Bulcsú László

:*U ovom [[mađarsko ime|mađarskom imenu]] prezime glasi »László«.*

**Bulcsú László** ˈbult͡ʃuː ˈlaːsloː (Čakovec, 9. listopada 1922. – Zagreb, 4. siječnja 2016.), hrvatski jezikoslovac, prevoditelj i informatolog koji govori oko 40 jezika. Po ocu je Mađar, a po majci Hrvat. Poznat je kao veliki borac protiv tuđica (posebice anglizama i balkanskih riječi) u hrvatskome jeziku, "hrvatski Šulek naših dana" (S. Babić). Njegovim radom i utjecajem pojavljuju se novi naraštaji hrvatskih jezikoslovaca oslobođenih zabludâ mladogramatičarske ("mladoslovničarske") jezikoslovne škole.

## Biografija
Nakon studija elektrotehnike u Budimpešti, na Sveučilištu u Zagrebu studirao je slavistiku i diplomirao 1952. godine. Jedno vrijeme radio je kao profesor u sinjskoj gimnaziji. Ondje je išao "da bi na izvoru crpao uzorni zapadnohercegovački govor što ga u junačku Cetinsku krajinu izbjeglice izpod osmanlijskog zuluma donieše". Kao učenik i asistent Stjepana Ivšića te poznavatelj mnogih jezika, od 1955. godine bio je zaposlen na Filozofskome fakultetu, gdje je do umirovljenja (1993.) i poslije, na različitim katedrama, predavao slavistiku, rusistiku, opće jezikoslovlje i informatologiju. Od 1964. do 1970. godine predavao je slavistiku na sveučilištima u SAD-u (Sveučilište Indiana, Sveučilište u Chicagu, Sveučilište Yale) a doktorirao je 1986. godine na Sveučilištu u Chicagu s temom *An Information Science Approach to Slavic Accentology*. Bavio se algebarskom lingvistikom, bio jedan od pionira strojnoga prevođenja i inoviranja jezikoslovnih studija; na Zagrebačkom je sveučilištu zasnovao informatiku u humanističkim područjima i među prvima započeo računalnu obradbu hrvatskih tekstova. Među ostalim bavio se filološkim tumačenjem i jezikoslovnom raščlambom asirske klinopisne književnosti, pa je preveo s izvornika niz temeljnih spisa drevne mezopotamske književnosti. László je kao pokretačka snaga *[[Zagrebački lingvistički krug|Zagrebačkoga lingvističkoga kruga]]* (u početku: *Krug mladih slavista*) presudno utjecao na oblik hrvatskoga jezikoslovlja. Ustrojio je dvogodišnji studij društveno-humanističke informatike i četverogodišnji studij informacijskih znanosti na Filozofskome fakultetu i bio voditeljem Katedre i pročelnikom Odsjeka. Od osnutka Katedre za algebarsku i informatičku lingvistiku na Odsjeku za opću lingvistiku bio je njezinim voditeljem.

## Stručni rad
Lászlóov doprinos oblikovanju hrvatskoga jezika teško je odrediva dosega. Široj je javnosti Lászlóov rad koliko-toliko poznat po zagovoru morfonološkog (tvorbenoga) pravopisa i izgradnji hrvatskoga nazivlja, jer je veliku većinu tuđica (pa i onih grčkoga i latinskoga podrijetla) zamijenio novotvorenicama. Lászlóov je prijedlog za reformu hrvatskoga pravopisa na tragu *Zagrebačke škole* (te su propise rabili Bogoslav Šulek, Adolfo Veber Tkalčević, August Šenoa, Ante Kovačić, Eugen Kvaternik) - no, László je ortografske propise još strože ustrojio. Navest ćemo neke:

* jekavizacija "pokrivenoga r" u oblicima koje nije bilo ni u tekstovima Zagrebačke škole (vrieme/vrjemena; trjebati/trieba; potrjeba/upotriebiti; prjedpostavka; prjepisati/priepis; prjenositi/prienos; napried/naprjedak; rjezati/riez; vrjelo; srjeća...) i vraćanje drugih jekavskih oblika koji nisu ušli u sveopću primjenu (niesam, njekoliko, njeki, cjesta, goljem...)
* ponešto drugačiji propisi u pojedinim slučajevima - npr. u superlativu: naj bolji, naj veći

U ostalim se rješenjima Lászlóov pravopis uglavnom poklapa sa zagrebačkim, od jata do neasimiliranja po zvučnosti (liepo, primjetba, razstaviti, izčupati, žalostna, odpjevati, šestdeset...), ali uz neke preinake (opći, š njom...). Druga je odlika Lászlóova spisateljstva jezična čistoća u kojoj László sustavno zamjenjuje sve riječi strane hrvatskomu jeziku, gdje Hrvatski jezik čisti od svih ruskih, srpskih, balkanskih, turskih, i arabskih riječi (pogreb, obrazovanje, ogroman, upečatnjiv, izvini, savez, savrešeno, magarac, boja, baš, čak, tek, barem, čekić, jastuk, čarape, čizme...) i mijenja ih hrvatskim (sprovod, naobrazba, golem, uočljiv, oprosti, svez, dokonalno, tovar, kras, upravo, pače, samo, dajbudi, batić, uzglavlje, bječve, škornje...) isto tako naj je ekstremniji pristup njegovoga čistunstva je mijenjanje latinskoga znastvenoga nazivlja (matematika, psihologija, biologija, fizika, kemija...) s hrvatskim (oloslovlje, dušoslovlje, živoslovlje, naravoslovlje, lučba...) primjer su njegovi zanimljivi nazivi padeža (nazovnik, rodnik, datnik, tvornik, zovnik, mjestnik, orudnik).

Što se tiče gramatike László ovdje vraća se na slovnicu Zagrebačke škole. U instrumentalu možine ili višebroju, kako ga on voli zvati (*Bio sam s liepimi ženami.*, *Što si to radio s timi uvenutimi cvieti?*...i slično), u genetivu množine na takozvanu "ahkavicu" (*Ima puno raznih ženah.*), te u dativu (*Idem k liepim ženam.*).

U ticanju dokazivanja hrvatskosti "korienskoga" pravopisa, sustavno opovrgava sve navodne zablude popularnoga mnijenja o neutemljenosti tradicijskoga "etimoložkoga" načina pisanja u hrvatskoj pravopisnoj povijesti.

Na području hrvatskoga strukovnoga nazivlja za informacijske znanosti i druga područja Lászlóov trud tek čeka na priznanje i primjenu. Lászlóov je rad utjecao i na Ladanovo jezikotvorstvo, dok ostali vidovi djelatnosti ovoga jezikoznanca, poglavito na polju pravopisanja i jezičnoga purizma, nailaze na teškoće pri ulasku u matricu hrvatskoga jezika. Stjepan Babić ga smatra jednim od najplodnijim, ako ne i najplodnijim rječotvorcem u hrvatskom jeziku. László i Željko Bujas su, 1959. godine, organizirali prvu radionicu o strojnome prevođenju na Filozofskome fakultetu Sveučilišta u Zagrebu.

## Djela, članci i prijevodi
* *Strojno prevođenje i statistika u jeziku* (1959.) članak, *Naše teme*, (6), 105–298., (suautor Svetozar Petrović).
* *Broj u jeziku* (Naše teme, 6/1959, Zagreb (pretisak u SOL 10/1990) (SOL: Lingvistički časopis) članak
* *Strojno prevođenje i naši neposredni zadaci*, *[[Jezik (časopis)|Jezik]]* 4/X, (1962/63), 117-121 (suautor Božidar Finka)
* *Rješavanje jezičnih pitanja u odostražnom rječniku*, *[[Jezik (časopis)|Jezik]]* 4/XIV, (1966.), 115–128., članak, (suautor Božidar Finka) 
* *Enûma eliš = (kada se gore...): spjev o stvaranju svijeta: pohvala Marduku*. Književna smotra: časopis za svjetsku književnost. God. 8 (1976), br.26–27; str. 5–20.
* *An information science approach to Slavic accentology*, University of Chicago, Department of Slavic Languages and Literatures, (1986.) knjiga. 
* *Sitnice mudroslovne*, Filozofska istraživanja (br. 30, god. 9 (1989), sv. 3, str. 973-978), članak
* *Što bi bilo da nije bilo*, list *Start* od 23. lipnja 1990.
* *Informacijske znanosti i znanje* (1990.) Zbornik (članak, *Neka pitanja strojnoga razumijevanja prirodnoga jezika*)
* *Mušnammir gimillu = (L'učāru cijelosti...): Hvalopj'ev S'ūncu*. članak, Croatian "Indias" = Hrvatske "Indije"; Most = The bridge: a journal of Croatian literature. (1990), sv. 4; str. 39–62.
* *Obrada jezika i prikaz znanja* (1993.) Zbornik, ur. Slavko Tkalac, Miroslav Tuđman, (članak, *Pabirci redničnoga i obavjèstnîčkôga pojmovlja oko razumnih sustava*)
* *Dvije pjesme: (Bez naslova)*, Heinrich Heine, prijepjev Književna smotra 26(1994), br. 91, str. 142.
* *M’ājka Mat’ijāševa*, János Arany, Književna smotra, 26(1994), br. 91, str. 143-146.
* *Uzprhao paun*, Endre Ady, prijepjev, Književna smotra, 26(1994), br. 91, str. 147-148.
* *Tvorbeni pravopis* (1994.) članak, *Dometi*, br. 11.
* *Desetosamoglasnički sustav međimurskoga govora*, (1994) članak, *Kaj*, br. 2-3.
* *Uz prievod Puškinova Spomenika* (1994.) članak, *Književna smotra*, br. 91.
* *Englezko-hrvatski Hrvatsko-englezki rječnik obavjesničkoga nazivlja* (1994.) 
* *Jezik hrvatski u prošlosti, sadašnjosti i budućnosti* (1996.) Zbornik "Hrvatski uspjeh kroz zajedništvo", dio V: str. 5 - 7, INTERCON Zagreb.
* *'Sedam priep'ieva* (1996.) članak, Književna smotra. - 28 (1996), 99(1) ; str. 63-64
* *Jezik i komunikacija: zbornik radova*, (1996.) (članak, *Općitbena bilježitost pri odredbi srbštine i hrvatštine*)
* *Bilježka o književnome naglasku hrvatskome* (1996.) članak 	
* *Prvici* (1997.) poglavlje u *Hrvatski jezikovnik i savjetovnik* / Ivan Branko Šamija  (radi se o prijevodu nazivâ kemijskih elemenata (prvika) na hrvatski jezik)
* *Ilijada: svitak prvi*, Književna smotra. - 28 (1996), 100(2) ; str. 167-172 (1997.) prijevod s Homerova grčkoga na hrvatski jezik
* *Šammu ša libbi.* // Trava od srca: hrvatske Indije II. Zagreb: Hrvatsko filološko društvo: Filozofski fakultet, 2000. str. 7–51., članak
* *I tako se kola kretoše koturati nizbrdo* (2001.) članak
* *Pjesme, bajke, drame*, Aleksandar Sergejevič Puškin, (2002.) priredio Ivan Babić (Bulcsú László preveo je pjesmu *Я памятник себе воздвиг нерукотворный...* *Spomenik digoh si što ne bje rukom sazdan...*)
* *Iz glasoslovlja opće međimurštine: listek na preštimano voredničtvo* (2002) članak, *Kaj: časopis za kulturu i prosvjetu*, god. 35, 1/2, str. 61-90.
* *Croato-Hungarica: uz 900 godina hrvatsko-mađarskih povijesnih veza.*, (2002), ur. Milka Jauk-Pinhak, Gy. Csaba Kiss, István Nyomárkay. Zagreb: Katedra za hungarologiju Filozofskoga fakulteta Sveučilišta u Zagrebu i Matica hrvatska, (članak, *Asbóthova prosudba Rešetārove slovnicē s'rbskōga (hrvātskōga) jezika*, 229-251.)	
* *Hrvatski ili hrvacki pravopis?* (2004.) članak
* *Sporenje oko pokrivenoga r.* // *Fokus*, 6. svibnja 2005., str. 34. 
* *[[Tuđ'inština u jeziku hrvātskōme]]* (2004.) članak
* *Te snīvāše pĕv, što neodzvāńān bī*, Književna smotra. - ISSN 0455-0463. - 41 (2009), 3(153) ; str. 137-143.
* *Silazak Ištarin. Prěvod ur'ēđenōga orječja klinop'isnōga akk'adskōga pėsmotvora* // Hrvatske Indije 3, (ur. Zdravka Matišić) Odjel za orijentalistiku Hrvatskoga filološkog društva, Zagreb 2010., str. 9.-18.
* *[[Hvalopj'ev S'ūncu|Hvalopj'ev S'ūncu: Akkadski pjesmotvori u hrvatski pretočeni i komentarima popraćeni po Bulcsúu Lászlóu]]*, Odjel za orijetnalistiku Hrvatskoga filološkog društva, Zagreb, 2012., knjiga.
* *Aleksandar Sergejevič Puškin Избранные стихотворения / Izabrane pjesme*, (2012.) priredio i pogovor napisao Fikret Cacan, (Bulcsú László preveo je pjesmu *Я памятник себе воздвиг нерукотворный...* *Spomenik digoh si što ne bje rukom sazdan...*)

## Nagrade
* 1993.: Nagrada Dr. Ivan Šreter

## Ostalo
Bio je olimpijski plivački reprezentativac (kandidat 1948. za OI u Londonu) i hrvatski rekorder u klasičnome plivanju leptirovim načinom..

Smatra se da je u 1960-ima upravo on izmislio riječ *sažetak*.

Počasni je član Matice Hrvatske u Varaždinu te je članom Akademskoga korpusa Mađarske akademije znanosti.

Počasni je predsjednik Hrvatskog društva za jezične tehnologije.

## Izvori

## Vanjske veze
*  Englezko-hrvatski Hrvatsko-englezki rječnik obavjesničkoga nazivlja
* Tuđinština u jeziku hrvatskome
*  Bulcsú László i Damir Boras: Tuđ'inština u jeziku hrvātskōme, *[[Studia lexicographica]]*, god 1. (2007) br. 1 (1), str. 27–52.
* CEEOL - Bulcsú László: Bilješka o književnome naglasku hrvatskome. (A Note on Croatian Literary Accent). ''Suvremena lingvistika'' (41-42./1996.)
* Hvalopjev suncu: prijepjev sumerskih i mezopotamskih tekstova