Opus

Reč **opus** (, , , )potiče iz latinskog jezika i znači *[[delo]]*.

Ovaj termin može da se odnosi na književnost, slikarstvo, pozorište, balet, film, muziku i, uopšte, sve oblasti umetničkog stvaralaštva.

## Dva značenja opusa
Opus može da ima dva značenja:
:1. *Pojedinačno delo neke osobe*:
Recimo: Betovenov Treći klavirski koncert, ce mol, **opus 37**.
:2. *Celokupno stvaralaštvo neke osobe*:
Recimo: "**Opus** arhitekte Ćosića je ogroman...", "Celi umetnički **opus** grafičara je vrlo vredan...", "Njegov književni **opus** obuhvata komedije, pripovetke, književnu i pozorišnu kritiku."

**U [[muzika|muzici]] reč opus takođe ima dvojako značenje:**

:1. *muzičko delo ([[Kompozicija (muzika)|kompozucijа]])*,
:2. *celokupno [[stvaralaštvo]] jednog [[muzičar]]a*.

## Opis procesa numeracije muzičkih dela
Kompozitori i muzikolozi (ljudi koji studiraju i pišu o muzici) reč ***opus*** (ili skraćeno ***Op.***) koriste da bi označili (radi lakog uvida) hronološki redosled nastanka umetničkih dela ili odnos radova u kompozitorovoj celokupnoj kolekciji, a nekada se tako označava jedan period kompozitorovog stvaranja. Oni uz naslov dela napišu i broj opusa. Na primer, kada kompozitor komponuje svoju prvu kompozuciju, da joj naslov i označi je kao "Opus 1" (*Op.1*). Sledeća kompozicija bi bila "Opus 2" (*Op.2*) i td.

## Koji su razlozi za vršenje numeracije muzičkih dela
Ovakav način organizovne katalogizacije muzičkih kompozicija jednog umetnika umnogome pomažu i olakšavaju uvid u kompozitorov stvaralački opus i brzo i lako snalaženje svakog muzičara ili interesenta za njegov rad ili njegov odrećeni komad.

Betoven je napisao mnogo klavirskih sonata. Sonatu u A-duru op.26 napisao je kad je bio mlad. Mnogo godina kasnije, napisao je još jednu klavirsku sonatu (takođe u A-duru), ali ona (da bi se razlikovala) ima Opus 101 (*vidi zadnji notni primer desno dole*).

## Istorijski aspekt numerisanja muzičkih dela
Oznaka *Opus* se kroz istoriju koristilа još od 17. veka pa sve do današnjih dana. Poznato je da je Ludvig van Betoven bio veoma sistematičan i ažuran u tome.

## Drugačije numeracije muzičkih dela
Sem klasične oznake **Op.**, muzikolozi su kompozicijama koje nisu imale oznake davali i drugačije numeracije (*uoči različite numeracije dela ispisane [[kurziv]]om ispod notnih primera u desnoj koloni*). Prikažimo samo neke najpoznatije:

* **BWV** (, ) su oznake za kompozicije Johana Sebastijana Baha.

* **KV** ili **K** (**K**öchel-**V**erzeichnis) su oznake za kompozicije Volfganga Amadeusa Mocarta koje je priredio Ludwig von Köchel. Poznato je da Mocartova muzika nije imala brojeve opusa. Muzikolog *Köchel* napravio je hronološki popis svih Mocartovih dela i dao im **K** numeraciju (**K** prema **K**öchel). Köchelova numeracija ide do broja **622**.

* **D** (*Otto Erich *'D**eutsch'') su oznake za kompozicije [[Franc Šubert|Franca Šuberta]] koje je priredio [[Otto Erich Deutsch]].

* **L** (''François **L**esure'') su oznake za kompozicije [[Klod Debisi|Kloda Debisija]] koje je katalogizirao muzikolog [[François Lesure]].

* Radovi [[Domenico Scarlatti|Domenika Skarlatija]] mogu se pojaviti pod tri različita kataloška sistema:
:1. **L** (''Alessandro **L**ongo'') su bile do [[1906.]] oznake za kompozicije Domenika Skarlatija. Priredio ih je [[Alessandro Longo]].

:2. **K** ili **Kk** (''Ralph **K**ir**k**patrick'') je nova oznaka za kompozicije Domenika Skarlatija koja je zamenila gornju katalogizaciju **L** [[1953.]] od strane [[Ralpha Kirkpatricka]].

:3. **P** (''Giorgio **P*'estelli*) je nove oznaka za kompozicije Domenika Skarlatija načinjena od strane Giorgio Pestellija 1967. godine.

## Izvori