Nekropole sa stećcima u Olovu

**Nekropole stećaku u Olovu**, opština Olovo, Bosna i Hercegovina, postankom i razvojem vezane su za razvoj opšteg društveno-ekonomskog razvoja feudalnog društva u srednjovjekovnoj bosanskoj državi.

## Olovo
Olovo je smješteno ispod planine Stoborja, na sastavu rijeka Stupčanice i Bioštice, koje dalje čine rijeku Krivaju. Rudnici olova i srebra u slivu rijeke Krivaje (okolina Olova i Duboštice) spadali su u regalna prava srednjovjekovnih bosanskih vladara. Njihova eksploatacija se obično vršila putem zakupa. Tako npr. u vrijeme vladavine bana i kralja Tvrtka I Kotromanića (1353–1391), carina u Kamenici davana je u zakup na osam godina, a u vrijeme kralja Stjepana Dabiše i kraljice Jelene Grube (1391–1399) upravu nad Olovom vršio je protovestijar dubrovčanin Žore Bokšić.

Kao naselje pod imenom “Piombo“ prvi put se spominje 1397. godine. Krajem XIV stoljeća varoš i grad Olovo ušli su u sastav posjeda vlastelinske porodice Pavlovića, odnosno u kondomij (zajednička imovina) Pavlovića i Kosača, dok je donje porječje rijeke Krivaje sve do pada bosanskog kraljevstva 1463. godine ostalo u kraljevoj zemlji,

Razvojem rudarstva i trgovine u Bosni i Hercegovini u drugoj polovini XIV i prvoj polovini XV stoljeća ruda olovo zauzima sve značajnije mjesto u razmjeni Dubrovčana s Olovljanima, kao i trgovcima s ostalih trgovišta na zemlji feudalnih gospodara Pavlovića. Podaci o trgovini olovom između Dubrovčana i domaćih trgovaca postali su brojniji u XV st. kada se dio domaćih ljudi uključuje u kreditno-trgovinske poslove. U Olovu je vađena kvalitetnija ruda koja se zvala *plumbum dulce* ili rjeđe *plumbum suptile*, tj. mekše olovo – za razliku od srebreničkog, zvanog *plumbum durum* (tvrdo olovo). Osim rude olova veoma tražena bila je i ruda nazvana *terra gleta* ili *tera gheta* – odnosno olovni oksid.

Za razliku od drugih rudarskih srednjovjekovnih naselja u Bosni (Srebrenica, Fojnica, Kreševo) u Olovu nije evidentirano postojanje dubrovačkog naselja, niti rudara Sasa, ali su bili rudari – rupari.
## Nekropole stećaka
Smještene su u brdskim predjelima, prekrivenim šumom i pašnjacima. U olovskom kraju evidentirane su 82 
nekropole sa 1039 stećaka. 
### Oblici stećaka
Najzastupljeniji oblici nadgrobnih spomenika na ovim nekropolama su sljemenjaci sa postoljem, koji su karakteristični po tome što se redovno sužavaju prema dnu. Osim njih, evidentirani su (na lokalitetu Gradina u zaseoku Meoirići, koje pripada selu Križevići i na lokalitetu Mramorje, selo Moguš) stećci sa dvostrukim sljemenjacima na postolju. Smatra se da takvi oblici nadgrobnih spomenika pokrivaju i dvostruke grobove.

Poslije sljemenjaka, najzastupljeniji oblici spomenika su sanduci i ploče bez postolja, pa tek onda sa postoljem.

### Ukrasi na stećcima
Među ukrasnim motivima najzastupljeniji su: spiralni zavoji, rozete i tordirana vrpca. Spiralni zavoji upotrebljavaju se u dva osnovna oblika: obični spiralni zavoji i S-motiv. Osim njih, kao ukrasni ornamenti evidentirani su: cik-cak linije, kružići, kružići sa tačkom, krug od tordirane vrpce, krug sa rozetom, zrakasti krug, polukrug, zvijezda, grozd, polumjesec, krst, vodenica i plastična dugmad.

Karakteristika spomenika olovskog kraja je što na njima nema figuralnih predstava, (osim ženske figurice u Kozjacima i životinjskog lika na obelisku u Vlaškovcu). Evidentirane su predstave ljudske ruke, zatim ruke s kopljem i ruke s mačem. Prikazivanje ruke u svim slučajevima je približno jednako: u laktu manje ili više savijena i opruženi prsti. Motivi sa oružjem su jako stilizovani, tako šaka nigdje ne obuhvata oružje, nego izgleda kao da negdje lebdi pored njega. Koplja prikazana na stećcima imaju zastavice – trouglastu i četverouglastu, dok su mačevi uobičajenog srednjovjekovnog izgleda, izuzev jednog na lokalitetu *Mramorje*, koji ima izgled osmanske sablje.

Geometrijski motivi su osnova ornamentalnog sistema na spomenicima olovskog kraja. To je ujedno i osnovna razlika između njih i spomenika u Hercegovini, gdje su baš česte figuralne predstave. Jedini spomenici gdje se može pouzdano ustanoviti klasna pripadnost pokojnika su nadgrobonici sa predstavama ruke sa mačem ili kopljem, što direktno ukazuje da je grob pripadao ratniku – feudalcu.

Veliki dio stećaka na ovim nekropolama je tehnički dotjeran, dok je izvjestan broj nemarnije obrađen. Najveći broj ukrasa izveden je tehnikom udubljivanja, za razliku od plastičnih motiva koji su vrlo rijetki. Svi spomenici su rađeni od krečnjaka, do kojeg je bilo lakše doći na ovom području.

## Nekropole nacionalni spomenici
Slijedeće nekropole su nacionalni spomenik BiH.

* Nekropola sa stećcima na lokalitetu Mramorje u selu Moguš, 
* Nekropola sa stećcima na lokalitetu Navitak u selu Boganovići, 
* Nekropola sa stećcima Salikovac, 
* Nekropola sa stećcima Mramor u Musićima, u naselju Musići, nalazi se na listi 28 srednjovjekovnih nekropola stećaka koje su 2016. godine proglašene Svjetskom baštinom UNESCO-a. Na listi su 2o nekropole u Bosni i Hercegovini, po 3 u Srbiji i Crnoj Gori, a 2 u Hrvatskoj. Nekropola broji 80 stećaka, od čega 47 sljemenjaka s postoljem, 4 sanduka s postoljem, 4 sanduka, 17 ploča s postoljem i 8 ploča. Najzastupljeniji oblik na nekropoli je sljemenjak s postoljem i svi su klesani u komadu. Ukrašeno je 14 stećaka, uglavnom Geometrijageometrijskm oblikom (izostaju figuralni prikazi), pri čemu dominira ukras spirale i rozete, a javljaju se još i križ i tordirana vrpca.
* Nekropola sa stećcima Mramorje i starim nišanima u Lavšićima udaljena je južno od Olova oko 6&nbsp;km. Sadrži 46 spomenika, a na jednom od njih je natpis o kojem je Marko Vego 1981. godine u časopisu Naše starine objavio transkripciju:
:A SE LEŽI DABIŽIV’ NA SVO[JOJ] ZEMLJI NA PLEMENITOJ, A NE UMR’ (UMR’) SI VSE

:Ovaj lokalitet je 2008. godine proglašen nacionalnim spomenikom Bosne i Hercegovine kao Historijsko područje – Nekropola sa stećcima “Mramorje“ i starim nišanima u Lavšićima (Odluka Broj: 02-02-228/07-9. 5.11.2008.). Pored nekropole stećaka na udaljenosti do 50 m. je malo mezarje s tri manja nišana i tri grobna mjesta (mezarja). U blizini nekropole postoji još dvije lokacije sa starim muslimanskim spomenicima mezarovima, a koje nisu uvrštene u zaštićeno historijsko područje. Na livadi sjeverno od stećaka primjetno je još nekoliko muslimanskih mezarova bez nišana ograđenih santračem koji je puno potonuo. Također, zapadno od stećaka na nešto većoj udaljenosti oko 300 m zračne linije, nalaze se 4 masivna nišana (dva nišana su u obliku turbana, dva stupa kvadratne osnove s piramidalnim završetkom sa jabukom/kuglom na vrhu).
* Nekropole sa stećcima i nišanima u Gurdićima, 
* Nekropole sa stećcima u Donjim Bakićima, zajedno sa ostacima srednjovjekovne crkve svetog Roka (svetište Gospe olovske), nekropola sa 43 stećka na lokalitetu Slavanj, obeliskom (stub, nišan) na lokalitetu Vlaškovac i  16 nišana na lokalitetu Svatovsko Greblje, čine istorijsku cjelinu koja je proglašena za nacionalni spomenik BiH.

:Na putnom pravcu iz Donjih Bakića u selo Krivajeviće, u šumi Vlaškovac (oko 300 m iznad vrela Kamenice) među visokim omorikama uzdiže se obelisk ili stub u narodu nazvan nišan. Napravljen je od krečnjačkog monolita. Osnova stuba je romboidna. Prema vrhu neznatno se sužava i završava pravilnom četverostranom piramidom, na čijem se vrhu nalazi veća kamena kugla od koje je jedna trećina odbijena.

:Dimenzije spomenika su: visina od postolja do četvrtaste piramide 300 cm, do kamene kugle 365 cm i od postolja do samog vrha 410 cm. Visina piramide je 65 cm, visina kamene kugle 45 cm.

:Osim što je zanimljiv po svom obliku i veličini, spomenik je i bogato ukrašen simboličnim predstavama. Ukrašene su mu sve četiri strane, a ukrasi su podijeljeni po poljima. Istočna strana je razdijeljena tordiranom vrpcom na dva ukrasna polja. Gornje polje sadrži više ukrasnih motiva, gdje se nalaze dva simetrično postavljena S-motiva, a ispod njih u istoj vertikali, dva spiralna zavoja čiji se kraci produžavaju prema gornjim S-motivima. Ispod se nalazi stilizirani životinjski lik  pod kojim je paralelno sa trupom životinje smješten štit. Životinja ima dugačku i nesrazmjerno veliku glavu sa otvorenim raljama i istaknutim donjim zubom, dok je trup izdužen, a rep savijen. Kompozicija životinje sa štitom bi trebalo da označava heraldički znak, ponavlja se na sve četiri strane i svakako je jedan od rijetkih na spomenicima ove vrste u Bosni i Hercegovini. Svi ukrasi su rađeni u vidu reljefnih ispupčenja. Potom dolaze spiralni zavoji, grozdovi i tačkice. 
* Stećci i stari muslimanski nišani u Drecelju dio su istorijskog područja. Komisija za očuvanje nacionalnih spomenika, na sjednici održanoj 6. novembra 2018. godine, donijela je odluku o proglašenju istorijskog područja za nacionalni spomenik Bosne i Hercegovine. Ovu odluku Komisija je donijela sastavu: Amir Pašić, Goran Milojević i Radoje Vidović.

## Ostale nekropole
### Selo Jelaške
Jelaške su manje naselje koje se nalazi na kraju ravničastog terena u inače brdovitom i šumovitom kraju između Olova i Zavidovića, oko 20&nbsp;km zračne linije sjeverozapadno od Olova. U šumi na Golom Brijegu (kota 559 m) smješteno je rimokatoličko groblje sela Dvištica koje se nalazi nedaleko sela Jelaške.

U južnom kraju groblja vide se nekoliko slabije obrađenih ploča, 1 manji sljemenjak i 1 spomenik u obliku manjeg stupca na sljeme koji ima urezan natpis i nekoliko reljefnih simboličnih motiva. Dimenzije ovoga stupca su: visina iznad zemlje 61, širina 30, a debljina 16&nbsp;cm. Natpis se čita:

:1589 
:JEZUS (MAR)IA DRAGOILO NOVAKOVIĆ LEŽI OV'DI
 
Važnost ovoga spomenika ogleda se u prisuatvu motiva sunčane glave, upotrebi novog načina invokacije, a prvi put na kamenim spomenicima ovoga vremenskog perioda naznačena je i godinu, i to arapskim brojevima. Datiranje ovoga spomenika je iz polovine XVI vijeka..

Na ovoj istoj nekropoli nalazi se još jedan stećak sa natpisom. On je u obliku stupca, koji je prelomljen 
i danas je u 2 komada. Ukupne dimenzije su: dužina oko 190, širina varira od 45 do 65&nbsp;cm, debljina oko 30&nbsp;cm. Stećak je još i okrnjen. Natpis ima nekoliko istaknutih osobenosti. Korištene su vodoravne orijentacione linije, što je vrlo rijedak slučaj. Riječi su odvajane dvotačkama, što je vrlo rijetka pojava. Slova nisu zaobljena nego imaju oštre prelome. Iznad gornjih preloma nekih slova stavljane su vodoravne crtice. Neka slova imaju male dekorativne trouglove. Sve te osobine razlikuju ovaj natpis od većine ostalih natpisa na stećcima. Natpis ima sličnost sa natpisom koji govori o zidanju crkve sv. Kuzme i Damjana u Blagaju, 
u Hercegovini. Natpis glasi:
:LET: BOGOM' 
:ASE LEŽI: V(U)K(A)S': T. I. (NAS) 
:VOI: ZEMLE: NA PRIMEN(ITOI) 
:KOI BIŠE: U RODU: 30 
:A POSTAVIŠE: 3 
:NJEGOV: SINOV: (?) 
:(B) JEL(E)G': A PIŠA PRIB(IL').

Natpis je pronašao i prvi pročitao Zdravko Kajmaković u jesen 1962. godine, a Šefik Bešlagić je u proljeće 1963. godine objavio tekst o stećcima u Jelaškama.

### Selo Kamensko
Selo Kamensko je udaljeno oko 3&nbsp;km sjeverno cd Careve ćuprije, željezničke stanice na trasi nekadašnje uskotračn pruge Olovo—Zavidovići. Na lokalitetu Mramorje, koji se nalazi pokraj puta na ulazu u selo, situirana je nekropola sa 30 stećaka, od kojih 4 sanduka i 26 sljemenjaka na postoljima. Spomenici ove nekropole su bogato ukrašeni. Po svojim osobenostima ističu se 2 sljemenjaka na kojima su predstavljene plastične ljudske figure. Jedan od 
ta dva sljemenjaka ima i natpis:
:ASE LEŽI MILAŠIN' SIN' NA' MILOŠ' A UNUK' BOŽIHNIN'.

Na početku natpisa urezan je krst. Vrlo plastičan lik muškarca, koji je prikazan do pasa, bez ruku, sa naznačenim ustima, očima i kosom, sa jedne čeone strane ovoga sljemenjaka vjerovatno predstavlja pokojnika — Milašina. Po paleografskim i jezičkim osobinama, kao i drugim okolnostima, ovaj natpis potiče iz XV vijeka. Evidenciju natpisa obavio je Zdravko Kajmaković, u jesen 1962. godine, a natpis je objavio Šefik Bešlagić u proljeće 1963 godine.

## Reference

## Literatura
* Alojz Benac,  "Olovo", Srednjovjekovni nadgrobni spomenici Bosne i Hercegovine II, Beograd 1951.

## Vanjske veze
* [Stećci Medieval Tombstone Graveyards – [UNESCO], WORLD HERITAGE LIST]
* STEĆCI – SREDNJOVJEKOVNI NADGROBNI SPOMENICI - Bosna i Hercegovina Državna komisija za saradnju sa UNESCO-m 
* ZORAN LUKARIĆ: STEĆCI – Časopis Nova Akropola
*  STEĆCI - Hrvatska enciklopedija leksikografski zavod Miroslav Krleža
* Stećci su naši – Nezavisni portal Jajca