Daktilski heksametar

**Daktilski heksametar**, poznat i kao **herojski** ili **epski heksametar**, jeste stih od šest stopa (ἕξ, *hex* = "šest") daktila. U svakoj stopi daktil se može zameniti spondejem, a kad se to dogodi u petoj stopi, ceo se stih zove spondijak ili spondejski heksamteri. No, spondej je u petoj stopi izuzetno retka pojava, sve do helenističke poezije i njenih rimskih sledbenika ― neoterika. Poslednja stopa može biti spondej ili trohej, ali nikada daktil. Heksametar se vrlo rano ustalio kao glavna metrička shema grčke i rimske epske i didaktične poezije, a koristio se i u nekim himnama, bukolskom pesništvu i satirama.

## Struktura

Osnovna shema daktilskog heksametra izgleda ovako:

:– U U | – U U | – U U | – U U | – U U | – U

U grčkoj su poeziji takvi čisti heksametri, u kojima su sami daktili, vrlo retki. Budući da, prema pravilu prosodije, dva kratka sloga imaju vrednost jednog dugog sloga, prvih pet stopa mogu umesto daktila biti i spondeji:

:– – | – – | – – | – – | – – | – U

S obzirom na ove mogućnosti, heksametarska se shema može predstaviti ovako:

:– UU | – UU | – UU | – UU | – UU | – U

Ako je poslednja stopa u heksametru trohej, stih nije potpun jer mu nedostaje jedan kratak slog, pa se zove katalektički stih (od grčkog glagola καταλήγω = "prestajati"). Kad je poslednja stopa potpuna, onda je stih akatalektički. U rimskoj poeziji ponekad poslednja stopa ima jedan slog više, pa se stih zove hiperkatalektički. Prekobrojni slog završava se na vokal ili na *-m*, a sledeći stih počinje vokalom, tako da se prekobrojni slog može elidirati, tj izostaviti u recitovanju, npr.


*aerea | cui gradi | bus sur | gebant | limina | nexaequ(e)*
*aere tra | bes...*,

gde drugi stih u skanidarnju počinje: *qu'aere*.


### Primeri
Prva tri stiha u Homerovoj *[[Odiseja|Odiseji]]* glase:


ἄνδρα μοι ἔννεπε, μοῦσα, πολύτροπον, ὃς μάλα πολλὰ
πλάγχθη, ἐπεὶ Τροίης ἱερὸν πτολίεθρον ἔπερσεν:
πολλῶν δ᾽ ἀνθρώπων ἴδεν ἄστεα καὶ νόον ἔγνω.

O junaku mi kazuj, o Muzo, o prometnom onom,
koji se mnogo naluto razorivši presvetu Troju,
gradove ljudi mnogih on vidje i ćud im spozna.

Ᾱνδρᾰ μοῐ | ε̄ννεπε, | Μου̅σᾰ,// πο̆|λῡτρο̆πο̆ν, | ο̄ς μᾰλᾰ | πο̄λλᾰ
Πλᾱγχθη̆, ε̆|πει̅ Τρο̆ῐ|η̄ς // ῐε̆|ρο̄ν πτο̆λῐ|ε̄θρο̆ν ε̆|πε̄ρσε̆ν•
Πο̄λλω̄ν | δ' ᾱνθρω̄|πω̄ν // ῐδε̆ν | ᾱστε̆ᾰ | και̅ νο̆ο̆ν | ε̄γνω̄.


Tri stiha iz Ovidijevih *[[Metamorfoze|Metamorfoza]]*, u kojima se priča o Narcisu, glase ovako:


*Spēm sĭnĕ | cōrpŏr' ă|māt //, cōr|pūs // pŭtăt | ēssĕ quŏd | ūnd' ēst.*
*Ādstŭpĕt | īpsĕ sĭ|bī // vūl|tūqu' // īnm|ōtŭs ĕ|ōdẽm *
*Hǣrĕt, ŭt | ē Părĭ|ō // fōr|mātūm | mārmŏrĕ  sīgnũm*.

S nadom ljubi čeg nema držeći za t'jelo sjenku.
Samome sebi se divi, nepomično motri i stoji
sličan istesanom iz parskoga mramora kipu.


## Spondejski stih
U petoj stopi daktil se gotovo nikad ne zamenjuje spondejem. Ako, pak, do toga dođe, onda je u četvtroj stopi najčešće daktil, a stih se obično završava trosložnom ili četvorosložnom reči. Takav je, na primer, ovaj stih iz *[[Ilijada|Ilijade]]*:


ἐν θυμῷ μεμαῶτες ἀλεξέμεν ἀλλήλοισιν

_̷ _ | _̷  U U | _̷  U U | _̷  U U | _̷ _ | _̷  U

jedan drugom pomagat želeći ȕ srcu željno


Smenom daktila i spondeja epski pesnik može stihovima dočaravati različita duševna raspoloženja: mnogo daktila čini heksametar okretnim i živahnim, a mnogo spondeja mirnim i ozbiljnim.

## Cezure i dijareze
Daktilski je heksametar previše dug stih da bi se izgovorio u jednom dahu. Zbog toga na stalnim mestima ima pauze, koje se zovu cezure (, ) i dijareze (*diaeresis*, διαίρεσις).

Cezura je pauza koja prekida stopu (lat. *caedere* i grč. τέμνηω = "seći"), i to tako da se u njoj jedna reč završava i druga počinje. Dijareza (διαίρεσις = "rastavljanje") jeste pauza kod koje se i stopa i reč zajedno završavaju.

Najćešće su ove cezure u daktilskom heksametru:

* nakon arze u trećoj stopi, tj. posle pete polustope (grč. τομὴ πενθημιμερής, lat. *caesura semiquinaria*), npr.


τοῖσι δ᾽ ἀ | νιστάμε | νος || μετέ | φη πόδας | ὠκὺς Ἀ | χιλλεύς

onda se digne Ahilej brzonogi ovo im veleć


* nakon arze u četvrtoj stopi, tj. posle sedme polustope (grč. τομὴ ἑφθημιμερής, lat. *caesura semiseptenaria*), npr.


νοῦσον ἀ | νὰ στρατὸν |  ὄρσε κα | κήν, || ὀλέ | κοντο δὲ | λαοί

hudu, te od nje redom pogibati stadoše ljudi


* uz prethodnu cezuru obično ide i cezura iza arze u drugoj stopi, tj. posle treće polustope (grč. τομὴ τριθημιμερής, lat. *caesura semiternaria*), npr.


ἀρνύμε | νος || ἥν | τε ψυ | χὴν || καὶ | νόστον ἑ | ταίρων

za dušu svoju se boreć i povratak svojih drugova


* nakon troheja u trećoj stopi (grč. τομὴ κατὰ τρίτον τροχαῖον), npr.


ἄνδρα μοι | ἔννεπε, | Μοῦσα, || πο | λύτροπον, | ὃς μάλα | πολλὰ

O junaku mi kazuj, o Muzo, o prometnom onom


### Bukolska dijareza
Najčešća je dijareza bukolska dijareza (διαίρεσις βουκολική, *caesura bucolica*), koja dolazi na kraju četvrte stope, a nazvana je tako jer su je rado upotrebljavali bukolski pesnici, tj. pesnici pastirskih pesama (βουκόλος = "pastir"). Na primer:


ὣς ἐφά | μην, ὁ δ᾽ ἔ | δεκτο καὶ | ἔκπιεν: || ἥσατο | δ᾽ αἰνῶς

Rekoh, a on tad uze i ispi: uživa silno


## Reference

## Literatura
* 
*
* 
* 
*