open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Administrativna podjela Lihtenštajna

U **[[Lihtenštajn]]u** postoji 11 opština. Dele se u dve grupe - Donji Lihtenštajn (*Unterland*) i Gornji Lihtenštajn (*Oberland*).

## Opštine
 

## Vanjske veze

* Opštine Lihtenštajna 
** Balcers
** Vaduc
** Gamprin
** Ešen
** Mauren
** Planken
** Rugel
** Trizen
** Trizenberg
** Šan
** Šelenberg
Franc Šbül

**Franc (Fran) Šbül** (mađarski: *Sbüll Ferenc*) (Turnišče, 26. srpnja 1825. – Velikih Dolenci, 12. kolovoza 1864.) bio je slovenski pjesnik i rimokatolički svećenik u Mađarskoj.

U njegovu rodnu mjestu Turnišću u Slovenskoj krajini (Prekmurje, danas Slovenija). Roditelji su bili Franc Šül i Magdalena Barbarič. Završio je osnovnu školu, a dodatno se obrazovao u Kisegu *(Kőszeg)* i Sambotelu *(Szombathely).* Do 1848. godina proučava teologiju u Beču u seminaru Pazmaneum (utemeljio kardinal Péter Pázmány u 17. stoljeću). Bio je tajnik jednoga književnoga društva gdje je upoznao hrvatske, mađarske, njemačke, slovačke i slovenske umjetnike.

1858.-1864. godine svećenik je u Dolencima (danas Slovenija, mađarski *Nagy-Dolincz* kasnije *Dolány*). Umro je u 39. godini života.

Šbül je pisao pjesme na prekomurskom jeziku te čitao francusku, njemačku, grčku i latinsku književnost te sastavljao mađarske novine *Religio.*

## Literatura

* **Anton Trstenjak:** *Slovenci na Ogrskem,* Narodopisna in književna črtica, OBJAVA ARHIVSKIH VIROV, Maribor 2006.
Vilmoš Tkalec

**Vilmoš Tkalec** (mađarski *Tkálecz Vilmos,* ranije *Tarcsay Vilmos*) (Turnišće, 8. siječnja, 1894. – Budimpešta, 27. svibnja, 1950.) je bio slovenski socijaldemokrat, školmeštar (učitelj), kantor i vojnik te vladar Republike Prekmurje.

## Biografija

Vilmoš Tkalec je bio u Črenšovcima sve dok nije 1917. godine mobilisan i poslat na istočni front. Po povratku sa ratišta skrasio se u Prekmurju. Tu je upoznao Belu Obala koji ga je uveo u politiku. Kada su komunisti preuzeli na kratko vlast i proglasili Mađarsku sovjetsku republiku, 1919. godine, Tkalec je postao Belin zamenik a kasnije i njegov naslednik. Tu je radio na širenju i sprovođenju socijalističkih ideja.

Po političkoj oredeljenosti Tkalec je bio socijaldemokrata. I pored svih idejnih stavova koje je pokušavao da proširi u narodu, sam je istovremeno kršio zakon. Bavio se švercom na veliko, krijumčario je žito, između ostalog, preko granice u Štajersku. Iako se javno borio protiv korupcije i bezakonja Vilmoš Tkalec je naveliko širio posao, tako da je krijumčare sa dobrom vezom zapošljavao kod sebe da bi još više mogao da proširi posao. Krijumčarenje je donosilo dobru zaradu Tkalecu, sve dok ga neki rival u kršenju zakona ili sekretar u vladi Jožef Fileki, nije prijavio.

Bio je priveden ali je ubrzo, na insistiranje jednog oficira, pušten. Kada je video da mu dosta toga polazi za rukom Tkalec se odlučio na samostalnu političku karijeru. Išao je po okolnim mestima i agitovao za svoje ideje. Uspeo je čak u nekoliko naselja da pridobije većinu glasova i pridobije stanovništvo za svoje ideje. Sa nekolicinom istomišljenika je 29. maja u jedan sat posle ponoći, u prenoćištu Slon, je proglasio osnivanje Prekmurške republike. Ova njegova ideja nije naišla na podršku ni u jednom od tadašnjih društvenih slojeva. Dobio je podršku od nešto manje od 900 vojnika i pokušao je da dobije podršku od Austrije ili od novostvorene Kraljevine Srba, Hrvata i Slovenaca. Austrijanci su priznali novostvorenu republiku, čak su poslali i nešto oružja. Kraljevina SHS je međutim bila protiv ove nove republike. Mađarska crvena armija je u međuvremenu ušla na teritorije Republike Prekmurje i takozvana privremena vlada i Vilmoš Tkalec sa porodicom su morali da pobegnu u azil. Prešli su u Grac.

Posle propasti Mađarske sovjetske republike, Tkalec se vratio u Prekmurje, ali su ga tadašnje vlasti Kraljevine SHS uhapsile. Pušten je iz zatvora 1920. godine i odmah se vratio za Mađarsku. Tu se skrasio u mestu Nađkaračonj *(Nagykarácsony)*, pored Dunava, gde je dobio službu kao učitelj.

## Vanjske veze
* László Göncz: Prekmurje, 1919 (mađarski)
Pomurska (regija)

**Pomurska regija** (slovenski: *Pomurska statistična regija*) je jedna od 12 statističkih regija Slovenije. Najveći grad i kulturno i privredno središte ove regije je grad Murska Sobota.

Po podacima iz 2013. godine u regiji je živjelo 118.022 stanovnika.
## Popis općina
U regiji postoji 27 općina:
* Apače
* Beltinci
* Velika Polana
* Veržej
* Gornja Radgona
* Gornji Petrovci
* Grad
* Dobrovnik
* Kobilje
* Križevci
* Kuzma
* Lendava
* Ljutomer
* Moravske Toplice
* Murska Sobota
* Odranci
* Puconci
* Radenci
* Razkrižje
* Rogašovci
* Sveti Jurij ob Ščavnici
* Tišina
* Turnišče
* Hodoš
* Cankova
* Črenšovci
* Šalovci

## Reference
Notranjska

**Notranjska** je područje u Sloveniji koje obuhvaća krško područje na jugozapadu zemlje. Povijesno je, zajedno s Gorenjskom i Dolenjskom, pripadala Kranjskoj.

Postojna je urbano središte kojem gravitira ovo područje. Uz nju važniji su gradovi Idrija, Logatec, Cerknica, Ilirska Bistrica i Pivka. Krško tlo Notranjske sadrži brojne špilje, među kojima se veličinom i ljepotom ističe Postojnska jama.
Loška dolina (općina)

**Općina Loška dolina** (slo.:**Občina Loška dolina**) je općina u južnoj Sloveniji u statističkoj regiji Notranjsko-kraškoj. Središte općine je naselje Stari trg pri Ložu sa 836 stanovnika.

## Geografija

Sjeverni dio općine je niži i u vidu krškog polja — Loško polje, dok je južni dio planinski — planina Snežnik. Klima u Loškoj dolini je umjereno kontinentalna. Južna i granica općine je istovremeno i državna granica sa Hrvatskom. Loška dolina ima nekoliko ponornica te 22 jezera u špilji Križnoj jami.

## Naselja u općini
Babna Polica, Babno Polje, Dane, Dolenje Poljane, Iga vas, Klance, Knežja Njiva, Kozarišče, Lož, Markovec, Nadlesk, Podcerkev, Podgora pri Ložu, Podlož, Pudob, **[[Stari trg pri Ložu]]**, Šmarata, Viševek, Vrh, Vrhnika pri Ložu

## Poznate osobe iz općine
* Oton Župančič

## Izvor

## Vanjske veze

* Službena stranica općine
Oton Župančič

**Oton Župančič** (Vinica, 23. siječnja 1878. - Ljubljana, 11. lipnja 1949.) je bio slovenski pjesnik, prevodilac i pisac drama. Smatra se jednim od začetnika moderne u slovenačkoj književnosti.

Za vreme Drugog svetskog rata podržavao je pokret otpora.

## Biografija

Kraće vrijeme suplent u Ljubljani, a zatim živio u Parizu, Beču i nekim njemačkim gradovima. 1910. vratio se u Ljubljanu, gdje je postao dramaturg Zemaljskoga kazališta, zatim gradski arhivar. 1914. uređuje časopis *Slovan*, a 1917. - 1920. *Ljubljanski zvon*. Između dva rata Župančič je dramaturg i upravnik Slovenskog narodnog gledališča.

Za vreme drugog svetskog rata kao saradnik pokreta otpora bio je uhapšen od strane Nemaca, nakon čega su partizani u zamenu za njega ponudili zarobljenog nemačkog generala.

## Tvorački opus

Blistavim pjesničkim nastupom zasjenjuje generaciju realista i naturalista, udarajući s Ivanom Cankarom temelje slovenske Moderne. U liriku uvodi izdiferencirane mogućnosti poetskog izraza: melodiozni živi ritam i bogatstvo alegorija, naglašavajući osjećaj osobne uzvišenosti i izdižući izuzetno značenje pjesničkog poziva do individualnog patosa (*Čaša opojnosti*, 1890.). Kasnije proširuje tematiku patriotskim i socijalnim motivima, sublimirajući sve više svoj poetski način (*Čez plan*, 1904.). Raskriljujući lirsku misao u dva dijametralno oprečna smjera: jedan prema misaonoj i vizionarnoj poeziji, a drugi prema stvarnoj socijalnoj problematici, zahvaća osobito pitanje slovenske ekonomske emigracije (*Samogovori*, 1908.). Župančič je i tvorac dječje poezije u slovenskoj književnosti (*Pisanice*, 1900., *Lahkih nog naokrog*, 1913., *Sto ugank*, 1915. i *Ciciban in še kaj*, 1951.). Zbirka *V zarje Vidove* (1920.) sadrži snažnu ratnu liriku.

Poslije 1920. posvećuje se više kazalištu (lirska tragedija *Veronika Deseniška*, 1924., normiranje izgovora slovenskog jezika na sceni) i prevođenju. Preveo je mnogo poznatih djela iz različitih europskih književnosti. U posljednjem razdoblju njegova poezija, nadahnuta Narodnooslobodilačkom borbom, prožeta je borenim patriotizmom, humanošću i slobodoljubivošću.

## Dela
;Poezija
* *Čaša opojnosti* (1899)
* *Čez plan* (Preko ravnice, 1904)
* *Samogovori* (Monolozi, 1908)
* *V zarje Vidove* (U Vidovu zoru, 1920)
* *Zimzelen pod snijegom* (1945)

;Dečja literatura
* *Pisanice* (Uskršnja jaja, 1900)
* *Lahkih nog naokrog* (Bezbrižne šetnje, 1913)
* *Sto ugank* (Sto zagonetki, 1915)
* *Ciciban in še kaj* (Ciciban i drugo, 1915)

;Drame
* *Noč za verne duše* (1904)
* *Veronika Deseniška* (1924)

## Povezano
* Slovenska književnost

## Vanjske veze

* Oton Župančič  – avtorjeva dela v zbirki Digitalne knjižnice Slovenije
* Oddaja RTV Slovenija Besedi na sledi o Otonu Župančiču
* ''Oton Zupančič'' - Čez plan (1904)
Gornji Grad (Slovenija)

**Gornji Grad** je naselje i središte istoimene općine u središnjoj Sloveniji. Gornji Grad se nalazi u pokrajini Štajerskoj i statističkoj regiji Savinjskoj.

## Stanovištvo
Prema popisu stanovništva iz 2002. godine Gornji Grad je imao 992 stanovnika.

## Vanjske veze
* Plan i karta naselja
Gornji Grad (općina)

**Općina Gornji Grad** (slovenski: *Občina Gornji Grad*) je jedna od **212** slovenskih općina od 2.650 stanovnika, administrativni centar općine je gradić Gornji Grad.
## Geografija
Općina Gornji Grad prostire se po sjeveru Slovenije po Savinjskoj dolini, u slivu rijeke Drete, na površini od 90.1 km², na kojoj leži 6 naselja.
## Naselja Općine Bistrica ob Sotli
Bočna, Dol, Florjan pri Gornjem Gradu, **[[Gornji Grad (Gornji Grad, Slovenija)|Gornji Grad]]**, Lenart pri Gornjem Gradu, Šmiklavž, Tirosek

## Reference

## Vanjske veze

* Službene stranice Općine Gornji Grad
Suncokretovo ulje

**Suncokretovo ulje** neutralnog je okusa i mirisa dobiveno od sjemena suncokreta (Helianthus annuus). Najčešće se rabi kao ulje za prženje i salatu, ali ili kao sastavni dio kozmetike.

## Kemijski sastav

Britanska farmakopeja navodi sljedeću strukturu sastava: 

* palmitinske kiseline: 4,0% - 9,0%
* stearinska kiselina: 1,0% - 7,0%
* oleinska kiselina: 14,0% - 40,0%,
* linolna kiselina: 48,0% - 74,0%.

Ulje sadrži lecitin, vitamin E, karotenoide i voskove. 

## Veze
* Maslinovo ulje
* Bučino ulje

## Vanjske veze
* Terapija suncokretovim uljem
* Tamna strana suncokretovog ulja
Turnišče (općina)

**Općina Turnišče** (slo.:**Občina Turnišče**) je općina u sjeveroistočnoj Sloveniji u pokrajini Prekomurje i statističkoj regiji Pomurje. Središte općine je naselje Turnišče sa 1.555 stanovnika.

## Geografija
Općina Turnišče nalazi se u sjeveroistočnom dijelu Slovenije.

Općina se prostire u središnjem dijelu ravničarske i poljoprivredne pokrajine Prekomurje, oko 10&nbsp;km sjeverno od rijeke Mure.
U općini vlada umjereno kontinentalna klima.

Najvažnoji vodotok u općini je riječica Lendava, pritok rijeke Mure. Svi ostali vodotoci su mali i njihovi su pritoci.

## Naselja u općini
Gomilica, Nedelica, Renkovci, Turnišče

## Izvor

## Vanjske veze
* Službena stranica općine
Lož

**Lož** je naselje u općini Loška dolina u južnoj Sloveniji, u blizini granice sa Hrvatskom. Naselje pripada pokrajini Notranjskoj i statističkoj regiji Notranjsko-kraškoj.

## Stanovištvo
Prema popisu stanovništva iz 2002. godine Lož je imao 539 stanovnika.

### Etnički sastav
:2007. godina

* Slovenci: 500 (91,3%)
* Hrvati: 27 (5%)
* Srbi: 5
* nepoznato: 15 (2,8%)

## Vanjske veze
* Službena stranica općine 
* Satelitska snimka naselja
Savinjska (regija)

**Savinjska regija** (slovenski: *Savinjska statistična regija*) je jedna od 12 statističkih regija Slovenije. Najveći grad i kulturno i privredno središte ove regije je grad Celje.

Po podacima iz 2013. godine u regiji je živjelo 260.217 stanovnika.
## Popis općina
U regiji postoji 26 općina:
* Bistrica ob Sotli
* Braslovče
* Velenje
* Vitanje
* Vojnik
* Vransko
* Gornji Grad
* Dobje
* Dobrna
* Žalec
* Zreče
* Kozje
* Laško
* Luče
* Ljubno
* Mozirje
* Nazarje
* Podčetrtek
* Polzela
* Prebold
* Radeče
* Rogatec
* Rogaška Slatina
* Slovenske Konjice
* Solčava
* Tabor
* Celje
* Šentjur
* Šmarje pri Jelšah
* Šmartno ob Paki
* Šoštanj
* Štore

## Reference
Bled (općina)

**Općina Bled** (slovenski: *Občina Bled*) je jedna od **212** slovenskih općina od 8 171 stanovnika, administrativni centar općine je istoimeni grad Bled.
## Geografija
Općina Bled udaljena je oko 50 km sjeverozapadno od Ljubljane i oko 25&nbsp;km od austrijske granice. Istočnim dijelom općine dominira kotlina Bledskog jezera, u kojoj se nešto južnije nalazi ušće Save Dolinke i Save Bohinjke. Dok zapadnim dijelom dominiraju planine Jelovica, Pokljuka, iza kojih se naziru vrhovi Julijskih Alpi sa Triglavom i Karavanke.

Bled je postao ponovno samostalna općina tek od 1995. on sa svojom površinom od 72.3 km² spada među srednje velike slovenske općine.
## Naselja Općine Bled

**[[Bled]]**, Bodešče, Bohinjska Bela, Koritno, Kupljenik, Obrne, Ribno, Selo pri Bledu, Slamniki, Zasip.

## Reference

## Vanjske veze

* Službene stranice Općine Bled
Varljivo leto '68

**Varljivo leto '68** je jugoslovenski film snimljen 1984. godine u režiji Gorana Paskaljevića i scenariju Gordana Mihića. Glavne uloge tumače Slavko Štimac, Danilo Bata Stojković, Mija Aleksić, Sanja Vejnović, Ivana Mihić, Mira Banjac i Neda Arnerić.

## Kratak sadržaj

U leto 1968. godine maturant Petar (Slavko Štimac), stasava za ljubav, zaljubljujući se naizmenično i istovremeno u više žena, uglavnom onih zrelih i udatih: apotekarku, pekarku, bibliotekarku, u obe ćerke predsednika suda, svoju profesorku sociologije, zbog koje za maturski rad uzima temu iz marksizma. Potreba da konačno nađe „ženu svog života“ dovodi Petra u niz delikatnih i komičnih situacija i izbezumljuje njegovog oca (Danilo Stojković), opštinskog sudiju, uštogljenog čoveka, dogmatskih shavatanja, koji veruje da se omladina može vaspitavati samo „čvrstom rukom“ i koji pati zbog svog buržoaskog porekla (otac mu je pre rata bio geometar i školovao se u Pragu). Kada konačno i nađe pravu istinsku, veliku ljubav, ona iz određenih, tada društveno aktuelnih zbivanja, biva prekinuta.

## Uloge

## Nagrade
* Festival Mediteranskog filma u Bastiji: Gran pri žirija
* Orlean: Gran pri i nagrada publike

## Međunarodni festivali
* Montrealski filmski festival
* Filmski festival u Bergamu
* Filmski festival u Montpellieru
* Valjadolidski filmski festival

## Vanjske veze
*
Gorenjska (regija)

**Gorenjska regija** (slovenski: *Gorenjska statistična regija*) je jedna od 12 statističkih regija Slovenije. Najveći grad i kulturno i privredno središte ove regije je grad Kranj.

Po podacima iz 2013. godine u regiji je živjelo 203.984 stanovnika.
## Popis općina
U regiji postoji 17 općina:
* Bled
* Bohinj
* Gorenja Vas - Poljane
* Železniki
* Žiri
* Žirovnica
* Jesenice
* Jezersko
* Kranj
* Kranjska Gora
* Naklo
* Preddvor
* Radovljica
* Tržič
* Cerklje na Gorenjskem
* Šenčur
* Škofja Loka
## Reference
Gorenjska

**Gorenjska** je planinsko alpsko područje uz gornji tok rijeke Save u Sloveniji, sjeverno i sjeverozapadno od Ljubljane. Tokom historije je zajedno s Dolenjskom i Notranjskom pripadala Kranjskoj, a danas figurira kao neslužbena pokrajina.
## Geografija
Gorenjska ima površinu od 2137 km² i 203 984 stanovnika, smjestila se između sliva Soče na zapadu, sliva Drave na sjeveru, sliva Savinje na istoku, te posavskog gorja i Ljubljane na jugu. Obuhvaća gorje Karavanki, zapadnu, kamnišku stranu Kamniško-savinjskih Alpi, te istočni dio Julijskih Alpi. Jezgru Gorenjske predstavlja 300 do 500 metara visoka Ljubljanska kotlina, koja se proteže od Ljubljane do Žirovnice i Bleda.

Veći su gradovi Kranj, Jesenice, Tržič, Škofja Loka, Kamnik, Domžale i Medvode.
## Privreda
Gorenjska spada među najrazvijenije dijelove Slovenije sa snažnom i raznovrsnom industrijom, obrtom i turizmom, kako ljetnim, tako i zimskim. U industriji prevladavaju tri grane: proizvodnja električnih strojeva i aparata, proizvodnja završnih drvnih proizvoda, te metalno prerađivačka industrija.

Osobito je razvijeno stočarstvo te iskorištavanje šuma. Gorenjska se prostire na 10,5 % ukupne površine Slovenije, a sadrži 6,4 % sve obrađene zemlje u Sloveniji, te 7,6 % poljoprivrednog zemljišta, 12,4 % šuma i čak 20,7 posto neplodnog tla. Poljoprivredno zemljište zauzima ukupno 62.231 ha, od čega je 11.922 ha njiva i vrtova, 1.887 ha voćnjaka, 48.205 ha travnjaka i pašnjaka. Veliki dio poljoprivrednog zemljišta u gorskom je i planinskom području.
## Reference

## Vanjske veze
* Slike i prospekti
Koruška (regija)

**Koruška regija** (slovenski: *Koroška statistična regija*) je jedna od 12 statističkih regija Slovenije. Kulturno i privredno središte ove regije je grad Slovenj Gradec, a najveći grad je Ravne na Koroškem.

Po podacima iz 2013. godine u regiji je živelo 72.100 stanovnika.
## Popis općina
U regiji postoji 12 općina:
* Črna na Koroškem
* Vuzenica
* Dravograd
* Mežica
* Mislinja
* Muta
* Podvelka
* Prevalje
* Radlje ob Dravi
* Ravne na Koroškem
* Ribnica na Pohorju
* Slovenj Gradec
## Reference
Obalno-kraška (regija)

**Obalno-kraška regija** (slovenski: *Obalno-kraška statistična regija*) je jedna od 12 statističkih regija Slovenije. Najveći grad i kulturno i privredno središte ove regije je grad Kopar.

Po podacima iz 2013. godine u regiji je živjelo 111.936 stanovnika.
## Popis općina
U regiji postoji 8 općina:
* Ankaran
* Divača
* Hrpelje-Kozina
* Izola
* Komen
* Kopar
* Piran
* Sežana
## Reference
Podravska (regija)

**Podravska regija** (slovenski: *Podravska statistična regija*) je jedna od 12 statističkih regija Slovenije. Najveći grad i kulturno i privredno središte ove regije je grad Maribor.

Po podacima iz 2013. godine u regiji je živjelo 323.238 stanovnika.
## Popis općina
U regiji postoji 35 općina:
* Benedikt
* Videm
* Gorišnica
* Destrnik
* Dornava
* Duplek
* Žetale
* Zavrč
* Juršinci
* Kidričevo
* Kungota
* Lenart
* Lovrenc na Pohorju
* Majšperk
* Maribor
* Markovci
* Miklavž na Dravskom polju
* Majšperk
* Oplotnica
* Ormož
* Pesnica
* Podlehnik
* Ptuj
* Rače - Fram
* Ruše
* Selnica ob Dravi
* Slovenska Bistrica
* Starše
* Sveta Ana
* Sveti Andraž v Slovenskih Goricah
* Sveta Trojica v Slovenskih goricah
* Središče ob Dravi
* Trnovska vas
* Hajdina
* Hoče - Slivnica
* Cerkvenjak
* Šentilj

## Reference
Središnja Slovenija (regija)

**Središnja Slovenija** (slovenski: *Osrednjeslovenska statistična regija*) je jedna od 12 statističkih regija Slovenije. Najveći grad i kulturno i privredno središte ove regije je grad Ljubljana.

Po podacima iz 2013. godine u regiji je živjelo 541.718 stanovnika.
## Popis općina
U regiji postoji 26 općina:
* Borovnica
* Brezovica
* Velike Lašče
* Vodice
* Vrhnika
* Grosuplje
* Dobrepolje
* Dobrova - Polhov Gradec
* Dol pri Ljubljani
* Domžale
* Ivančna Gorica
* Ig 
* Kamnik
* Komenda
* Litija
* Log - Dragomer
* Logatec
* Lukovica
* Ljubljana
* Medvode
* Mengeš
* Moravče
* Trzin
* Horjul
* Škofljica
* Šmartno pri Litiji

## Reference
Donjoposavska (regija)

**Donjeposavska regija** (slovenski: *Spodnjeposavska regija*) je jedna od 12 statističkih regija Slovenije. Najveći grad i kulturno i privredno središte ove regije je grad Krško.

Po podacima iz 2013. godine ovde je živelo 70.211 stanovnika.,
## Popis općina
Na teritoriju Donjeposavske regije prostire se 4 općina:
* Brežice
* Kostanjevica na Krki
* Krško
* Sevnica
## Reference
Koruška (razvrstavanje)

**Koruška** može značiti:

* Koruška, ime vojvodstva u Svetom Rimskom Carstvu, te u Austro-Ugarskoj
* Koruška (austrijska savezna država), savezna pokrajina u Austriji (njemački: Kärnten) 
* Koruška (Slovenija) - neslužbena pokrajina u Sloveniji (slovenski: Koróška) 
* Karantanija - slavenska kneževina osnovana u 7. stoljeću.
Drobtinci

**Drobtinci** je naselje u slovenskoj Općini Apači. Drobtinci se nalazi u pokrajini Štajerskoj i statističkoj regiji Pomurju. 

## Stanovništvo
Prema popisu stanovništva iz 2002. godine naselje je imalo 129 stanovnika.

## Izvor
Dolenjska

**Dolenjska** je područje u jugoistočnoj Sloveniji koje se proteže od Ljubljanske kotline do granice s Hrvatskom (u području Žumberka). Na istoku se proteže do Save, a na zapadu do Kupe. Povijesno je Dolenjska, zajedno s Gorenjskom i Notranjskom, pripadala Kranjskoj, a danas je neslužbena pokrajina u Sloveniji

Uža Dolenjska je kraj uz rijeku Krku i njezine pritoke. U širem smislu pridružuje joj se i Bela krajina, kraj oko Temenice i Mirne, Suha krajina te područje Kočevja s Dobrepoljskim, Ribničkim i Kočevskim poljem. U tom raznolikom kraju susreću se značajke triju zemljopisnih područja: Alpi, Panonske nizine i Dinarskoga gorja.

Gospodarsko i kulturno središte Dolenjske je Novo Mesto, a veća su mjesta još Kočevje, Grosuplje, Krško, Brežice, Trebnje, Črnomelj, Semič i Metlika.

Dolenjska je područje s najviše dvoraca i gradina (utvrda) na slovenskom prostoru, od kojih su se mnogi smjestili na brežuljcima oko rijeke Krke.

## Vanjske veze
* Dolenjska
Goriška (regija)

**Goriška regija** (slovenski: *Goriška statistična regija*) je jedna od 12 statističkih regija Slovenije. Najveći grad i kulturno i privredno središte ove regije je grad Nova Gorica.

Po podacima iz 2013. godine u regiji je živjelo 119.002 stanovnika.
## Popis općina
U regiji postoji 12 općina:
* Ajdovščina
* Bovec
* Brda
* Vipava
* Idrija
* Kanal ob Soči
* Kobarid
* Miren - Kostanjevica
* Nova Gorica
* Tolmin
* Cerkno
* Šempeter-Vrtojba
## Reference
Grabe

**Grabe** mogu biti:

## Toponimi

* Grabe (Apače), naseljeno mjesto u opštini Apače, Republika Slovenija
* Grabe (Središče ob Dravi), naseljeno mjesto u opštini Središče ob Dravi, Republika Slovenija
* Grabe pri Ljutomeru, naseljeno mjesto u opštini Križevci, Republika Slovenija
* Grabe (Bedekovčina), naseljeno mjesto u opštini Bedekovčina, Republika Hrvatska

## Ličnosti
* Carl Gräbe (1841-1927), njemački kemičar
* Hermann Friedrich Graebe (1900–1986), njemački inžinjer
* John Ernest Grabe (1666–1711), engleski teolog
* Matt Grabe (born 1985), američki muzički producent
* Ronald J. Grabe (1945 -), američki astronaut
* Vera Grabe, kolumbijska antropologinja
Grabe (Bedekovčina)

**Grabe** su naseljeno mesto u sastavu opštine Bedekovčina u Krapinsko-zagorskoj županiji, Hrvatska. Do teritorijalne reorganizacije u Hrvatskoj nalazile su se u sastavu stare opštine Zabok.

## Stanovništvo

Na popisu stanovništva 2011. godine, Grabe su imale 421 stanovnika.

## Popis [[1991]].

Na popisu stanovništva 1991. godine, naseljeno mesto Grabe je imalo 465 stanovnika, sledećeg nacionalnog sastava:

## Izvori

* http://pod2.stat.gov.rs/ObjavljenePublikacije/G1991/pdf/G19914018.pdf Savezni zavod za statistiku i evidenciju FNRJ i SFRJ, popis stanovništva 1948, 1953, 1961, 1971, 1981. i 1991. godine
* 2. Knjiga: "Narodnosni i vjerski sastav stanovništva Hrvatske, 1880-1991: po naseljima, autor: Jakov Gelo, izdavač: Državni zavod za statistiku Republike Hrvatske, 1998., , ;
Lešane

**Lešane** može označavati:
* Lešane (Slovenija), naselje u Sloveniji, Općina Apače
* Lešane (Kosovo), naselje na Kosovu, Opština Suva Reka
Levuka

**Levuka** () je mali grad u arhipelagu Fidži ostrva. Nalazi se na ostvu Ovalau. Grad je glavni grad provincije Lomaiviti i Istočne divizije Fidžija. Sa 4.397 stanovnika Levuka je najveće naselje u Istočnoj diviziji.

Levuka je do 1877. (zvanično do 1882) bila glavni grad britanske krunske kolonije Fidži. I pored očuvane kolonijalne arhitekture, grad nije značajna turistička destinacija. Od 1964. u mestu postoji fabrika za konzerviranje i izvoz ribe, uglavnom tunjevine.

## Vanjske veze

* Slike Levuke od 1870. do savremenog doba  na internet prezentaciji Muzeja Fidžija
Plitvica (razvrstavanje)

**Plitvica** može značiti:

Rijeka u **[[Hrvatska|Hrvatskoj]]**
* Plitvica, rijeka desna pritoka rijeke Drave

Naselje u **[[Slovenija|Sloveniji]]**
* Plitvica (Apače, Slovenija), naselje u općini Apače
Pogled (razvrstavanje)

**Pogled** može značiti:

* Pogled, upravljenost očiju na koga ili što

* Pogled (uzvisina), u Središnjoj Srbiji

Naselje u **[[Slovenija|Sloveniji]]**
* Pogled (Apače, Slovenija), naselje u općini Apače

Naselje u **[[Srbija|Sloveniji]]**
* Pogled (Arilje, Srbija), naselje u općini Arilje
Segovci

**Segovci** je naselje u slovenskoj Općini Apači. Segovci se nalazi u pokrajini Štajerskoj i statističkoj regiji Pomurju. 

## Stanovništvo
Prema popisu stanovništva iz 2002. godine naselje je imalo 311 stanovnika.

## Izvor
Slavko Štimac

**Slavko Štimac** (Konjsko Brdo u Lici, 15. oktobar 1960) je jugoslavenski glumac.

## Život
Prva uloga mu je bila u filmu Obrada Gluščevića „Vuk samotnjak“ gde je igrao pastira. Potvrđuje se u filmovima „Zimovanje u Jakobsfeldu“ i „Salaš u malom ritu“. Sledećih godina tumači uglavnom uloge tinejdžera. Izuzetno mladolik i u kasnijem životnom dobu često igra adolescente, kakva je i njegova, po mnogim mišljenjima i najbolja uloga, sarajevskog pubertetlije u filmu „Sjećaš li se Doli Bel“.

Diplomirao je na Fakultetu dramskih umetnosti u Beogradu.

## Filmografija

|- bgcolor="Lavender" align=center
| colspan="4" | 1970.-te
|-
| 1972. || Vuk samotnjak || Ranko
|-
| 1975. || Zimovanje u Jakobsfeldu || Milan Maljević
|-
| 1975. || Salaš u Malom Ritu (TV serija) || Milan Maljević
|-
| 1976. || Salaš u Malom Ritu (film) || Milan Maljević
|-
| 1976. || Vlak u snijegu || Ljuban Marić
|-
| 1977. || Gvozdeni krst || Mihail
|-
| 1977. || Specijalno vaspitanje || Pera 'Trta'
|-
| 1978. || Dvoboj za južnu prugu || Bane
|-
| 1978. || Tamo i natrag || Marko Jovanović
|-
| 1978. || Tigar || Cok
|-
| 1979. || Pakleni otok || 
|-
| 1979. || Kost od mamuta (TV) || Dušan
|-
| 1979. || Zimsko ferije || 
|-
| 1979. || Godišnja doba Željke, Višnje i Branke || 
|- bgcolor="Lavender" align=center
| colspan="4" | 1980.-te
|-
| 1980. || Ko to tamo peva || Mladoženja
|-
| 1981. || Sjećaš li se Doli Bel || Dino
|-
| 1982. || Živeti kao sav normalan svet || Mladić u kolicima
|-
| 1983. || Igmanski marš || Gane
|-
| 1984. || Prijatelji || 
|-
| 1984. || Čudo neviđeno || Brat Kondić I
|-
| 1984. || Varljivo leto '68 || Petar Cvetković
|-
| 1985. || Držanje za vazduh || Gligorije
|-
| 1985. || I to će proći || Pavle
|-
| 1985. || Ovni in mamuti || 
|-
| 1986. || Svečana obaveza (TV) || Ranko Koviljac
|-
| 1987. || Dogodilo se na današnji dan || 
|-
| 1987. || Na putu za Katangu || Policajac
|-
| 1987. || -{The Mistif brigade}- || Sven
|-
| 1988. || Braća po materi || Veselin
|-
| 1989. || Dome slatki dome (serija) || Milicioner
|- bgcolor="Lavender" align=center
| colspan="4" | 1990.-te
|-
| 1991. || Noć u kući moje majke || Gile
|-
| 1991. || The hottest day of the year || Car pound clerk
|-
| 1993. || Kaži zašto me ostavi || Milicioner -{I}-
|-
| 1995. || Podzemlje || Ivan
|-
| 1996. || Bila jednom jedna zemlja (serija) || Ivan Dren
|-
| 1997. || Tri letnja dana || Sergije
|-
| 1999. || -{Oxygen}- || Jerome Jerzy
|-
| 1999. || The Young Girl and the Monsoon || Milcho
|- bgcolor="Lavender" align=center
| colspan="4" | 2000.-te
|-
| 2004. || Život je čudo || Luka Đurić
|-
| 2006. || Od danas do sutra || 
|-
| 2006. || Život je čudo (serija) || Luka Đukić
|-
| 2006. || Optimisti || Otac slepe devojke
|-
| 2007. || Konji vrani || 
|-
| 2007. || S. O. S. - Spasite naše duše || Fikret
|-
| 2008. || Bjuik Rivera || Hasan Hujdur
|-
| 2008. || Turneja || Đuro
|-
| 2009. || Đavolja varoš || Miloš
|-
| 2008. || Točka bez povratka || Prvi putnik
|-
| 2009. || Medeni mesec || 
|-
| 2011. || Koriolan || Ofidijev poručnik
|}

## Vanjske veze
* 
*
Stogovci

**Stogovci** može značiti:

Naselja u **[[Slovenija|Sloveniji]]**
* Stogovci (Apače, Slovenija), naselje u općini Apače
* Stogovci (Majšperk, Slovenija), naselje u općini Majšperk
Beltinci (općina)

**Beltinci** (mađarski *Belatinc*, njemački *Fellsdorf,* prekomurski *Böltinci*) ime je male općine u sjeveroistočnom dijelu Slovenije - 50 km sjeverno od Maribora i vrlo blizu granice s Mađarskom na istoku i Hrvatskom na jugu. Ima 8.200 stanovnika.

U Beltincima su se rodili pisci Jožef Pustai, Ivan Baša i Jožef Baša Miroslav.

## Naselja u općini
**[[Beltinci]]**, Bratonci, Dokležovje, Gančani, Ižakovci, Lipa, Lipovci, Melinci. Sjedište je u Beltincima, koji imaju status trgovišta od 1811. godine. Sva naselja su samostalna cjelina.

## Izvor

## Vanjske veze
* Beltinci, službena strana općine.
Jožef Pustaj

**Jožef Pustaj**, originalno ime **Jožef Pozderec** (mađ.: *Pusztai József*) (Beltinci, 26. siječnja, 1864. – Beltinci, 13. veljače, 1934.) slovenski je pisac, pjesnik, učitelj, kantor i novinar u Mađarskoj.

Rođen je u Prekmurju. Njegov otac je bio Janoš Pozderec, a majka Franciška Nemec. Školu je pohađao u Beltincima, zatim učio u Međimurju u Čakovcu i u Pečuhu. 1883. godine dobio učiteljsku diplomu. Šest godina je radio u mjestu Szőceu. 1889. radio u Martjancima, kod Murske Sobote. Dobro je govorio hrvatski i njemački jezik. Neki vjeruju da je mađarski jezik znao bolje nego prekomurski ili hrvatski.

1919. godine je živio u Beltincima i ondje je umro.

## Djela
* Krcsánszko katholicsanszko pesmi z iz potrejbnimi molitvami i vnógimi vogrszkimi peszmami/Kersztény katholikus egyházi énekek a legszükségesebb imákkal és több magyar énekkel, 1893.
* Dober pajdás (1899, 1900, 1901)
* Mála molitvena kniga z potrejbnimi molitvani i vnó gimi peszmami za katholicsanszko mladézen/Kis imakönyv a legszükségesebb imákkal és énekekkel a kath. ifjúság számára 1900

## Vanjske veze
* Muravidéki Életrajzi Lexikon 
* Szinnyei József: Magyar írók élete és munkái
Ivan Baša

**Ivan Baša** (mađarski *Bassa Iván*) (11. travnja, 1875. – 13. veljače, 1931.) slovenski (prekomurski) je pisac i rimokatolički svećenik, političar.

Rođen je u Beltincima. Njegov otac Jožef Baša je bio seljak. Majka mu je bila Ana Vučko. Brat mu je bio Jožef Baša Miroslav pjesnik i novinar.

Zaređen je za svećenika 16. srpnja, 1898.. Bio je kapelan u Svetom Martinu u Gradišću, Svetom Jurju kod Rogašovca (1898.-1902.) i u Rohunacu (1902.-1905.). Bio je u vezi s gradišćanskimi Hrvati. Tri godine je bio svećenik Újhegya, 1908. godine u Bogojini do njegove smrti. 1924. godine zamolio je Jožeta Plečnika izgraditi novu bogojinsku crkvu.

Po prvom svjetskom ratu Baša, Jožef Klekl, Jožef Sakovič i Jožef Čarič su zahtijevali autonomiju Slovenske krajine (Prekmurje) od Mađarske i Kraljevine Srba, Hrvata i Slovenaca.

Baša je podupirao prekomursku jezičnu autonomiju i pisao knjige na prekomurskom. Bio je urednik *Kalendara Srca Jezušovoga.*

## Djela
* Katolicsanszki katekizmus za solare III.-V. razreda *(Katolički katekizam za učenike 3. i 4. razreda),* 1909.
* Katoličanski katekizmuš *(Katolički katekizam),* 1926.
* Katolicsanszki katekizmus za solare III.-VI. razreda *(Katolički katekizam za učenike 3. i 6. razreda),* 1943.

## Povezano
* Popis slovenskih pisaca i pjesnika iz Mađarske
Banovci (razvrstavanje)

**Banovci** može značiti:

**[[Hrvatska]]**
* Banovac, naziv za povijesni hrvatski novac
* Banovci (Banovina) (*ž* Banovke), žitelj(i)-ke Banovine
* Banovci (Bebrina), naselje u općini Bebrina
* Banovci (Nijemci), naselje u općini Nijemci

**[[Slovenija]]**
* Banovci (Veržej, Slovenija), naselje u Općini Veržej, u Sloveniji

**[[Srbija]]**

* Stari Banovci, naselje u općini Stara Pazova
* Novi Banovci, naselje u općini Stara Pazova
Veržej

**Veržej** je naselje i središte istoimene općina u sjevernoj Sloveniji. Veržej se nalazi na desnoj obali rijeke Mure i južno od Murske Sobote.

## Stanovištvo
Prema popisu stanovništva iz 2002. godine Veržej je imao 956 stanovnika.

## Vanjske veze
* Satelitska snimka naselja, plan naselja
Statističke regije Slovenije

**Statističke regije Slovenije** (slovenski: *Statistične regije Slovenije*) su oblik teritorijalne podjele koji koristi Statistički ured Republike Slovenije (SURS) za potrebe skupljanja i iskazivanja statističkih podataka. Ovaj oblik podjele nema nikakvu upravnu funkciju niti ima veze sa povijesnim pokrajinama. Ovakva podjela uvedena je 2005. kako bi se statistička podjela zemlje "uskladila s evropskim standardima". Zemlja je podijeljena na 12 regija, a unutar svake se nalazi veći broj općina.

Statističke regije Slovenije su:

## Izvori
* Regije zemalja članica EU-a, Hidra
Gornja Radgona (općina)

**Općina Gornja Radgona** (slo.:**Občina Gornja Radgona**) je općina u sjeveroistočnoj Sloveniji u pokrajini Štajerskoj i statističkoj regiji Pomurje. Središte općine je naselje Gornja Radgona sa 3.529 stanovnika.

## Geografija
Općina Gornja Radgona nalazi se u sjeveroistočnom dijelu Slovenije, u slovenskome dijelu Štajerske. Sjeverna granica općine je i državna granica prema Austriji. Veći dio područja općine pripada istočnim Slovenskim Goricama, brdskom kraju poznatom po vinogradarstvu i vinarstvu. Manji, istočni nalazi se u dolini rijeke Mure.
U općini vlada umjereno kontinentalna klima.
Najznačajniji vodotok u općini je rijeka Mura, koja je istovremeno i granica prema Austriji. Ostali vodotoci su mali i njeni su pritoci.

## Naselja u općini
Aženski Vrh, Črešnjevci, **[[Gornja Radgona]]**, Gornji Ivanjci, Hercegovščak, Ivanjski Vrh, Ivanjševci ob Ščavnici, Ivanjševski Vrh, Kunova, Lastomerci, Lokavci, Lomanoše, Mele, Negova, Norički Vrh, Očeslavci, Orehovci, Orehovski Vrh, Plitvički Vrh, Podgrad, Police, Ptujska Cesta, Radvenci, Rodmošci, Spodnja Ščavnica, Spodnji Ivanjci, Stavešinci, Stavešinski Vrh, Zagajski Vrh, Zbigovci
## Izvor

## Vanjske veze

* Službena stranica općine
Aženski Vrh

**Aženski Vrh** je naselje u slovenskoj Općini Gornjoj Radgoni. Aženski Vrh se nalazi u pokrajini Štajerskoj i statističkoj regiji Pomurju. 

## Stanovništvo
Prema popisu stanovništva iz 2002. godine naselje je imalo 48 stanovnika.

## Izvor
Gornja Radgona

**Gornja Radgona** (mađarski: *Felsõregede,* prekomurski:*Gorenja Radgonja*, njemački:*Oberradkersburg*) je grad i središte istoimene općina u sjevernoj Sloveniji. Gornja Radgona se nalazi u blizini granice s Austrijom u pokrajini Štajerskoj i statističkoj regiji Pomurje. U Gornjoj Radgoni održava se veliki međunarodni poljoprivredni sajam.

## Stanovištvo
Prema popisu stanovništva iz 2002. godine Gornja Radgona ima 3.529 stanovnika.

## Vanjske veze
* Satelitska snimka grada
Benedikt (općina)

**Općina Benedikt** (slovenski: *Občina Benedikt*) je jedna od **212** slovenskih općina od 2.430 stanovnika., administrativni centar općine je gradić Benedikt v Slovenskih goricah.
## Geografija
Općina Benedikt prostire se istočno od Maribora, u brdima Slovenskih gorica, na površini od 24.1km², na kojoj leži 14 naselja. Sve do 1998. bila je dio Općine Lenart.
## Naselja Općine Benedikt
**[[Benedikt v Slovenskih goricah]]**, Drvanja, Ihova, Ločki Vrh, Negovski Vrh, Obrat, Spodnja Bačkova, Spodnja Ročica, Stara Gora, Sv. Trije Kralji v Slovenskih Goricah, Trotkova, Trstenik, Štajngrova, Ženjak.
## Reference

## Vanjske veze

* Službene stranice Općine Benedikt
Ivanjski Vrh

**Ivanjski Vrh** može biti:

* Ivanjski Vrh (Gornja Radgona), naseljeno mjesto u opštini Gornja Radgona, Republika Slovenija
* Ivanjski Vrh (Cerkvenjak), naseljeno mjesto u opštini Cerkvenjak, Republika Slovenija
Mele

**Mele** može označavati:

* Mele (Italija), općina u Italiji
* Mele (Slovenija), naselje u Sloveniji
* Mele narod na Vanuatuu
* Mele, otok u provinciji Shefa u Vanuatuu.
* Mele (havajski jezik), havajski izraz za pjevanje ili pjesmu
* Mele (borba), bliska neorganizirana borba između velikog broja učesnika

## Ličnosti
* Alfred Mele (1951), američki filozof
* Alphonse van Mele (1891–1972), belgijski gimnastičar
* Casandra Stark Mele, female film director
* Mele "Mel" Vojvodich (1929–2003), američki avijatičar
* Sam Mele (1922 -), bivši američki igrač bejzbola

## Povezano
* Male (razvrstavanje)
* Mel (razvrstavanje)
* Mele-on
* Melée (razvrstavanje)
* Meles (razvrstavanje)
Ivan Kramberger

**Ivan Kramberger** (4. maj 1936 - 7. jun 1992) bio je slovenski izumitelj, filantrop i političar, poznat po neočekivano velikom broju glasova na prvim demokratskim izborima za predsjednika Slovenije 1990. godine. Godine 1992. je, neposredno prije nego što se sa svojom strankom spremao izaći na parlamentarne izbore, ubijen hicem iz puške, a za što je osuđen izvjesni Petar Rotar, koji je tvrdio da je bio pijan i da je hitac ispalio slučajno.
Podgrad

**Podgrad** može značiti:

* Podgrad (Ilirska Bistrica, Slovenija), naselje u općini Ilirska Bistrica, Slovenija
* Podgrad (Gornja Radgona, Slovenija), naselje u općini Gornja Radgona, Slovenija
* Podgrad (Oplotnica, Slovenija), naselje u općini Oplotnica, Slovenija
* Podgrad (Šentjurj, Slovenija), naselje u općini Šentjurj, Slovenija
* Podgrad (Ljubljana, Slovenija), naselje u općini Ljubljana, Slovenija
* Podgrad (Dolenjska, Slovenija), naselje u općini Dolenjska, Slovenija
Veržej (općina)

**Općina Veržej** (slo.:**Občina Veržej**) je općina u sjeveroistočnoj Sloveniji u pokrajini Štajerska i statističkoj regiji Pomurje. Središte općine je naselje Veržej sa 956 stanovnika.

## Geografija
Općina Veržej nalazi se u sjeveroistočnom dijelu Slovenije.

Područje općine se nalazi u dolini rijeke Mure, podno Slovenskih gorica.

U općini vlada umjereno kontinentalna klima.
Najznačajniji vodotok u općini je rijeka Mura, koja je sjeverna granica. Ostali vodotoci su mali i njene su pritoke.

## Naselja u općini
Banovci, Bunčani, **[[Veržej]]**

## Izvor

## Vanjske veze
* [Službena stranica općine](http://www.verzej.si	)
Gornji Petrovci (općina)

**Općina Gornji Petrovci** (slo.:**Občina Gornji Petrovci**) je općina u sjeveroistočnoj Sloveniji u pokrajini Prekmurje i statističkoj regiji Pomurje.

## Geografija
Općina Gornji Petrovci se nalazi u sjeveroistočnoj Sloveniji na granici sa Austrijom.
Općina se prostire u sjevernom dijelu pokrajine Prekomurje, koji pripada pobrđu Goričko.
U općini vlada umjereno kontinentalna klima.
Najvažniji vodotok je riječica Velika Krka, koja i izvire na području općine. Ostali vodotoci su mali i njeni su pritoci.

## Naselja u općini
Adrijanci, Boreča, **[[Gornji Petrovci]]**, Košarovci, Križevci, Kukeč, Lucova, Martinje, Neradnovci, Panovci, Peskovci, Stanjevci, Šulinci, Ženavlje

## Izvor

## Vanjske veze
* Službena stranica općine
* Osnovna škola Gornji Petrovci
* Satelitska snimka
Gornji Petrovci

**Gornji Petrovci** (mađarski:*Péterhegy,* prekomurski: *Gorenji Petrovci*) je naselje i središte istoimene općina u sjevernoj Sloveniji. Gornji Petrovci se nalaze u sjevernome dijelu pokrajine Prekmurje u blizini granice sa Austrijom i Mađarskom.

## Stanovištvo
Prema popisu stanovništva iz 2002. godine Gornji Petrovci su imali 355 stanovnika.

## Vanjske veze
* Satelitska snimka naselja, plan naselja
Košarovci

**Košarovci** (mađarski: *Kosárháza*) je naselje u slovenskoj Općini Gornjim Petrovcima. Košarovci se nalazi u pokrajini Prekomurju i statističkoj regiji Pomurju. 

## Stanovništvo
Prema popisu stanovništva iz 2002. godine naselje je imalo 72 stanovnika.

## Izvor
Martinje (razvrstavanje)

Martinje može označavati:
* Martinje, odnosno kršćanski praznik Svetog Martina (11. novembar)
* Martinje (Slovenija), naselje u Sloveniji;
* Martinje (Mađarska), naselje u Mađarskoj.
Martinje

**Martinje** ili **[[blagdan]] Svetog Martina**, dan je Svetog Martina iz Toursa († 11. studenog 397.) koji se diljem srednje Europe odlikuje po brojnim običajima slavlja i proslava.

## Krštenje vina
U sjevernoj Hrvatskoj i Sloveniji na dan sv. Martina se njeguje tradicionalni pučki običaj simboličkog prevođenja mošta u mlado vino ("krštenje vina"). U mjestima u kojim je sveti Martin zaštitnik prireduju se najveće tradicionalne glazbene i folklorne zabave na gradskim trgovima.

Na proslavama najčešće se priprema martinjska gusaka i mlinci.

Posebno velika slavlja su u Svetom Martinu na Muri Požegi, Kutjevu, Velikoj Gorici, Dugom Selu Sv. Ivanu Zelini i brojnim drugim mjestima.

## Vanjske veze
Rustem-paša Opuković

**Rustem-paša Opuković** (otomanski tur. رستم پاشا, tur. *Rüstem-paşa*) (Skradin, o. 1500. - Carigrad, 1561.), osmanski general i državnik hrvatskog podrijetla iz Bosne. Poznat je i kao Damat Rüstem-paša (*damat* - mladoženja osmanske dinastije), te također Hırvat Rüstem-Paşa (*Hırvat* - "Hrvat" na turskome). Jedan je od poznatih pripadnika zajednice Hrvata u Osmanskom Carstvu, koji je živio i radio na prostoru današnje Turske.

## Notacije
Grad (općina)

**Grad** je naselje i središte općine s 2.302 stanovnika smještene u slovenskoj pokrajini Prekomurje.

U svojoj povijesti naselje se zvalo Lyndwa i Gornja Lendava, a današnji naziv nosi od 1952. Ime *Grad* na slovenskom znači *dvorac* i odnosi se na srednjovijekovni dvorac smješten na brdu pokraj naselja.

## Prirodne odlike

**Reljef**: Opština Grad nalazi se u severoistočnom delu Slovenije i pogranična je sa Austrijom. Opština se prostire u severozapadnom delu oblasti Prekomurje, koji pripada pobrđu Goričko.

**Klima**: U opštini vlada umereno kontinentalna klima.
 
**Vode**: Najvažniji vodotok je rečica Lendava, koja ovde teče gornjim delom svog toka. Svi ostali vodotoci su mali i njene su pritoke.

## Naselja u općini
Dolnji Slaveči, **[[Grad (Grad, Slovenija)|Grad]]**, Kovačevci, Kruplivnik, Motovilci, Radovci, Vidonci

## Izvor

## Vanjske veze
* Službena stranica općine
Grad (razvrstavanje)

**Grad** je reč indoevropskog porekla, odomaćena u slovenskim jezicima (vidi Grad (slovensko značenje)).

Ona može biti:

* Grad, urbana sredina,
* Grad (srednji vek), srednjovekovni grad-tvrđavu ili gradište;
* Grad (padavina), vrsta padavine;
* Grad (matematika), stoti deo pravog ugla;

ili selo:
* Grad (Brus), naselje u opštini Brus, Srbija;
* Grad (Delčevo), naselje u opštini Delčevo, Severna Makedonija;
* Grad (Grad), naselje i sedište istoimene opštine Grad, Slovenija;
* Grad (Visoko), naselje u opštini Visoko, Federacija Bosne i Hercegovine, Bosna i Hercegovina.

ili lokalitet:
* Grad (Dupljaja), arheološki lokalitet u blizini Bele Crkve, na kome su otkrivena čuvena Dupljajska kolica;
* Brdo Grad, izletište na planini Crnokosa, kod Kosjerića.

## Povezano
* Gradac
* Gradec
* Gradište
Dolnji Slaveči

**Dolnji Slaveči** (mađarski: *Alsócsalogány*, prekomurski: *Dolenji Slaveči ili Spoudnji Slaveči*, njemački: *Unter Slabitsch*) je naselje u slovenskoj Općini Grad. Dolnji Slaveči se nalaze u pokrajini Prekmurju i statističkoj regiji Pomurju. U mjestu je rođen Mikloš Küzmič pisac i prevoditelj Svetog Pisma na prekomurski jezik.

## Stanovništvo
Prema popisu stanovništva iz 2002. godine naselje je imalo 416 stanovnika.

## Izvor
Milan Vincetič

**Milan Vincetič** (Murska Sobota, 11. listopada, 1957. - Stanjevci, 4. listopada, 2017.) slovenski je pjesnik, pisac i prevoditelj.

Rođen je u Prekmurju, u Stanjevcima se je odgojio. Njegovi roditelji su bili iz Hrvatske. U Ljubljani je studirao slovenistiku. U početku je bio profesor u srednjoj seljačkoj školi u Murskoj Soboti i urednik časopisa *Separatio.* Delao je i kao urednik kod Pomurske založbe, danas pa urednik kod časopisa Sodobnost te Mentor.

Milan Vincetič je autor modernizma i postmodernizma, zanimaju ga povijesni časi i mit. Pisao je i kratke povijesti, romane i radioglume. Ne samo na slovenskom, nego i na prekomurskom jeziku piše. Vincetič je i doprinijeo za oživljanje prekomurske književnosti u 1990-ih godinama.

Preveli su njegove pjesme na francuski, finski, hrvatski, makedonski i mađarski jezik.

## Djela
### Zbirka pjesama
* Kot slutnja radovedno (Vincetič, Valerija Perger i Feri Lainšček), 1981.
* Zanna, 1983.
* Arka, 1987.
* Finska, 1988.
* Tajmir, 1991.
* Divan, 1993.
* Tanin, 1998.
* Balta, 2001.
* Lakmus, 2003.
* Raster, 2005.
* Retuše, 2007.
* Vidke, 2009.

### Proza
* Za svetlimi obzorji (Vincetič i Lainšček), 1988.
* Nebo nad Ženavljami, 1992.
* Obrekovanje Kreča, 1995.
* Ptičje mleko, 1995.
* Srebrni brejg (na prekomurskom i slovenskom jeziku, pisali su Vincetič, Lainšček, Miki Roš), 1995.
* Goreči sneg, 1998.
* Šift v idini/Parnik v ajdi (na prekomurskom i slovenskom jeziku), 1999.
* Mislice (na prekomurskom i slovenskom jeziku, pisali su Vincetič, Lainšček i Marjana Sukič), 2000.
* Žensko sedlo, 2002.
* Talon, 2007.
* Vujšlo mordje/Pobeglo morje (na prekomurskom i slovenskom jeziku), 2009.

### Drame
* Panonsko morje, 1990.
* Vodnjak, 1991.

## Nagrade
* Prešernova nagrada (za Lakmus), 2004.

## Literatura
* Alamanah Svetovni dnevi slovenske literature; Center za slovenščino kot drugi/tuji jezik pri Oddelku za slovenistiko Filozofske fakultete, 2006
* Aleksandra Lutar Ivanc: Album slovenskih književnikov; Mladinska knjiga, 2006. 
* Denis Poniž: Slovenska lirika 1950-2000; Ljubljana: Slovenska matica, 2001
* Adrijan Lah, 1997: Mali pregled lahke književnosti. Ljubljana, Založba Rokus.
Kovačevci

**Kovačevci** mogu biti:

* Kovačevci (Derventa), naselje u opštini Derventa, Republika Srpska, BiH
* Kovačevci (Glamoč), naselje u opštini Derventa, Federacija Bosne i Hercegovine, BiH
* Kovačevci (Grad), naselje u opštini Grad, Republika Slovenija

## Povezano
* Kovač (razvrstavanje)
* Kovači (razvrstavanje)
* Kovačić (razvrstavanje)
* Kovačići (razvrstavanje)
* Kovačica (razvrstavanje)
* Kovačevo (razvrstavanje)
* Kovačevac (razvrstavanje)
* Kovačevići (razvrstavanje)
Irena (mitologija)

**Ejrena** ili **Irena** () je u grčkoj mitologiji bila boginja mira i proleća. Njene pratilje su bile Opora i Teorija.

## Mitologija
Bila je jedna od tri hore, boginje godišnjih doba i čuvarke kapije Neba. Njene sestre su bile Eunomija i Dika, a roditelji prema Hesiodovoj teogoniji, Zevs i Temida. Moguće da je bila poistovećena sa horom Talo, čije joj je ime dao Hesiod u teogoniji kao epitet. Ejrenina suprotnost je bio rat, odnosno Polem.

S obzirom da je njena majka Temida slovila za mudru boginju koja je uspostavila zakone, Ejrena je, kao njena i Zevsova kćerka, posedovala „nebeske“ kvalitete i bila smirena, blaga i tiha i očeva ljubimica. Opisivana je kao najpravednija boginja koja je prisustvovala aktivnostima smrtnika i pričalo se da oni koji su živeli prema njenim instrukcijama, živeli su u izobilju, njihovi gradovi su doživljavali procvat, prosperitet i bogovi su ih voleli. Zato su je umetnici prikazivali kao dadilju Zdravlja, a pesnici su je nazivali Demetrinom dadiljom, najdražim prijateljem muza, najvećim blagoslovom čovečanstva i neprijateljem žalosti.

## Umetnost
U klasičnoj umetnosti je obično prikazivana u društvu svojih sestara kako bere sezonske plodove. Njene statue su je predstavljale kao devojku koja u naručju drži Pluta. U tom slučaju, identifikovana je sa Demetrom ili Tihom. U starom Rimu su njeni likovi postojali na novčićima i prikazana je kako u levoj ruci drži rog izobilja, a u desnoj maslinovu grančicu ili Hermesove predmete. Ponekad je bila prikazivana u činu spaljivanja gomile oružja ili sa klasovima kukuruza u rukama ili iznad glave.

## Kult
Prema nekim autorima, nakon što je Timotej pobedio Lakedemonce, njoj je posvećen oltar koji je postavljen u Atini o državnom trošku. Takođe, njena statua u Atini je stajala kraj Amfijarajeve, a druga je bila postavljena u Pritanejonu kraj Hestijine. I u Rimu je obožavana (kao Paks) i imala je veličanstven hram koji je sagradio imperator Vespazijan.

## Druge ličnosti
Ejrena je bila i žena iz Kalaureje, kćerka Posejdona i Melanteje, kćerke rečnog boga Alfeja. Ostrvo Kalaurija je nekada nosilo naziv po njoj.

## Izvori
Opora

**Opora** () je u grčkoj mitologiji bila boginja blagodeti jeseni.

## Mitologija
Bila je, zajedno sa Teorijom, pratilja boginje Ejrene. U vreme kada su zvezde mogle da silaze na Zemlju među ljude, Sirijus je došao na Zemlju i zaljubio se u Oporu. Ona mu nije uzvratila ljubav, ali je on i dalje tako goreo strašću da je izazvao na Zemlji vrućine i sušu. Zbog toga su se ljudi obratili bogovima za pomoć i Borej je poslao svoje sinove da Oporu odvedu Sirijusu. To je smirilo Sirijusovu strast i vrućina i suša su prestale. Međutim, svake godine u to vreme, kada stigne jesen (koju simboliše Opora), u ime uspomene na tu ljubav, Sirijus povećava svoj sjaj.

## Umetnost
Na jednom rimskom mozaiku iz trećeg veka, koji se čuva u Baltimorskom muzeju umetnosti, prikazani su Opora, Agros (personifikacija polja) i Oinos (personifikacija vina). Ona je prikazana kako u rukama drži korpu sa svežim voćem (plodovima), a njih dvojica kako piju vino.

## Reference