Varia Dalmatica

**Varia Dalmatica** ili **Codex Lucianus** (hrv. *Različiti dalmatinski tekstovi* ili *Lucićev kodeks*) rukopisni je zbornik iz XVI―XVII. st. s preko 300 kraćih pjesničkih i povjesničarskih sastavaka na latinskom i talijanskom. Danas se nalazi u Znanstvenoj knjižnici Zadar, pod signaturom *25290, ms. 617*. Nije sačuvan u cijelosti (nedostaje tridesetak listova).

## Sudbina i autori kodeksa
Kodeks je nastao u Trogiru. Tekstove je u njega počeo unositi Petar Lucić (oko 1550―1614), prepisujući poeziju; povjesničarskom proznom građom zbornik je dopunjavao Petrov sin, historiograf Ivan Lucić (1604―1679).

Ivan Lucić kodeks je poklonio svome prijatelju i suradniku, zadarskome arhiđakonu Valeriju Ponteu. Čini se da je u Ponteovoj knjižnici kodeks ostao do prve polovine 19. st., da bi zatim prešao u ruke G. Ferrari-Cupillija (umro 1865), čiji je sin Šimun 1877. kodeks prodao don Matiji Ivčeviću, publicistu. Ivčevićevi su nasljednici rukopis u siječnju 1936. ustupili zadarskoj knjižnici Paravia (iz koje će nastati Znanstvena knjižnica).

## Sadržaj zbornika
Poetski radovi iz zbornika *Varia Dalmatica* pripadaju stranim i domaćim, slavnim i manje poznatim književnicima; oko 100 pjesama djela su nepoznatih autora. Tekstovi stranih pisca prevladavaju na početku, čineći dvije cjeline bez naznake autora. Radi se o 58 **zagonetki** iz kasnoantičke zbirke *Aenigmata Symposii* (Simpozijeve zagonetke), donesenih prema prvome tiskanom izdanju (Ioachim Perionius, Pariz, 1533), te o četrdesetak pjesama iz zbirke *Nugae* (Sitnice, 1533―1538) francuskoga humanista Nicolasa Bourbona (Borbonius, 1503―1550?) iz Vandoeuvrea.

Glavninu zbornika *Varia Dalmatica* ipak predstavljaju radovi autora iz dalmatinskih gradova i lokalnih književnih krugova, vezanih uz Trogir, ali i uz Split, Šibenik, Skradin, Zadar, Brač, Dubrovnik i Kotor. Zbornik čuva pjesme Marka Marulića (za čije su "enigmatičke" epigrame *Varia Dalmatica* jedini izvor) i članova njegova splitskog humanističkog kruga; tu su, potom, sastavci Ludovika Paskalića (redovno u verzijama drugačijim od onih objavljenih tiskom u Mletcima 1551), Franje Trankvila Andreisa, Sebastijana (Sabe) Mladinića, Antuna i Fausta Vrančića, Marina Statilića. Od manje poznatih autora, veći broj pjesama u zborniku imaju Trogiranin Valerij Mazzarelli, Šibenčanin Frano Mužić, Skradinjanin Ivan Pridoević.

Povijesna su građa npr. prijepisi natpisa iz Trogira i Splita, popis uglednih Trogirana, oporuka Kvirina "kneza Salone" iz 503, kroničarski fragment o smrti kralja Dmitra Zvonimira, krivotvorena povelja Aleksandra Velikog Slavenima.

## Ocjena
U zborniku prevladavaju epigrami u elegijskom distihu; tematski, najviše je prigodnica i pobožne poezije. Izuzev dvije cjeline na početku, tekstovi nisu unošeni po nekom razaznatljivom planu, mada povremeno nailazimo na "cikluse" vezane temom (nadgrobnice pojedinoj osobi) ili autorom. Okupljajući radove poznatih i posve nepoznatih, proklamiranih pjesnika i povremenih stihotvoraca, zbornik *Varia Dalmatica* ― poput njegova hrvatskog pandana *Vartla* ― važan je dokument književne komunikacije i kulturnih interesa dalmatinskih komuna XVI. i XVII. st.

## Napomene

## Literatura
* **Kurelac**, Miroslav, *"Povijesni zapis nazvan 'Anonimna kronika' u rukopisu Naučne biblioteke u Zadru"*, *Historijski zbornik*, god. XXIII―XXIV, 1970―1971, Zagreb 1972, str. 363―374.
* **Kolumbić**, Nikica, *"Rukopisni trogirski zbornik latinskih pjesama nastalih od kraja XV do početka XVII stoljeća"*, *Mogućnosti*, 10―11/1980, 1089―1106.