Albanski nacionalni mitovi

**Albanski nacionalni mitovi** odnosi se na gledišta neutemeljena ili slabo utemeljena u istoriografskoj nauci koja su odabrana, izmišljena ili preuređena te upotrebljena u oblikovanju albanske nacionalne ideologije. Postoje sledeći mitovi albanskog nacionalizma:
* Mit o Skenderbegu
* Antemurale mit
* Mit o albanskoj indiferentnosti prema religiji
* Mit o albanskom poreklu i pravu prioriteta 
* Mit o etničkoj homogenosti i kulturnoj čistoći
* Mit o kontinuitetu nacionalne borbe

## Mit o ilirskom poreklu i pravu prioriteta
Uprkos tome što prvi pisani tragovi o Albancima datiraju iz drugog milenijuma nove ere, jedna od pretpostavki o poreklu Albanaca je upotrebljena u cilju stvaranja mita o Ilirskom poreklu etničkih Albanaca u modernom smislu i njihovoj ekskluzivnoj authohtonosti na Balkanu.

## Mitologizacija srednjeg veka
Centralno mesto u mitovima albanske nacionalne ideologije imaju mitovi iz srednjeg veka. Srednjevekovni mitovi su važan deo nacionalizacije istorije i rekonstrukcije prošlosti kao neodvojivog dela svih procesa koji pretvaraju određene ljude u naciju.

### Mit o Skenderbegu

#### U periodu od 15. do kraja 19. veka
Stvaranje mita o Skenderbegu je počelo u 15. veku, kada je on, za razliku od ostalih pravoslavnih balkanskih feudalaca, uspostavio savezništvo sa zapadnim katoličkim carstvima (Mletačka Republika i Napuljsko kraljevstvo) i Vatikanom. Papa Kalist III je veličao Skenderbega i isticao ga za primer koji bi zapadni vitezovi trebalo da slede, kao nekoga ko je istinski *Athleta Christi*. Papa Kalist III i njegov naslednik papa Pije II su postavili temelje Skenderbegove reputacije herojskog branioca hrišćanske vere, reputacije koja će se održavati u Evropi tokom narednih vekova. Osnova Mita o Skenderbegu je zbog toga sve do kraja 19. veka bilo hrišćanstvo. Skenderbeg bio upotrebljen kao sastavni deo antemurale mita u kojem je Skenderbeg bio predstavljen kao bedem hrišćanstva pred invazijom muslimanskih hordi iz Azije.

#### U periodu posle kraja 19. veka

Iako je Skenderbeg već imao određenih uticaja na formiranje identiteta Albanske dijaspore u Italiji, tek na samom kraju 19. veka posle 1898. i objavljivanja knjige koju je napisao Naim Frašeri (*"Istori'e Skenderbeut"*) lik Skendbega je dobio novu dimenziju, dimenziju kojom je njegov lik vezan ne za religiju, već za naciju. Naim Frašeri je bio najveća inspiracija i uzor većini Albanskih intelektualaca i pesnika. U nedostatku srednjevekovnog albanskog kraljevstva ili carstva, albanski nacionalisti su za svoj simbol odabrali Skenderbega čija herojska tragedija ime sve elemente koji su potrebni za izgradnju mita. 

Albanski nacionalisti su podvrgli Skenderbegov lik procesu Albanizacije i prikazali ga kao heroja nacije. Knjige i publikacije koje su objavljivane posle Frašerijeve knjige su takođe prikazivale Skenderbega kao heroja nacije. Laboratorija albanskih nacionalističkih pisaca je transformisala Skenderbega u mit. Transformacija Skenderbega je imala za cilj da učvrsti nacionalno jedinstvo Albanaca i da posluži kao argument za tvrdnje o Albanskom kulturnom afinitetu prema Evropi zato što je u nacionalističkom narativu o Skenderbegu prikazano žrtvovanje Albanaca u "odbrani Evrope od invazije Azijatskih hordi". Albanska istoriografija je učinila značajan napor da prilagodi činjenice o Skenderbegu zahtevima savremene ideologije.

## Tretman mitova albanske nacionalne ideologije
Mitovi koji oblikuju albansku nacionalnu ideologiju su bili predmet međunarodne konferencije pod nazivom „Uloga mitova u istoriji i razvoju Albanije“ održane od 11. do 13. juna 1999. godine u Londonu.

## Posledice mitova albanske nacionalne ideologije
Mitovi albanske nacionalne ideologije su ostvarili značajan uticaj u svom drušvenom i političkom okruženju.

### Uticaj na kulturu
Veliki broj umetnika je crpeo svoju inspiraciju iz mitova albanske nacionalne ideologije. Ismail Kadare je jedan od takvih umetnika  koji ističe da je najvažnije ubediti Albance da oni imaju veličanstvenu istoriju i da teškoće sa kojima se suočavaju ne treba da budu razlog da se „ohlade“ po pitanju svoje otadžbine već naprotiv, da stoje još čvršće uz nju.

## Reference

## Vanjske veze
* Albanian identities: myth and history; Stephanie Schwandner-Sievers,Bernd Jürgen Fischer