Celom

**Celom** (sekundarna telesna duplja) se razvija u toku embrionalnog razvića u mezodermu, kao potpuno nov prostor; nije ostatak blastocela kao pseudocelom. Obavijen je mezodermalnim epitelom – peritoneumom. Celom je ispunjen tečnošću, ali u njemu, za razliku od pseudoceloma, nema organa. Celomska tečnost ne dolazi u dodir ni sa telesnim zidom ni sa crevom jer je od njih odvojena peritoneumom.

Na peritoneumu se razlikuju dva sloja : 
* parijetalni, spoljašnji sloj okrenut ka epidermisu i 
* visceralni, unutrašnji sloj okrenut prema crevu.

Ova dva sloja se sustiču na dorzalnoj i ventralnoj strani obrazujući dorzalnu i ventralnu mezenteru. Kroz ove mezentere prolaze krvni sudovi, mišići i dr.

## Načini postanka celoma
Celom postaje uglavnom na dva načina : 
* **šizocelno** a sam celom je šizocelom i 
* **enterocelno**, a celom je gastrocelom. 

Pri šizocelnom načinu dolazi do razmicanja ćelija mezoderma, a pri enterocelnom celom nastaje kao izbočina creva.

## Značaj i uloge celoma
 
Pojava celoma uslovila je mnoge pogodnosti i preimućstva, kao što su poboljšanje metabolizma, bolja pokretljivost i time prilagođavanje različitim uslovima spoljašnje sredine, koje su dovele do razvoja velikog broja sve složenijih tipova životinja.

Uloge celoma su :
* celomska tečnost se koristi, kod manje složenih celomata, kao primarni transportni sistem; kod tih celomata peritoneum ima treplje, čijim radom se pomaže cirkulacija celomske tečnosti; kod složenijih celomata razvijen je krvni sistem kao osnovni transportni sistem;
* od celoma polaze polaze kanali koji ga povezuju sa spoljašnjom sredinom; ti kanali su metanefridije i kanali za izbacivanje polnih ćelija; metanefridije su cevi otvorene na oba kraja, po čemu se razlikuju od protonefridija;
* u celomu se, kod prostijih celomata, vrši dozrevanje polnih ćelija ; kod nekih, kao što su npr. morski krastavci (bodljokošci), se čak i oplođenje vrši u celomu;
* celomska tečnost je pod stalnim pritiskom tako da telu daje čvrstinu i pomaže pri kretanju, odnosno predstavlja neku vrstu hidrauličnog skeleta.

## Pravci razvoja celomata
Životinje koje imaju celom nazvane su celomata i pripadaju im:
* viši beskičmenjaci:
** mekušci, 
** prstenasti crvi, 
** zglavkari i 
** bodljokošci i 
* hordati

Pored ovih navedenih celomatama pripadaju i njima srodne manje grupe životinja.

Među celomskim životinjama razlikuju se dve linije (grupe) :
* ** protostomije** i 
* **deuterostomije**.

Celomske protostomije (grč. protos = prvi; stoma = usta) obuhvataju sledeće tipove životinja : 
* mekušce (Mollusca), 
* prstenaste crve (Annelida) i 
* zglavkare (Arthropoda), kao i čitav niz manjih tipova životinja.
 
Celomske deuterostomije (grč. deutesros= drugi po redu) obuhvataju sledeće tipove : 
* bodljokošce (Echinodermata) 
* hordate (Chordata) kao i manje tipove.
 
Razlike između ove dve grupe celomata date su u narednoj tabeli :

## Literatura
* Dogelj, V,A: Zoologija beskičmenjaka, Naučna knjiga, beograd, 1971. 
* Krunić, M: Zoologija invertebrata 1, Naučna knjiga, Beograd, 1977. 
* Krunić, M: Zoologija invertebrata 2, Naučna knjiga, Beograd 
* Mariček, magdalena, Ćurčić, B, Radović, I: Specijalna zoologija, Naučna knjiga, Beograd, 1986. 
* Matoničkin, I, Habdija, I, Primc - Habdija, B: Beskralješnjaci - bilogija nižih avertebrata, Školska knjiga, Zagreb, 1998. 
* Marcon, E, Mongini, M: Sve životinje sveta, IRO Vuk Karadžić, Beograd, 1986. 
* Petrov, I: Sakupljanje, preparovanje i čuvanje insekata u zbirkama, Biološki fakultet, Beograd, 2000. 
* Radović, I, Petrov, Brigita: Raznovrsnost života 1 - struktura i funkcija, Biološki fakultet Beograd i Stylos Novi Sad, Beograd, 2001.

## Vanjske veze
* BioNet Škola