open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Milan Prelog (1879–1931)

**Milan Prelog** (Zagreb, 8. veljače 1879. – Zagreb, 24. prosinca 1931.), jugoslavenski povjesničar i prevoditelj.

## Biografija
Milan Prelog rodio se u Zagrebu 1879. godine. Otac je hrvatskoga nobelovca Vladimira Preloga i povjesničara umjetnosti Milana Preloga, te djed informatičara i diplomata Nenada Preloga. Osnovnoškolsko obrazovanje stekao je u Zagrebu gdje je i maturirao 1896. godine. Studij povijesti završio u Pragu gdje je i doktorirao 1900. godine. Bio je profesorom na gimnazijama u Sarajevu i Osijeku. Profesorom opće povijesti srednjeg i novog vijeka na Filozofskom fakultetu u Zagrebu bio je od 1922. do 1926. godine. Dio je karijere proveo u Makedoniji, gdje je također bio profesorom opće povijesti srednjeg vijeka na Filozofskom fakultetu u Skoplju od 1927. do 1931. godine.

Umro je u Zagrebu 24. prosinca 1931. godine od posljedica ozljede koju je zadobio 8. studenoga 1931. godine, na biralištu, padom na klizavim drvenim stubama jedne skopske osnovne škole.

## Nepotpun popis djela
* *Boje Chorvatů s Benátčany za národní dynastie*, (Borbe Hrvata s Mlečanima za narodne dinastije), Prag, 1900.
* *Povijest Bosne od najstarijih vremena do propasti Kraljevstva*, Sarajevo, 1912.
* *Povijest Bosne u doba osmanlijske vlade*, I–II, Sarajevo, 191?, (prijetisak 1. izd., *Povijest Bosne u doba osmanlijske vlade*, Fortuna d.o.o., Zagreb, 2009.)
* *Repetitorij povijesti Austro-Ugarske monarhije*, Sarajevo, 1907.
* *Repetitorij povijesti Srba, Hrvata i Slovenaca*, Zagreb, 1923.
* *Strossmayerova čitanka*, Zagreb, 1924.
* *Istorijski portreti i članci*, Beograd, 1926.
* *Istorija slobodnog zidarstva*, Zagreb, 1929.
* *Pout Slovanů do Moskvy roku 1867*, Prag, 1931.

## Izvori

## Vanjske veze
*Matasović, Josip, *Milan Prelog* // *[[Narodna starina]]*, sv. 11, br. 28. (1932.), str. 115.-130.
Nenad Puhovski

**Nenad Puhovski** (Zagreb, 29. travnja 1949.) hrvatski je filmski, televizijski i kazališni redatelj, producent i scenarist. Direktor je producentske kuće Factum.

## Biografija
Puhovski je prvi film stvorio sa 16 godina. Studirao je filozofiju i sociologiju na Zagrebačkom sveučilištu te film i TV režiju na Akademiji dramske umjetnosti. Nakon diplome radio je u kazalištu, na filmu i na televiziji. Režirao je mnoštvo kazališnih komada te preko 250 TV produkcija svih vrsta - dramskih, dokumentarnih, glazbenih i obrazovnih. Puhovski je ipak najpoznatiji kao autor dokumentarnih filmova, koji su prikazivani širom svijeta, često nagrađivani, ali i žestoko osporavani.

Od 1978. predaje na Akademiji dramske umjetnosti u Zagrebu, a 1997. je osnovao producentsku kuću Factum. Predavač je na brojnim dramskim radionicama u Hrvatskoj i inozemstvu. Suosnivač je i direktor festivala ZagrebDox.

## Djela

### Producent
* "Sve pet", autorica Dana Budisavljević

### Režija i scenarij
* "Lora: Svjedočanstva" 
* "Paviljon 22"

### Suredatelj
* "Oluja" - "Oluja nad Krajinom"

## Izvori

## Vanjske veze
* Životopis na factum.com.hr
*
Miroslav Rožić

**Miroslav Rožić** (Zagreb, 31. kolovoza 1956.) je hrvatski biolog i političar.

## Biografija
Rodio se je u Zagrebu. U rodnom gradu završio je osnovnu školu i gimnaziju. Završio Prirodoslovno-matematički fakultet u Zagrebu. Diplomirao je za inženjera biologije. Magistrirao je 1986. godine. Strukovno se je usavršavao u Münchenu i Beču.

Radio je u Zavodu za animalnu fiziologiju zagrebačkog PMF-a i u općoj bolnici „Dr. Josip Kajfeš“.
Dragovoljac je Domovinskog rata. Odlikovanjem je hrvatskim trolistom za hrabrost.

Član je Hrvatsko-američkog sruštva, predsjednik i osnivač Hrvatskog konjičkog poola (HKP), bio je član izvršnog odbora GNK Dinamo Zagreb.

### Politička karijera
Bio je član nekoliko stranaka. Prvo je bio u HSLS-u, zatim u HSP-u, kad se najviše i čulo za njega, a od 1. listopada 2009. godine je u HSS-u. U petom sazivu Hrvatskog sabora bio je nezavisni zastupnik, nakon što je 24. rujna 2007. podnio ostavku na članstvo u Hrvatskoj stranci prava.

U Gradskoj skupštini Grada Zagreba bio je zastupnik u četiri mandata, od 1995. do 2009. godine. Od 
2005. do 2008. bio je potpredsjednik Gradske skupštine Grada Zagreba.

Od 1997. do 2001. godine bio je zastupnik Županijskog doma Sabora Republike Hrvatske.

U četvrtom sazivu Hrvatskog državnog sabora (od 2001. do  2004. godine) bio je zastupnik Zastupničkog doma Hrvatskog Državnog Sabora. Izabran je na listi lista Hrvatske stranke prava i Hrvatske kršćanske demokratske unije u IX. izbornoj jedinici, a mijenjao je zastupnika Borisa Kandarea. bio je zastupnik u Hrvatskom državnom saboru.
	
U Petom sazivu Hrvatskog sabora (od 2004. do 2008.) bio je izabran u 7. izbornoj jedinici. Ušao je s lista Hrvatske stranke prava. Kraj mandata dočekao je kao nezavisni zastupnik.

Bio je članom nekoliko saborskih odbora: za vanjsku politiku, za obitelj, mladež i šport, za međuparlamentarnu suradnju, zatim članom Izaslanstva Hrvatskoga sabora u Zajedničkom parlamentarnom odboru RH-EU te zamjenik člana Izaslanstva Hrvatskoga sabora u Parlamentarnoj skupštini Organizacije za europsku sigurnost i suradnju. Član nekoliko parlamentarnih društava prijateljstva i predsjednik Hrvatkog-irskog parlamentarnog društva prijateljstva.

Predložio je više od 60 prijedloga zakona i inih akata Hrvatskog sabora. Ističu se: Zakon o lustraciji, Zakon o sukobu interesa, Zakon o zabrani GMO-a, Zakon o proglašenju gospodarskog pojasa u Jadranskom moru, Zakon o primopredaji vlasti.

## Izvori
*Hrvatski državni sabor - zastupnici 4. saziva 
*Hrvatski državni sabor - zastupnici 5. saziva 
*HSS
*Aktivnosti zastupnika
*Podneseni zakonski i drugi prijedlozi; amandmani; zastupnička pitanja
Ana Rucner

**Ana Rucner** (Zagreb, 12. veljače 1983.) je hrvatska violončelistica.

## Biografija

Rođena je u glazbeno nadarenoj obitelji. Njezina majka Snježana je čelist i solist u zagrebačkom Hrvatskom narodnom kazalištu, dok je otac Dragan violist i solist u Zagrebačkoj filharmoniji.

Ana je već u djetinjstvu pokazala darovitost za glazbu, a za vrijeme srednjoškolskog obrazovanja i studija (od 1993. do 2003.) stalno je bila angažirana u Mariborskoj filharmoniji.

2006. se vjenčala s poznatim pjevačem Vladom Kalemberom.

Poznata je osobito postala nakon izlaska spota Oda radosti, koji promovira hrvatski turizam.

## Reference

## Vanjske veze

* Službene stranice
Gordan Pičuljan

**Gordan Pičuljan** (Šibenik, 1942. – Zagreb, 16. lipnja 2013.) je bio hrvatski kazališni, filmski i televizijski glumac, glumac u lutkarskim kazalištima i hrvatski pjesnik.

Rođen je u Šibeniku. Diploirao je za glumca na zagrebačkoj Kazališnoj akademiji. Na kazališnim je daskama proveo 40 godina života. U početku je bio slobodnim glumcem te je bio na pozornicama svih kazališta u Zagrebu. Istakao se ulogama u Teatru ITD, u HNK Zagreb, u Komediji, Gavelli. Glumio je u klasičnim komedima i u mjuziklima. Surađivao je s Histrionima, glumio je u Trešnji i Žar ptici. Pojavio se na Dubrovačkim ljetnim igrama.

Od 1988. godine radi u Zagrebačkom kazalištu lutaka u kojem je ostao sve do mirovine.

Glumio je u hrvatskim televzijskim nizankama Kuda idu divlje svinje (uloga Šarca), Ča smo na ovom svitu, Mačku pod šljemom, Putovanju u Vučjak.

Od filmskih uloga ističe se uloga u hrvatskom filmu Nedjelji iz 1969. godine.

Napisao je tri zbirke pjesama.

## Izvori
* U spomen. Gordan Pičuljan (1942. - 2013.). Piše Ivan Božičević. Hrvatsko slovo, str. 20, petak, 28. lipnja 2013.

## Vanjske veze
*
Vilim Svečnjak

**Vilim Svečnjak** (Zagreb 12. srpnja 1906.  - Zagreb, 3. lipnja 1993.), hrvatski akademski slikar i grafičar.

Rođen je u Zagrebu 1906. godine. Akademiju likovnih umjetnosti završio je u Zagrebu 1933. godine, a potom studijski boravi u Parizu.

Izlaže s grupom »Zemlja«. Zbog suradnje s NOP-om osuđen je 1943. godine na smrt, ali bježi u Italiju. Krajem 1944. vraća se na oslobođeni teritorij Dalmacije.

Kulturno-umjetnički odsjek ZAVNOH-a upućuje ga u Rijeku sa zadatkom da sudjeluje u kulturnoj obnovi grada.

## Literatura
*Iz monografije "Svečnjak", Zagreb, 2006., nakladnik: Galerija Mona Lisa, Zagreb, urednici knjige : Borivoj Poljančić i Martin Henc)

## Izvori

## Vidi još
* Grupa Zemlja
* Likovna umjetnost u Narodnooslobodilačkoj borbi

## Vanjske veze
* Vilim Svečnjak, Hrvatska akademija znanosti i umjetnosti
Sofija Novoselić

**Sofija Novoselić** (Zagreb, 18. siječnja 1990.), hrvatska skijašica.

## Biografija
### Skijaška karijera

Nada hrvatskog skijanja. Prvu utrku u Svjetskom skijaškom kupu imala je 5. siječnja 2006. u Zagrebu. Članica je hrvatske ženske skijaške reprezentacije. Nastupila je na brojnim FIS slalomskim utrkama. Jednom je sa startnim brojem 97 postigla 3. mjesto u slalomskoj FIS utrci. Na Svjetskom skijaškom prvenstvu u švedskom gradu Åreu, 2007. bila je 27. u slalomu, što joj je za sada najbolji rezultat. Osvojila je dvije zlatne medalje, u slalomu i veleslalomu, na XIII. Zimskim igrama mladeži Alpe - Jadran u austrijskom Hinterstoderu u siječnju 2007. Na EYOF-u, Olimpijskom festivalu europske mladeži, u španjolskoj Jaci, u veljači 2007., osvojila je broncu u veleslalomu i 4. mjesto u slalomu. Na Svjetskom kupu u Zagrebu u siječnju 2011. osvojila 25. mjesto.

Otac Jurij Novoselić je član grupe Psihomodo pop, a svojevremeno je svirao saksofon u grupi Film.

## Izvori
* Sofija Novoselić na stranicama ''croski.hr''

## Vanjske veze

*  Sofija Novoselić na stranicama ''FIS-a''
Nika Turković

**Nika Turković** (Zagreb, 7. lipnja 1995.), mlada hrvatska pjevačica, koja je predstavljala Hrvatsku na Dječjoj pjesmi Eurovizije 2004. godine.

## Biografija
Glazbom se Nika počela baviti sa četiri godine. Prije pojavljivanja na Dječjoj pjesmi Eurovizije, sudjelovala je u nekoliko poznatih TV emisija. Usprkos prehladi i blagom strahu, odvažnu Niku to nije pokolebalo, te je na Euroviziji s pjesmom "Hej, mali" zauzela treće mjesto.

Nika polazi osnovnu školu "Antun Gustav Matoš", koju je polazio i Dino Jelusić.

Pored hrvatskog, Nika tečno govori i talijanski, slovenski i engleski, a uči i španjolski. Prva joj je pjesma "Mjesec i zvijezde" ("The Moon and The Stars").

## Diskografija
Nika je poslije uspjeha na Dječjoj pjesmi Eurovizije snimila CD "Stranac", na kojem se nalaze dueti s Tonyjem Cetinskim i Oliverom Dragojevićem.

Njezin album pod nazivom "Alien" (eng. izvanzemaljac, svemirac) sadrži 15  pjesama, među kojima su i "Putujem", "Hej, mali", "Alien", "I can see", "Ja mogu.. sve!" (brza verzija), "Ja mogu.. sve!" (spora verzija), pjesma na španjolskom s Oliverom Dragojevićem, "Sjaj, zvjezdani sjaj", "Zamisli", "Sve je u redu"...  Pjesme "Hej, mali" i "Zamisli" su prevedene na engleski jezik i također se nalaze na tom albumu.

## Vanjske veze
* Službena stranica 
* Službeni blog
Kristijan Heinrich Vesteburg

**Kristijan Heinrich Vesteburg** (rođen 1771. – umro u Zagrebu, 20. svibnja 1816.), zagrebački graditelj.
Bio je franjevac, vjerojatno podrijetlom iz Brežica. Poznat kao službeni graditelj zagrebačke biskupije, radio je za biskupa Maksimilijana Vrhovca. Najveće djelo mu je kupališni kompleks u Stubičkim Toplicama, koje su tada bile u vlasništvu biskupije. Projektirao je glavnu kupališnu zgradu, zvanu Maksimilijanovu kupelj, mali paviljon za parnu kupelj nazvan Dijanina kupelj, obje oko 1811.godine, a vjerojatno i obližnju kapelu. U Zagrebu je sagradio crkvu sv. Martina u Vlaškoj ulici. Njegova arhitektura nosi obilježja klasicističkog stila

## Literatura
* Lelja Dobronić, *Bartol Felbinger i zagrebački graditelji njegova doba*, Zagreb, 1971.
Antun Stiedl

**Antun Stiedl**, zagrebački graditelj. 
Djelovao je u prvoj polovici 19. stoljeća. Došao je u Zagreb iz Karlovca na poziv biskupa Aleksandara Alagovića, za kojega je radio više projekata. Među njima se ističu: proširenje istočnog krila biskupskog dvora (1834.), novo krilo sjemenišne zgrade u Zagrebu, plan obnove bivšeg isusovačkog kolegija u Požegi, župni dvor sv. Ivana u Novoj Vesi 55 (1834.), te vrtlareva kućica na Ribnjaku, obje u Zagrebu. Najvažnije mu je djelo zgrada vojarne u Vlaškoj 87 (kasnije vojna bolnica), velika dvokatna zgrada sa slijepim arkadama u prizemlju. Djela Antuna Stiedla nose obilježja klasicizma.

## Literatura
* Lelja Dobronić, *Bartol Felbinger i zagrebački graditelji njegova doba*, Zagreb, 1971.
Nenad Turkalj

**Nenad Turkalj** (Zagreb, 19. prosinca 1923. - 23. rujna 2007.), hrvatski je muzikolog, glazbeni kritičar i urednik, dramaturg, operni redatelj.

1950-ih postaje glazbeni urednik na tadašnjem Radio Zagrebu, gdje ubrzo počinje raditi kao glazbeni kritičar. U svojoj karijeri bavio se opernom režijom i dramaturgijom, a jedno vrijeme je bio na vodećim funkcijama u Hrvatskom društvu skladatelja, Koncertnoj dvorani Vatroslava Lisinskog i na Muzičkom biennalu Zagreb. U svojim je kritikama gotovo uvijek nastojao zastupati stavove prosječnog posjetitelja koncerta i davati poticaj mlađoj populaciji.

Napisao je i nekoliko knjiga, a neke od najpoznatijih su; "Historija muzike", "Sto opera", "125 opera" i "Prema glazbi - zapisi o hrvatskim operama i skladateljima".

## Biografija
Nenad Turkalj rođen je 19. prosinca 1923. u Zagrebu, gdje je završio srednju glazbenu školu pri Muzičkoj akademiji, a među ostalima predavali su mu i Zlatko Grgošević (harmonija), Mladen Stahuljak (kontrapunkt) i Natko Devčić (klavir). Od 1948. godine piše glazbene, filmske i kazališne kritike. Od 1950. godine kao glazbeni urednik radi na Radio Zagrebu, te kao glazbeni kritičar početkom 1950-ih objavljuje glazbene kritike u Narodnom listu, Vjesniku i Telegramu. 1951. godine povodom proslave 25. obljetnice Radio Zagreba, dobiva nagradu za inovacije u predstavljanju glazbenih emisija.

Početkom 1970-ih, Turkalj obnaša dužnost direktora Muzičkog biennala Zagreb. 1973. postaje programski direktor tek otvorene Koncertne dvorane "Vatroslava Lisinskog", gdje radi do 1982. godine kada odlazi u mirovinu. 1957. godine na Dubrovačkim ljetnim igrama radi kao šef *pressa*, a također radi i na Muzičkom biennalu Zagreb, te Jugoslavenskoj muzičkoj tribini u Opatiji. Od 1985. do 1987. godine glavni je i odgovorni urednik časopisa Muzička kultura, a od 1985. do 1989. dramaturg je Opere HNK Zagrebu. U dva je mandata od 1981. do 1983. godine predsjednik Hrvatskog društva skladatelja i glazbenih pisaca, te 1979. potpredsjednik Saveza organizacija kompozitora Jugoslavije.

U časopisima Izvor, Kolo, Mogućnosti, Cantus, Monde de la Musique, Le Théâtre de Monde i mnogim drugima, redovito objavljuje glazbene, kazališne i filmske kritike. Autor je i redatelj mnogih filmova, a na televiziji vodi emisije iz kulture. Također je autor knjiga koje su prodane u više od 40.000 primjeraka, a neke od njih su rasprodane poput "Mala historija muzike" (1957., 1960., 1963.), "100 opera" (1963., 1964.), "Historija muzike" (1980.) i "111 opera" (1987.). Napisao je više tekstova za kantate Ive Kirigina i Borisa Papandopula, te je autor je libreta za opere "Kentervilski duh" Borisa Papandopula, "Richard III" Igora Kuljerića i "Karolinu Suhodolsku" Miroslava Miletića. 1985. godine režira u zagrebačkoj Operi Verdijeva "Trubadura", koji je i danas na redovitu repertoaru, zatim 1991. "La Boheme" od Puccinia, te 1997. godine Verdijevu Aidu.

## Nagrade
* Reda Danice hrvatske s likom Marka Marulića
* Nagrada "Josip Andreis"
* Porina za životno djelo 2004.

## Reference

## Vanjske veze
* Institut hrvatske glazbene industrije  - Nenad Turkalj, životopis
Mladen Vedriš

Dr. sc. **Mladen Vedriš** (Zagreb, 29. prosinca 1950.), hrvatski političar (HDZ), gospodarstvenik i ekonomski stručnjak

## Biografija

Rođen je 29. prosinca 1950. u Zagrebu. Osnovnu školu te gimnaziju završio je u Zagrebu. Diplomirao je 1973. na Ekonomskom fakultetu Sveučilišta u Zagrebu. Dobitnik je Rektorove nagrade.
Magistrirao je na Sveučilištu u Zagrebu, poslijediplomski studij Financijska teorija i politika, s temom *Analiza uzroka porasta javnih rashoda u suvremenom svijetu*. Doktorirao je na Ekonomskom fakultetu u Zagrebu 1996., s temom *Strukturna politika u funkciji uspostave efikasnog tržišnog gospodarstva Republike Hrvatske*.

U razdoblju 1975. - 1984. bio je zaposlen kao znanstveni istraživač u Centru za istraživanje i migracije, Sveučilište u Zagrebu. Od 1984. zaposlen je u Skupštini Grada Zagreba, u tadašnjem Gradskom komitetu za prostorno uređenje i komunalne poslove.

Bio je predsjednik Hrvatskoga nogometnog saveza u vrijeme osamostaljenja od Fudbalskog saveza Jugoslavije.

Nakon izbora 1990. izabran je u Skupštini Grada Zagreba za predsjednika onodobnoga Izvršnog vijeća Grada Zagreba. U razdoblju 1990. - 1992. predsjednik je Kriznog štaba Grada Zagreba. Godine 1992. postaje i član Vlade RH (područje urbanog življenja i preustroj državne uprave), a krajem iste godine imenovan je za potpredsjednika Vlade RH, područje gospodarstva. Bio je zastupnik u drugom sazivu Hrvatskog sabora. Od svibnja 1993. do rujna 1995. predsjednik je Hrvatske gospodarske komore.

Polovicom 1990-ih napušta politiku i bavi se ekonomskim i znanstvenim radom.
Nakon znanstveno-istraživačkog rada i usavršavanja u Hrvatskoj i inozemstvu 2004. godine izabran je za naslovnog docenta Ekonomskog fakulteta u Zagrebu za znanstveno područje društvenih znanosti, polje ekonomija, predmet Međunarodna ekonomija. Od svibnja 2005. docent je na znanstvenom području društvenih znanosti, Katedra za ekonomsku politiku Pravnog fakulteta Sveučilišta u Zagrebu. Dosada je objavio niz znanstvenih radova i stručnih članaka te održao brojna predavanja na nizu znanstvenih i javnih tribina.
Renata Sopek

**Renata Sopek** (Zagreb, 6. svibnja 1979.) je hrvatska TV-voditeljica.

Svoju je popularnost stekla proglašenjem za najseksipilniju Hrvaticu. Na RTL Televiziji je prezentirala vremensku prognozu, radi kao domaćica magazinske emisije "Zvijezde Ekstra", te je suvoditelj u reality showu "Big Brother".

Osim angažmana na RTL Televiziji, studentica je Pravnog fakulteta u Osijeku, te vlasnica fitness centra.

## Emisije
* U dobroj formi s Renatom Sopek
* Big Brother
* Zvijezde Ekstra

## Vanjske veze
* RTL Televizija
Marko Torjanac

**Marko Torjanac** (Zagreb, 10. srpanj 1967.) je hrvatski kazališni, televizijski i filmski glumac.

## Filmografija
### Televizijske uloge
* "Bitange i princeze" kao Žorž (2008.)
* "Zabranjena ljubav" kao Luka Pinjuh (2005.)
* "Žutokljunac" kao Ernest (2005.)
* "Villa Maria" kao odvjetnik (2004.-2005.)
* "Zlatni vrč" kao arheolog (2004.)
* "Olujne tišine 1895-1995" kao Karlo Khuen Hedervary (1997.)
* "Hrvati koji su stvarali svijet" (1995.) kao kardinal Stepinac
* "Mlakarova ljubav" (1993.)

### Filmske uloge
* "Kotlovina" kao muškarac u svatovima (2011.)
* "Kradljivac uspomena" (2007.)
* "Konjanik" kao Providur (2003.)
* "Papa Sixto V" (1992.)

## Vanjske veze
*
*Stranica na Planet-art.hr
Ajla Tomljanović

**Ajla Tomljanović** (Zagreb, 7. svibnja 1993.) hrvatska je tenisačica koja od 2015. nastupa za Australiju.

## Biografija

Ajla je kćer Emine i Ratka Tomljanovića, hrvatskog rukometnog reprezentativca. Njezina starija sestra Hana Tomljanović također je tenisačica.

U paru s Christinom McHale osvojila je juniorski Australian Open 2009. Nakon duže pauze zbog mononukleoze, vratila se tenisu početkom 2013., nakon čega je ostvarila svoj najveći uspjeh na WTA Touru, 4. kolo jakog turnira u Miamiju na Floridi. U prvom kolu svladala je Kazahstanku Kseniju Pervak 6:2, 6:2, zatim i tada 26. tenisačicu svijeta Juliju Görges 7:6, 6:2. Poslije meča protiv Görges odigrala je zahtjevan susret protiv još jedne Njemice Andree Petković, svladavši ju rezultatom 0:6, 6:4, 7:6, da bi u sljedećem kolu bila poražena od tada 30. igračice svijeta Belgijke Kirsten Flipkens. Tim rezultatom skočila je za 71 mjesto te je potvrdila svoj povratak.

Ajlini su treneri John Evert, Fernando Martínez i otac, Ratko (bivši hrvatski reprezentativac).

## Osvojeni turniri
### Pojedinačno (4 ITF)

## Reference

## Vanjske veze
* Profil na stranici WTA Toura 
;Ostali projekti
Tony Studeny

**Toni Studeny** (Zagreb, 194?.-Zagreb, 1999.  ), je rano preminuli hrvatski pjevač poznat po svom djelovanju u rock sastavu Roboti (The Five Up) i hitu iz 1960-ih Mramor, kamen i željezo.

## Biografija
Toni Studeny postao je pjevač u sastava Roboti u jesen 1964. godine, nakon što su grupu napustili pjevači Žarko Dančuo i Ivan Čižmek te basist Vasilij Čaplinski (njega je zamjenio Ivica Percl). S Robotima odlazi u Austriju na angažman od šest mjeseci. Tamo je Studeni čuo tada popularnu pjesmu njemačkog glazbenika *Drafi Deutschera: Mramor, Stein und Eisen bricht* i prepjevao je na hrvatski kao - "Mramor, kamen i željezo", tu pjesmu su po povratku u Zagreb snimili za tadašnji Radio Zagreb, te potom i za Jugoton, te je ubrzo postala veliki domaći hit.

Toni Studeni i Roboti su bili velike zvijezde ranog hrvatskog rocka. No nakon nastupa po njemačkim klubovima 1969. po Düsseldorfu i Kölnu Toni Studeny se zbog ošetećenja glasnih žica, vraća u Zagreb i povlači sa scene. Nakon toga jedno vrijeme je radio kao disk džokej, te se nakon toga prebacio u radio novinare kao suradnik u emisiji "Crvena jabuka" Radio Zagreba . Na Radio Zagrebu je radio sve do svoje prerane smrti 1999..

## Povezano
* Roboti

## Izvori
Boris Ulrich

**Boris Ulrich** (Zagreb, 1931. - Münster, 1983.) hrvatski je skladatelj, pijanist i dirigent, sin arhtekta Antuna Tunča Ulricha i unuk galerista Antuna Ulricha.

## Biografija
Rođen i živio u Zagrebu. Studirao glasovir na Muzičkoj akademiji u Zagrebu u klasi prof. Svetislava Stančića te povijest umjetnosti na Filozofskom fakultetu u Zagrebu. Godine 1960. sklapa brak s hrvatskom pjevačicom Betty Jurković s kojom ima jednu kći. Još za studentskih dana počinje raditi kao ton-majstor na Radio Zagrebu (njegove se snimke i danas smatraju vrhunskima). Kasnije postaje šef glazbenog programa Radija Zagreb. Povremeno nastupa s Fredom Došekom u klavirskom duu, izvodeći djela za klavir četveroručno. Jedan je od ponajboljih suvremenih skladatelja ozbiljne glazbe u Hrvatskoj, no zbog prerane smrti danas je, na žalost, djelomice pao u zaborav. Također je s velikim uspjehom skladao scensku i filmsku glazbu. Bio je u član umjetničkog savjeta Muzičkog biennala Zagreb i Dubrovačkih ljetnih igara. Dobitnik je više nagrada, među kojima visoke nagrade pariške Međunarodne skladateljske tribine UNESO-a 1972. te nagrade International Rostrum of Composers (IRC] za *Sinfoniju Vespro* 1975. godine. Umro je s nepune 52 godine od akutne leukemije, 21. lipnja  1983., u Münsteru, gdje je bio prevezen radi liječenja.

## Izbor iz skladbi

*Sinfonia Vespro
*Eho za klavir 4-ručno
*Koral za dva zbora i komorni sastav
*Scena
*Folk sinfonia - balet
*Koncert za glasovir i orkestar br. 1 (Retrospektive)
*Koncert za glasovir i orkestar br. 2
*8 Minijatura za flautu i glasovir

## Povezano
* Hrvatski skladatelji klasične i folklorne glazbe

## Vanjske veze

* http://www.discogs.com/Boris-Ulrich-Sinfonia-Vespro-Eho-Koral-Scena/release/1870883
* http://www.ks.hr/knjizara.php?id=1379 
* http://161.53.3.18/cgi-bin/unicat.cgi?form=D1960822014
* http://www.culturenet.hr/default.aspx?id=23152
Tihomir Tunuković

**Tihomir Tunuković**  (Zagreb, 30. lipnja 1967.  – bojište kod Travnika 1. studenoga 1992., hrvatski novinar,  televizijski i filmski snimatelj.

## Biografija

### Počeci

Studij snimanja na Akademiji dramske umjetnosti u Zagrebu započeo je 1989.

### Novinarski i snimateljski rad

U novinarstvu od 1991. kao ratni reporter. Tada je, dok je još bio student treće godine, počeo raditi kao slobodni snimatelj za svjetske agencije, izvješćujući s bojištâ u Hrvatskoj. Iste godine je utemeljio tvrtku *Tuna film*. Snimio je i glazbene spotove *Suza*, *U gori raste zelen bor* i *Na rijeci* u režiji Lukasa Nole s glumicom Anjom Šovagović-Despot.
U produkciji Akademije dramske umjetnosti, *Tuna filma* i *Gama studija* snimio je 1992. kratki igrani film *Enya* u režiji Nikše Sviličića). 
Kod Osijeka je 1992. ranjen u ruku. Te je godine za BBC snimao rat u Hrvatskoj te u Bosni i Hercegovini.

### Smrt

Ubijen je u blizini Travnika 1. studenoga 1992. projektilom iz srpskoga protuzrakoplovnog topa dok je bio u vozilu s britanskom registracijom i vidljivom oznakom *Press*, u koloni izbjeglica.

### Obitelj

Otac mu je zagrebački novinar Zdravko Tunuković.

## Filmografija

* *Enya* (1960., r. Nikša Sviličić)

## Izvori
Marina Sumić

**Marina Sumić** (Split, 18. kolovoza 1991.) hrvatska je taekwondašica i aktualna svjetska i europska doprvakinja u kategoriji do 62&nbsp;kg. Članica je zagrebačkog kluba Metalac. Najveći su joj uspjesi karijere zlato na Europskom prvenstvu U-21 u Ukrajini 2010. godine te srebra na Svjetskom prvenstvu 2011. godine u južnokorejskom Gyeongjuu i na Europskom prvenstvu 2012. u Manchesteru.

## Biografija
Marinin otac Stipe je stomatolog i tijekom 1980-ih prvak bivše države u budokaiju, a majka Nada je poduzetnica. Obitelj je u Marininom ranom djetinjstvu iz Brela odselila u Zagreb. Sumić je počela trenirati taekwondo sa šest godina u TKD klubu Metalac u Zagrebu, gdje i danas trenira kod Marka Novaka.

Za crni pojas Marina je položila 2005. godine. Višestruka je državna prvakinja u kadetskoj konkurenciji, a srebrnu je medalju osvojila 2005. na kadetskom prvenstvu Europe. Na Juniorskom prvenstvu svijeta 2006. osvojila je brončanu medalju, a na Juniorskom prvenstvu Europe 2007. bila je srebrna. Prvi međunarodni seniorski nastup Sumić je okrunila pobjedom na Croatia Open 2008., dok je na EP do 21 godine osvojila zlatnu medalju.

Sumić je na Svjetskom prvenstvu u Južnoj Koreji 2011. do finala stigla nakon što joj je Kanađanka Karine Sergerie predala polufinalni meč bez borbe. U finalu je poražena od Tajlanđanke Rangsiye Nisaisom sa 1:3.

## Izvori
Van Bod

**Vladimir Bodegrajac** (rođen u Zagrebu, 22. ožujka 1978.), umjetničkim imenom **Van Bod**,  hrvatski je skladatelj, pijanist i pop pjevač.

## Biografija
Nakon završene Glazbene škole Vatroslava Lisinskog u Zagrebu studirao je klavir u klasi prof. Marine Ambokadze i muzikologiju pod vodstvom prof. dr. sc. Larise Loginove na Visokoj školi za glazbenu umjetnost „Ino Mirković“, po licenci Državnog Moskovskog Konzervatorija „P. I. Čajkovski“, na kojoj upisuje i završava magisterij klavira pod vodstvom prof. Marine Ambokadze. Postdiplomski studij iz kompozicije završava na Državnom Konzervatoriju „Komitas“, Yerevan, Armenija, pod mentorstvom prof. dr. Armena Smbatyana.

Radio je kao asistent rektora armenskog konzervatorija prof. dr. sc. Armena Smbatyana na odsjeku kompozicije i kao asistent prof. Marine Ambokadze (umjetničke savjetnice Ive Pogorelića) na odsjeku klavira na Visokoj školi za glazbenu umjetnost „Ino Mirković“. 2005. godine odlazi u Amsterdam, Nizozemska, gdje radi kao skladatelj, pjevač i pijanist za NTW Productions. Od 2006. godine i danas radi kao korepetitor na Umjetničkoj školi Franje Lučića, odsjek za ritmiku i ples u Velikoj Gorici. Aktivno se bavi skladanjem i izvođenjem svojih pjesama i kompozicija.

## Postignuća

* Skladatelj UNESCO himne „Sea of Love“ za Children's Foundation, Pariz, Francuska, 1998.;
* Emerging composer nagrada na „Waging Peace Through Singing“ natjecanju, Oregon, USA, 2002.;
* Nastup na izboru pjesme za Eurosong „Dora“, 2004, s vlastitom skladbom „Ne plači“ / „Don't Cry“;
* Rad na orkestracijama sa Stepanom Shakaryanom – direktnim nasljednikom i studentom Arama Khachaturiana;
* Privatni koncerti, TV i radio nastupi uključujući izvedbe klasičnih i modernih skladatelja, izvedbe vlastitih djela, skladanje i izvedbe s komornim i simfonijskim orkestrima.

## Diskografija

Albumi:
# *[[We]]* (2011.)
# *[[Destiny]]* (2011.) - aranžirani album u digitalnoj distribuciji

## Izvor

* Vladimir Bodegrajac - službena web stranica 

## Vanjske veze

* Van Bod - službena Facebook stranica
* Van Bod - ReverbNation 
* NLO Studio 
* Umjetnička škola Franje Lučića
Zlatko Sirotić

**Zlatko Sirotić** je hrvatski slikar, grafičar i ilustrator. (Zagreb, 1945.)

Rođen je 1945. godine u Zagrebu. U rodnome je gradu završio Školu za primijenjenu umjetnost 1965. godine i Akademiju likovnih umjetnosti (u klasi prof. Šime Perića) 1971. godine. Suradnik je majstorske radionice Krste Hegedušića od 1971. do 1974. godine. Djeluje u Zagrebu.

## Vanjske veze
* http://www.zlatkosirotic.hr/ 
* http://www.alm.hr/umjetnici.php?kateg=104
* http://ipermanagement.blogspot.com/2009/05/sotto-il-segno-di-hewler-di-yasmin-von.html
Višnja Stahuljak

**Višnja Stahuljak** (Zagreb, 10. ožujka 1926. - Zagreb, 3. ožujka 2011.) bila je hrvatska književnica.

## Djela
Neka od njezinih djela su:
* "Potres",
* "Čarobnjak",
* "Crne trubače",
* "Bijeli zec i drugi igrokazi",
* "Zlatna vuga",
* "Pripovijetke raznolike",
* "Mjesec na modrim ljestvama",
* "Pepeljara s majmunskom glavom",
* "Don od Tromeđe"

## Vanjske veze
* Vijest o smrti
Zvonimir Torjanac

**Zvonimir Torjanac** (Donji Miholjac, 14. rujna 1930. - Zagreb, 9. rujna 2014), bio je hrvatski glumac. Specijalnost su mu bile karakterne uloge, a od kojih je najpoznatiji policijski inspektor Kamilo Lisac u popularnoj TV-seriji *[[Kuda idu divlje svinje]]*.

## Filmografija
### Televizijske uloge
* "Pod sretnom zvijezdom" kao Miro Franck (2011.)
* "Stipe u gostima" kao umirovljenik (2010.)
* "Zabranjena ljubav" kao Đuro Nobilo (2005.)
* "Olujne tišine 1895-1995" kao Desider Banffy (1997.)
* "Operacija Barbarossa" kao profesor matematike (1990.)
* "Dosije" (1986.)
* "Ne daj se, Floki" kao djed (1985.)
* "Gabrijel" kao gazda (1984.)
* "Jelenko" (1981.)
* "Anno domini 1573" (1979.)
* "Mačak pod šljemom" kao Ivan Kapsula (1978.)
* "Nikola Tesla" kao učitelj (1977.)
* "Kapelski kresovi" kao Fabijan (1975.)
* "Gruntovčani" kao Lugar Pišta (1975.)
* "Krhka igračka" (1973.)
* "Mandrin" kao Durel (1972.)
* "Prosjaci i sinovi" kao Joe Amerikanac (1972.)
* "Kuda idu divlje svinje" kao Kamilo Lisac (1971.)
* "Sumorna jesen" (1969.)
* "Dileme" (1965.)

### Filmske uloge
* "Snivaj, zlato moje" kao Franjo Šostar (2005.)
* "Duga mračna noć" kao Dano (2004.)
* "Potonulo groblje" kao dr. Vrtovec (2002.)
* "Varuh meje" (2002.)
* "Prezimiti u Riju" kao Kuka (2001.)
* "Ante se vraća kući" kao Stariji Pilar (2001.)
* "Pomor tuljana" (2000.)
* "Kuća duhova" kao dr. Razbajer (1998.)
* "Djed i baka se rastaju" kao Josip (1996.)
* "Papa Sixto V" (1992.)
* "Đuka Begović" (1991.)
* "Čaruga" kao Veselinović (1991.)
* "Ljeto za sjećanje" (1990.)
* "Doktorova noć" (1990.)
* "Lude gljive" (1990.)
* "Čovjek koji je volio sprovode" kao Dragec (1989.)
* "Krvopijci" kao Jambrek (1989.)
* "Sokol ga nije volio" kao Hanzika (1988.)
* "Kanarinčeva ljubovca" (1988.)
* "Oficir s ružom" kao Stipe (1987.)
* "Na kraju puta" (1987.)
* "Osuđeni" kao ujak (1987.)
* "Kraljeva završnica" (1987.)
* "Kako preživjeti do prvog" kao gazda (1986.)
* "Obećana zemlja" (1986.)
* "Eter" (1985.)
* "Pod starim krovovima" kao Cintek (1984.)
* "Prestrojavanje" (1983.)
* "U logoru" kao brigadir Heinrich (1983.)
* "Vlastiti aranžman" (1982.)
* "Servantes iz Malog Mista" (1982.)
* "Nesretan slučaj" (1981.)
* "Visoki napon" (1981.)
* "Obiteljski album" kao otac (1981.)
* "Izbavitelj" (1981.)
* "Dva sanduka dinamita" (1980.)
* "Tajne Nikole Tesle" (1980.)
* "Godišnja doba Željke, Višnje i Branke" (1979.)
* "Živi bili pa vidjeli" (1979.)
* "Liberanovi" (1979.)
* "Novinar" kao ljekar (1979.)
* "Ljubica" (1978.)
* "Sudite mi" (1978.)
* "Ne naginji se van" (1977.)
* "Letači velikog bena" (1977.)
* "Seljačka buna 1573" (1975.)
* "Protest" (1968.)

## Vanjske veze
*
*Kazalište Kerempuh.hr
Jasna Turkalj

**Jasna Turkalj** (Zagreb 24. travnja 1962.), hrvatska povjesničarka.

## Biografija
Jasna Turkalj (rođ. Žiljak) rođena je 24. travnja 1962. u Zagrebu. Studij povijesti (A1) i arheologije (A2) završila je na Filozofskom fakultetu Sveučilišta u Zagrebu. Poslijediplomski znanstveni studij iz nacionalne povijesti 19. i 20. stoljeća upisala je na Filozofskom fakultetu u Zagrebu 1993. godine. Od 1. travnja 1995. zaposlena je u Hrvatskom institutu za povijest na projektu Povijest političke misli i političkih stranaka u Hrvata od 18.-20. stoljeća pod vodstvom dr.sc. Jure Krište, a zatim na projektu Politički život u hrvatskom društvu od druge polovice 19. stoljeća do početka 20. stoljeća pod vodstvom dr.sc. Zlatka Matijevića. U znanstveno zvanje znastvene suradnice  izabrana je 2005., a iste je godine zasnovala radni odnos na neodređeno vrijeme   na znanstvenom radnom mjestu znanstveni suradnik.

Od 2007. godine radi na projektu Politički život u hrvatskom društvu od 1840-ih do 1940-ih  kojem je voditelj dr. sc. Stjepan Matković.

Magistarski rad pod naslovom Značaj Starčevićevih i Kvaternikovih ideja u pravaškom tisku i politici do Rakovice (1867.-1871.) obranila je na Filozofskom fakultetu Sveučilišta u Zagrebu 1998. godine. Doktorirala je obranom doktorskog rada pod naslovom Nositelji pravaške misli 80-ih godina 19. stoljeća na Filozofskom fakultetu Sveučilišta u Zagrebu 2002. godine. Bila je urednica časopisa Povijesni prilozi (od 2002. - 2008.), članica je Predsjedništva Hrvatskog nacionalnog odbora za povijesne znanosti (od  2004.) te od 2005. predsjednica Znanstvenog vijeća Hrvatskog instituta za povijest. Sudjelovala je u organizaciji i radu više znanstvenih skupova, između ostalog i kao članica Izvršnog odbora Prvog kongresa hrvatskih povjesničara, Znanstvenog odbora Drugog kogresa hrvatskih povjesničara i Organizacijskog odbora Trećeg kongresa hrvatskih povjesničara.

Područje znanstvenog rada: Istraživanje složenog  fenomena pravaštva, a težištem na  slabo poznatoj društvenoj strukturi i teritorijalnoj kompoziciji  ne samo stranačkog vodstva već i šireg kruga članova i pristaša Stranke prava te pravaškog izbornog tijela  tijekom 1880-ih, dakle u vrijeme kada Stranka prava prerasta u nacionalni pokret i postaje vodeća politička snaga Banske Hrvatske i njoj 1881. reintegrirane Vojne krajine.

## Izvori
* http://www.isp.hr/index.php?option=com_content&task=view&id=59&Itemid=38 preuzeto 31. srpnja 2011. s dopusnicom
Iva Slišković

**Iva Slišković** (Zagreb, 4. rujna 1984.) hrvatska košarkašica članica Hrvatske košarkaške reprezentacije i Celte Vigo, igra na poziciji centra.

## Karijera
Iva je karijeru počela u zagrebačkoj Dubravi. Profesionalnu karijeru započela je 2000. godine u u ŽKK Croatia Zagreb, 2005. i 2007. igra u Sjevernoj Karolini, 2007. i 2008. u Mađarskoj za MKB EuroLeasing Sopron, 2008. prelazi u španjolski Real Club Celta Vigo za koji i sada igra.

2008. je bila u skupini igračica koje je pozvao izbornik Nenad Amanović na pripreme za EP 2009..

## Izvor
Antun Tunč Ulrich

**Antun (Tunč) Ulrich** (Zagreb, 24. rujna 1902. – Zagreb, 27. ožujka 1998.), arhitekt. Sin galerista Antuna Ulricha, otac skladatelja Borisa Ulricha. 
Odrastao je u uglednoj i imućnoj zagrebačkoj obitelji. Završio je srednju tehničku školu u Zagrebu, gdje prva saznanja o arhitekturi dobiva od profesora Vjekoslava Bastla. Godine 1927. diplomira na Visokoj školi za primijenjene umjetnosti (tada Kunstgewerbeschule, danas Universität für angewandte Kunst Wien) u Beču, u klasi profesora Josefa Hoffmanna. Jedan je od prvih koji je u Hrvatsku donio suvremene arhitektonske ideje i u praksi ih primjenjivao.

Tridesetih godina 20. stoljeća, u vrijeme kad se afirmira moderna arhitektura, Ulrich realizira nekoliko stambeno-poslovnih zgrada u Zagrebu (klinička bolnica Rebro, više športskih građevina). 
Projekt za poslovnu zgradu Vjesnika u zagrebačkoj Savskoj ulici dovršava 1956. godine, dok je gradnja Vjesnika završena tek 1972.
Ulrichov opus nakon Drugoga svjetskog rata do početka sedamdesetih godina, kada prestaje raditi, obuhvaća više od 50 projekata ili izvedenih objekata: športskih, stambenih i uredskih zgrada, škola i domova. 
Svoje je projekte realizirao samostalno ili sa suradnicima u projektnom birou Ulrich. Dobitnik je brojnih stručnih priznanja i nagrada (nagrada Vladimir Nazor 1971., nagrada HAZU-a za najviša znanstvena i umjetnička dostignuća 1995.).

## Reference

## Literatura
* Vesna Mikić: Arhitekt Antun Ulrich - Klasičnost moderne, Naklada Jurčić, Zagreb, 2002. 
* Tomislav Premerl: Hrvatska moderna arhitektura između dva rata – nova tradicija (NZ Matice hrvatske, 1989. i drugo izdanje 1990.)
* Tomislav Premerl: Zagreb – grad moderne arhitekture – stoljeće zagrebačke arhitekture (Durieux, Zagreb 2003.)

## Vanjske veze
* Modernitet hrvatske arhitekture u djelu Antuna Ulricha
* Otvorena izložba i objavljena knjiga o Antunu Ulrichu
* O.Š. Pantovčak, Zagreb
Vera Vladen

**Vera Vladen** (Zagreb, 17. ožujka 1921. - Duga Resa, 2. ožujka 2006.), hrvatska slikarica.

## Biografija

Rođena je 17. ožujka 1921. u Zagrebu. Otac joj je Milan Vladen iz Donjeg Miholjca, a majka Hermina Achleiter, rođena Bečanka, gdje je i upoznala budućeg supruga dok je ovaj tamo boravio na studiju kemije. Živjeli su u Zagrebu od 1918. i imali tri kćeri Zoru, Veru i Nedu. Vera je osnovnu školu završila u Samostanskoj ulici (sadašnja Varšavska) od 1927. do 1931. Gimnaziju – licej – pohađala je četiri godine od 1931. do 1935. na Gornjem gradu u sadašnjoj VI. gimnaziji. Potom je od 1935. do 1939. pohađala trgovačku akademiju, gdje je i maturirala.
	
Po završetku mature se zaposlila u talijansko-hrvatskoj banci u Preobraženskoj ulici (preko puta Pravoslavne crkve). u kojoj je radila godinu dana. U međuvremenu se razbolila, pa je morala poći u bolnicu u Klenovnik. Liječenje je trajalo četiri mjeseca, a oporavak godinu dana.
Nakon oporavka se zaposlila i radila u banci u Jurišićevoj ulici na uglu s Palmotićevom (Wienerbankverein). Tamo joj je bilo strašno, kako veli, jer nije voljela onaj posao. Poslije godine dana rada, morala je opet prekinuti posao zbog bolesti. Tako je provela godinu dana na liječenju u bolnici od 1942. do 1943. godine, a od 1943. do 1946. bila na oporavku. Od 1947. do 1951. studirala je na Akademiji likovnih umjetnosti u Zagrebu, na kojoj je i diplomirala. Trebala je ići još dvije godine na specijalizaciju, ali ju je omelo slabo zdravlje. Živjela je i djelovala samozatajno i daleko od očiju javnosti u Zagrebu. Umrla je 2. ožujka 2006. u bolnici produženog liječenja u Dugoj Resi, a pokopana je u obiteljskoj grobnici na Mirogoju.

## Izvori
O njoj do sada nitko nije pisao. Jedini izvor su osobna svjedočanstva vrlo malog broja ljudi koji su je poznavali i tekst darovnice kojim svoja djela ostavlja Karmelskom samostanu Majke Božje Remetske. Njene slike i crteži su u pripravi za ekskluzivnu premijeru u javnosti upravo na wikipediji - čeka se samo dozvola za postavljanje od strane urednika wikipedije.
Damir Vrbanović

**Damir Vrbanović** (Zagreb, 2. ožujka 1959.) dugogodišnji je nogometni dužnosnik te aktualni izvršni predsjednik Hrvatskog nogometnog saveza. Diplomirao je pravo na Pravnom fakultetu u Zagrebu. 

## Profesionalna i sportska karijera

* 1993. - 1996. voditelj pravnog odjela HNS-a
* 1996. - 2012. direktor i izvršni direktor GNK Dinamo Zagreb 
* 2003. - 2007. predsjednik Udruge 1. HNL
* 2003. - 2007. dopredsjednik HNS-a
* 2002. - 2007. član Izvršnog odbora UEFA Europskog klupskog foruma
* od 2007. član upravnog odbora Europskog udruženja klubova (ECA)
* od 2007. drugi dopredsjednik UEFA-ine Komisije za klupska natjecanja
* od srpnja 2012. izvršni predsjednik HNS-a
Gordana Turić

**Gordana Turić** (r. Sulić) (Zagreb, 15. veljače 1946.) je hrvatska političarka i spisateljica, rodom iz Imotske krajine.

U Zagrebu je završila gimnaziju i srednju glazbenu školu. Na Rudarsko-geološko-naftnom fakultetu diplomirala je geologiju te poslije na istoj ustanovi i magistrirala.

## Politička karijera
U godinama kad se stvarala današnja samostalna Hrvatska, aktivirala se je u politici. Dva je puta ušla u Sabor kao zastupnica Hrvatske demokratske zajednice. Zastupnica Zastupničkog doma Hrvatskog sabora u 2. sazivu.

Djelovala je i u udruzi »Hrvatska žena«. Bila je članicom Komisije za istraživanje žrtava Drugoga svjetskog rata i poraća.

Bila je predsjednica Vijeća za utvrđivanje poratnih žrtava komunističkog sustava ubijenih u inozemstvu.

Autorica je Zakona o pravima hrvatskih branitelja iz Domovinskog rata.

## Književna karijera
Autorica je koja je svojim pisanjem otela zaboravu brojne hrvatske branitelje.

Nakon smrti njena sina, dala se u pisanje kojim kani napraviti literarni hommage brojnima koji su poginuli za hrvatsku državu. Tako je u svojoj knjizi *U viteza krunica* od pet svezaka, na kojima je radila šest godina, potanko je opisala životne pute 1235 branitelja sa zagrebačkog područja te njenog najstarijeg sina Zdeslava, koji je  1. kolovoza kolovoza 1991. godine, sina idealista, idealista slobode.

## Nagrade
*2009. Nagrada Bili smo prvi kad je trebalo

## Djela
*U vitezu krunica, 1995.
*U temelju kamen" - "Spomenice žrtvama idealu hrvatske države iz Imotske krajine drugi svjetski rat i poraće" i "Domovinski rat

## Izvori

## Vanjske veze
*Podbablje.hr Žrtve rata i poraća - Kamen Most. Iz knjige: "U temelju kamen" - Gordana Turić.
*Slobodna Dalmacija Razgovor: Gordana Turić/Domovina je naše bogatstvo, a mnogi opet ne žele Hrvatsku!, Piše: Snježana Šetka, 31. listopada 2000.
Milan Sijerković

**Milan Sijerković** (Baošići, Crna Gora, 5. studenog 1935. - Zagreb, Hrvatska, 10. prosinca 2018.) bio je hrvatski meteorolog. Hrvatskoj je javnosti bio poznat kao televizijska osoba koja gledateljima prikazuje vremensku prognozu. Taj posao radi od 1968. godine, prvo na Hrvatskoj televiziji, a poslije na Novoj TV.

Rodio se 1935. u bokokotorskom mjestu Baošići. Studirao je geofiziku s meteorologijom na Prirodoslovno-matematičkom fakultetu u Zagrebu. Diplomirao je 1961. godine. Magistrirao je 1977. godine. Od 1963. do odlaska u mirovinu radio je u Državnome hidrometeorološkom zavodu Republike Hrvatske u Zagrebu. Radio je kao prognostičar. Honorarno je surađivao na PMF-u u Zagrebu. Bio je u uredništvu časopisa Prirode.

Napisao je stotinjak znanstvenih i stručnih meteoroloških radova. Napisao je i tri slikovnice za djecu te serijal znanstveno-popularnih knjiga različitim mjestima i područjima, a koje se odnose na vrijeme i podneblje. Napisao je:
*Čudesan svijet oblaka, 1990.
*Mala meteorološka početnica, 1990.
*Čarolije snježne pahulje, 1991.
*Hrvatski vremenari, 1993.
*Pučko vremenoslovlje, 1996.
*Bura goropadnica, 2003.
*Vrijeme i klima gora i planina. Meteorologija za planinare, 2003.
*Koprivnica-uzbudljiva vremenska pozornica, 2006.
*Klima s okusom vina. Meteorološka povijest, vrijeme i klima Požege i Požeške kotline, 2006.
*Senj, sunce grije, bura vije. Pripovijest o Senju, vremenu i nevremenu, 2007.
*Istarska meteorološka škrinjica, 2008.
*Kad laste nisko lete...Knjiga pučke prognoze, 2008.
*Karlovac-vrijeme živahno, podneblje dražesno. Crtice o meteorologiji, vremenu i klimi Karlovca, 2009.
*Slavonski meteorološki bećarac. Crtice o meteorologiji, vremenu i klimi Slavonskog Broda, brodskog Posavlja i Brodsko-posavske županije, 2009.
*Hrvatski vremenoslovci. Crtice iz povijesti hrvatske meteorologije, 2009.

Umro je u Zagrebu, 10. prosinca 2018.

## Izvori
*crometeo.net/site/index.php?module=pagemaster&PAGE_user_op=view_page&PAGE_id=28 Hrvatski meteorološki portal (!!!! ne otvarajte ako nemate dobar antivirusni program!!!)
*Kada laste nisko lete
*Stranice Hrvatskog meteorološkog društva
Slavko Stančir

**Slavko Stančir - Jurek** (Budenec kraj Sesveta, 8. ožujka 1925. — Sesvetski Kraljevec, 30. lipnja 1944.) bio je sudionik Narodnooslobodilačke borbe i narodni heroj Jugoslavije.

## Biografija
Rođen je 1925. godine u Budencu kraj Sesveta. U vrlo ranoj dobi je počeo raditi kao tesar. Savez komunističke omladine Jugoslavije ga je već 1939. godine primio za svog člana.

Neposredno pred okupaciju, a posebno poslije kapitualcije Jugoslavije 1941., skupljao je oružje, municiju, sanitetski i drugi materijal. Raspančavao je ilegalni tisak i letke, sudjelovao u sabotažama i radio na okupljanju antifašistički raspoložene omladine. Narodnooslobodilačkom pokretu se priključio 1941. godine. Od srpnja se nalazio u jednoj omladinskoj grupi koja je djelovala na komunikaciji Zagreb-Varaždin.

U jesen 1942. godine, postao je tajnikom Kotarskog komiteta SKOJ-a u Svetom Ivanu Zelini, a kasnije i član Okružnog komiteta SKOJ-a za Zagreb. Iste godine postao je i član Komunističke partije Hrvatske. Kao skojevski rukovoditelj i pripadnik ilegalnih partizanskih skupina, organizirao je i vršio niz akcija protiv neprijatelja u okolici Zagreba. Tako je polovinom 1943. godine sa još četiri omladinca na putu između Zagreba i Dugog Sela napao kolonu ustaške žandarmerije. U toj akciji, ubili su nekoliko ustaša. Stančir je od 1942. do smrti 1944. godine, bio jedan od poznatijih partizanskih diverzanata u okolici Zagreba.

Neke od ostalih akcija koje je uspešno izvršio bile su paljenje veće količine pšenice za ustaše i napad na automobil s njemačkim časnicima na putu između Zagreba i Varaždina. Tom je prilikom bio ubijen njemački general, a nekoliko je časnika bilo ranjeno.

Stančir je organizirao i stalne omladinske udarne grupe, s kojima je operirao u Kraljevcu, Žerjavincu, Planini, Glavnici, Bunjaku i drugim selima. Ove su grupe izvršile niz uspješnih akcija u kojima su oduzimale neprijatelju oružje. Posebno je bila zapažena akcija udarne omladinske grupe rušenja telefonsko-telegrafskih stupova kod sela Žeravice.

Stančir je u proljeće 1943. organizirao i slao nove borce u partizane. Njegova posljednja akcija bila je početkom 1944. godine, kada je zaustavio promet na putu prema Svetom Ivanu Zelini. Tom prilikom zarobio je nekoliko neprijateljskih vojnika i časnika, ali ga je uskoro opkolila ustaška žandarmerija iz Cerja. Slavko je pružio otpor, ali su ga ranjenog ustaše uhvatili. Bio je podvrgnut mučenju i ispitivan. Pošto nisu od njega mogli dobiti informacije, ustaše su ga objesili na željezničkoj postaji u Sesvetskom Kraljevcu, 30. lipnja 1944. godine.

Ukazom predsjednika Federativne Narodne Republike Jugoslavije Josipa Broza Tita, 27. studenog 1953. godine, proglašen je za narodnog heroja.

## Izvori
Stjepan Jimmy Stanić

**Stjepan Jimmy Stanić** (20. siječnja 1929., Zagreb ) hrvatski glazbenik, gitarist, pjevač te kontrabasist.

Debitantsku ploču Cowboy Jimmy snimio je slučajno, kao član Vokalnog ansambla Nikice Kalogjere. Zahvaljujući nadimku Jimmy (a ne obrnuto!), dopao ga je taj pseudo C&W švicarsko-njemačkog podrijetla kada ga je šef Nikica pozvao, našalivši se: "Đimi, imamo za tebe pjesmu po mjeri - Cowboy Jimmy!"''

## Nepotpun popis ploča

### U životu svatko nekog voli
* Jugoton, 1965.
# U životu svatko nekog voli
# Kad cvjeta maj
# Siesta-fiesta
# Prolazi sve

### 1963
* izdavač - RTB
# To je ljubav
# Čekaću
# Zlatne zvezde
# St. tropez twist

### 1982 - Ponoćni tango - Vječne melodije 1

# Ponoćni tango
# Sanjaj Marelo
# Ne plači Danijelo
# Kauboj Jimmy
# Zlato
# Vragoljanka
# Pokloni svoj mi foto
# Serenada gitara
# Pjevaj balalajko
# Dođi da te ljubim
# Živjeti
# Dimnjačar

### 1983 - To bješe davno već - Vječne melodije 2

# Belle amie - (M. Kaben - S. Stanić - F. Justin)
# Samo za me taj čar - (S. Stanić)
# Sedam noći na moru - (S. Malek - S. Strahov - I. Justin)
# Smetlar - (obr. S. Stanić)
# Za jednu noć slatke ljubavi - (P. Kreuder - N. Neugebauer - I. Justin)
# Violina u noći - (C. A. Bixio - V. Paljetak - F. Justini)
# Valcer sreće - (E. di Lazzaro - N. Neugebauer - I. Justin)
# Španija - (obr glazbe i teksta S. Stanić - aranžman F. Justin)
# Piši mi - (G. Ramondo - N. Neugebauer - S. Stanić)
# Bijeli jorgovan - (S. Romberg - D. Anderlon - S. Stanić)
# Dalmatinko smeđa - (E. di Lazzaro - N. Neugebauer - I. Justin)
# To bješe davno već - (Cahn - Styne - F. Silvin - F. Justin)
# Zbogom ljubavi - (O. Olivieri - N. Neugebauer - F. Justin)

## Reference