Carl Lewis

**Carlton Frederick Lewis** (rođen 1. srpnja 1961 u Birminghamu, Alabama) je američki bivši atletičar. U izboru MOO-a proglašen je najvećim atletičarem 20. vijeka.

## Sportski uspjesi
Osvajač je devet zlatnih i jedne srebrne olimpijske medalje na Olimpijskm igrama 1984,1988,1992 i 1996 (Los Angeles, Seoul, Barcelona i Atlanta); te osmerostruki svjetski prvak u atletici na SP od 1983 do 1993, i to kad su se svjetska atletska prvenstva održavala svake četiri godine, a ne svake dvije, kao danas. Ponovio je podvig koji je prije njega ostvario Paavo Nurmi, osvojivši devet zlatnih olimpijskih medalja, zatim je ponovio uspjeh Jesse Owensa iz Berlina, 1936, pobijedivši na 100 m, 200 m, u skoku u dalj i u štafeti 4 puta 100 m; a ponovio je i podvig svog sunarodnjaka Al Oertera koji je pobijedio na četirima Olimpijskim igrama (od 1956-1968, u bacanju diska), pobijedivši također četiri puta na Olimpijskim igrama - u skoku u dalj. Pri tom valja napomenuti da nitko, prije ni poslije njega, nije u skoku u dalj pobijedio čak ni dva puta. Uz to, nijedan sprinter nije pobijedio na OI dva puta na 100 m, a Carl Lewis je to učinio 1984. i 1988. Nadalje on je prvi čovjek koji je na razini mora trčao 100 m ispod 10 sec. Na vrhuncu svoje karijere (tijekom 80-ih i početkom 90-ih) bio je sprinter sa najviše utrka na 100 m ispod 10 sec, te na 200 m ispod 20 sec.

Atletičar je s najviše skokova preko 8,50 m, njih čak 71. Radi ilustracije: samo je 7 (sedam) atletičara u povijesti atletike (što vani, što u dvorani) skočilo 8 m i 71&nbsp;cm, pa naviše. Sveukupno 15 skokova. Od toga Carl Lewis ima 9 skokova (1 dvoranski), a preostala šestorica - 6.

Treba napomenuti da se je Carl Lewis kvalificirao i za Olimpijske igre u Moskvi, 1980, (kao 19-godišnjak), u štafeti 4 puta 100 m i u skoku u dalj, ali je to izostalo zbog bojkota. Da je na moskovskim igrama osvojio najmanje jednu zlatnu medalju, zasjeo bi na prvo mjesto vječne liste olimpijaca sa najviše medalja; ovako se nalazi na četvrtom mjestu, iza Larise Latynine, gimnastika, Ukrajina, Paava Nurmija, atletika, Finska i Marka Spitza, plivanje, USA. Svo četvero ima po 9 zlatnih medalja, a poredak određuje broj srebrnih i brončanih: Latinyna 5 srebrnih i 4 brončane, Nurmi 3 srebrne, Spitz 1 srebrna i 1 brončana, te Lewis 1 srebrna medalja.

Međutim Lewis je sportaš sa najviše pojedinačno osvojenih zlatnih olimpijskih medalja - 7, računajući aktualne sportske discipline (Ray Ewry, USA, osvojio je 8 pojedinačnih zlatnih medalja 1900., 1904. i 1908., ali u disciplinama koje odavno više nisu u programu Olimpijskih igara: skok udalj, skok uvis i troskok - iz mjesta).

## Karijera
* 1983. - SP, 3 zlatne medalje (100 m, skok u dalj i štafeta 4 puta 100 m)
* 1984. - OI, 4 zlatne medalje (100 m, 200 m, skok u dalj i štafeta 4 puta 100 m)
* 1987. - SP, 3 zlatne medalje (100 m, skok u dalj i štafeta 4 puta 100 m)
* 1988. - OI, 2 zlatne medalje (100 m, skok u dalj), 1 srebrna medalja (200 m)
* 1991. - SP, 2 zlatne medalje (100 m i štafeta 4 puta 100 m), 1 srebrna medalja (skok u dalj)
* 1992. - OI, 2 zlatne medalje (skok u dalj i štafeta 4 puta 100 m)
* 1993. - SP, 1 brončana medalja (200 m)
* 1996. - OI, 1 zlatna medalja (skok u dalj)

## Osobni rekordi
* 100 m: 9,86 sec (1991., tada svjetski rekord)
* 200 m: 19,75 sec (1983.)
* skok u dalj: 8 m 87&nbsp;cm (1991.); u dvorani: 8 m 79&nbsp;cm (1984., važeći svjetski dvoranski rekord)
* štafeta 4x100 m: 37,40 sec (1992., važeći svjetski rekord)