Loživa ulja

**Loživa ulja** ili mazut su goriva dobivena frakcijskom destilacijom nafte, kao destilatna i/ili ostatna goriva. Govoreći generalno, loživa ulja su svi tekući naftni proizvodi koji izgaraju u pećima i kotlovima za proizvodnju topline ili se koriste u motorima za dobivanje snage, kao pogonsko gorivo u industriji, termoelektranama, brodski pogin i dr. To je skupina tekućih naftnih proizvoda, smjesa ugljikovodika visokog vrelišta koja najviše služi kao visokokalorično gorivo za loženje, te je zbog toga zakonski olakšano PDV-om.

## Osobine i podjela

Loživa ulja se sastoje od dugačkih lanaca ugljikovodika, a posebno od alkana, cikloalkana i aromatskih ugljikovodika. Termin loživo ulje u užem smislu se odnosi na najteže komercijalno gorivo koje se može dobiti od sirove nafte.

Loživo ulje sadrži više frakcije destilacije nafte koje zaostaju nakon odvajanja benzina i drugih lakih sastojaka, ili pak je to ostatak pri atmosferskoj ili vakuumskoj frakcijskoj destilaciji i drugim postupcima rafinerijske preradbe nafte.

Svojstva loživih ulja određena su normama i propisima, a najznačajnija su gustoća, viskoznost (lagana, srednja i vrlo teška), stinište i plamište, te udjel sumpornih spojeva (mazut s manje i mazut s više sumpora, granica je 1%), koksa i pepela. Razlikuju se destilacijska ili plinska (specijalno lako i lako) i ostatna loživa ulja.

**Destilacijska ulja** manje su gustoće i viskoznosti i malog udjela sumpornih spojeva. Glavna namjena je kao goriva za grijanje u domaćinstvima, školama, športskim dvoranama i drugim javnim ustanovama, malim industrijskim pećima i sušarama, plastenicima, staklenicima, ITD..

**Ostatna ulja** mogu biti laka , srednja ili teška. Nastaju frakcionacijom naftnih destilacijskih ostataka.

U Hrvatskoj se loživa ulja dijele u nekoliko skupina s obzirom na fizikalno-kemijska svojstva i primjenu http://www.ina.hr/userdocsimages/pdf/Katalog_goriva.pdf http://www.poslovnjak.net/cijene-goriva/luel/ :

* **Ekstra lako loživo ulje (loža, lož ulje, LU EL)**: destilatno gorivo s primjenom u domaćinstvu i industriji, za uređaje s isparivačkim plamenicima i plamenicima na rasprskavanje bez mogućnosti predgrijavanja goriva. Dodaje mu se crvena boja kako bi se mogla onemogućiti zloupotreba. Skladišti se u podzemnim spremnicima ili u spremnicima koji nisu izloženi temperaturama nižim od točke tečenja goriva.

* **Ekstra lako loživo ulje (LU L-I, LU L-II)**: kombinacija destilatnog i ostatnog goriva koje se primjenjuje za izvore topline u sustavima grijanja i industriji opremljenih s instalacijama za predgrijavanje goriva pri skladištenju i uporabi.
* **Srednje loživo ulje (LU S-I, LU S-II)**: ostatno gorivo koje se primjenjuje za izvore topline u industriji i energetskim postrojenjima s mogućnosti predgrijavanja pri prijenosu, skladištenju i uporabi.
* **Teško loživo ulje** (**mazut**, *bunker-ulje*, LU T-I, LU T-II) je najviše zastupljeno teško loživo ulje. To je ostatno gorivo koje se primjenjuje u velikim industrijskim pećima i velikim energetskim postrojenjima s mogućnosti predgrijavanja pri prijenosu, skladištenju i uporabi. Viskozan, gust i tamnoobojen proizvod, a služi kao gorivo parnih kotlova u termoelektranama i toplanama, u indutrijskim pećima, za pogon brodskih motora i dr.. Viskoznost mazuta prilagođuje se i poboljšava prethodnom toplinskom obradbom ili miješanjem ulja s manje viskoznim lakim ili srednjim loživim uljima, a potrebno je i njegovo zagrijavanje neposredno prije doziranja i raspršivanja u ložištima. Uporaba teških loživih ulja sve više se uvjetuje smanjenjem udjela nepoželjnih i ekološki nepovoljnih sumpornih spojeva.

## Proizvodnja i transport loživog ulja u Hrvatskoj
U Hrvatskoj danas loživo ulje proizvodi INA d.d. u Rafineriji nafte Rijeka. Loživo ulje transportira se autocisternama, vagonskim cisternama i tankerima.

## Izvori
* [1] http://www.ina.hr/userdocsimages/pdf/Katalog_goriva.pdf 
* [2] http://www.poslovnjak.net/cijene-goriva/luel/ 
* [3] http://en.wikipedia.org/wiki/Fuel_oil
* Hrvatska enciklopedija, Broj 6 (Kn-Mak), str. 158.. Za izdavača: Leksikografski zavod Miroslav Krleža, Zagreb 2004.g.