Sjemenjače

**Spermatophyta** takođe poznati i kao **phanerogams** (taksoni Phanerogamae) ili **phaenogams** (takson Phaenogamae), obuhvataju one biljke koje proizvode sjeme, otuda i alternativno ime **sjemenjače**. Oni su podgrupa Embryophyta ili kopnenih biljaka. Termin *phanerogams* ili *phanerogamae* je izveden iz grčkog , **', što znači "vidljivo", za razliku od **cryptogamae** koje je izvedeno iz grčkog  **' = "skriven" zajedno sa sufiksom, , **', "oženiti se". Ovi termini razlikuju biljke sa skrivenim polnim organima (cryptogamae) od onih sa vidljivim polnim organima (phanerogamae).

== Opis ==
Postojeći spermatophyta formira pet tipova, od kojih su prve četiri tradicionalno grupisane kao [[gymnosperm]], biljke koje imaju otvoreno, "golo sjeme":
* [[Cycadophyta]], cikade, suptropska i tropska grupa biljaka,
* [[Ginkgophyta]], koja uključuje jednu živu vrstu drveta u rodu ''[[Ginkgo]]'',
* [[Pinophyta]], četinari, stabla i grmovi sa [[Šišarka|šišarkom]],
* i [[Gnetophyta]], gnetophytes, razne drvenaste biljake u reliktnim rodovima ''[[Ephedra]]'', ''[[Gnetum]]'' i ''[[Welwitschia]]''.

Peti tip je [[Skrivenosemenice|cvjetna biljka]], poznata i kao angiosperms ili magnoliophytes, najveća i najrazličitija grupa spermatophytes. Angiosperms poseduju sjemena koja se nalaze u [[Voće|voću]], za razliku od golosemenjača (gymnosperms).

Pored gorenavedenih taksona, fosilni zapis sadrži dokaze o mnogim [[Izumiranje|izumrlim]] taksonomima sjemenjača. Takozvane "sjemenske paprati" ([[Pteridospermae]]) su bile jedna od najranijih uspješnih grupa kopnenih biljaka, a šume kojima dominiraju sjemenske paprati prevladavale su u kasnom [[paleozoik]]u. ''[[Glossopteris]]'' je bio najistaknutiji rod u drevnom južnom superkontinentu [[Gondvana|Gondvane]] tokom [[Perm (perioda)|permskog perioda]]. Do [[Trijas|trijaskog perioda]], ekološka važnost sjemenski paprati se smanjilila, a predstavnici modernih gymnosperm grupa bili su u izobilju i dominirali su krajem [[Kreda (perioda)|krede]], kada su vladali angiosperms.

== Evolucija ==
[[Paleopoliploidija|Došlo je do dupliranja cijelog genoma]] u pretku sjemenskih biljaka prije oko 319 miliona godina. To je dovelo do niza evolucijskih promjena koje su rezultirale postankom sjemenskih biljaka.

Srednji [[Devon (perioda)|devonski]] period (385 miliona godina) preteča sjemenskih biljaka iz [[Belgija|Belgije]] je identifikovan i on je stariji od najstarije sjemenjače za oko 20 miliona godina. ''[[Runcaria]]'', mali i radijalno simetrični, je opna megasporangija koji je okružena kupulom. Megasporangija nosi jedan neotvoreni zadnji produžetak ispupčen iznad pokrivača. Sumnja se da je proširenje uključeno u anemorfno [[oprašivanje]]. ''Runcaria'' baca novo svjetlo na redosled usvajanja karakteristika koje su dovele do sjemena. ''Runcaria'' ima sve osobine sjemenskih biljaka, osim krutog sjemenskog premaza i sistema koji vodi polen prema sjemenu.

== Veze i nomenklatura ==
Biljke sa sjemenom su tradicionalno podeljene na [[angiosperm]], ili cvjetne biljke i [[gymnosperm]], što uključuje gnetophytes, cikade, ginko i četinare. Starije morfološke studije su vjerovale u bliski odnos između gnetophytes i angiosperms, posebno zbog provodnih elemenata kroz koje prolazi voda u biljkama. Međutim, molekularne studije (i neki noviji morfološki i fosilni naučni radovi) su generalno pokazali [[Kladus|kladu]] gymnosperm, sa gnetofitima u ili blizu četinara. Na primer, jedan zajednički predloženi skup odnosa poznat je kao ''hipoteza o gne-bor'' i izgleda ovako:



Međutim, odnose između ovih grupa ne treba smatrati rešenim.

Ostale klasifikacije svrstavaju sve sjemenske biljke u jednan [[Razdeo|tip]](razdio), sa [[Klasa (biologija)|klasama]] za pet grupa:
* Tip**Spermatophyta**
** **Cycadopsida**, cikade
** **Ginkgoopsida**, ginko
** **Pinopsida**, četinari, ("Coniferopsida")
** **Gnetophytes**, gnetophytes
** **Magnoliopsida**, skrivenosjemenice ili cvjetnice, **Angiospermopsida**

Modernija klasifikacija svrstava ove grupe kao odvojene tipove(ponekad pod **supertip Spermatophyta**):
* **Cycadophyta**, cikade
* **Ginkgophyta**, ginko
* **Pinophyta**, četinari
* **Gnetophytes**, gnetophytes
* **Magnoliophyta*', skrivenosjemenice

Alternativna filogenija spermatophytes zasnovana je na radu Novikova i Barabaš-Krasni 2015  sa autorima biljnih taksona od Andersona, Andersona i Klela 2007 pokazuju odnos izumrlih klada.



Nedodjeljeni spermatophytes:
* †[[Avatiaceae]] <small>Anderson & Anderson 2003</small>
* †[[Axelrodiopsida]] <small>Anderson & Anderson</small>
* †[[Alexiales]] <small>Anderson & Anderson 2003</small>
* †[[Hamshawviales]] <small>Anderson & Anderson 2003</small>
* †[[Hexapterospermales]] <small>Doweld 2001</small>
* †[[Hlatimbiales]] <small>Anderson & Anderson 2003</small>
* †[[Matatiellales]] <small>Anderson & Anderson 2003</small>
* †[[Petriellales]] <small>Taylor et al. 1994</small>
* †[[Arberiopsida]] <small>Doweld 2001</small>
* †[[Czekanowskiales]] <small>Taylor et al. 2008</small>
* †[[Iraniales]] <small>E. Taylor et al. 2008</small>
* †[[Vojnovskyales]] <small>E. Taylor et al. 2008</small>
* †[[Hermanophytales]] <small>E. Taylor et al. 2008</small>
* †[[Dirhopalostachyaceae]] <small>E. Taylor et al. 2008</small>

== Reference ==


== Literatura ==

* , in 
* 
* 
* Thomas N. Taylor, Edith L. Taylor, and Michael Krings. 2008. *Paleobotany: The Biology and Evolution of Fossil Plants'', 2nd edition. Academic Press (an imprint of Elsevier): Burlington, MA; New York, NY; San Diego, CA, USA, London, UK. 1252 pages. .

## Vanjske veze