open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
George M. Cohan

**George Michael Cohan** (3. jul 1878 – 5. novembar 1942), poznat pod umjetničkim imenom **George M. Cohan** je bio američki zabavljač, dramatičar, kompozitor, tekstopisac, glumac, pjevač, plesač, producent. U deceniji pred prvi svjetski rat je stekao nadimak "čovjeka koji drži Broadway" te se smatra ocem suvremene američke muzičke komedije. Godine 1968. mu se Broadway odužio s biografskim mjuziklom *George M*, a 1942. je Hollywood smimio znameniti Oscarom nagrađeni film *[[Yankee Doodle Dandy]]* s Jamesom Cagneyem u Cohanovoj ulozi.

## Vanjske veze

* 
* 
* George M. Cohan  at Internet off-Broadway Database
* George M. Cohan In America's Theater
* George M. Cohan on musicals101.com
* 
* Find-A-Grave profile for George M. Cohan
* F. Gwynplaine MacIntyre, "Dancing after retirement: Cohan plays Roosevelt, 1937", *New York Daily News*, March 20, 2004. http://www.nydailynews.com/city_life/big_town/v-bigtown_archive/story/175602p-152906c.html 
*  Présentation de James Cagney et de ''Yankee doodle dandy'' sur le site d'analyse L'oBservatoire (simple appareil).
On the Banks of the Wabash, Far Away

**"On the Banks of the Wabash, Far Away"** je pjesma koju je godine 1897. napisao američki kompozitor Paul Dresser a izdala Howley, Haviland & Co., izdavačka kuća Tin Pan Alleya. Predstavlja baladu koja opisuje autorovo djetinjstvo kraj rijeke Wabash u državi Indiana. Pjesma se pokazala enormno popularnom, te je postala najprodavanijom partiturom u SAD 19. vijeka. Godine 1913. ju je Državna skupština Indiane proglasila državnom pjesmom Indiane.

Godine 1914. je Karl-Ewert Christenson napisao švedsku verziju pod nazivom "Barndomshemmet" ("Dom iz djetinjstva"), s tekstom koji govori o švedskoj emigraciji u SAD.

## Napomene


## Izvori

* 
* 
* 
* 
* 

## Vanjske veze

* 
* 
* 
*
Paul Dresser

**Paul Dresser** (22. april 1857 - 31. januar 1906) bio je američki zabavljač i pjevač koji je krajem 19. vijeka postao jedan od najuspješnijih kompozitora tadašnje zabavne muzike. Hitovi kao *[[On the Banks of the Wabash, Far Away]]* su ga učinili bogatim, ali je isto tako vrlo brzo osiromašio. Njegov brat je bio poznati književnik Theodore Dreiser.

## Napomene

## Reference
* Sadie, S. (ed.) (1980) *The New Grove Dictionary of Music & Musicians*, [vol. # 5].
* 
* 

## Vanjske veze

* 
* 
* 
*
Kerry Mills

**Kerry Mills** (1. februar 1869 - 5. decembar 1948) bio je američki kompozitor zabavne muzike iz doba Tin Pan Alleya. Opus mu je bio stilski raznovrstan - od ragtimea preko cakewalka do marševa. Najviše pjesama je napisao između 1895 i 1918.

## Izabrana djela
* "Any Old Port in a Storm"
* "At A Georgia Camp-meeting"
* "Impecunious Davis"
* "In The City Of Sighs And Tears"
* "Just For The Sake Of Society"
* "Kerry Mills' Barn Dance"
* "Let's All Go Up To Maud's"
* "Like A Star That Falls From Heaven"
* "The Longest Way 'Round Is The Sweetest Way Home"
* "Meet Me In St. Louis, Louis" (tekst: Andrew B. Sterling)
* "Red Wing" (tekst:; Thurland Chattaway). Mills je melodiju adaptirao od Schumannove "Vesele seljanke"
* "We'll Be Together When the Clouds Roll By" (words by Alfred Bryan)
* "While The Old Mill Wheel Is Turning"
* "Whistling Rufus"

## Vanjske veze
* Sheet music for his song "We'll Be Together When the Clouds Roll By"  from the collection at University of Oregon Libraries
Hello! Ma Baby

**"Hello! Ma Baby"** je popularna američka ragtime pjesma iz 1899. godine koju su napisali Joseph E. Howard i Ida Emerson. Ona govori o mladiću koji svoju djevojku pozna samo preko telefona. Prvi ju je na gramofon snimio Arthur Collins.

Pjesma je mlađim generacijama poznata po refrenu koji izvodi raspjevani žabac Michigan J. Frog u animiranom filmu *[[One Froggy Evening]]* iz 1955. Isti refren koristi i alien u sceni koja parodira *[[Alien (film)|Osmi putnik]]* u filmu *[[Spaceballs]]* iz 1987. godine.

## Reference

## Vanjske veze
* Sheet music illustrating some of the facts stated in this article
Len Spencer

**Leonard Garfield Spencer** (12. februar 1867 - 15. decembar 1914) bio je američki pjevač, zabavljač i kompozitor poznat kao jedan od prvih koji je slavu i popularnost stekao zahvaljujući gramofonskim snimkama pjesama. Najveći hit mu je bio *Arkansaw Traveller* iz 1902.

## Vanjske veze

* 
* Len Spencer cylinder recordings, from the Cylinder Preservation and Digitization Project at the University of California, Santa Barbara Library.
* Discography of Len Spencer on Victor Records from the Encyclopedic Discography of Victor Recordings (EDVR)
Opština Zajas

**Općina Zajas** (makedonski: *Општина Зајас*, albanski: *Komuna e Zajazit*) je jedna od 84 općina Republike Makedonije koja se prostire na jugo-zapadu Republike Makedonije.

Upravno sjedište ove općine je selo *Zajas*.

## Geografija
Općina Zajas nalazi se u višem dijelu Kičevske kotline, u dolini Zajaske reke.

Zapadni dio općine je planinski jer kotlinu zatvara gora Bistra.

Općina Zajas graniči

s općinom Gostivar na sjeveru, te

s općinom Oslomej na istoku,

sa općinom Kičevo na jugu,

s općinom Drugovo na jugozapadu, te

s općinom Mavrovo i Rostuša na zapadu.

Ukupna površina *Općine Zajas * je 161,08&nbsp;km².

## Stanovništvo
*Općina Zajas * ima 11 605 stanovnika.

Po zadnjem popisu stanovnika iz 2002 nacionalni sastav stanovnika u općini bio je slijedeći;

## Naselja u Općini Zajas
Ukupni broj naselja u općini je 13, od njih su svih 13 sela.

## Povezano
* Republika Makedonija
* Općine Republike Makedonije

## Reference

## Vanjske veze
* Općina Zajas na stranicama Discover Macedonia
Opština Plasnica

**Općina Plasnica** (makedonski: *Општина Пласница*) je jedna od
84 općina Republike Makedonije koja se prostire na
zapadu Republike Makedonije.

Upravno sjedište ove općine je selo *Plasnica*, sa 2 288 stanovnika što je gotovo 50%
svog stanovništva općine.

## Geografija
Općina Plasnica prostire se najvećim dijelom uz srednji tok rijeke Treske.

Općina Plasnica graniči s općinom Općinom Makedonski Brod na sjeveru, s općinom Općinom Kruševo na istoku, s Općinom Drugovo na jugu, te s općinom Općinom Vraneštica na zapadu.

Ukupna površina *Općine Plasnica * je 54,44&nbsp;km².

## Stanovništvo
*Općina Plasnica * ima 3 249 stanovnika. Po zadnjem popisu stanovnika iz 2002 
nacionalni sastav stanovnika u općini bio je slijedeći; .

## Naselja u Općini Plasnica
Ukupni broj naselja u općini je 4, i sva 4 su sela.

## Povezano
* Republika Makedonija
* Općine Republike Makedonije

## Reference

## Vanjske veze
* Općina Plasnica na stranicama Discover Macedonia
Opština Oslomej

**Općina Oslomej** (makedonski: *Општина Осломеј* ) je jedna od 84
općina Republike Makedonije koja se prostire na zapadu
Republike Makedonije.

Upravno sjedište ove općine je selo *Oslomej*.

## Geografija
Općina Oslomej prostire se najvećim dijelom na višim dijelovima Kičevske kotline.

Općina Oslomej graniči s Općinom Gostivar na sjeveru, s općinom Općinom Makedonski Brod na istoku, s Općinom Vraneštica na jugu, s općinom Općinom Kičevo na jugozapadu, te s općinom Općinom Zajas na zapadu.

Ukupna površina *Općine Oslomej* je 121,09&nbsp;km².

## Stanovništvo
*Općina Oslomej * ima 10 420 stanovnika. Po zadnjem popisu stanovnika iz 2002 nacionalni sastav stanovnika u općini bio je slijedeći;

## Naselja u Općini Oslomej
Ukupni broj naselja u općini je 17, i svih 17 su sela.

## Povezano
* Republika Makedonija
* Općine Republike Makedonije

## Reference

## Vanjske veze
* Općina Oslomej na stranicama Discover Macedonia
Opština Drugovo

**Općina Drugovo** (makedonski: *Општина Другово*) je jedna od 84 općina Republike Makedonije koja se prostire na zapadu Republike Makedonije.

Upravno sjedište ove općine je selo *Drugovo*, sa 1 492 stanovnika što je gotovo 46% svog stanovništva općine.

## Geografija
Općina Drugovo prostire se najvećim dijelom uz gornji tok rijeke Treske, taj kraj zove se *Kopačka*, njega s juga zatvara Plakenska planina, sa zapada planina Stogovo a sa sjevera planina Bistra.

Općina Drugovo graniči s općinom Općinom Zajas na sjeveru, s općinom Općinom Kičevo na sjeveroistoku, s Općinom Vraneštica i Općinom Plasnica na istoku, s Općinom Kruševo na jugoistoku, s općinom Općinom Demir Hisar na jugu, s općinom Općinom Debarca na jugozapadu, s općinom Općinom Debar na zapadu, te s općinom Općinom Mavrovo i Rostuša na sjeverozapadu.

Ukupna površina *Općine Drugovo * je 383,24&nbsp;km².

## Stanovništvo
*Općina Drugovo * ima 3 249 stanovnika. Po zadnjem popisu stanovnika iz 2002 nacionalni sastav stanovnika u općini bio je slijedeći; .

## Naselja u Općini Drugovo
Ukupni broj naselja u općini je 15, od njih 15 imaju status sela.

## Povezano
* Republika Makedonija
* Općine Republike Makedonije

## Reference

## Vanjske veze
* Službene stranice Općine Drugovo 
* Općina Drugovo na stranicama Discover Macedonia
Opština Debarca

**Općina Debarca ** (makedonski: *Општина Дебарца*) je jedna od 84 općina Republike Makedonije koja se prostire na jugozapadu Republike Makedonije.

Upravno sjedište ove općine je selo *Belčišta*.

## Geografija
Teritorij općine Debarca prostire se uz tok rijeke Sateske koja se ulijeva u Ohridsko jezero maleni dio općine izlazi i na obale jezera. Veći dio općine je gorovit, nalazi se između Ilinske planine i planine Karaorman.

Općina Debarca graniči s Općinom Drugovo na sjeveru, s Općinom Demir Hisar na istoku, s Općinom Ohrid na jugu, s Općinom Struga na zapadu, te s Općinom Debar na sjeverozapadu.

Ukupna površina *Općine Debarca * je 425.39&nbsp;km².

## Stanovništvo
*Općina Debarca * ima 5 507 stanovnika. Po zadnjem popisu stanovnika iz 2002 nacionalni sastav stanovnika u općini bio je slijedeći; .

## Naselja u Općini Debarca
Ukupni broj naselja u općini je 30, i svih 30 imaju status sela.

## Povezano
* Ohridsko jezero
* Republika Makedonija
* Općine Republike Makedonije

## Reference

## Vanjske veze
* Općina Debarca na stranicama Discover Macedonia
Opština Centar Župa

**Općina Centar Župa** (makedonski: *Општина Центар Жупа*) je jedna od 84 općina Republike Makedonije koja se prostire na zapadu Republike Makedonije.

Upravno sjedište ove općine je selo *Centar Župa*.

## Geografija
Općina Centar Župa proteže se kroz riječnu dolinu Crnog Drima koja se zove *Drimkol*, zapadni dio je niži, a istočni viši planinski, jer se tu uzdiže planina Stogovo.

Općina Centar Župa graniči s Albanijom na zapadu, te sa općinom Debar na sjeveru, s općinom Struga na jugu.

Ukupna površina *Općine Centar Župa * je 107,21&nbsp;km².

## Stanovništvo
*Općina Centar Župa * ima 6 519 stanovnika. Po zadnjem popisu stanovnika iz 2002 nacionalni sastav stanovnika u općini bio je slijedeći; .

## Naselja u Općini Centar Župa
Ukupni broj naselja u općini je 23, i sva imaju status seoskog naselja.

## Povezano
* rijeka Crni Drim
* Republika Makedonija
* Općine Republike Makedonije

## Reference

## Vanjske veze
* Općina Centar Župa na stranicama Discover Macedonia
Opština Debar

**Općina Debar ** (makedonski: *Општина Дебар*, albanski: *Komuna e Dibrës*) je jedna od 84 općina Republike Makedonije koja se prostire na zapadu Republike Makedonije.
Upravno sjedište ove općine je grad *[[Debar]]*.

## Geografija
Općina Debar graniči:

sa općinom Mavrovo i Rostuša na sjevero-istoku, te

sa općinom Drugovo na jugo-istoku,

sa općinom Centar Župa na jugu, a

sa državom Albanijom na zapadu.

Ukupna površina *Općine Debar* je 145.67&nbsp;km².

## Stanovništvo
**Općina Debar** ima 19 542 stanovnika.

Po zadnjem popisu stanovnika iz 2002 nacionalni sastav stanovnika u općini bio je slijedeći; .

## Naselja u Općini Debar
Ukupni broj naselja u općini je 18, od toga je 17 sela i jedan grad Debar.

## Povezano
* Debar
* Debarsko jezero
* Crni Drim
* Republika Makedonija
* Općine Republike Makedonije

## Reference

## Vanjske veze
* Općina Debar na stranicama Discover Macedonia
Opština Vevčani

**Općina Vevčani** (makedonski: *Општина Вевчани*) je jedna od 84 općina Republike Makedonije koja se prostire na zapadu Republike Makedonije.

Upravno sjedište ove općine je selo *Vevčani*.

## Geografija
Općina Vevčani nalazi se sjeverozapadno od Ohridskog jezera (14&nbsp;km od grada Struge) u kraju koji se zove *Drimkol* ( porječje rijeke Crni Drim). Jedino naselje u općini *Vevčani* leži na padinama planine Jablanice, istočno od sela nalazi se *Sruško polje*.

Općina Vevčani je površinom izuzetno mala općina, graniči s Albanijom na zapadu, a sa svih ostalih strana (sjever, istok, jug) okružena je teritorijem općine Struga.

Ukupna površina *Općine Vevčani * je svega 22,8&nbsp;km², i to je površinom najmanja makedonska općina, pored gradskih općina Skopja.

## Stanovništvo
*Općina Vevčani * ima 2 433 stanovnika, koji žive u jedinom općinskom naselju *Vevčani*.

Po zadnjem popisu stanovnika iz 2002 nacionalni sastav stanovnika u općini bio je slijedeći;

## Naselja u Općini Vevčani
U općini Vevčani postoji samo jedno seosko naselje, i to je sjedište općine Vevčani.

## Povezano
* Republika Makedonija
* Opštine Republike Makedonije

## Reference

## Vanjske veze
* Općina Vevčani na stranicama Discover Macedonia
Opština Vraneštica

**Općina Vraneštica** (makedonski: *Општина Вранештица*) je jedna od 84 općina Republike Makedonije koja se prostire na zapadu Republike Makedonije.

Upravno sjedište ove općine je selo *Vraneštica*.

## Geografija
Općina Vraneštica prostire se u srednjem toku rijeke Treske, u planinskom kraju između planina; Baba (na jugu) i *Konjanik* (na sjeveru).

Općina Vraneštica graniči s općinom Oslomej na sjeveru, s općinom Makedonski Brod na istoku, s općinom Demir Plasnica na jugoistoku, s općinom Drugovo na jugu, s općinom Kičevo na zapadu.

Ukupna površina *Općine Vraneštica * je 109,13&nbsp;km².

## Stanovništvo
*Općina Vraneštica * ima 1 322 stanovnika. Po zadnjem popisu stanovnika iz 2002 nacionalni sastav stanovnika u općini bio je slijedeći; .

## Naselja u Općini Vraneštica
Ukupni broj naselja u općini je 15, i sva imaju status sela.

## Povezano
* Republika Makedonija
* Općine Republike Makedonije

## Reference

## Vanjske veze
* Općina Vraneštica na stranicama Discover Macedonia
Crni Drim

Rijeka **Crni Drim** (makedonski: *Црн Дрим*, albanski: *Drini i Zi*, što znači Crni jelen), izvire (istječe) iz Ohridskog jezera sa nadmorske visine od 695 m., a izlazi iz Republike Makedonije u blizini grada Debra na 476 m. nadmorske visine. Ukupna duljina rijeke je 149 km., a unutar Makedonije rijeka ima 56 km.
## Tok rijeke u Makedoniji
Danas rijeka ima svoj prirodni tok na manjoj polovici svog korita, i to od svog izvora(izlijeva iz jezera)kod grada Struge do sela **Tašmaruništa**. Malo dalje od tog sela, u pravcu sjevera, rijeka ulazi u klisuru i formira umjetno jezero. Na rijeci se nalazi brana, visoka 82 m., oko 10 km nizvodno u pravcu sjevera, ovo je akomulacija za hidrocentralu **Globočica**.
Odmah nakon te hidrocentrale, rijeka tvori novo jezero, zbog brane(102 m. visine) podignute na njoj kod grada Debra. Ovo umjetno jezero - Debarsko jezero je najbogatije vodom od svih akomulacija u Makedoniji. Jezero ima 520 miliona m3 vode, od njega se voda pomoćnim tunelima vodi do hidrocentrale **Špilje**.
* Vode rijeke su bogate raznovrsnom ribom, osobito jeguljama, šaranima, klenom i mrenom. Kanjon rijeke postaje sve više omiljena destinacija za sportske ribolovce, i turiste rekreativce.
* Hidropotencijal rijeke iskorišten je do maksimuma, i predstavlja značajan izvor energije Republike Makedonije, dvije hidrocentale proizvode 580 kilovatsati električne energije godišnje.

## Tok rijeke u Albaniji
U sjeveroistočnoj Albaniji kod grada Kukësa, Crni Drim se spaja sa rijekom Bijeli Drim, i tvori novo jezero, od tog dijela rijeka se zove samo Drim i utiče u Jadransko more.

## Vanjske veze
Debarsko jezero

**Debarsko jezero** (makedonski: *Дебарско езеро*) je umjetno jezero u zapadnom dijelu Republike Makedonije, na rijeci Crni Drim, u blizini grada Debra.

U periodu 1966 - 1968.g. podignuta je brana (102 m. visine) kod grada Debra, i stvoreno novo umjetno jezero. Ono je najbogatije vodom od svih umjetnih akomulacija u Makedoniji. Jezero ima 520 milijuna m<sup>3</sup> vode, od njega se voda pomoćnim tunelima vodi do hidrocentrale **Špilje**.
Opština Kičevo

**Općina Kičevo** (makedonski: *Општина Кичево*) je jedna od 84 Općina Republike Makedonije koja se prostire na zapadu Republike Makedonije.

Upravno sjedište ove općine je grad Kičevo.

## Geografija
Općina Kičevo graniči sa općinama:

Zajas, na sjeveru,

Drugovo na jugo zapadu i

Oslomej na sjevero istoku.

Ukupna površina *Općine Kičevo* je 49,14&nbsp;km².

## Stanovništvo
**Općina Kičevo** ima 30 138 stanovnika.

Po zadnjem popisu stanovnika iz 2002 nacionalni sastav stanovnika u općini bio je slijedeći;
* Makedonci = 16 140
* Albanci = 9 202
* Turci = 2 430
* Romi (Cigani)= 1 630
* ostali= 742

## Naselja u Općini Kičevo
Ukupni broj naselja u općini je 7, od toga je 6 sela i samo jedan grad Kičevo.

## Povezano
* Kičevo
* Republika Makedonija
* Općine Republike Makedonije

## Reference

## Vanjske veze
* Stranice općine Kičevo na stranicama Makedonske vlade
Opština Struga

**Općina Struga** (makedonski: *Општина Струга*) je jedna od 84 općina Republike Makedonije koja se prostire na jugo zapadu Republike Makedonije.

Upravno sjedište ove općine je grad *[[Struga]]*.

## Geografija
Općina Struga prostire na zapadnom dijelu kotline Ohridskog jezera. Kotlinu zatvaraju planine, sa zapada je to Jablanica a sa sjevera Karaorman.

Općina Struga graniči s Albanijom na zapadu, te s teritorijem općine Centar Župa na sjeveru, s općinom Debarca na istoku, te s općinom Vevčani na zapadu.

Ukupna površina *Općine Struga * je 483&nbsp;km².

## Stanovništvo
*Općina Struga * ima 55 749 stanovnika. Po zadnjem popisu stanovnika iz 2002 nacionalni sastav stanovnika u općini bio je slijedeći; .

## Naselja u Općini Struga
Ukupni broj naselja u općini je 48, od njih su 47 sela i jedan grad Struga.

## Povezano
* Grad Struga
* Rijeka Crni Drim
* Ohridsko jezero
* Republika Makedonija
* Općine Republike Makedonije

## Reference

## Vanjske veze
* Službene stranice općine Struga
* Općina Struga na stranicama Discover Macedonia
Opština Makedonski Brod

**Općina Makedonski Brod** (makedonski: *Општина Македонски Брод*) je jedna od 84 općina Republike Makedonije koja se prostire na zapadu Republike Makedonije.
Upravno sjedište ove općine je gradić *[[Makedonski Brod]]*.

## Geografija
*Općina Makedonski Brod* graniči sa općinama:

* Želino na sjeveru,
* Studeničani i Sopište na sjevero-istoku,
* Čaška i Dolneni na jugo-istoku,
* Kruševo i Vraneštica na jugu,
* Plasnica i Oslomej na jugo-zapadu, te
* Gostivar na sjevero-zapadu.

Ukupna površina *Općine Makedonski Brod* je 888,97&nbsp;km².

## Stanovništvo
**Općina Makedonski Brod ** ima 7.141 stanovnika. 
Po zadnjem popisu stanovnika iz 2002 nacionalni sastav stanovnika u općini bio je slijedeći:
* Makedonci = 6.927
* Turci = 181
* Srbi= 22
* ostali= 11

## Naselja u Općini Makedonski Brod
Ukupni broj naselja u općini je 51, od toga je 50 sela i samo jedan grad Makedonski Brod.

## Povezano
* Makedonski Brod
* Republika Makedonija
* Opštine Republike Makedonije

## Reference

## Vanjske veze
* Službene stranice općine Makedonski Brod
Opština Ohrid

**Općina Ohrid** (makedonski: *Општина Охрид*) je jedna od 84 općina Republike Makedonije koja se prostire na jugo zapadu Republike Makedonije.

Upravno sjedište ove općine je grad *[[Ohrid]]*.

## Zemljopisne  osobine
Općina Ohrid prostire na istočnom dijelu kotline Ohridskog jezera.  Kotlinu zatvaraju planine, na istoku Galičica, a na sjeveru *Ilinska planina*.

Općina Ohrid graniči s Albanijom na jugu zapadu, te s teritorijem općine Debarca na sjeveru, s općinom Demir Hisar na sjevero istok, te s općinom Resen na istok.

Ukupna površina *Općine Ohrid * je  389.93&nbsp;km².

## Stanovništvo
*Općina Ohrid * ima 55 749 stanovnika. Po zadnjem popisu stanovnika iz 2002  nacionalni sastav stanovnika u općini bio je slijedeći; .

## Naselja u Općini Ohrid
Ukupni broj naselja u općini je 29, od njih su 27 sela i dva grada Ohrid i Lagadin.

## Povezano

* Grad Ohrid
* Ohridsko jezero
* Nacionalni park Galičica
* Republika Makedonija
* Općine Republike Makedonije

## Reference

## Vanjske veze
*Službene stranice općine Ohrid
*Općina Ohrid  na stranicama Discover Macedonia
Opština Krivogaštani

**Općina Krivogaštani** (makedonski: *Кривогаштани*) je jedna od 84 općina Republike Makedonije koja se prostire na sredini Republike Makedonije.

Upravno sjedište ove općine je selo *Krivogaštani*.

## Geografija
Općina Krivogaštani prostire se na gornjem sjeverozapadnom dijelu ravnice Pelagonije, sa zapada je zatvara Bušova planina.

Općina Krivogaštani graniči s općinom Dolneni na sjeveru, s općinom Prilep na istoku, s općinom Mogila na jugu, te s općinom Kruševo na zapadu.

Ukupna površina *Općine Krivogaštani* je 93,57&nbsp;km².

## Stanovništvo
*Općina Krivogaštani* ima 6 150 stanovnika. Po zadnjem popisu stanovnika iz 2002 nacionalni sastav stanovnika u općini bio je slijedeći;

## Naselja u Općini Krivogaštani
Ukupni broj naselja u općini je 17, i sva imaju status sela.

## Povezano
* Pelagonija
* Republika Makedonija
* Općine Republike Makedonije

## Reference

## Vanjske veze
* Općina Krivogaštani na stranicama Discover Macedonia
Šećerna repa

**Šećerna repa** je kultivar biljke *[[Beta vulgaris]]* iz familije lobodâ (Amaranthaceae), sa visokom koncentracijom saharoze u korenu. Gaji se da bi se iz nje dobio šećer.

Evropska unija, Sjedinjene Američke Države i Rusija su najveći proizvođački šećerne repe, a Evropska unija i Ukrajina su veliki izvoznici. Iz šećerne repe se dobije 16% svetske proizvodnje šećera.

## Literatura
Suncokret

**Suncokret** (*Hellianthus annuus*) ili podunac, đirasol, tornizol, čije botaničko ime Helianthus potječe od grčkih riječi *helios* (sunce) i *anthos* (cvijet) je jednogodišnja zeljasta biljka iz porodice glavočika (*Asteraceae*).

## Porijeklo

Suncokret potječe s jugozapada Sjeverne Amerike, iz Perua i Meksika. Još 1.000 godina prije Krista suncokret su uzgajali sjevenoamerički Indijanci, mljeli sjemenke u brašno, dodavali u kruh, radili ulje.

Maje su štovale suncokret kao simbol svjetlosti i plodnosti, pile čaj od latica, jele sjemenke, peteljke, listove i latice.

Suncokret već tisućama godina uzgajaju i Kinezi, stari Grci su suncokret posvetili bogu Heliosu (grčki bog Sunca), a rimski pjesnik Ovidije u Preobražajima spominje mit po kojem je djevojka zaljubljena u boga Apolona bila pretvorena u suncokret.

Astečke svećenice boga Sunca su u 15. stoljeću bile krunjene suncokretima, a početkom 16. stoljeća španjolski kršćanski misionari su ga donijeli u Europu.
Već u 17. stoljeću suncokret se proširio Europom, a masovni uzgoj suncokreta počeo je u 18. stoljeću, najprije u Njemačkoj i Rusiji, a zatim i na zapadu i prema Sredozemlju.

## Rasprostranjenost

U Njemačkoj se suncokret najviše počeo uzgajati tijekom 2. svjetskog rata, a do 1970. godine bio je iza soje druga glavna sirovina za hranu i ulje.

Danas se suncokret uzgaja po cijelom svijetu, najviše u Rusiji, Francuskoj i južnoj Europi, kao stočna hrana, za proizvodnju biljnog ulja, ali i kao ukrasna biljka.

## Ljekoviti dijelovi

Latice suncokreta u narodnoj se medicini priprema čaj i tinktura, imaju gorkast i sluzav okus i blago mirišu na med, a sadrže antocijanske glikozide, ksantofil, kolin, betain, karotenoide, fitosterine, sapogenine, suncokretovu kiselinu.
Sjemenke suncokreta imaju veliku hranjivu vrijednost i izuzetno su bogate uljem. Sjemenke suncokreta sadrže 30-50% ulja, već 25 grama sjemenki zadovoljava dnevne potrebe organizma za vitaminom E. Osim sirovih sjemenki upotrebljavaju se pripravci od osušenih i prženih sjemenki.

U kulinarstvu ima također značajnu ulogu, a sjemenke su bogate bjelančevinama gotovo jednako kao i odrezak mesa. Od sjemenki se pripremaju i razni namazi s tofuom ili nekim povrćem.
Diskriminacija

**Diskriminacija** (lat. *discriminare* - odvajati, praviti razliku) može postojati u nekoliko oblika:

# **rasna diskriminacija** - mjere i postupci kojima se ograničavaju prava jedne etničke grupe ili cijelog naroda i postavlja vidna razlika u tretiranju ove grupe ili naroda i drugih prema kojima se postupa normalno.
# **ekonomska diskriminacija** - u međunarodnim ekonomskim odnosima stavljanje jedne zemlje u nepovoljni položaj, protivno međunarodnom pravu i ugovorima; ono se sprovodi naročitim carinskim tarifama, izuzetnim deviznim ograničenjima, nejednakom podjelom uvoznih i izvoznih kontingenata i drugim administrativnim postupcima koji su različiti od onih što se primjenjuju prema ostalim zemljama; praktikuje se često i radi političkog pritiska na neku zemlju; ređe se primjenjuje u formi potpune ekonomske blokade, ali postoji i takav, najoštriji vid diskriminacije.
# u **fiziologiji**, sposobnost razlikovanja dva istovremena podražaja (pritiska) koja prouzrukuju strana tijela na dva različita mjesta; ispituje se specijalnim instrumentom (Veberov esteziometar)
Pelagonija

**Pelagonija** (makedonski: *Пелагонија*, grčki: *Πελαγονíα*) je bila jedna od regija antičke Evrope koja je vremenom postala deo Makedonskog kraljevstva.

Pelagonija se graničila sa antičkim pokrajinama Dardanijom na severu, Ilirijom na zapadu, Peonijom na istoku i Linkestisom na jugozapadu. Ovaj kraj nastanjivala su Tračko - Ilirska plemena: *Pelagoni*, *Peonci*, a od 1900. pre n. e. Ahajci i Eoljani.

Pelagonija je bila kolevka mikenskih plemena. U Pelagoniji je pronađeno puno predmeta iz pre - mikenskog razdoblja, poput *dvostruke sekire*, koja je tek kasnije pronađena u Mikeni. Ovi objekti su izloženi u *Regionalnom muzeju [[Bitolj]]a*. Nešto kasnije ovaj kraj naselili su antički Makedonci.

Grčki istoričar, geograf i filozof, Strabo nazvao je Pelagoniju *Tripolitis*, radi tri tadašnja velika grada u Pelagoniji.

Danas se naziv *Pelagonija* koristi kao naziv za prostranu dolinu koju dele Republika Makedonija i Grčka. U njoj se nalaze makedonski gradovi Bitola i Prilep i grčki grad Florina. Ona je najveća kotlina u Republici Makedoniji. Smeštena je u jugozapadnom delu Makedonije i obuhvata prostor od oko 2.000 km² i njen pravac prostiranja je meridijanski (sever-jug) i obuhvata deo grčke teritorije.

* Pelagonija je 1258. godine bila poprište slavne Bitke kod Pelagonije u kojoj su se sukobile vojske Vizantije i Latinskog carstva.

## Privreda

Pelagonija je najveće žitorodno područje u Makedoniji, a nije zanenariva ni proizvodnja u Grčkoj. Puno se uzgaja i duvan (u Prilepskom delu), suncokret i šećerna repa, a razvijeno je i stočarstvo.

U Pelagoniji je snažno razvijena prehrambena industrija; *Žito Bitola*, *Žito Prilep*, *Vitaminka* (Prilep). Snažna je bila duvanska industrija (Prilep) i metalna industrija (kućni aparati Bitola)
Pelagonija ima i značajne rezerve uglja, koji se kopaju u dva rudnika: *Suvodol* i *Gneotino*. U Pelagoniji radi i najveći energetski pogon u Makedoniji termoelektrana *REK Bitola*, kapaciteta 675 MW (ona proizvodi 80% električne energije u Makedoniji).

## Povezano
* Pelagonijska oblast

## Reference

## Izvori
* Pelagonian margins in central Evia island (Greece) 
* The oldest rocks of Greece: first evidence for a Precambrian terrane within the Pelagonian Zone
* The ancient city of Pelagonia in the historical and epigraphic monuments 
* Granice Pelagonije na grčkom otoku Eubeja
Protivtenkovska mina

**Protivtenkovska mina** je vrsta nagazne mine dizajnirane da uništi ili ošteti vozila uključujući tenkove i oklopljena borbena vozila. Na bojištu na kojem dominiraju oklopna borbena vozila stvaranje prepreka ima veliku ulogu u svim borbenim planovima. Prirodne prepreke nisu uvek na raspolaganju ili nisu dovoljne da zadrže neprijatelja, te se moraju dodavati veštačke. Veštačke prepreke mogu biti različite – kanali, rovovi, betonske konstrukcije, penaste barijere, ,,klizava“ sredstva. Međutim, najuniverzalniji oblik prepreke, koji se najčešće koristi za pojačavanje prirodnih prepreka na bojištu, jesu protivtenkovske mine. Kao protivoklopno oružje protivtenkovske mine uglavnom, koncetrišu napad na dve bitne karakteristike tenka ili oklopnog borbenog vozila – gusenice i oklop poda.

## Vrste protivtenkovskih mina
Prema efektu dejstva dele se na **protivtenkovske razorne mine** i **protivtenkovske mine sa kumulativnim dejstvom**.

## Osobine

**Protivtenkovske razorne mine** deluju prvenstveno udarnim talasom generisanim detonacijom brizantnog eksploziva. One se postavljaju na površinu zemljišta, ukopavaju do dubine od 10 do 40mm ili razbacuju. Najveći broj protivtenkovskih razornih mina reaguje na pritisak preko relativno jednostavnog mehaničkog upaljača, koji inicira
osnovno punjenje smešteno u telu male debljine. Mnoge mine koriste TNT kao osnovno punjenje, mada neke koriste snažnije eksplozive ili smeše (npr. Kompozicija B). Većina savremenih protivtenkovskih razornih mina je vodootporna i mnoge se mogu polagati mehaničkim putem, a neke mogu biti i razbacivane. Plastična tela mina se češće koriste zbog jednostavnosti proizvodnje, mada su metalna i drvena tela zajednička karakteristika starijih konstrukcija. Na prvoj slici je prikazan izgled protivtenkovske razorne mine.

**Mine sa kumulativnim dejstvom** mogu se grupisati na one koje se iniciraju ispod cilja i one koje su namenjene za dejstvo sa strane ili odozgo. Ako su namenjene za dejstvo na pod oklopnog borbenog vozila, protivtenkovske mine sa kumulativnim dejstvom imaju mogućnost dejstva po čitavoj širini. U prošlosti to je ostvarivano primenom mehaničkog upaljača sa antenom, ali savremene mine koriste elektronske senzore. Kod većina mina telo je od plastike radi lakše proizvodnje i trajnosti. Sve protivtenkovske mine sa kumulativnim dejstvom imaju veliki sadržaj metala, što olakšava detektovanje. Na drugoj slici je prikazan izgled protivtenkovske mine sa kumulativnim dejstvom.

## Povezano

* Mina
* Protivpešadijska mina
Aleksinac

**Aleksinac** je grad i sedište opštine Aleksinac u Nišavskom okrugu. Prema popisu iz 2002. bilo je 17171 stanovnika (prema popisu iz 1991. bilo je 17030 stanovnika).

## Demografija
U naselju Aleksinac živi 13687 punoletnih stanovnika, a prosečna starost stanovništva iznosi 39,0 godina (37,9 kod muškaraca i 40,1 kod žena). U naselju ima 5791 domaćinstvo, a prosečan broj članova po domaćinstvu je 2,94.

Ovo naselje je velikim delom naseljeno Srbima (prema popisu iz 2002. godine), a u poslednja tri popisa, primećen je porast u broju stanovnika.

## Značajne osobe
* Mihailo Rašić, je bio poznati srpski i jugoslovenski general u Prvom svetskom ratu i ministar vojni Kraljevine Srbije.
* Predrag Ranđelović, atletičar

## Turizam
U neposrednoj okolini Aleksinca nalazi se veliki broj turističkih mesta i objekata interesantnih za turiste kao što su :
* Ribarska Banja
* Jastrebac
* Južna Morava
* Soko Banja
* Bovan (tvrđava)
* Bovan
* Bovansko jezero
* Sokobanjska Moravica

## Reference

## Vanjske veze

**domaći sajtovi**
* Zvanični sajt Opštine Aleksinac
* Aleksinac.Net
* Odeljenje učitelja Toplice
* Sajt sela Opštine Aleksinac 
* Sajt odreda izviđača "Šumatovac" 
* Zvanični sajt Crvenog krsta Aleksinac 
* AlexCafe - Aleksinac
**mape, karte i snimci**
* Mape, aerodromi i vremenska situacija lokacija (Fallingrain)
* Satelitska mapa (Wikimapia)
* Gugl satelitska mapa (Maplandia)
* Plan naselja na mapi (Mapquest)
Ribarska Banja

**Ribarska Banja** je naselje u Srbiji koje administrativno pripada opštini Kruševac u Rasinskom okrugu. Prema popisu iz 2002. bilo je 277 stanovnika (prema popisu iz 1991. bilo je 245 stanovnika).

## Demografija
U naselju Ribarska Banja živi 221 punoletni stanovnik, a prosečna starost stanovništva iznosi 42,5 godina (41,8 kod muškaraca i 43,2 kod žena). U naselju ima 105 domaćinstava, a prosečan broj članova po domaćinstvu je 2,64.

Ovo naselje je velikim delom naseljeno Srbima (prema popisu iz 2002. godine), a u poslednja tri popisa, primećen je porast u broju stanovnika.

## Reference
Sokobanja

**Sokobanja** je gradsko naselje i banja u Srbiji koje administrativno pripada opštini Sokobanja u Zaječarskom okrugu. Prema popisu iz 2002. bilo je 8407 stanovnika (prema popisu iz 1991. bilo je 8439 stanovnika). Sokobanja je poznata po banjskom turizmu. Zbog svojih termalnih voda, Sokobanja ima razvijen banjski turizam.

## Geografija
Nalazi se visini od 400 m nadmorske visine. Kroz Sokobanju protiče reka Sokobanjska Moravica. Poznata je turistička odrednica za rekreativni, a posebno banjski turizam. Nalazi se između karpatskih i balkanskih planina, Rtnja i Ozrena. Za Sokobanju su vezani i Lepterija, izletište koje se nalazi uz Sokobanjsku Moravicu, i poznati srednjevekovni grad - Soko Grad (banjski). U blizini banje nalazi se slap Ripaljka, koji je periodičan i visok je dvadesetak metara. Sokobanja je poznata po manifestaciji "Prva harmonika", tradicionalnom takmičenju harmonikaša koje se održava svake godine krajem avgusta.

## Demografija
U naselju Sokobanja živi 6757 punoletnih stanovnika, a prosečna starost stanovništva iznosi 40,1 godina (38,8 kod muškaraca i 41,3 kod žena). U naselju ima 2914 domaćinstava, a prosečan broj članova po domaćinstvu je 2,88.

Ovo naselje je velikim delom naseljeno Srbima (prema popisu iz 2002. godine).

## Poznate ličnosti vezane za Sokobanju
* Mitropolit Mihailo Jovanović
* Knez Miloš Obrenović
* Hajduk Veljko
* Ivo Andrić
* Isidora Sekulić
* Branislav Nušić
* Stevan Sremac
* Dragan Nikitović

## Galerija slika


Datoteka:Centar.jpg| Centar Sokobanje
Datoteka:Sokograd.jpg| Pogled na Sokograd



## Reference

## Vanjske veze

* Turistički portal grada 
* Vesti, forum, galerije, apartmani
* Fotografije Sokobanje 
* Turistički vodič Sokobanje
* Sokobanja  Kompletan vodič kroz Srbiju
* Fotografije Sokobanje na Žitkovac.net u 
* Satelitska mapa (Wikimapia)
* Plan naselja na mapi (Mapquest) 
* Privatni smeštaj u Sokobanji
Bovan (Aleksinac)

**Bovan** je naselje u opštini Aleksinac u Nišavskom okrugu. Prema popisu iz 2002. bilo je 554 stanovnika (prema popisu iz 1991. bilo je 690 stanovnika).

Bovan leži pored istoimenog jezera, između Sokobanjske i Aleksinačke kotline u Bovanskoj klisuri, koja spaja Sokobanjsku kotlinu sa južnim Pomoravljem.

## Historija
Sudeći po imenu koje je prvobino glasilo *Bolvan*, naselje je starosrpsko iz ranog srednjeg veka. Bolvan je staroslovenska reč i znaci kip. Ime ukazuje da je tu postojalo naselje iz vremena stare slovenske vere sa hramom u kome se nalazio kip nekog božanstva.

U Bovanu je bilo glavno skladište soli koja je dolazila iz Ugarske. Godine 1395. kneginja Milica odredila je da se manastiru Sv Pantelejmon na Svetoj gori daje godišnje iz Bovana 500 "*krušaca*" soli. U to vreme pominje se Bovan kao pogranična tvrđava. U proleće 1413. zauzeo je Bovan sultan Musa, a u novembru 1443. potukao je Hunjadi sa udruženom srpskom i mađarskom vojskom u njegovoj blizini tursku vojsku.

Kod sela Bovan nalazi se *[[Jerinin Grad (moravički)|Jerinin grad]]*, nastao verovatno na mestu rimskog kastruma *Praesidium Pompei*. Ne zna se kad je osnovan. Bio je to manji grad izdužene pravougaone osnove, ozidan kamenom. Očuvano je nešto zidova u ruševinama. Najbolje se drži prva kula, još uvek visoka preko 5 metara.

## Demografija
U naselju Bovan živi 491 punoletni stanovnik, a prosečna starost stanovništva iznosi 49,1 godina (47,8 kod muškaraca i 50,4 kod žena). U naselju ima 181 domaćinstvo, a prosečan broj članova po domaćinstvu je 3,06.

Ovo naselje je u potpunosti naseljeno Srbima (prema popisu iz 2002. godine), a u poslednja tri popisa, primećen je pad u broju stanovnika.

## Galerija

Datoteka:Bovansko_jezero_2.jpg|Bovansko jezero
Datoteka:Bovansko_jezero_3.jpg|Vikendice
Datoteka:Bovansko_jezero_4.jpg|Odbojka na pesku


## Literatura
* Tekst dr Milana Kašanina, direktora Galerije Fresaka za Enciklopediju Jugoslavije Jugoslavenskog leksikografskog zavoda - Zagreb 1982
* Aleksandar Deroko:*„Srednjevekovni gradovi u Srbiji, Crnoj Gori i Makedoniji“*, - Beograd 1950 str.109
* Milan Đ. Milićević: *„Kneževina Srbija“* - Beograd 1876, str 786.

## Reference

## Vanjske veze

* Srednjovekovni grad Bolvan 
* Mape, aerodromi i vremenska situacija lokacija (Fallingrain)
* Satelitska mapa (Wikimapia)
* Plan naselja na mapi (Mapquest)
Sokobanjska Moravica

**Sokobanjska Moravica** je reka na istoku Srbije, desna pritoka Južne Morave dužine 60,4&nbsp;km, površine sliva 625&nbsp;km². Izvire u selu Vrelo, i prolazi kroz Sokobanju.

Pritoke sa desne strane su Seselačka, Blendijska i Trgoviška reka, a sa leve reka Gradašnica.
Nadomak Sokobanje u Bovanskoj klisuri Moravica puni Bovansko jezero. Bovansko jezero preko postrojenja za prečišćavanje vode vodom snabdeva Aleksinac. Reka Moravica kao otoka 12 km nizvodno uliva se u Južnu Moravu

## Galerija slika

Datoteka:Zupan@Moravica.JPG|Župan
Datoteka:Bovansko-jezero.jpg|Reka Moravica formira Bovansko jezero


## Povezano
* Spisak reka u Srbiji
Aritmetička sredina

**Aritmetička sredina** - je pojam iz statistike, koji se računa za neki skup brojeva kao kvocijent zbroja članova i broja članova skupa, u matematičkoj notaciji:

:\bar{x}={x_1+\cdots+x_n \over n}.

## Primjer
:S = (1, 3, 6, 7, 18)

Skup **S** ima 5 članova čiji zbroj je 35, a *aritmetička sredina* je 7.

## Povezano
* Harmonijska sredina
* Geometrijska sredina
* Nejednakost između brojevnih sredina
* Kvadratna sredina
* Kubna sredina
Geometrijska sredina

**Geometrijska sredina** je statistički pojam koji za neki skup označava n-ti korijen proizvoda svih članova skupa.

U matematičkoj notaciji za skup *a<sub>1</sub>*, *a<sub>2</sub>*, ..., *a<sub>n</sub>* geometrijska sredina je (a_1 \cdot a_2 \dotsb a_n)^{1/n}, ili \sqrt[n]{a_1 \cdot a_2 \dotsb a_n}.

## Primer
:S = (1, 4, 16)

Skup **S** ima 3 člana čiji umnožak iznosi 64, a *geometrijska sredina* iznosi 4 ( 4×4×4 = 64 ).

## Povezano
* Harmonijska sredina
* Nejednakost između brojevnih sredina
* Aritmetička sredina
* Kvadratna sredina
* Kubna sredina
Kvadratna sredina

**Kvadratna sredina** je najveća od četiri poznate brojevne sredine.

## Matematički zapis
:K=\sqrt{\frac

## Opšti oblik

:K_x=\sqrt[x]{\frac

## Povezano
* Harmonijska sredina
* Geometrijska sredina
* Aritmetička sredina
* Nejednakost između brojevnih sredina
* Kubna sredina
Hidrogeologija

**Hidrogeologija** je nauka koja se bavi proučavanjem podzemnih voda, njihovim poreklom, uslovima pojavljivanja, zakonima kretanja, fizičkohemijskim svojstvima, uzajamnim odnosima između atmosferske, podzemne i površinske vode; kao i mogućnošću njihovog korišćenja u određene svrhe.

U ljudskom životu praktična upotreba podzemnih voda je velika. Malomineralizovane podzemne vode koriste se za vodosnabdevanje, navodnjavanje i u prehrambenoj industriji. Mineralne podzemne vode, zavisno od hemijskog sastava i temperature, koriste se za lečenje, rekreaciju, toplifikaciju objekata, dobijanje električne energije ili za dobijanje pojedinih korisnih industrijskih sirovina.

## Hidrogeološka karta
Hidrogeološko kartiranje je organizovano i sistematsko prikupljanje hidrogeoloških činjenica neposredno na terenu i njihovo registrovanje na topografske karte odgovarajuće razmere.

Hidrogeološka karta je specijalna geološka karta na kojoj su naneti hidrogeološki podaci: prostiranje vodopropusnih i vodonepropusnih stena, prostiranje pojedinih tipova izdani, položaj zone hranjenja, zone isticanja pojedinih izdani, položaj nivoa izdani, podaci o fizičkim i hemijskim osobinama podzemnih voda itd. Hidrogeološke karte mogu biti u zavisnosti od razmere i namene: pregledne, osnovne, detaljne i specijalne.
Medijan

**Medijan** ili **medijana** (centralna vrijednost) je pojam iz statistike koji određuje sredinu distribucije. Pola vrijednosti skupa (distrubucije) nalazi se iznad *mediane*, a pola ispod. *Mediana* je manje osjetljiva na ekstremne vrijednosti od aritmetičke sredine, što ju čini posebno pogodnom za nepravilne asimetrične distribucije.

## Primjer i način računanja
Kada je neparan broj vrijednosti u skupu *mediana* je vrijednost u sredini tog skupa. Npr: S = (3, 7, 9, 12, 45), *mediana* je **9**.
U slučaju da skup sadrži paran broj vrijednosti, kao mediana se uzima aritmetička sredina srednja dva broja. Npr: S = (-2, 5, 6, 18), *mediana* je **5,5**. Brojevi u skupu moraju biti sortirani silazno.
Medijana (razvrstavanje)

Medijana se može odnositi na:
* Medijanu u statistici
* Medijanu, praistorijsku grupu
* Medijanu, arheološki lokalitet kod Niša
Medijana grupa

**Medijana grupa** je arheolološka kultura koja pripada poznom bronzanom dobu i koja se rasprostirala u dolini Južne Morave. Dobila je ime po lokalitetu Brzi brod - antička Medijana kod Niša. Istraživao ju je 1961. M. Grbić, a sistematski je istražuje Garašanin od 1962.

## Faze Medijana grupe
Na osnovu keramike izdvojene su tri faze:
* I faza - se vezuje za stariju fazu Paraćinske grupe
* II faza - se vezuje za srednju fazu Paraćinske grupe
* III faza- ova faza je kulturni krug žigosane keramike starijeg gvozdenog doba

Interna hronologija grupe Medijana I-III pripadaju fazama Bronzano doba-Halštat A1 i A2. Medijana I čak možda zalazi i u kasnu fazu bronzanog doba (Bronzano doba C-D).
Medijana grupa se može okrivrno datovati u vreme oko 1300. do 1000. godine pne. pri čemu se faze Medijana II i III vezuju za kasno mikenskom kutlurom (LH III C1) i submikenskim periodom (LH III C2).

## Naselja
Naselja su podizana na ravnim rečnim terasama (u blizini vodenih tokova). Otkriveni su tragovi kućnog lepa, ostaci ognjišta, karbonizovanog drveta, trošne kolibe.

## Keramika
* I faza - ornament je urezan, urašavali su keramiku tankim linijama, M motivom koji se završava metličastim ornamentom.
Javljaju se loptasti kantarosi (nađeni su u grobovima kao prilozi u naseljima Paraćin II, i u Medijani I), keramika je fino glačana, crvenkasto mrke boje.
* II faza – zdele sa uvučenim obodom, ukrašene horizontalnim i kosim kanelurama koje su plitko utisnute. Javljaju se i veće posude, zdele sa fasetama, lonci, pitosi i amfore. Drške su trakasto kanelovane.
* III faza – Halštat B1, B2 – za ovu fazu se vezuju lučne fibule, nastavlja se kanelovanje, a javlja se i žigosanje kao način ukrašavanja što je tipično za Halštat B1, B2 tipa lažnog šnura.
Karakteristični keramički oblici su:
* zdele sa uvučenim obodom u tri varijante
** bez ornamenta
** sa facetiranim obodom
** sa obodom ukrašenim kosim rebrastim kanelurama (turban disk)
* pitosi
* šolje
* sudovi sa drškom koja nadvisuje obod, raznih profilacija

Metalni nalazi nisu nađeni.

## Povezano
* Bronzano doba
## Literatura
* Praistorija Jugoslovenskih zemalja, Bronzano doba, Sarajevo, 1986.
Paraćinska grupa

**Paraćinska grupa** je kulturna grupa bronzanog doba, koja zahvata srednji tok Velike Morave i donji tok Južne Morave, na istoku oko Zaječara, a na zapadu predstavlja zapadno srpsku varijantu Vatinske kulture. Istraživali su je 1955-1956. Milutin i Draga Garašanin.
Datovanje je na osnovu igle sa glavom u obliku pečata, po kojoj Paraćin I spada u Bronzano doba II, (BrB2-C).

## Lokaliteti
Lokaliteti ove kulturne grupe su u srednjem toku Velike Morave, i u donjem toku Južne Morave:
* Paraćin
* Opština Aleksinac
* Jagodina (Naselja oko Jagodine lokalitet - Sarina Međa, koji spada u sezonska naselja)
* Despotovac
* Rutevac
* Niš
Grupa je bila u vezi sa Medijana grupom, a graničila se sa zapadnosrpskom varijantom Vatinske grupe, a na severu sa Dubovac Žuto brdo grupom.

## Nekropole
Nekropole su česte, nalaze se na rečnim terasama i pripadaju takozvanim nekropolama ravnih polja sa urnama. Iznad grobova nije postojalo nikakvo obeležje.
Sahranjivanje je isključivo kremacija, uz urne su stavljane i druge keramičke posude, retko metalni predmeti.
Razlika u odnosu na druge kulture je u tome što nema tumulusa.
Najbolje istražena je nekropola Glozar, na rečnoj terasi. Izuzetak od ravnih grobova je mali tumulus Đurinac, lokaliteti oko Zaječara imaju grobna mesta obeležena kamenim pločama.
Nije bilo selekcije kostiju sa lomače. Ovde se nalaze ostaci pepela, drveta, gar, i ostaci pokojnika. Plitko iskopana jama pokriva se zdelom.
U nerkopoli su urne grupisane u takozvane rodovske zajednice. 
## Pokretni materijal
Karakteristični metalni predmeti su:
* Igle sa pečatnom glavom,
* spiralni nopenring,
* prstenje,
* narukvice, 
Keramika iz nekropola je slabijeg kvaliteta, slabije pečena i ima peska. Ornamenti su plastična rebra i kanelovanje.
Urne imaju dva osnovna tipa:
* kruskaste
* bikonične
Urne su prekrivane zdelama koje imaju nizak cilindrični vrat i bradavičaste ukrase. Sudovi su konični sa drškom koja prelazi obod i imaju ispupčenje. Javljaju se i posude sa dve drške.
## Povezano

* Dubovačko Žutobrdska grupa
* Medijana grupa
* Vatinska kultura
* Bronzano doba

## Reference
* Praistorija Jugoslovenskih zemalja, Bronzano doba, Sarajevo, 1983.
* Stojan Dimitrijević, Tihomila Težak-Gregl, Nives Majnarić-Pandžić - Prapovijest, 1998.
Podzemne vode

**Podzemne vode** su vode koje se nalaze ispod zemljine površine u šupljinama. Znanost koja se bavi istraživanjem područja podzemnih voda je hidrogeologija.

Podzemna voda je voda koja ispunjava šupljine zemljine kore i kreće se isključivo ili gotovo isključivo putem gravitacije.

Podzemne vode su dio hidrološkog ciklusa. Vrijeme ciklusa može (ovisno o zadržavanju) u rasponu biti od manje od jedne godine do nekoloko milijuna godina. Vrlo stare podzemne vode (koje su se, primjerice, pojavile u Sahari) se nazivaju fosilne vode.

## Vanjske veze
Standardna devijacija

**Standardna devijacija** je u statistici apsolutna mera disperzije u osnovnom skupu. Ona nam govori, koliko u proseku elementi skupa odstupaju od aritmetičke sredine skupa. Označava se grčkim slovom sigma, *&sigma;*. Formula za njeno izračunavanje je: \sigma = \sqrt{\frac{1}{N} \sum_{i=1}^N (x_i - \mu)^2};

gde je:
*N* - broj elemenata u skupu
*&mu;* - aritmetička sredina skupa
x_i - *i*-ti član skupa (*i* =1,2,...,*N*)

Standardna devijacija u uzorku nam govori koliko u proseku elementi uzorka odstupaju od aritmetičke sredine uzorka. Izračunava se po formuli:
:\sigma = \sqrt{\frac{1}{n} \sum_{i=1}^n (x_i - \overline{x})^2};

gde je:
*n* - broj elemenata u uzorku
*<math>\overline{x}</math>* (iks-bar) - aritmetička sredina uzorka

x_i - *i*-ti član uzorka (*i* =1,2,...,*n*)

### Pravila za normalno raspodeljene podatke

U praksi, često se pretpostavlja da su podaci iz približno normalno raspodeljene populacije. Ako je ta pretpostavka opravdana, onda se oko 68% vrednosti nalazi u intervalu od plus-minus jedne standardne devijacije od aritmetičke sredine, oko 95% vrednosti se nalazi u intervalu od plus-minus dve standardne devijacije, a oko 99,7% se nalazi unutar plus-minus 3 standardne devijacije. Ovo je poznato kao **Pravilo ''68-95-99,7***, ili *'empirijsko pravilo'''.

Intervali poverenja su sledeći:

Za normalnu raspodelu, dve tačke na krivoj koje su udaljene jednu standardnu devijaciju od krive su takođe i prevojne tačke.

## Povezano
* Normalna raspodela
* Varijansa
Kovarijansa

**Kovarijansa** u teoriji verovatnoće i statistici, predstavlja meru jačine veze između promene dve promenljive. Varijansa je poseban slučaj kovarijansa kada su dve promenljive iste.
Modus (statistika)

**Modus** je vrednost koja se u uzorku ili grupi podataka pojavljuje najčešće.
Npr. ako su ocene koje su na kontrolnom zadatku dobili učenici sledeće

1, 2, 3, 3, 3, 4, 4, 5, 5

ocena 3 je modus jer se pojavljuje najčešće.

Zajedno sa aritmetičkom sredinom, medijanom, standardnom devijacijom itd. ulazi među mere koje sa najčešće koriste u deskriptivnoj statistici.
A priori vjerojatnost

Termin **a priori verovatnoća** koristi se prilikom razlikovanja načina na koje se vrednosti verovatnoća mogu dobiti. Konkretno, do "a priori verovatnoće" dolazi se isključivo dedukcijom. Jedan način za dobijanje a priori verovatnoća je Princip indiferentnosti, koji tvrdi da, ako postoji *N* međusobno isključivih događaja i ako su jednako verovatni, onda je verovatnoća ostvarenja bilo kog od tih događaja 1/*N*. Slično, verovatnoća ostvarenja bilo kog događaja koji pripada nekom skupu od *K* događaja je *K*/*N*.

Jedan nedostatak prilikom definisanja verovatnoća na ovaj način je da se može primeniti samo na konačne skupove događaja.

## Reference