open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Jeanne Tripplehorn

**Džin Triplhorn** () je američka glumica, rođena 10. juna 1963. godine u Talsi (Oklahoma, SAD), poznata po ulozi psihijatrice dr. Bet Garner u erotskom trileru *[[Basic Instinct|Niske strasti]]*, te Barbare Henrikson u TV-seriji *[[Big Love (TV serija)|Big Love]]*.

## Biografija
Rođena je u Talsi, od oca Toma Triplhorna koji je je bio gitarista u grupi Gary Lewis & the Playboys. Nakon završetka visoke škole, radila je kao di džej na radio stanici u Talsi, a koristila je ime Džini Samers. Kasnije počinje da se bavi glumom, a najpoznatija je po ulogama u filmovima Niske strasti, Vodeni svet i Firma.

## Privatni život
Bila je zaručena za glumca Bena Stilera, ali se kasnije udala za Lilanda Orsera sa kojim ima jednog sina.

## Filmografija

### Poznati glumci sa kojima je sarađivala
* Majkl Daglas (Niske strasti)
* Šeron Stoun (Niske strasti)
* Džin Hekman (Firma)
* Tom Kruz (Firma)
* Ed Haris (Firma)
* Kevin Kostner (Vodeni svet)

## Vanjske veze

*
The Specialist

***The Specialist*** je američki akcioni film snimljen 1994. godine u režiji Luisa Llose. Radnja se temelji na motivima romana Johna Shirleya (izdanih pod pseudonimom John Cutter). Naslovni je protagonist je bivši CIA-in stručnjak za eksploziv (Sylvester Stallone) koji u Miamiju radi kao plaćeni ubica, a koga angažira lijepa May Munro (Sharon Stone) kako bi osvetila roditelje koje su ubili moćni lokalni gangsteri.

## Uloge

## Zarada
Film je u SAD zaradio 57.362.582$.
* Zarada u inostranstvu - 113.000.000$
* Zarada u svetu - 170.362.582$

## Izvori

## Vanjske veze
* 
* 
*
Hitch (film)

***Hitch*** je američki igrani film snimljen 2005. u režiji Andyja Tennanta. Po žanru je romantična komedija, a naslovnu ulogu tumači Will Smith. Protagonist je profesionalni bračni/ljubavni posrednik koji za život zarađuje podučavajući muškarce kako da zavode žene.

U Hrvatskoj je prikazan pod naslovom ***Hitch - doktor za ljubav***, a u Srbiji pod naslovom ***Ljubavni terapeut***.

## Uloge
* Vil Smit - Aleks "Hič" Hičins
* Eva Mendez - Sara Melas
* Kevin Džejms - Albert Brenaman
* Amber Valeta - Alegra Kol
* Robin Li - Kresida
* Džuli En Emeri - Kejsi
* Majkl Rapaport - Ben
* Adam Arkin - Maks
* Pola Paton - Mendi

## Zarada
* Zarada u SAD - 179.495.555 $
* Zarada u inostranstvu - 188.604.865 $
* Zarada u svetu - 368.100.420 $

## Izvori

## Vanjske veze
* 
* 
* 
*
The Yards

***The Yards*** je američki igrani film premijerno prikazan 2000. godine. Režirao ga je James Gray prema vlastitom scenariju, inspiriranim korupcijskim skandalom u New Yorku 1980-ih u koga je bio upetljan njegov otac. Protagonist je mladić (Mark Wahlberg) koji, nakon što se zaposli kod ujaka (James Caan) koji vodi kompaniju za popravak vagona gradske željeznice, postane svjedokom masovnog podmićivanja gradskih funkcionara, ali i zločina uperenih protiv konkurencije.

U Srbiji je bio prikazivan pod naslovom ***Dvorišta***, a u Hrvatskoj pod naslovom ***U ime pravde***.

## Uloge
* Mark Volberg - Lio Hendler
* Hoakin Finiks - Vili Gutjerez
* Šarliz Teron - Erika Stolc
* Džejms Kan- Frenk Olkin
* Fej Danavej- Kiti Olkin
* Elen Berstin - Val Hendler
* Stiv Lorens - Artur Majdanik
* Endru Davoli - kapetan Hartigan

## Izvori

## Vanjske veze
* 
*
Ashton Kutcher

**Kristofer Ešton Kučer** (, IPA: ; rođen 7. februara 1978.) je američki glumac, televizijski producent i bivši foto-model. Proslavio se kasnih devedesetih ulogom Majkla Kelsoa u televizijskoj seriji „Vesele sedamdesete“. U holivudskim filmovima uglavnom dobija sporedne uloge, a postao je i televizijski producent i autor emisije na MTV „Ispaljeni“ ().

## Privatni život
Kučer je bio u vezi sa glumicama Džanjuari Džouns (od 1998 do 2001), Ešli Skot (od 2001 do 2002), MOnet Mejzur (2002) i Britani Merfi (od 2002 do 2003). Nakon raskida sa Merfijevom početkom 2003, Kučer je započeo vezu sa Demi Mur. Kučer i Mur su se venčali 24. septembra 2005, a na ceremoniji je bilo preko 100 bliskih prijatelja kao i porodice mladenaca te Brus Vilis, bivši muž Demi Mur. U jesen 2011. godine, nakon otkrića Kučerove vanbračne afere sa losanđeleskom starletom, objavljeno je kako su Kučer i Mur podneli dokumente za razvod.

## Tviter
16. aprila 2009. Kučer je postao prvi korisnik Tvitera sa više od 1 000 000 pratilaca, pobeđujući CNN u takmičenju "Milion pratilaca". Kučer je objavio preko Tvitera da bi želeo da donira 100.000 američkih dolara dobrotvornoj organizaciji za borbu protiv malarije.

## Filmografija

## Televizija

## Reference

## Vanjske veze

*
Full-spectrum dominance

**Full-spectrum dominance** je službeni vojni koncept SADa za 21 vek. Cilj ove vojne doktrine koji je prikazan javnosti 30.5. 2000. u dokumentu imena Joint Vision 2020 postići potpunu kontrolu na bojnom polju koristeći tlo, more, zrak i resurse postavljene u svemiru.

## Definicija
Službena definicija ovog vojnog koncepta glasi:
"Zajednički efekat dominacije na tlu, u zrake, na moru, u svemiru i na informatičkom području koji dopušta vođenje vojnih operacija bez mogućnosti efektivne protivničke akcije".

Cilj američke vojne doktrine je postići stratešku mogućnost takve situacije u sukobu samostalno ili sa svojim saveznicima.

## Izvori

## Vanjske veze
* ''Joint Vision 2020'' online version
Briologija

**Briologija** je botanička disciplina koja proučava mahovine: njihovu građu, životni ciklus, historiju i evoluciju, ekologiju, fiziologiju i sistematiku.

## Nastanak i osnivači
Briologija kao zasebna naučna disciplina nastala je u XVIII. veku radom nemačkog botaničara Johana Jakoba Dilena (1687-1747), poznatog i pod latiniziranim imenom *Dillenius}*. On je 1717. godine radom *"Fortpflanzung der Farrenkräuter (Farne) und Moose}"* otpočeo sistematska istraživanja biologije mahovina. Njegov rad je nastavio i značajno proširio nemački botaničar Johan Hedvig (*Johannes Johann Hedwig*, 1730-1799), koga priznaju za osnivača i utemeljivača briologije. 

## Današnje stanje
Slično drugim biološkim disciplinama, briologija je u početku bila većinom deskriptivna. Danas briolozi pokrivaju i široki spektar eksperimentalnog pristupa istraživanju mahovina. Tako postoje brojna istraživanja u morfologiji i anatomiji mahovina, fiziologiji, evoluciji i ekologiji mahovina...

## Preporučena dodatna literatura
Wood, A.J., Oliver, M.J., Cove, D.J. (eds.) 2004. *New Frontiers in Bryology: Physiology, Molecular Biology and Functional Genomics*. Springer: Berlin.

## Vanjske veze
* Spisak brioloških društava u svetu
* Crvena lista mahovina 2000
Uí Ceinnselaig

**Uí Ceinnselaig** (*također* Uí Cheinnselaig), od staroirskog "unuci Cennsalacha", je irska dinastija iz Leinstera koja vuče porijeklo od Énnae Cennsalacha, navodnog suvremenika kralja Nialla od Devet talaca. Énda je bio unuk Bressal Bélacha i prvi rođak Dunlainga mac Enda Niade, pretka suparničkog klana Uí Dúnlainge.

U najstarije doba su kraljevi Leinstera dolazili iz kuća Uí Ceinnselaig i Uí Dúnlainge, ali je Uí Dúnlainge počeo dominirati provincijom, te je nakon Áed mac Colggena (u. 738) prošlo tri vijeka prije nego što je sljedeći Uí Ceinnselaig - Diarmait mac Mail na mBo - postao kralj Leinstera.

Znameniti kraljevi iz Uí Ceinnselaiga i srodnih klanova su:

* Brandub mac Echach (u. 603) 
* Áed mac Colggen (u. 738)
* Diarmait mac Maíl na mBó (u. 1072)
* Murchad mac Diarmata (u. 1070)
* Diarmait mac Murchada (u. 1171)
* Aoife of Leinster (u. 1188)
* Art mac Art MacMurrough-Kavanagh (u. 1417)

## Povezano
* Kraljevi Uí Ceinnselaiga.

## Reference

* Byrne, Francis John, *Irish Kings and High-Kings.* Batsford, London, 1973.
Dub Calgaid mac Laidcnén

**Dub Calgaid mac Laidcnén** (? -769) je bio kralj irskog klana Uí Cheinnselaig u Južnom Leinsteru. Pripadao je ogranku Sil Chormaic Laigina, odnosno ogranku koji je prezeo vodstvo nad područjem Uí Dróna - baronijama Idrone u suvremenoj Grofoviji Carlow. Posljednji predak po ocu koji je držao prijestolje bio je njegov pra-pradjed Crundmáel Erbuilc (u. 655) Bio je brat Donngal mac Laidcnéna (u. 761). Vladao je od 761. do 769.

Klan Uí Cheinnselaig su pogodiuli unutrašnji sukobi te je 769. Dub Calgaid poginuo u bitci kod Fernsa kada ga je porazio njegov nasljednik Cennselach mac Brain (u. 770) of the Sil Máeluidir sept.

## Fusnote

## Izvori

* *Annals of Ulster* at http://www.ucc.ie/celt/published/T100001A/index.html at University College Cork
* Gearoid Mac Niocaill (1972), *Ireland before the Vikings*, Dublin: Gill and Macmillan
* *Book of Leinster*,*Rig Hua Cendselaig* at http://www.ucc.ie/celt/published/G800011A/index.html at University College Cork

## Vanjske veze
* CELT: Corpus of Electronic Texts at University College Cork
Cuthfrith

__NOTOC__

**Cuthfrith** (ili **Cuthfrid** ili **Cuthred**; ? - *cca.* 769) bio je ranosrednjovjekovni biskup Lichfielda u anglosaksonskoj Engleskoj. Na to je mjesto postavljen 765. a umro je oko 769.

## Reference

## Literatura

* 

## Vanjske veze
* Prosopography of Anglo Saxon England entry for Cuthfrith
Cui Huan

**Cui Huan** (崔渙) (? - 14. januar 769) bio je kineski velikodostojnik u službi dinastije Tang, koji je nakratko služio kao kancelar na početku vladavine cara Suzonga. Na to mjesto ga je 756. postavio Suzongov otac car Xuanzong, kada je bježao iz prijestolnice Chang'an na početku Anshi ustanka. Relativno je brzo smijenjen, a što historičari tumače njegovom nesposobnošću pri biranju kadrova u upravi. Ostatak života je proveo na nižim položajima.

Njegov djed je bio Cui Xuanwei, kancelar iz doba vladavine carice Wu Zetian.

## Reference

* *[[Knjiga Tanga]]*, vol. 108 .
* *[[Nova knjiga Tanga]]*, vol. 120 .
* *[[Zizhi Tongjian]]*, vols. 218, 219.
Du Hongjian

**Du Hongjian** (杜鴻漸) (709 – 13. decembar 769), kurtoazno ime **Zhisun** (之巽), formalno **Vojvoda Wenxian od Weija** (衛文憲公), bio je kineski velikodostojnik u službi dinastije Tang koji je služio kao kancelar za vrijeme vladavine cara Daizonga. Na početku Anshi ustanka je bio lokalni službenik u Lingwuu, odnosno jedna od ličnosti koja je 756. nagovorila izbjeglog princa Li Henga da pruzme prijestolje kao car Suzong. Bio je poznat kao gorljivi budist, a zbog čega su ga kasnije krititirali tradicionalni kineski historičari držeći da je zanemarivao svoje svjetovne dužnosti. Pred smrt se zaredio kao budistički monah. Pripadao je klanu Du, koji je dao mnogo kancelara dinastije Tang.

## Izvori i fusnote

* *[[Knjiga Tanga]]*, vol. 108 .
* *[[Nova knjiga Tanga]]*, vol. 126 .
* *[[Zizhi Tongjian]]*, vols. 218, 221, 223, 224.
Máel Ruain

Sveti **Máel Ruain** (? -792) bio je osnivač i opat-biskup samostana Tallaght u Irskoj (na području današnje Grofovije Dublin). Često se navodi kao vodeća ličnost svojevrsnog monaškog pokreta kome su kasniji historičari dali ime Céli Dé. Ne smije ga se miješati sa istoimenom kasnijom ličnošću Máel Ruaina, biskupa Lusce (također u Grofoviji Dublin).

## Reference

### Primarni izvori
* *[[Martyrology of Tallaght]]*, ed. Richard Irvine Best and Hugh Jackson Lawlor, *The Martyrology of Tallaght. From the Book of Leinster and MS. 5100–4 in the Royal Library*. Brussels, 1931.
* *The Monastery of Tallaght*, ed. E.J. Gwynn and W.J. Purton, "The Monastery of Tallaght." *Proceedings of the Royal Irish Academy* 29C (1911–12): 115-80. Edition and translation available online from ''Thesaurus Linguae Hibernicae''; PDF available from the Internet Archive.
* *The Teaching of Máel Ruain*, ed. E.J. Gwynn, *The Teaching of Mael‐ruain*. Hermathena 44, 2nd Supplement. Dublin, 1927. pp.&nbsp;1–63.
* *The Rule of the Céli Dé*, ed. and tr. E.J. Gwynn, *The Rule of Tallaght*. Hermathena 44, 2nd Supplement. Dublin, 1927. pp.&nbsp;64–87.
* *Lucht Óentad Máele Ruain* ("Folk of the Unity of Máel Ruain", also abridged to *Óentu Mail/Máel Ruain*) in the Book of Leinster, ed. Pádraig Ó Riain, *Corpus Genealogiarum Sanctorum Hiberniae*. Dublin, 1985. Section 713.
* *[[Annals of Ulster]]*, ed. and tr. Seán Mac Airt and Gearóid Mac Niocaill, *The Annals of Ulster (to AD 1131)*. Dublin, 1983. Online edition at CELT.

### Sekundarni izvori
* Byrnes, Michael. "Máel-Ruain." In *Medieval Ireland. Encyclopedia*, ed. Seán Duffy. New York and Abingdon, 2005. pp.&nbsp;308–9.
* Doherty, Charles. "Leinster, saints of (*act. c*.550–*c*.800)." *Oxford Dictionary of National Biography*. Oxford University Press, 2004. Accessed 14 Dec 2008.
* Follett, Westley. *Céli Dé in Ireland. Monastic Writing and Identity in the Early Middle Ages*. Studies in Celtic History. London, 2006.
* McNamara, Martin. *The Psalms in the Early Irish Church*. Sheffield, 2000. pp.&nbsp;357–9.

## Vanjske veze
* St Maelruin's Anglican Church in Tallaght, Ireland
* 
* Gwynn's translation of the ''The Rule of the Céli Dé'', modified, Celtichristianity.org.
769.

__NOTOC__
Godina **769.** (**[[rimske brojke|DCCLXIX]]**) bila je redovna godina koja počinje u nedjelju u julijanskom kalendaru. Oznaka 769. za ovu godinu se koristi od ranog srednjeg vijeka, kada je kalendarska era Anno Domini u Evropi postala glavnom metodom označavanja godina. 

## Događaji

* U Rimu papa Stjepan III drži koncil; na njemu je promijenjen dotadašnji postupak izbora papa te potvrđeno štovanje ikona.
* Máel Ruain osniva samostan Tallaght.


## Rođenja

* Du Yuanying, kancelar dinastije Tang

## Smrti

* 14. 1. &ndash; Cui Huan, kineski kancelar u službi dinastije Tang 
* 14. 1. &ndash; Alan od Farfe, akvitanski učenjak, pustinjak i homilist
* 13. 12. &ndash; Du Hongjian, kancelar dinastije Tang
* Cuthfrith, biskup Lichfielda
* Dub Calgaid mac Laidcnén, kralj Uí Cheinnselaiga

## Reference
Tallaght

**Talat** (, ) je grad u Republici Irskoj, u istočnom delu države. Grad je u sastavu okruga okruga Južni Dablin, koji čine mahom zapadna i jugozapadna predgrađa Dablina, i predstavlja značajno naselje u okrugu i veliko predgrađe Dablina.

## Prirodni uslovi
Grad Talat se nalazi u istočnom delu irskog ostrva i Republike Irske i pripada pokrajini Lenster. Grad je udaljen 10 kilometara jugozapadno od središta Dablina. 
 
Talat je smešten u podgorini ispod Viklou planina. Nadmorska visina središnjeg dela grada je oko 90 metara. Kroz Talat protiče nekoliko potoka.

**Klima**: Klima u Talatu je umereno kontinentalna sa izrazitim uticajem Atlantika i Golfske struje. Stoga grad odlikuje blaga i veoma promenljiva klima.

## Historija
Područje Talata bilo je naseljeno već u vreme praistorije. Dato područje je osvojeno od strane engleskih Normana u krajem 12. veka.

Talat je od 1921. godine u sastavu Slobodne Države Irske. Značajan rast naselja započeo je tek poslednjih decenija, kada je Talat postao predgrađe Dablina.

Razvoj većeg naselja započet je tek u drugoj polovini 20. veka (dotad je naselje bilo sa oko 1.000 stanovnika), kada je na datom mestu započeta masovna izgradnja stambenih jedinica.

## Stanovništvo
Prema poslednjim procenama iz 2011. godine. Talat je imao preko 70 hiljada stanovnika u gradu i oko 150 hiljada u široj gradskoj zoni. Poslednjih godina broj stanovnika u gradu se brzo povećava.

## Privreda
Privreda Talata je do do 70-ih godina 20. veka bila vezana mahom za poljoprivredu. Poslednjih decenija ovde je izgrađeno više industrijskih pogona, a razvoju pogoduje i blizina Dablinskog aerodroma, koji se nalazi između Svordsa i Dablina.

## Zbirka slika

Datoteka:FAI Cup Final.jpg|Gradski stadion
Datoteka:Tower hotel tallaght.JPG|Hotel u središtu Talata
Datoteka:Castletymon Public Library - geograph.org.uk - 477643.jpg|Gradska čitaonica
Datoteka:Tram at Tallaght - geograph.org.uk - 125222.jpg|Tramvaj u Talatu


## Vanjske veze

* tallaghtcity.ie Zvanična stranica grada Talata
Leinster

**Leinster** (Irski: *Laighin*), jedna od provincija Irske, smještena je na istoku Irske i obuhvaća okruge Carlow, Dublin, Kildare, Kilkenny, Laois, Longford, Louth, Meath, Offaly, Westmeath, Wexford i Wicklow. Leinster ima najveći broj stanovnika među provincijama Irske. Tradicionalno, zastava Leinstera se sastoji od zlatne harfe na zelenoj podlozi.

## Gradovi
Najveći grad pokrajine Leinster je Dublin, glavni grad Republike Irske. Područje utjecaja Dublina ima 1,661,185 stanovnika. Neki od većih dijelova područja utjecaja Dublina su Tallaght (103,301), Blanchardstown (60,000), Clondalkin (43,929) i Lucan (37,622). Grad Kilkenny i njegova urbanizirana okolica ima 23,967 (pri popisivanju stanovnika 2006).

## Popis gradova
Uz gore navedene gradove u provinciji Leinster nalaze se još:
* Swords (37,806)
* Drogheda (35,090)
* Dundalk (35,085) 
* Bray (31,901)
* Finglas (31,529)
* Navan (26,938)
* Naas (21,715)
* Carlow (20,724)
* Wexford (18,590)
* Mullingar (18,529)
* Newbridge (18,520)
* Athlone (16,888)
* Balbriggan (15,559)
* Leixlip (14,676)
* Celbridge (14,675)
* Greystones (14,569)
* Portlaoise (14,275)
* Tullamore (13,085)
* Longford (13,000)
* Arklow (11,712)
* Malahide (11,069)
* Maynooth (10,715)
* Wicklow (10,070)

## Granice
Danas, sastavljen od dvanaest okruga među kojima se nalazi i stara provincija Meath, u sadašnje doba znana, kao Okrug Meath i Okrug Westmeath. 

Granice su na zapadu, prema provinciji Connacht, Okrug Longford i Offaly. Na sjeveru graniči s provincijom Ulster preko okruga Louth, Monaghan i Cavan (zadnja dva administrativno pripadaju provinciji Ulster), dok su granice na jugu prema provinciji Munster okruzi Laois, Kilkenny i Wexford.

## Povezano
* Irska
* Provincije Irske
* Dublin
Alan od Farfe

**Alan** (? - 9. mart 769) bio je akvitanski učenjak, pustinjak i homilist koji je od 761. do smrti služio kao šesti po redu opat Farfe u centralnoj Italiji. Prije preuzimanja Farfe Alan je sastavio jedan od najznamenitijih homiijarija kasnog 8. i početka 8. vijeka.

## Reference

|-
Homilija

**Homilija** (od grčke riječi ὁμιλία; "besjeda") je izraz koji u kršćanstvu označava egzegetski oblik propovijedi koji obično slijedi čitanje Svetog pisma. U Katoličkoj, Anglikanskoj, luteranskoj i pravoslavnim crkvama homilija se obično izgovara nakon mise (Sveta liturgija u pravoslavnim i svete službe u luteranskoj crkvi) na kraju liturgije.

## Reference

## Vanjske veze

* Daily Homilies Website 
* Read Malayalam and English Homilies, Reflections and Talks By Archbishop Soosa Pakiam, Metropolitan Archdiocese of Trivandrum
* 2002 General Instruction of the Roman Missal – England and Wales edition (pdf) 
* Homily Points 
* The Homilies of Father Robert S. Smith – Cornell Catholic Community, Smith's Homilies 
* Sermons & Material for Sermons
770.

__NOTOC__
Godina **770.** (**[[rimske brojke|DCCLXX]]**) bila je redovna godina koja počinje u ponedjeljak u julijanskom kalendaru. Oznaka 770. za ovu godinu se koristi od ranog srednjeg vijeka, kada je kalendarska era Anno Domini u Evropi postala glavnom metodom označavanja godina. 

## Događaji

* Car Kōnin dolazi na prijestolje Japana, naslijedivši Caricu Shōtoku.
* Telerig postaje vladar Bugarske, okončavši period bezvlašća.
* Osnovan Hedeby.


## Rođenja

* Egbert od Wessexa (u. 839)
* Mihajlo II, bizantski car (d. 829)

## Smrti

* 22. 4. - Sveta Opportuna od Montreuila
* Carica Kōken (također Carica Shōtoku), carica Japana (r. 718)
* Du Fu, kineski pjesnik (r. 712)

## Reference
Opportuna od Montreuila

**Sveta Opportuna od Montreuila** (; ? -770) bila je francuski benediktinska redovnica i opatica. Poznata je po tekstu *Vita et miracula Sanctae Opportunae* napisanom vijek iza njene smrti (*ca* 885-88) od strane sv. Adalhelma (Adelina), biskupa Seeza, koji je vjerovao da joj duguje život i svoju biskupiju.

## Reference

## Vanjske veze
* St. Opportuna from Butler's ''Lives of the Saints''
* Sainte Opportune from the Diocese of Séez  
* Den hellige Opportuna av Montreuil
Hedeby

**Hedeby** (njem. *Haithabu*) je vikinško naselje u Danskoj, na obali Baltika na samoj granici Danske i Njemačke. Uništeno je u velikom požaru krajem 11. stoljeća izazvanom ratnim sukobima, vjerojatno s drugim Vikinzima. Prema arheološkim nalazima bilo je važno brodogradilište i trgovačko i pomorsko čvorište a brojalo je i do tisuću stanovnika. 1985. godine je u blizini nalazišta otvoren muzej.

## Naziv
U prošlosti a i sadašnjosti postojalo je mnogo imena za naselje.
* *Hedeby* je moderna inačica naziva naselja u engleskome u danskome jeziku
* *Heiðabýr* vuče korjene iz staroskandinvaskih izvora te se smatra najstarijim nazivome
* *Heithabyr* je engleska inačica staroskandinavskog naziva
* *Heidiba* je latinski naziv.
* *Haithabu* je moderni njemački naziv korišten za oslovljavanje povijesnog naselja
* *Haddeby* je moderni njemački naziv za današnji administrativni okrug Haddeby
* *Heddeby*
* *Sliesthorp* naziv korišten u drevnim tekstovima Saksonaca i Franaka
* *Sliaswich* naziv korišten u nešto novijim tekstovima Saksonaca i Franaka

 
## Svjetska baština
Arheološko nalazište Hedeby bogato je s ostacima trgovačkog grada, zgrada, groblja, luke i tragova puteva. Zbog položaja između Franačkog carstva na jugu i Danskog kraljevstva na sjeveru, Hedeby je postao trgovačko središte između kontinentalne Evrope i Skandinavije i između Sjevernog i Baltičkog mora. Zbog svog bogatog i dobro očuvanog arheološkog materijala, postao je ključno mjesto za tumačenje ekonomskog, društvenog i istorijskog razvoja u Evropi u doba Vikinga.

Pored nalazišta je linija utvrđenja Danevirke koja prelazi Šlezvišku prevlaku. Nalazište i utvrđena linija
uvršteni su 2018. na listu UNESCO-ove svjetske baštine.
Telerig

**Telerig** () je bio vladar Bugarske od 768. do 777. Iako se u bizantskim izvorima prvi put spominje 774. godine, vjeruje se da je bio neposredni nasljednik kneza Pagana ubijenog 768. U maju 774. je na Bugarsku pokrenuo veliki pohod bizantski car Konstantin V, ali je on prekinut bez objašnjenja, najvjerojatnije zato što su Telerig i Konstantin postigli nekakav sporazum. On je, međutim, prekršen već u oktobru 774. kada je Telerig pokrenuo veliki pohod na bizantsku Makedoniju odakle je prikupio veliki broj robova koje je nastojao naseliti u Bugarsku. Pokušaj Konstantina da pokrene kaznenu ekspediciju je propao zbog lošeg vremena na Crnom moru. Tada je Telerig poslao emisare Konstantinu nastojeći ga uvjeriti kako mu dvorjani rade o glavi, te da se namjerava skloniti na bizantsku teritoriju. Konstantin mu je izašao u susret obećavši pomoć, ali je Telerig to iskoristio tek kao priliku da razotkrije i pogubi bizantske agente u Bugarskoj. Konstantin je umro sljedeće godine, pa nije bilo bizantske odmazde.

Međutim, već godine 777. je Telerig došao u tako loš položaj da je prisiljen bježati, ovaj put stvarno, na bizantsku teritoriju. Novi car Lav IV Hazar mu je dao utočište. Telerig se krstio, uzeo ime Teofilakt, dobio titulu *patrikiosa* i oženio rođaku carice Irene.

## Literatura

* Андреев, Йордан, Лазаров, Иван и Павлов, Пламен, „Кой кой е в Средновековна България. Исторически справочник“, С., 1994 г., с. 359-360
* Златарски, Васил, „*История на българската държава през Средните векове*“, Т.1: „*Първо българско царство*“; Ч.1: „*Епоха на хуно-българското надмощие (679-852)*“, 3 изд., С., 1970 г., с. 298-313
* Мутафчиев, Петър, История на българския народ (681-1323), с. 156-162, С., 1986 г.
Južni Dublin

**Okrug Južni Dablin** (, ) je jedan od 3 nova upravna okruga Republike Irske, smešten u njenom istočnom delu, u pokrajini Lenster. Sedište okruga je grad Talat.

Okrug Južni Dablin je izdvojen 1994. godine iz okruga Dablin, koji je tada, zbog svom brojnog stanovništva i velikog značaja, podeljen na četiri uža okruga: 
* Gradski okrug Dablin
* Okrug Dan Liri-Ratdaun
* Okrug **Južni Dablin**
* Okrug Fingal.
Sva četiri okruga danas čini Dablinsku regiju.

## Položaj i granice okruga
Okrug Južni Dablin se nalazi u istočnom delu irskog ostrva i Republike Irske i graniči se sa:
* sever: okrug Fingal,
* severoistok: Grad Dablin,
* istok: Dan Liri-Ratdaun,
* jug: okrug Viklou,
* zapad: okrug Kilder.

## Prirodni uslovi
**Reljef:** Veći deo okruga Južni Dablin je brdsko područje. Jedino je sever, uz reku Lifi, ravničarskih odlika. Središnji deo brdski, da bi na krajnjem jugu postao planinski - planina Kipur Mest, visine 757 m.

**Klima** Klima u okrugu Dablin je umereno kontinentalna sa izrazitim uticajem Atlantika i Golfske struje. Stoga grad odlikuje blaga i veoma promenljiva klima.

**Vode**: Najznačajnija voda u okrugu je reka Lifi, koja čini severnu granicu okruga prema okrugu Fingal. U južnoj, planinskoj polovini okruga postoji nekoliko potoka i malih veštačkih jezera.

## Stanovništvo

Po podacima sa Popisa 2011. godine na području okruga Južni Dablin živelo je preko 260 hiljada stanovnika, većinom etničkih Iraca, ali i dosta stranih useljenika. Poslednje tri decenije broj stanovnika okruga raste po stopi od blizu 2% godišnje.

**Gustina naseljenosti** - Okrug Južni Dablin ima gustinu naseljenosti od blizu 1.200 st./km², što je višestruko više od državnog proseka (oko 60 st./km²). Ceo okrug je dobro naseljen, a posebno priobalni i everni, koji čine seo građevinskog područja Dablina.

**Jezik**: U celom okrugu se ravnopravno koriste engleski i irski jezik.

## Povezano
* Irski okruzi
* Dablin (okrug)
* Talat

## Vanjske veze

* www.sdcc.ie Zvanična stranica Okruga Južni Dablin
Du Yuanying

**Du Yuanying** (杜元穎) (769–833), formalno **Baron od Jian'ana** (建安男), bio je kineski velikodostojnik u službi dinastije Tang koji je služio kao kancelar za vrijeme cara Muzonga. Tradicionalni historičari pogreške njegove politike smatraju odgovornim za to što je carska uprava izgubila vlast nad područjima sjeverno od Žute rijeke. Kada je kasnije služio kao vojni guverner (*[[Jiedushi]]*) Okruga Xichuan (西川, današnji Chengdu), optužilo ga se za gubitak discipline među tamošnjim vojnicima, a koji je isprovocirao Nanzhao invaziju Xichuana. Zbog toga je Du Yuanying prognan.

## Reference

* *[[Knjiga Tanga]]*, vol. 163.
* *[[Nova knjiga Tang]]*, vol. 96.
* *[[Zizhi Tongjian]]*, vols. vol. 241, 242, 243, 244.
Mihailo II Amorijac

**Mihailo II Amorijac** (grč: Μιχαήλ Β'; 770 – 2. oktobar 829) poznat i kao **Mihailo Mucavac**, bio je vizantijski vojskovođa a zatim i car od 820. do 829. godine. Najpoznatiji je kao osnivač Amorijske (Frigijske) dinastije koja je vladala Vizantijom do 867. godine.

Mihailo je rođen 770. godine u gradu Amorionu u maloazijskoj oblasti Frigiji. Porodica mu je pripadala sekti atingana, pokrštenim Jevrejima koji su zadržali neke elemente prethode judejske veroispovesti.

U mladosti Mihailo je služio kao vojnik pod komandom uzurpatora Vardana Turčina 803. godine zajedno sa Lavom Jermeninom i Tomom Slovenom. U dogovoru sa Lavom Jermeninom Mihailo je napustio uzurpatora i prebegao caru Nićiforu I. Docnije je pomogao Lavu da 813. svrgne Mihaila I i zauzme carski presto. Lav V Jermenin mu se odužio tako što ga je postavio na položaj zapovednika garde eskubitora. Krajem 820. Lav je osudio i utamničio Mihaila zbog zavere, ali su Mihailove pristalice izvele atentat na cara i zatim dovele na presto svog kandidata.

Po dolasku na presto Mihailo II je nastavio ikonoboračku politiku svog prethodnika, mada je dozvolio prognanim vođama ikonofila da se vrate iz progonstva. Međutim, najveću pretnju po Mihailov carski položaj stigao je u liku njegovog starog ratnog druga Tome Slovena koji se u Maloj Aziji 821. proglasio za cara. Toma je oko sebe okupio progonjene ikonofile i pavlikijance, a zatim i najsiromašnije slojeve društva. Zatim je sklopio savez sa abasidskim kalifom Mamunom koji mu je omogućio da poseti Antiohiju u Siriji i tamo primi krunu iz ruku antiohijskog patrijarha. Na kraju, Arapi su prebacili Tomu i njegove ljude pod Carigrad koji je od decembra 821. podvrgnut opsadi. Međutim, u nemogućnosti da zauzme prestonicu, a pod napadima carskih trupa i Mihailovih saveznika Bugara, Tomin pokret se 823. raspao, a sam uzurpator je uhvaćen i ubijen nakon torture.

Dok je Mihailo II bio zauzet unutrašnjim pitanjima, Vizantija je bila ugrožena od strane svojih muslimanskih neprijatelja u perifernim delovima carstva. Upravo u periodu posle 823. jedna flota španskih Arapa je zauzela ostrvo Krit koje će ostati pod muslimanskom vlašću sve do 961. godine. Takođe, koristeći se sukobima između vizantijskih namesnika, Arapi iz severne Afrike su 827. godine preduzeli pohod na Siciliju kojim će započeti osvajanje najvećeg mediteranskog ostrva.

Mihailo Amorijac je 823. izgubio suprugi Teklu, majku njegovog naslednika Teofila. Kako bi učvrstio svoj položaj oženio je Eufrosinu, ćerku Konstantina VI, koju je zarad venčanja izveo iz manastira. Car se i ovom prilikom sukobio sa crkvenim velikodostojnicima.

Posle burne vojničke karijere i vladavine, Mihailo II je umro 2. oktobra 829. godine. Presto je sačuvao svom sinu Teofilu što se može smatrati i najvećim dostignućem njegove vladavine.
770-e

**770-e** su decenija koja je počela 1. januara 770. i završila 31. decembra 779. 

## Događaji i trendovi
* 774 - Franački kralj Karlo Veliki poduzima pohod na sjevernu Italiju u kojoj je svrgnut Deziderije, posljednji langobardski kralj; Karlo Veliki se proglašava langobardskim kraljem, čime je najveći dio Italije nominalno pripojen Franačkom Carstvu.
* Karlo Veliki poduzima pohode protiv paganskih Saksonaca na istoku, nastojeći proširiti granice svoje države i kršćanskog svijeta.

## Reference
Bernardinac (pas)

**Bernandinac**  je pasmina pasa koja se prvi put spominje u 17. vijeku. Prvo likovno svjedočanstvo je iz 1695. a u pisanom dokumentu iz 1707. Porijeklom je iz Švicarske. Proslavljeni su kao vrlo podobni psi za spašavanje ljudi u kritični prilikama. Pored toga, pokazali su se kao nastrojeni za rad, psi za vuču, prijevoz, lovci i/ili ptičari, čuvari ognjišta.

## Historija
Naziv «*Bernardinac*» ili «*Pas [[Bernard od Menthona|svetog Brne]]*» za pasminu je počeo se koristiti tek 1865. godine, kada je počeo čistokrvni uzgoj u samostanu na prijevoju Velikog Sv. Bernarda. Redovnici su već tada poznavali dvije vrste pasa: kratkodlake, koji su služili za rad – gaženje snijega, prijevoz mlijeka, traženje nestalih – i dugodlake, koji su bili manje pogodni za život u snijegu jer je se snijeg lijepio po njima u grudama na kosi.

Heinrich Schumacher iz Holligena kod Berna prvi je počeo izdavati genealoške dokumente za svoje pse 1867. godine.

## Opis

Visina zrelog mužijaka ide od 70 do 90&nbsp;cm, zrele ženke je od 65 do 80&nbsp;cm. Prosječna visina pasmine je oko 75/76&nbsp;cm. Prosječna težina psa po nekim izvorima je od 50 do 91&nbsp;kg ili od 54 do 90&nbsp;kg. Životni vijek im je do 10 godina ili od 8 do 10 godina.

Kao veliki čistokrvni psi, Bernardinac je osjetljiviji na neke genetske zdravstvene probleme: povećan rizik od nadutosti, gubitka sluha, katarakte oka, raka kostiju i displazije kukova.

## Narav
Bernardinac je impozantan ali miran pas. Unatoč veličini, vrlo je osjetljiv i ima dobar karakter. Ali također se mora uzeti u obzir određena doza samovolje i ponekad jaka tendencija da se zaštiti svoj teritorij.

## U masovnoj kulturi
Bernardinac je postao arhetipičan pas u narativima zapadne kulture, kao simbol velikog dobroćudnog psa koji brani svoga gospodara ili svoju porodicu. Nalazimo ga u mnogim narativima: 
* u horor filmu *[[Cujo (film)|Cujo]]* (1983);
* u filmu komediji *[[Beethoven (film)|Beethoven]]* (1992);
* u romanu *[[The Call of the Wild]]* autora J. Londona;
* u animiranom filmu *[[Peter Pan (animirani film)|Peter Pan]]*;
* u crtiću *[[Heidi, Girl of the Alps|Heidi]]*;

## Reference
771.

__NOTOC__
Godina **771.** (**[[rimske brojke|DCCLXXI]]**) bila je redovna godina koja počinje u utorak u julijanskom kalendaru. Oznaka 771. za ovu godinu se koristi od ranog srednjeg vijeka, kada je kalendarska era Anno Domini u Evropi postala glavnom metodom označavanja godina. 

## Događaji

* 4. 12. &ndash; Karloman I, vladar istočnog dijela franačke države umire, nakon čega njegova područja nasljeđuje brat Karlo Veliki, preuzevši tako vlast nad cijelom franačkom državom. 
* Gerberga, udovica (istočnog) franačkog kralja Karlomana, bježi kod langobardskog kralja Deziderija.


## Rođenja

* Konstantin VI, bizantski car

## Smrti

* 4. 12. &ndash; Karloman, kralj Franaka (r. 751)
* Coirpre mac Fogartaig, irski kralj Brege
* Remigius od Rouena, nezakoniti sin franačkog majordoma Karla Martela 
* Amir Kror Suri, legendarna ličnost paštunskog folklora

## Reference
Amir Kror Suri

**Amir Kror Suri** (), također poznat kao **Džahan Pahlavan**, je legendarna ličnost paštunskog nacionalnog folklora/mitologije za koga se tvrdio da je bio guverner Mandeša u Goru.

Prema paštunskim legendama, bio je sin guvernera Gora po imenu *Amir Polad Suri*. Bio je suvremenik Abu Muslim Horasanija i postao prvi pjesnik paštunskog jezika. Nijednu od tih tvrdnji, međutim, ne potvrđuju historijski izvori

Legende također navode da je bio veliki ratnik, te da je zbog toga dobio titulu *Kror*, koja znači "snažni". Navodi da je za račun kalifata osvojio tvrđave Gor, Balištan, Hejsar, Tamran i Barkošak ali ni za to ne postoje historijski izvori. 

Amir Kror Suri je, prema legendama, poginuo godine 771. (154 AH) u bitci kod Pošandža (selo kraj današnjeg Herata) i naslijedio ga je sin Amir Naser, koji je preuzeo Gor, Sur, Bost i Zamindavar.

## Reference

## Vanjske veze
* Online version of Pata Khazana Translated by Khushal Habibi
Coirpre mac Fogartaig

**Coirpre mac Fogartaig** (? - 771) bio je kralj Brege, srednjovjekovne irske države, odnosno ogranka Uí Chernaig (Lagore) klana Síl nÁedo Sláine južne dinastije Ui Neill. Bio je sin velikog kralja Irske Fogartach mac Néilla (u. 724).

## Reference

## Povezano
* Kraljevi Brege

## Literatura

* *Annals of Ulster* at CELT: Corpus of Electronic Texts at University College Cork
* Charles-Edwards, T. M. (2000), *Early Christian Ireland*, Cambridge: Cambridge University Press, 
* *Book of Leinster*, Flann Mainistrech: *Síl Aeda Sláne Na Sleg* at CELT: Corpus of Electronic Texts at University College Cork

## Vanjske veze
* CELT: Corpus of Electronic Texts at University College Cork
Remigije od Rouena

**Remigije od Rouena** (*Remigius*; ; 727 - 771), također poznat i kao **Sveti Remigije**, bio je nadbiskup Rouena rodom iz franačke dinastije Karolinga. Rodio se kao nezakoniti sin franačkog majordoma (i de facto vladara) Karla Martela i njegove ljubavnice/priležnice Ruodhaid. Na mjesto nadbiskupa je postavljen 755. i služio je do 762. za vrijeme vladavine svog (zakonitog) brata Pipina Malog. Godine 760. je sa braćom (također nezakonitom) Bernardom i Hijeronimom, sudjelovao je pomagao u diplomatskim misiji u Italiji, kada su Franci posredovali u sporu između pape Pavla I i langobardskog kralja Deziderija.

Slavi se kao svetac u Rimokatoličkoj crkvi na dan 19. januara.
Gerberga, kraljica Franaka

**Gerberga** (, ; 8. vijek) bila je franačka kraljica, odnosno supruga kralja Karlomana I, poznata po tome što je njen bijeg na langobardsku teritoriju prouzročio franačko-langobardski rat i uništenje langobardske države.

O njenom životu se zna vrlo malo. Ponekad se pogrešno navodi da je bila langobardska princeza, odnosno kćer kralja Deziderija; u pitanju je vjerojatno zabuna sa Desideratom, suprugom Karlomanovog brata Karla Velikog. Sačuvano pismo ismo pape Stjepana III Karlu Velikom, pak, eksplicitno navodi da je Gerberga bila franačkog porijekla.

Gerberga je svom mužu rodila dva sina po imenu Pipin, a na mjestu kraljice se nalazila od 768. do 771. kada je Karloman, poslije smrti svog oca Pipina Malog, upravljao istočnim dijelom Franačke. Krajem godine 771. Karloman je iznenada umro, a Karlo, koji je vladao zapadnim dijelom i bio na rubu rata sa svojim bratom, iskoristio je priliku da pripoji njegovo područje i ujedini franačku državu. Gerberga, koja je vjerojatno očekivala da će njeni sinovi naslijediti krunu, s njima je pobjegla kod langobardskog kralja Deziderija.

Deziderije je ranije bio u neprijateljstvu sa Karlomanom i savezu sa Karlom kome je dao ruku Desiderate. Godine 771. je Karlo otjerao Dezideratu i dao poništiti brak, čime je od bivšeg tasta stvorio neprijatelja. Deziderije mu se nastojao osvetiti tako što je odlučio podržati Gerbergine sinove u borbi za franačko prijestolje, te je u tu svrhu poslao pismo papi Hadrijanu I. Karlo je na to reagirao tako da je 773. poduzeo pohod na Italiju tokom koga je pokorena langobardska država, a on sam sebe proglasio langobardskim kraljem. Gerberga i njeni sinovi su tada zarobljeni u Veroni. Što se kasnije sa njima dogodilo nije poznato; dio historičara vjeruje da su i majka i sinovi poslani u samostan.

## Reference
Konstantin VI

**Konstantin VI** (grč: Κωνσταντίνος Ϛ΄, rođ. 14. januara 771. - umro pre 805. godine), poznat i kao Konstantin Slepi, bio je vizantijski car od 780. do 797. kao poslednji muški predstavnik Isavrijanske (Sirijske) dinastije.

## Biografija
Konstantin je rođen 771. kao jedino dete Lava IV Hazara i Irine. Presto je nasledio u svojoj devetoj godini 780. tako da je obrazovano regenstvo u kome je njegova majka Irina imala glavnu ulogu. Zajedno sa majkom prisustvovao je Sedmom vaseljenskom saboru u Nikeji 787. na kome je obnovljeno poštovanje ikona.

Iste 787. Konstantin je napunio već šesnaest godina i po ondašnjim merilima bio je punoletan. Mladi car je najzad 790. započeo samostalnu vladu nakon što je pobunjena vojska iz teme Armenijakon naterala staru caricu da se povuče sa dvora.

Konstantinova samostalna vlada pokazala se ubrzo neuspešnom. Pod njegovom komandom vizantijska vojska je pretrpela dva teška poraza od Bugara 791. i 792. godine. Kada se 793. tema Armenijakon ponovo pobunila car je surovo ugušio pobunu i oslepeo njihovog stratega Aleksija Moselu. Sa visokim crkvenim krugovima car se posvađao 795. kada je nezakonito otpustio suprugu Mariju, koja mu dotada nije rodila prestolonaslednika, i oženio svoju ljubavnicu Teodotu (Miheanski spor, od grč. reči za brakolomstvo μοιχος). Druga žena mu je 797. rodila sina Lava koji je ubrzo umro što je u javnosti protumačeno kao još jedna potvrda careve grešnosti.

Bez podrške vojske i ikonofilskih krugova, Konstantin VI je svrgnut i oslepljen od strane pristalica svoje majke Irine 19. aprila 797. godine. Stara carica je preuzela vlast kao prva žena u rimsko-vizantijskoj istoriji koja je vladala samostalno, dok je oslepljeni Konstantin sa suprugom Teodotom poslat u progonstvo. U progonstvu Konstantin je nadživeo svoju majku i umro je nešto pre 805. godine. Sahranjen je u carigradskom manastiru sv. Eufrosine koji je podigla carica Irina. Njegova ćerka iz braka sa Marijom, Eufrosina, udala se 823. za cara Mihaila II Amorijca. Nekoliko samozvanaca iz doba Mihaila II izdavali su se za Konstantina VI.
772.

__NOTOC__
Godina **772.** (**[[rimske brojke|DCCLXXII]]**) bila je prijestupna godina koja počinje u srijedu u julijanskom kalendaru. Oznaka 772. za ovu godinu se koristi od ranog srednjeg vijeka, kada je kalendarska era Anno Domini u Evropi postala glavnom metodom označavanja godina. 

## Događaji

* 9. 2. &ndash; Adrijan I (također poznat i kao Hadrijan) nasljeđuje Stjepana III kao 95. papa.
* Kalif Al-Mansur naređuje kršćanima i Jevrejima u Jeruzalemu da na rukama nose simbole koje će ih razlikovati od muslimana.


## Rođenja

* Bai Juyi, kineski pjesnik i službenik (u. 846)
* Liu Yuxi, kineski pjesnik, filozof i esejist (u. 842)
* Li Ao, kineski filozof i prozni pisac iz doba dinastije Tang
* Cui Qun, kancelar dinastije Tang
* Cui Zhi, kancelar dinastije Tang

## Smrti

* 24. 1. &ndash; Papa Stjepan III (r. 720)
* 13. 5. &ndash; Dōkyō, japanski monah
* 10. 7. &ndash; Amalberga od Temsea, lotaringijska svetica
* Dúngal mac Cellaig, kralj Osraigea
* Zhu Xicai, kineski general u službi dinastije Tang

## Reference
Lotaringija

**Lotaringija** je bilo franačko kraljevstvo u zapadnoj Evropi koje je postojalo u devetom veku. Pripadalo je Lotaru II, kralju Lotaringije od 855. do 869. To područje je dobio od svog oca Lotara I. Ime dolazi od latinskog "*Lotharii Regnum*" što znači Lotarevo kraljevstvo.

Car Svetog Rimskog carstva Lotar I podelio je 855. svoje područje svojoj trojici sinova. Jedan je dobio Italiju, drugi Provansu, a Lotar II dobija Lotaringiju. Posle smrti Lotara II Lotaringiju dele Karlo Ćelavi i Ludvig Nemački Sporazumom iz Mersena 870.

Lotaringija je obuhvatala sledeće oblasti:
* Holandiju
* Belgiju
* Luksemburg
* Severna Rajna-Vestfalija
* Rajna-Palatinat
* Sarland
* Lorena
* Alzas

Kraljevstvo Lotaringija preživelo je samo u francuskoj izvedenici Lorena. Henrik I Ptičar uspeva da deo podeljene zemlje ponovo stavi pod nemačku krunu.

Njegov sin i naslednik Oto I predaje Lotaringiju svom bratu kelnskom nadbiskupu Brunu I. Bruno je 959. podelio te teritorije na dva vojvodstva: gornju i donju Lorenu. Gornja Lorena je postojala do 1776. i bila je predmet hiljadugodišnjeg spora Francuske i Nemačke. 
Donja Lorena se raspala na delove: Brabant, Limburg, Gelder i mnoge druge.
Amalberga iz Temsea

**Amalberga od Temsea** (cca. 741 - 10. jul 772) bila je lotaringijska žena koja se slavi kao svetica u Rimokatoličkoj crkvi, posebno u Temseu, Gentu, Munsterbilzenu i drugim dijelovima Flandrije. Pripisuju joj se mnoga čuda kao što je prijelaz rijeke na velikoj ribi. 

Hagiograf Goscelin iz Canterburyja navodi priču prema koju joj je bezuspješno zaprosio franački kralj Karlo Veliki. Ona se tada bacila na crkveni oltar. Karlo ju je odatle pokušao odvesti silom, ali joj je slomio ruku; dalji pokušaj je čudesno spriječen. Karlo Veliki se nakon toga razbolio, ali je ozdravio nakon što mu je Amalberga oprostila i počela se moliti Bogu za njegovo zdravlje.

Ne treba je miješati sa Amalbergom od Maubegea.

## Izvori
* "St. Amalberga" from the *[[Catholic Encyclopedia]]*

## Literatura
*
Kraljevi Osraigea

**Kraljevi Osraigea** su bili vladari države Osraige, oblasti u srednjovjekovnoj Irskoj koja je služila kao svojevrsna tampon zona između većih entiteta danas poznatih kao Munster i Leinster. Njeno područje, koje otprilike odgovara današnjoj Grofoviji Kiklenny i zapadnom dijelu Grofovije Laois, je bilo omeđeno rijekom Suir i Barrow na jugu, odnosno rijekom Nore na sjeveru. Sjedište joj je bio grad Kilkenny.

Vjeruje se da naziv Osraige potiče od *Usdaie*, antičkog irskog plemena/naroda koje spominje Klaudije Ptolomej.

## Rani kraljevi Osraigea do 800
* Aenghus Osraigh, osnivač Kraljevstva.
* Feradach Finn mac Duach (u. 581), od Corcu Loígdea 
* Colmán mac Feradaig (u. 603)
* ...
* Scannlan Mór mac Cinn Fáelad (u. 644)
* Fáelán mac Crundmaíl (u. 660)
* Tuaim Snámha (u. 678)
* Fáelchar Ua Máele Ódrain (u. 693)
* Cú Cherca mac Fáeláin (u. 712)
* Fland mac Congaile 
* Ailill mac Fáeláin
* Cellach mac Fáelchair (u. 735)
* Forbasach mac Ailella (u. 740)
* Anmchad mac Con Cherca (u. circa 761)
* Tóim Snáma mac Flainn (u. 770)
* Dúngal mac Cellaig (u. 772) 
* Fáelán mac Forbasaig (u. 786) 
* Máel Dúin mac Cummascaig 
* Fergal mac Anmchada (u. 802)

## Popis kraljeva od 842. do 1172. godine
* Dúngal mac Fergaile (died 842) 802-842
* Cerball mac Dúnlainge 842-888 Navodi se da je na čelu svoje vojske posjekao 1200 Danaca kod Carn-Brammina (Bramblestown), današnja Grofivija Kilkenny 845. Godine 847. je predložio da se sagradi okrugli toranj "Svetog Canicea".
* Riacan mac Dunlainge 888-894
* Diarmait mac Cerbaill 894-905
* Cellach mac Cerbaill 905-908
* Diarmait mac Cerbaill 908-928
* Cuilen mac Cellaig 928-933
* Donnchad mac Cellaig 934-976
* Gilla Patráic mac Donnchada 976-996
* Cellach mac Diarmata 996-1103
* Donnchad mac Gilla Pátraic 1003-1039
* Gilla Patráic mac Donnchada 1039-1055
* Muirchertach mac Gilla Patráic ????-1041
* Domnall mac Gilla Patráic 1055-after 1072
* Donnchad mac Domnaill after 1072-1090
* Gilla Patráic Ruad 1090-1103
* Cerball 1103-c.1113
* Domnall mac Donnchada Mac Gilla Patráic ????-1113
* Finn Ua Caellaide ????-????
* Donnchad Balc mac Gilla Patráic Ruaid after 1119-1123
* Donnchad Dub c.1121-c.1121
* Murchad Mac Murchada c.1123-1126
* Conchobar mac Cerbaill 1123-c.1126
* Gilla Patráic mac Domnaill Mac Gilla Patráic c.1126-1146
* Cerball mac Domnaill Mac Gilla Patraic 1146-1163
* Murchad Ua Caellaide ????-????
* Donnchad mac Gilla Patráic Mac Gilla Patráic after 1151-1162
* Domnall Mac Gilla Patráic 1162/63-1165
* Domnall Mac Gilla Patráic 1165-1176
* Diarmait Ua Caellaide 1170-1172

## Reference

## Eksterni izvori
* Kings of Osraige (Ossory)
Dúngal mac Cellaig

**Dúngal mac Cellaig** (? - 772) bio je kralj Osraigea u današnjoj irskoj Grofoviji Kilkenny. Vladao je od 770 do. 772. Bio je član dinastije Dál Birn koja je vladala Osraigeom, te bio sin Cellach mac Fáelchaira (u. 735), ranijeg kralja.

## Reference

## Literatura

* *Annals of the Four Masters* at CELT: Corpus of Electronic Texts at University College Cork
* *Book of Leinster*,*Reges Ossairge* at CELT: Corpus of Electronic Texts at University College Cork
* *Genealogies from Rawlinson B 502*, compiled by Donnchadh Ó Corráin at CELT: Corpus of Electronic Texts at University College Cork

## Vanjske veze
* CELT: Corpus of Electronic Texts at University College Cork
Dōkyō

bio je japanski budistički monah iz Škole Dharma karaktera, porijeklom iz plemićkih porodica Yuge i klana Mononobe. Dōkyō je također bio poznat pod imenom . Brat mu je bio Yuge no Kiyoto.

Bio je učenik Giena te naučio sanskrit od Rōbena. Istakao se ljekarskim vještinama, te je godine 761. izliječio caricu Koken (Shotoku) od bolesti, a zbog čega je stekao značajan politički uticaj. Iz jednog šintoističkog hrama je dobavio objavu prema kojoj je trebao postati novi car. Fujiwara no Momokawa ju je uspio suzbiti. Nakon caričine smrti 770. je pao u nemilost te je nakon toga otišao u današnju prefekturu Togichi, gdje je i umro.

## Izvori
Zhu Xicai

**Zhu Xicai** (朱希彩) (? - 772), formalno **Princ od Miyuna** (密雲王), bio je kineski vojskovođa u službi dinastije Tang. Karijeru je započeo za vrijeme Anshi ustanka u vojsci pobunjeničke države Yan. Njegov pretpostavljeni Li Huaixian je potom prešao na stranu dinastije Tang, te postao vojnim guvernerom (*[[Jiedushi]]*) Okruga Lulong (盧龍, sa sjedištem u današnjem Pekingu). Li Huaixian je njime vladao kao *de facto* nezavisni gospodar rata. Godine 768. je zajedno sa oficirima Zhu Cijem i Zhu Taom (Zhu Cijevim bratom) je Zhu Xicao ubio Li Huaixiana i preuzeo vlast nad okrugom. Godine 772. ga je ubio i svrgnuo Zhu Ci.

## Fusnote i reference

* *[[Knjiga Tanga]]*, vol. 143 .
* *[[Nova knjiga Tanga]]*, vol. 212 .
* *[[Zizhi Tongjian]]*, vol. 224.
Schwabenspiegel

**Švapsko zrcalo** (njemački: **Schwabenspiegel**) je zakonik, koji je napisao oko 1275 je franjevački redovnik u Augsburgu. Ona se bavi uglavnom pitanjima vlasništva nad zemljištem i feuda, a temelji se na Petoknjižju, rimskom pravu, kao i kanonskom pravu. Ono se oslanja na Sasko zrcalo (Sachsenspiegel) iz 13. stoljeća , a vezano je i za Njemačko zrcalo (*Deutschenspiegel* ).

Ime "Švapsko zrcalo" također je preuzeto iz *Sachsenspiegel* ("Sasko zrcalo"). Budući zakonik nije propisan nego je opisan, tj. bilježi trenutnu pravnu praksu a ne nameće nikakve nove zakone, metaforički je uspoređen s zrcalom u kojem se percipiraju pravo i krivo.

## Izvori
Cui Zhi

**Cui Zhi** (崔植) (772 – 2. mart 829), kurtoazno ime **Gongxiu** (公修), bio je kineski velikodostojnik u službi dinastije Tang, koji je kao kancelar služio cara Muzonga. On i njegov rođak Cui Ling (崔倰) se tradicionalno smatraju odgovornim za pogrešnu politiku koja je dovela do gubitka carske vlasti nad okruzima sjeverno od Žute rijeke.

## Reference

* *[[Knjiga Tanga]]*, vol. 119.
* *[[Nova knjiga Tanga]]*, vol. 142.
* *[[Zizhi Tongjian]]*, vols. 240, 241, 242.