ime zahvaljuje (nepravedno) zaboravljenim Onoto Indijancima. Nestali su. Riječ onoto označava i jednu biljku od koje su tamošnji Indijanci dobivali crvenu boju.

## Vanjske veze

* Lake Maracaibo: home of the first guiri, the original tanga?
Paiconeca

**Paiconeca**, pleme američkih Indijanaca kojih oko 4.000 živi na području bolivijskog departmana Santa Cruz. Nije mnogo poznato o njima. Govorili su jezikom paiconé, jednim od jezika porodice arawak.

Glavno im je naselje seoska zajednica Cachuela Esperanza, 75 kilometara od San Javiera

## Izvori
Palikur

**Palikur** (Aukwayene, Awkwayene, Aukuyene, Palicur, Paliku’ene, Palikurá, Pariukur, Parikuru, Parikur) je indijansko pleme iz grupe Arawaka nastanjeno u brazilskoj državi Amapá duž rijeke Urukaua I susjednim pordručjem Francuske Gijane. Na području Francuske Gijane Palikuri žive u blizini gradova Cayenne i Saint George duž rijeke Oiapoque.

Palikuri se u povijesti spominju još od 1513. Unazad 300 godina poput drugih susjednih plemena oni polagano trguju sa Francuzima, što su Portugalci shvatili kao da su njihovi saveznici, počevši ih kao takve proganjati. Danas su Palikuri i ostali prijatelji Francuzima i na području Gijane ima ih oko 400 (1988.), no znatno je veći broj u Brazili (800). Između 1930. i 1940. došle su iz Francuske Gijane crnačke obitelji u selo Palikura a njihovi potomci preuzeli su njihov plemenski identitet.

Danas su mnogi Palikuri po vjeri protestanti. Plemenski festival "Turé" koji su susjedni im Karipuna očuvali, oni nisu odavno održali. Uzdržavaju se lovom, ribolovom i proizvodnjom maniokinog brašna u komercijalne svrhe za gradove Oiapoque, Cayenne i Saint George.

## Vanjske veze
* Palikur
* Palikur 
* Lengua Palikur
* Mitos: Palikur
* Joshua Project: Palikur 
* Vocabulário palicur
Paraujano

**Paraujano** (Parahuano, Parahujano, Añu, Anuu), pleme američkih Indijanaca porodice Arawakan nastanjeno u venezuelskoj državi Zulia blizu jezera Maracaibo. U prošlosti su se sastojali od više skupina: Onoto, Alile, Toa, Cinamaica ili Sinamaica i možda još neki (Zapara?). Otkrio ih je 1499. Alonso de Ojeda, a 1520. posjetio ih je i njamački konkvistador Ambrosius Ehinger, iz Thalfingena kod Ulma, koji sa njima zarati i osnuje grad Neu Nürnberg (današnji Maracaibo).

Populacija im u suvremeno doba iznosi preko 4.000 (1975, Gaceta Indigenista). Pleme živi od ribolova na jezeru Maracaibo u naseljima Caño Morita, La Boquita, Boca del Caño i El Barro. Jezik im je skoro nestao, nekoliko desetaka govornika. Sami sebe nazivaju Añu, 'narod sa morske obale (=Gente de la costa de Mar,) ili 'Gente de la laguna' ('Gente de agua').

## Vanjske veze
* Los Añu 
* Paraujano
Paressí

**Paressí** (Paresi, Paresí, Pareci, Paressi, Parici. Sami sebe nazivaju Haliti ili *ljudi*), pleme ili skupina plemena američkih Indijanaca sa Mato Grossa u Brazilu, naseljeno danas u nekih 15 do 20 sela, na području koje zauzima oko 6.000 četvornih kilometara (Chapada dos Parecis). Jezično pripadaju porodici Arawakan a najsrodniji su im Sarave (Payne, 1991a: 364).

Prema mitu stvoreni su od stijene, a kulturni heroj Wazare raselio ih je po Chapadi. Među njima razlikuje se nekoliko skupina: Paresí (Paressí, Pacecí); Halití; Cabixi; Waimaré (centralni); Caxiniti (istočni); Kozarini ili Cozárini (zapadni).

Paressi danas žive na 8 rezervata na Mato Grossu, to su: AI Estivadinho, AI Rio Formoso, AI Figueiras, AI Capitão Marcos, AI Estação Rondon, AI Juininha, AI Umutina i AI Utiariti. Populacija: 1,200 (1994 SIL).

## Vanjske veze
* Paresi
Piapoco

**Piapoco** (Piapoko, Dzaze, Tsase) /tsase =Tsase,  &quot;people of the toucan,&quot;/ indijansko pleme porodice arawakan sa donjeg toka Vichade i pritoka i rijeka Meta i Guaviare u Kolumbiji i susjednom dijelu Venezuele, duž Orinoca u blizini San Fernando de Atapapa

Piapoco sami sebe nazivaju Dzaze (Tsese). Danas su gotovo potpuno akulturirani. Prihvatili su zapadnjačko odijevanje i španjolski kao prvi jezik. Danas se bave poljodjelstvom (manioka, kukuruz, banana, riža), a drže i svinje i piliće . Vješti su u drvorezbarstvu (figurice životinja)  i izradi košara od vlakana biljaka curagua, cucurito, tirite, chiquichique i cumare .

Ženidba je egzogamna, i u nekim slučajevima poligamna, a tada prva žena ima više ovlasti od ostalih, ali nema mnogo sporova među njima. Najmlađoj ženi zapada i najteži posao, rad u polju, dok je starija zadužena za kućanstvo.

U socijalnoj strukturi, nuklearna obitelj osnovna je jedinica šire, proširene obitelji. Svaka proširena obitelj ima vlastitog poglavicu, a žene i djeca svake obitelji ovise o muževima i očevima. Podijeljeni su na pet patrilinearnih klanova koji svoje porijeklo imaju u petorici mitske braće.

Sva svoja znanja o poljodjelstvu Piapoco zahvaljuju kulturnom heroju i stvoritelju Kúwai-Séiri. On ih je naučio tajnama sadnje manioke i kako od nje napraviti jestivu hranu.

## Reference
Mehináku

**Mehináku** (Mehinako, Meináku, Meinako, Meinaco, Meinacu), pleme američkih Indijanaca porodice Arawakan na području parka Xingú u brazilskoj državi Mato Grosso. Locirani su u oidručju uz rijeku Kurisevo, selo Uyapiyuku. Populacija: 227 (Funasa - 2006) . Jezično su najsrodniji plemenu Waurá (Uaura). Kulturno su srodni drugim plemenima kišne šume: agrikultura (posijeci-i-spali; manioka), ribolov, riba je najvažniji izvor proteina. Sela su kružna sa središnjim trgom . Ne smiju se brakati sa plemenom Mehin.

## Izvori

## Vanjske veze
*Mehinako
Muspa

**Muspa**, ime selu i ostacima Calusa Indijanaca koji su oko 1570. (Fontaneda) živjeli na jugozapadnoj obali Floride, možda oko ušća rijeke Caloosahatchee. Prema Brintonu oni žive na obali i otocima Boca Grande sve do kraja 18 stoljeća, odakle su ih na područje Keysa protjerali Seminole. 

Prema Douglasu, ova posljednja skupina Calusa ipak još 1835. živi blizu Pine Islanda na estuariju Charlotte Harbora, te su učestvovali u seminolskim ratovima do 1840.-tih. Poznato je da su 1839 napali pukovnika Harneya ubivši 18 od 30 njegovih ljudi. 

## Izvori
Preandino Aravaki

**Preandino Aravaki** (Preandino Arahuacanos, Preandino Arawakanos, arawak preandino), zbirni naziv jezicima i plemenima Maipurean Indijanaca, Velika porodica Arawakan, nastanjenih u džunglama istočnog Perua i zapdnog Brazila. Smatra se da su ova plemena u krajeve u podnožjima Anda doselili u neka stara vremena migracijama sa sjevera Južne Amerike. Ova hipotetska seoba završila je tek na vrhovima Anda gdje su aravačkii mogući potomci plemena Uru, Chango i Puquina.

Najpoznatiji predstavnici Preandino Aravaka su današnji Campa, Piro i Machiguenga Indijanci, no broj plemena koja su poznata pod raznim nazivima daleko je veći. Utjecaj Indijanaca sa Anda (Inke) je postojao, ali nije bio velik. Ime jednog od plemena ili skupine plemena bilo je Anti, po kojima su i same Ande dobile ime, a po njima je prozvan i istočni dio carstva Inka, Antisuyu.

## Plemena i jezici
U Pre-Andine Arawajke pripadaju: a) Peru: *[[Antaniri]]*, *[[Anti]]*, *[[Camatica]]*, *[[Campa]]* ili Kampa sa svojim podskupinama, *[[Catongo]]*, *[[Chicheren]]*, *[[Chontaquiro]]*, *[[Huachipairi]]*, *[[Machiguenga]]*, *[[Masco]]*, *[[Pangoa]]*, *[[Piro (Arawakan)|Piro]]*, *[[Quimbiri]]*, *[[Quirinairi]]*, *[[Simirinch]]*, *[[Sirineri]]*, *[[Tampa]]*, *[[Ugunichiri]]* i *[[Unini]]*; b) Brazil: Cacharari, *[[Canamari]]*, *[[Catiana]]*, *[[Catuquina (Arawakan)|Catuquina]]*, *[[Cujisenajeri]]*, *[[Cuniba]]*, *[[Cutinana]]*, *[[Inapari]]*, *[[Ipurina]]*, *[[Maniteneri]]*, *[[Maraua]]*, *[[Uaraicu]]*, *[[Uainamari]]* ili Wainamari,

## Literatura
* Swift, Kenneth E. 1988. Morfología del caquinte (arawak preandino).‭ Serie Lingüística Peruana, 25. Lima: Ministerio de Educación and Instituto Lingüístico de Verano. 216 p.
* Payne, David L. and Marlene Ballena D., editors. 1983. Estudios lingüísticos de textos ashéninca (campa-arawak preandino).
* Shaver, Harold. 1982. "Relaciones entre proposiciones en nomatsiguenga."‭ In Mary Ruth Wise and Harry Boonstra (eds.), Conjunciones y otros nexos en tres idiomas amazónicas, 129-82. Serie Lingüística Peruana, 19. Lima: Ministerio de Educación and Instituto Lingüístico de Verano.
* Reed, Judy C. and David L. Payne. 1983. "Los pronominales en el ashéninca."‭ In David L. Payne and Marlene Ballena D. (eds.), Estudios lingüísticos de textos ashéninca (campa-arawak preandino), 91-100. Serie Lingüística Peruana, 21. Yarinacocha: Ministerio de Educación and Instituto Lingüístico de Verano.

## Vanjske veze
Quiniquináu

**Quiniquináu** (Kinikináo, Kinikinau, Kinikinawa), pleme američkih Indijanaca iz skupine Južnih Arawaka, porodica Arawakan, naseljenih nekada na području južnog Brazila (Mato Grosso do Sul), Bolivije i Paragvaja. Čine jednu od podgrupa Chané ili Guana Indijanaca. Kulturno i jezično srodni su Terenima . Nešto je preživjelih očuvano u Brazilu. Jezik (ISO 639-3: gqn) im je izumro .

## Izvori

## Vanjske veze
*O Lugar Kinikinau
Quirrubas

**Quirrubas** (Sing. Quirruba; Quirrúpa, Kirrúpa, Quirruva, Chirrupe). - Pleme američkih Indijanaca nastanjeno u 16. i 17. st. stoljeću u Kolumbiji. koji po goovru pripadaju grupi poznatoj kao Avani ili Abanes, jezična porodica Arawakan. 
Neki autori (N. Morey) smatraju, sa rezervom, da su Quirrubas jedna od grupa Achagua Indijanaca, navodeći, isto uz rezervu i plemena Quiriquiripas, Mugirris, Pizzarva, Cajuanacenis, Chanapes, Chichaytaquiri, Emataquiris i Ereretaquires. 
Kultura ovih Indijanaca svakako je srodna onima od Achagua plemena koja pripada kišnoj šumi i moguće pod utjecajem Čibča. Uz uzgoj kukuruza, juke, manioke, onote, piñe (piña) i drugoga, lov i ribolov morali su imati značaj kod ovih Indijanaca. S. Mora navodi da se konzumiralo meso i kajmana i kornjača.

## Izvori
Resígaro

**Resígaro** (Resígero), pleme američkih Indijanaca porodice Arawakan naseljeno duž rijeka Ampiyacu, Yaguasyacu i Putumayo (puebli Puerto Isango i Brillo Nuevo) u peruanskom departmanu Loreto. Resígaro u novije vrijeme imaju svega 11 govornika (García Rivera 2000.: 335), odnosno 14 (1976. Ethnologue 1988.) gubeći identitet sa plemenima Bora i Okaina u čijim selima žive.

## Literatura
* Payne, David L. 1985. The genetic classification of Resígara. IJAL 51/2.
Sae

**Sae**, jedno od nestalih plemena i jezika američkih Indijanaca iz epohe španjolske konkviste, kada su nastanjeni sa susjednim plemena Guayupé u području rijeke Meta u Kolumbiji. Jezično se oni i Guayupe klasificiraju porodici Arawakan-govornika.

Sae su bili srodni Eperiguama. Prakticirano je mnogoženstvo

Njih i Guayupe opisao je Paul Kirchhoff, koji kaže da Guayupe vjeruju da su oni, Sae i Eperigua porijeklom od jednog para ljudi. Kultura je tipa tropskih kišnih šuma sa uzgojem gorke manioke i kukuruza. Sela se satoje od velikih komunalnih kuća podignuitih oko središnjeg trga na kojem se nalazi ceremonijalna kuća. Ratova je bilo dosta ali izvještaji ne govore o uzimanju zarobljenika za robove niti o kanibalizmu, osim funerlnog kanibalizma kod Sae Indijanaca.

Klasnog sistema nije bilo ni kod Saea niti kod Guayupa, dok su stariji ljudi uživali ugledi sačinjavali plemensko vijeće. Sunce i Mjesec bil isu muž i žena, dok su jaguar i neke druge životinje bića zla. Odjeća je bila oskudna, pernati ogrtači i nakit od zlata, školjaka i perja. Izrađivali su i pamučnih 

Izrađivali su i viseče ležaljke (hamaci), drvene stolice i kanue, koplja, lukove i strijele, praćke i štitove. Koka i duhan korstil isu se u obredima za izazivanje vizija. Ribolov je bi ovažan izvor hrane svim tamošnjim plemenima, dok su Sae poznati po tome što meso nisu jeli, a lov im je bio potpuno nerazvijen. 

## Izvori
Sarave

**Sarave** (jezik saraveka, sarabeca), pleme američkih Indijanaca porodice Arawakan koji su obitavali u istočnoj Boliviji i susjednom području brazilske države Mato Grosso. Pokršteni su na misiji Santa Ana de Velazco (vidi slika) i otopili su se među Chiquito Indijancima . Jezik im je nestao .

## Izvori
Tariána

**Tariána** (Taria, Tariano, Taliáseri, Tana), znalajnije pleme Arawakan Indijanaca naseljeno na srednjem toku Vaupésa i rijekama Santa Rosa (Juquira), Iauarete, Periquitos i Ji-Ponta u Amazonasu, Brazil, te na donjem toku rijeke Papurí u Kolumbiji (departman Vaupés). Na području Brzila gdje su znatno brojniji imaju dva rezervata. To su Taracuá u općinama Iauareté i São Gabriel da Cachoeira, i Yauareté I u općini Iauareté. Populacija im iznosi oko 1,500 u Brazilu i 332 u Kolumbiji (1998 Arango and Sánchez) .

## Izvori
Tecua

**Tecua** (Tegua), jedno od plemena američkih Indijanaca porodice Arawakan, nastanjenih u vrijeme konkviste u susjedstvu Čibča Indijanaca na području današnjeg departmana Boyacá. Tecua Indijanci bijahu na glasu kao vješti vidari i poznati yerbaterosi (oni koji prave Mate (čaj)). 

Od susjednih Čibča razlikovali su se po nošnji i po jeziku. Otkrila ih je 1537. godine ekspedicija Juana de San Martina.

## Izvori
Tereno

**Tereno** (Terêna, Terena, Teréno), značajnije pleme američkih Indijanaca porodice Arawakan, naseljeno u 20 sela i dva grada u brazilskoj državi Mato Grosso do Sul, te na području države São Paulo. Tereno populacija iznosi oko 15.000, poglavito na rezervatima u Mato Grosso do Sul (12): Aldeinha, Buriti, Buritizinho, Cachoeirinha, Dourados, Kadiwéu, Lalima, Limão Verde, Nioaque, Pilade Rebuá, Taunay/Ipegue i Água Limpa. U državi São Paulo žive na dva rezervata, Araribá i Vanuire .

## Izvori

&lt;gallery&gt;
Datoteka:Indio Terena.jpg|Tereno.
Datoteka:Índia da etnia Terena.jpg|Terena
Datoteka:Menina da etnia Terena.jpg|Terena
&lt;/gallery&gt;
Shebaio

**Shebaio** (Shebayo, Shebaye), indijansko pleme aravačke porodice koji su do nestanka 1700.- te živjeli na jugu i jugozapadu otoka Trinidad, današnji Trinidad i Tobago, pred sjevernom obalom jJužne Amerike.

Od njihovog jezika poznato je tek nekih petnaest riječi; , među kojima otac (heia; Heja, kod de Laet), majka (hamma; de Laet), sunce (Wekulüe, Loukotka; Wecoelije, de Laet), etc.
## Izvori
Trinitario

**Trinitario**, jedna od dviju skupina Moxo Indijanaca (druga je Ignaciano) iz središnjeg dijela južne Bolivije. Jezik kojim govore član je porodice arawakan (8.500, Trinitarios) a ima i dva narječja, loreto (kojim govori 350-400 Loretanos) i javierano (600 Javerianos-govornika) ; 5,500 govornika ukupno (2000 SIL) . Kulturno su obje skupine prilično srodne: lov, ribolov i agrikultura . 

## Izvori
Wapishana

**Wapishana** (Uapichana, Ouapichianes, Oapixanas, Uapixana, Vapixana, Vapidiana, Valpidiana, Wapisiana, Wapisána, Wapixana, Wapitxâna, Wapixiana, Wapicána, Wapichána, Wapiachiyána), pleme američkih Indijanaca porodice Arawakan nastanjeno u južnoj Gvajani (9.000; 1993 SIL) i susjednom dijelu brazilske države Roraima (1.500). Njima pripadaju možda i plemenske skupine Atorai, Amariba i misteriozni Mawayana ili Maiopitian, poznatiji u ranijim vremenima kao Indijanci-Žabe.

Glavno selo Wapisianaca u vrijeme dolaska N. Guppyja bila je Karardanawa, koje je po njegovim riječima brojalo oko 200 stanovnika. Kuće su im bile kolibe od šiblja, pokrivene slamom, jednosobne, s hamakom (visećom ležaljkom) kao glavnim namještajem. Drugo selo koje Guppy spomnje je Karar-tun, naziva ga predstražom Karardanawe, i kaže da tu Wapisianci žive dok pobiru ljetinu na poljima koja tu imaju, ili dok bi krčili nova polja u šumi .

Na području Gvajane gdje se govori engleski Wapisianci nose engleska imena. Ovdje danas žive u selima Sand Creek, Sawariwau, Katoonarib, Potarinau, Achiwib, Karaudanawa, Aishalton, Awarewaunau, Maruranau i Shea. 

Na području Brazila u općini Alto Alegre žive sa Makuxima na 7 rezervata AI Anta, AI Mangueira, AI Pium, AI Boqueirão, AI Raimundão, AI Sucuba i AI Barata/Livramento. U općini Boa Vista žive na rezervatima AI Araça, AI Ponta da Serra, AI São Marcos, AI Serra da Moça i AI Truaru. Na posljednjoj općini Bonfim imaju rezervate AI Bom Jesus, AI Canauanim, AI Jaboti, AI Manoa/Pium, AI Recanto da Saudade, AI Tabalascada i AI Jacamim (dijelom je i u općini Caracaraí).

## Izvori
Waurá

**Waurá** (Uaurá, Wauja), pleme američkih Indijanaca porodice Arawakan, naseljeno na području parka Xingu u brazilskoj državi Mato Grosso. Populacija im iznosi 240 (1994 SIL); 333 (2001), 410 (Funasa - 2006). Većina Waura locirana je oko jezera Piyulaga na gornjem Xinguu gdje imaju jedno selo, a ostali žive na drugim dijelovima parka . Waure su poznati po proizvodnji košara, a proizvode 3 osnovna tipa: mayapalu, mayaku i tirumakana. Mayapalu, je jedina bez dizajna, a namijena joj je za transportne svrhe. Sve vrste košara izrađuju muškarci .

## Izvori
Xiriâna

**Xiriâna**, pleme američkih Indijanaca naseljenih na pritokama rijeka Demeni i Rio Negro, na sjeveru brazilske države Amazonas u blizini granice sa Venezuelom. Jezično su klasificirani porodici Arawakan i ne bi ih smjelo brkati sa Chirianan plemenom Xirianá iz Roraime. Populacija i iznosi 903 (2000 WCD).

## Vanjske veze
* Xiriâna
Yabaana

**Yabaana** (Hyabahanas, Yaba-âna, Jabaana), indijansko pleme iz brazilskih država Amazonas i Roraima, uz rijeke Marauia i Cauaboris, pritokama Rio Negra. U novije doba (2000) ima ih oko 90 ali više ne govore svojim jezikom nego se služe portugalskim. Yabaane su ponekad nazivani i imenom *Yabarana*, ali se ne smiju brkati sa plemenom koje nosi to ime i živi u bazenu rijeke Manapiare u Venezueli.

## Mali rječnik
Hrvatski/engleski/francuski/španjolski 	Yabaana
* Voda/Water/Eau/Agua 	Úni
* Vatra/Fire/Feu/Fuego 	Ikági
* Glava/Head/Tete/Cabeza 	Fuiudagu
* Šaka/Hand/Main/Mano 	Nukhapi
## Vanjske veze
* Yabaâna jezik
Yaviteró

**Yaviteró**, pleme američkih Indijanaca porodice Arawakan iz Venezuele. Yaviteri su bili najsrodniji grupi Baníwa do Içana, govorili su istoimenim jezikom yavitero ili paraene (yavitano, pareni). Posljednji govornik umro je 1984. 

## Literatura
* ÁLVAREZ, J. (2005) 'Oraciones condicionales en baniva y yavitero (arahuacas)', Memorias del Congreso de Idiomas Indígenas de Latinoamérica-II, 27–29 October 2005, University of Texas at Austin.
Siusi-Tapuya

**Siusi-Tapuya** (Siusi, Seuci, Siusí, Siusi-tapuya, Siusy-Tapuya, Siuci-Tapuya, Siuci, Siusi-Tapúya), jedna od lokalnih skupina Baníwa do Içana Indijanaca iz brazilske države Amazonas, sjeverno od Amazone. 

Siusi-Tapuya su govorili posebnim jezikom (siusi), članom porodice Arawakan. Walipéri-dákenai ili Waliperedakenai prema Ribeiru (1967) nisu im identični i navodi ih zajedno na istom popisu, kako se to negdje navodi, nego tek srodni kao i ostalim Baníwa skupinama sa rijeka Içana i Ayarí. Prema SIL-u (1983.) Siusi su imali 403 govornika. 
## Izvori
Toa

**Toa**, indijansko pleme na području današnje države Zulia u Venezueli, na ulazu u jezero Maracaibo.

Njihov jezik smatra se dijalektom jezika paraujano ili añú, porodica arawak. Ribarstvo im je bila glavna djelatnost. Otok Isla de Toas po njima nosi ime

## Izvori

## Vanjske veze
*Isla de Toas