open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Moroni

**Moroni** (arapski:** موروني **) je glavni i najveći grad otočke afričke države Komori. Grad broji 41.557 stanovnika po popisu iz 2003. godine.

## Geografija
Moroni leži na zapadnoj obali najvećeg komorskog otoka Grande Comore (zvanog i Ngazidža) u Indijskom oceanu, u istoimenom malom zaljevu. Od snažnih uraganskih vjetrova sa istoka je dobro zaštićen planinskim grebenom visokim 1200 m, a ima i najbolju luku od svih ostalih otočkih mjesta.

## Klima
Moroni ima tipičnu kišnu ekvatorsku klimu po Köppenovoj klasifikaciji klime, s toplim kišama preko cijele godine, samo u oktobru padne nešto manje od 100&nbsp;mm kiše. Prosječna temperatura tokom cijele godine je relativno konstantna i vrti se između 28 i 30&nbsp;°C.

## Historija

Moroni su u 10. vijeku osnovali arapski doseljenici s otoka Zanzibara. Oni su osnovali vlastiti sultanat koji je sve do 19. vijeka bio u uskoj vezi sa zanzibarskim sultanatom.

Od 1886. do 25. jula 1912. Moroni je bio prijestolnica Sultanata Bambao (pod kojim je bio čitav arhipelag Komori), inače formalno nezavisni, ali zapravo francuski protektorat. Od 1912. bio je samo sjedište otočke administracije jer su Komori postali dio francuske kolonije Madagaskar.
 
Od 1958. do 6. jula 1975. bio je glavni grad francuske autonomne prekomorske teritorije Unije komorskih otoka, a od tada glavni grad nezavisne države Komori.

## Znamenitosti

Najveća atrakcija grada je njegova džamija (*Ancienne Mosquée du Vendredi*) iz 15. vijeka, smještena pored luke. Pored nekoliko modernih građevina, Moroni ima izgled tipičnog arapskog naselja.

## Privreda
Moroni ima malu luku u zaljevu u kom je samo jedan manji dio dobro zaštićen od vjetrova s mora. Iz te luke se izvoze glavni otočki proizvodi vanilija, kakao i kava, a uvoze nafta i njeni derivati za koje postoje brojna skladišta uz luku. Moroni ima i nešto industrije: bezalkoholna pića, obrada drva i metala, destilerija eteričnih ulja i cementara.

Moroni je brodskim vezama je povezan sa ostalim komorskim otocima, Madagaskarom i afričkim kontinentalnim gradovima. Cestama RN 1 i RN 4 povezan je sa svim ostalim većim otočkim naseljima. Na udaljenosti od 25&nbsp;km od centra grada (u pravcu sjevera) kod mjesta Hahaia nalazi se međunarodni aerodrom *Prince Said Ibrahim* (IATA kod: HAH) izgrađen 1975. godine.

## Reference

## Vanjske veze

* ''Moroni'' na portalu Encyclopædia Britannica
I Am Legend

**I am legend** ili u srpskohrvatskom prevodu **Ja sam legenda** je naučnofantastični hororo roman Ričarda Metisona napisan 1954. godine. On govori o apokaliptičkom periodu ljudske vrste i nastanku novih bića. Priča romana se gotovo u celosti odigrava u futurističkom razdoblju Los Anđelesa. O popularnosti romana govori veći broj filmskih adaptacija od kojih je poslednja bila s Will Smithom.

Određeni broj repriznih izdanja dopunjavana su Metisonovim kraćim pričama.

Na srpskohrvatskom govornom području je izdan u Beogradu 1970-ih.

## Radnja
Robert Nevil je verovatno jedini preživeli čovek na zemlji. Svi ostali ljudi preobrazili su se u krvožedna bića koja se pojavljuju isključivo noću. Oni žude za Nevilovom krvlju. Dan za danom, on pribavlja namirnice i ostale stvari neophodne za život, u nadi da napolju postoji još neko ljudsko biće koje je opstalo. Ali, sve vreme, mutirana stvorenja vrebaju u tami, prateći svaki njegov pokret, čekajući da napravi grešku...

## Filmske ekranizacije
* ''The Last Man on Earth'', italijanski film iz 1964. godine, gl. ul. Vincent Price;
* *[[The Omega Man]]*, američki film iz 1971. godine, gl. ul. Charlton Heston;
* ''I Am Legend'', američki film iz 2007., gl. ul. Will Smith;
* *[[I Am Omega]]*, američki mockbuster (neslužbena ekranizacija) film iz 2007. godine, gl. ul. Mark Dacascos
Orson Scott Card

**Orson Scott Card** (24. kolovoza, 1951.) je američki pisac, kritičar i konzervativni politički aktivist. Iako piše u nekoliko žanrova, najpoznatiji je po svojim znanstveno-fantastičnim romanima iz serijala o Enderu. Prva dva dijela, Enderova igra (Ender's game, 1985.) i Govornik za mrtve (Speaker for the death, 1986.) su dobili i Huga i Nebulu, te je Card tako postao jedini pisac koji je dvije godine zaredom osvojio dvije najvažnije znanstveno-fantastične nagrade za književnost.

## Osobni život
Potomak je dvojice od najvećih američkih mormona, Charlesa Ore Carda i Briana Younga. Rođen je u Richlandu, Washington, ali je odrastao i u Kaliforniji, Arizoni i Utahu. Pripadnik je Crkve Isusa Krista svetaca posljednjih dana. Diplomirao je na sveučilištu u Salt Lake Cityu. Živi u Greensboru, Sjeverna Karolina.

## Karijera
Počeo je kao pjesnik, prve priče objavljuje u drugoj polovici 70-tih dok je pomoćnik urednika u Ensingu, mormonskom listu. Priča "Enderova igra" je prvi put objavljena u antologiji Analog science fiction and fact 1977. 
Znanstvenu fantastiku piše kao *freelancer*, odnosno slobodni suradnik. Godine 1985. objavljuje roman Enderova igra, a iduće godine njegov nastavak Govornik za mrtve, slijede redom: Xenocide (1992.), Children of the Mind (1996.) , Ender's Shadow (1999.), Shadow of the Hegemon (2001.), Shadow Puppets (2002.), "First Meetings in the Enderverse" (2002., kratke priče), Shadow of the Giant (2005.), A War of Gifts (2007.) , Ender in Exile (2008.). Osim tog Enderovog serijala ostali njegovi radova važnije knjige ili serijali su:The Tales of Alvin Maker, Pastwatch: The Redemption of Christopher Columbus, The Homecoming Saga i Empire. Napisao je i dvije stripovske mini-serije Ultimate Ironman za izdavača Marvel.
882.

__NOTOC__
Godina **882.** (**[[rimske brojke|DCCCXLXXXII]]**) bila je redovna godina koja počinje u ponedjeljak u julijanskom kalendaru. 

## Događaji

* Carloman postaje jedini kralj Zapadne Franačke nakon smrti brata Louisa III.
* Ludwig Mlađi, kralj Saksonije , umire, ostavivši svoje teritorije bratu Karlu Debelom.
* Varjaški vođa Oleg od Novgoroda zauzima Kijev i čini ga prijestolnicom svoje države.
* 16. 12. &ndash; Marin I nasljeđuje Ivana VIII kao 108. papa.


## Rođenja

## Smrti

* 20. 1. &ndash; Kralj Ludwig Mlađi
* 5. 8. &ndash; Kralj Louis III od Francuske
* Papa Ivan VIII

## Reference
883.

__NOTOC__
Godina **883.** (**[[rimske brojke|DCCCXLXXXIII]]**) bila je redovna godina koja počinje u utorak u julijanskom kalendaru. 

## Događaji

* Velikomoravski kralj Svatopluk I osvaja Balatonsku kneževinu.
* Saraceni zauzimaju, pljačkaju i spaljuju samostan Monte Cassino.
* ljeto – Shatuo turske trupe protjeruju kineskog ustaničkog vođu Huang Chaoa iz prijestolnice Chang'an u koju se vraća car Xizong i vlada dinastije Tang.
* Najstariji spomen grada Duisburga.


## Rođenja

## Smrti

* Pi Rixiu, kineski pjesnik

## Reference
Pi Rixiu

**Pi Rixiu** () (cca. 834 – 883) bio je kineski pjesnik iz doba dinastije Tang. Njegova kurtoazna imena su bila **Yishao** (逸少) i **Ximei** (袭美), a pisao je pod književnim pseudonimom **Lumengzi** (鹿门子). Pi je bio suvremenik pjesnika Lu Guimenga; njih dvojica se često zajedno nazivaju Pi-Lu.

Bio je rodom iz Xiangyanga u provinciji Hubei. Godine 867. je položio carski ispit i dobio čin Jinshi. Godine 868. je došao u Suzhou, gdje je od 869. služio kao gradski magistrat. Pred kraj života je sudjelovao u ratu protiv ustanika pod Huang Chaom. Umro je u južnoj Kini.

## Izvori

* Qian, Zhonglian, "Pi Rixiu" . *[[Enciklopedija Kine|Encyclopedia of China]]* (Chinese Literature Edition), 1st ed.

## Vanjske veze
* Complete Works of Pi Rixiu
Staronordijski jezik

**Staronordijski jezik** je sjevernogermanski jezik kojeg su govorili stanovnici Skandinavskog poluotoka i njihovih prekomorskih posjeda u Vikinškom dobu, sve do oko 1300. godine.

Pranordijski jezik se je razvio u staronordijski jezik do 8. stoljeća. Staronordijski se je razvijao u suvremene sjevernogermanske jezike (zapadnoskandinavski jezici: islandski, nynorsk, ferojski, norn) i istočnoskandinavski jezici: švedski, bokmål i danski) sve do sredine odnosno kraja 14. stoljeća. Ova datiranja konačna prijelaza u idući stupanj razvitka nisu čvrstom granicom, jer se je našlo povijesnih isprava na staronordijskom koje su nastale duboko u 15. stoljeću.

Staronordijski se dijelio na tri dijalekta: istočni staronordijski dijalekt, zapadni staronordijski dijalekt i starogotlandski dijalekt. Zapadni i istočni dijalekt su tvorili dijalektni kontinuum. Nije postojala jasna zemljopisna granica među njima. Tragovi istočnog dijalekta se našlo u istočnoj Norveškoj, a zapadnog u zapadnoj Švedskoj. Većina govornika koji su govorili istočni dijalekt su živjeli na prostoru današnje Danske i Švedske. Starogotlandski je dijalekt bio nejasnija dijalektna grana. Ponekad ga se pribraja istočnom dijalektu zbog zemljopisnih razloga (Gotland). Razvijao se kao istočni i zapadni dijalekt, ali je imao i vlastite osobine, svojstvene samo njemu.

## Reference

## Vanjske veze

* Inkubator Wikipedije na staronordijskom jeziku
Marin I

**Marin I.** je bio papa od 16. prosinca 882. do 15. svibnja 884. godine. Prije pontifikata je služio biskup Caerea, kao i legat za trojicu papa, sudjelujući u diplomatskim misijama u Carigradu. Za vrijeme vlastitog pontifikata je rehabilitirao budućeg papu Formoza, te bacio anatemu na carigradskog patrijarha Fotija. Nakon smrti ga je naslijedio Hadrijan III.
Diego Rodríguez Porcelos

**Diego Rodríguez Porcelos** (? – cca. 885) bio je grof od Castille koji je vladao od oko 873. do smrti i bio poznat po ponovnom naseljavanju tokom ratova sa Maurima opustošenih gradova Burgos i Ubierna. Bio je sin grofa Rodriga, iako ga nije naslijedio u očevom sjedištu Alava. Umjesto toga je svoje sjedište postavio u Vela Jiménez. Nakon njegove smrti je Kastilja sve do 932. ostala podijeljena na nekoliko zasebnih grofovija.
Burgos

**Burgos** () je glavni grad istoimene Provincije Burgos u Autonomnoj zajednici Kastilja i Leon u Španiji. Nalazi se na 856 metara nadmorske visine na putu za Santijago de Kompostela i ima oko 170.000 stanovnika.

## Klima
Ovaj grad ima izraženu kontinentalnu klimu: zime su hladne, a leta topla.

## Historija
Burgos je osnovan u 9. veku kao važno utvrđenje u borbi protiv Mavara, a u 11. veku je tu krunisan kralj Kastilje, zbog čega je ovaj grad ima poseban značaj. Iz njegove blizine potiče i španski junak iz 11. veka Rodrigo Dijaz de Vivar poznatiji kao El Sid, koji je sa svojom ženom sahranjen u katedrali koja je zaštićena UNESKOm. Pored raskošne gotstke crkvene građevine podignute od 13. do 16. veka i stara gradska vrata, značajan je i manastir Las Uelgas, koga je kralj Alfonso VIII od Kastilje osnovao 1187. godine. Pored brojnih kraljevskih grobnica, na zidinama se izdiže zastava koja podseća na bitku kod Las Navasa de Tolose 1212, tj. na jednu od odlučujućih bitaka Rekonkiste. Za vreme španskog građanskog rata Burgos je bio baza generala Fransiska Franka.

## Znamenitosti
Burgos je grad s najviše znamenitosti u Španjolskoj. Tri najpoznatije znamenitosti su katedrala s kapelom, samostan Las Huelgas i kartuzijanski samostan u Mirafloresu (**Cartuja de Miraflores**). Gotička katedrala Djevice Marije u Burgosu, čija je gradnja započela 20. jula, 1221., a dovršena je 1567. Ona je 31. oktobra 1984. uvrštena u UNESCO-vu Listu mjesta svjetske baštine u Evropi. **Monasterio María Real de las Huelgas** veličanstveni samostan koji se nalazi u predgrađu grada. Osnovao ga je 1180. Alfonso VIII. i njegova supruga Eleonora.

## Vanjske veze
884.

__NOTOC__
Godina **884.** (**[[rimske brojke|DCCCXLXXXIII]]**) bila je prijestupna godina koja počinje u srijedu u julijanskom kalendaru. 

## Događaji

* 1. 3. &ndash; Diego Rodríguez Porcelos osniva grad Burgos u čijoj decenijama opustošenoj okolici počinje naseljavati kršćansko stanovništvo. 
* U Kini trupe dinastije Tang uz pomoć Shatuo Turaka konačno guše veliki seljački ustanak Huang Chaoa.
* Car Yozei od Japana je, nakon što je pokazao znakove duševne poremećenosti, svrgnut od strane regente Fujiwara no Mototsunea i zamijenjen svojim prastricom carem Kōkōm.
* 17. 5. &ndash; Adrijan III (također poznat i kao Hadrijan III) nasljeđuje Marina I kao 109. papa.
* Frodo postaje kralj Danske.
* 12. 12. &ndash; Nakon smrti svog rođaka Karlomana rimsko-njemački car Karlo Debeli postaje kralj Zapadne Franačke, čime je posljednji put preko personalne unije ujedinjena nekadašnja franačka država.


## Rođenja

## Smrti

* 10. 5. &ndash; Ahmad ibn Tulun, emir od Egipta
* 15. 5. &ndash; Papa Marin I
* 13. 7. &ndash; Huang Chao, kineski ustanički vođa
* 12. 12. &ndash; Carloman, kralj Zapadnih Franaka

## Reference
Fróði

**Fróði** (; ; srednji visokonjemački: *Vruote*) je ime nekoliko legendarnih danskih kraljeva koji se spominju u raznim tekstovima uključujući *[[Beowulf]]*, Snorri Sturlusonovu *[[Prozna Edda|Proznu edu]]* i njenu *[[Ynglinga saga|Ynglinga sagu]]*, Saxo Grammaticusovu *[[Gesta Danorum]]*, i *[[Fenja i Menja|Grottasöngr]]*. Danski kralj s tim imenom se također spominje u srednjevisokonjemačkom epu *[[Die Rabenschlacht]]*. Moguće je da je to jedno od imena za nordijskog boga Freya.
* Fróði iz *[[Fenja i Menja|Grottasöngra]]* je sin Fridleifa sina Skjölda u čijoj se pivskoj bačvi utopio kralj Fjölnir (prema *Ynglinga sagi*). Snorri Sturluson u njoj i u *[[Skáldskaparmál]]u* navodi kako je ovaj Fróði bio suvremenik cara Augusta i komentira miroljubivost njegove vladavine, sugerirajući to povezanošću s rođenjem Krista. Iako islandski izvori navode kako je ovaj Fróði bio vrlo rani danski kralj, u *Gesta Danorum* (Knjiga 5), Saxo ga smješta među kasniji niz vladara, iako i dalje tvrdi da je bio suvremenik Augusta i Krista.
* Fróði, koji je prema *Ynglinga sagi* i *Gesta Danorum*, bio otac Halfdana, odnosno živio u 5. ili 6. vijeku. Izgleda da je to isti kralj koji je kasnije u *Ynglinga sagi* pomogao švedskom kraljuOngenþeowu da porazi trola Tunnija. Zbog toga su Egil i njegov sin Ottar (Ohthere) postali vazali danskog kralja.

* Fróði otac Ingjalda, koji je u *[[Beowulf]]u* Froda otac Ingelda i kralj Heathobarda. Postojanje Heathobarda je zaboravljeno u nroidjskim tekstovima i ovaj Fróði se ponekad navodi kao brat Halfdana, a dugo neprijateljstvo Heathobarda i Danaca postaje porodična kavga Halfdana i njegovog brata Fróðija. Fróði ubija Halfdana ali ga potom ubijaju Halfdanovi sinovi Helgi (Halga) i Hroar (Hrothgar). (U Arngrimur Jonssonovom latinskom sažetku izgubljene *[[Skjöldunga saga|Skjöldunga sage]]* imena Fróði i Ingjald su pomiješana). Saxo Grammaticus (Knjiga 6) umjesto toga navodi kako je ovaj Fróði vrlo kasni legendarni kralj, sin Fridleifa sina Saxovog kasnijeg miroljubivog Fróðija. Saxo navodi kavgu, ali ništa o odnosu sa Halfdanom. Umjesto toga Saxo navodi kako je Fróði ubijen od Sakosonaca, te kako je nakon braka između njegovog sina Ingela i saksonske princeze sa ciljem da se kavga okonča, Ingel nju ponovno započeo na podrestk starog ratnika, baš kao što heroj Beowulf proriče Ingjaldu u epu *Beowulf*.

Oblik **Fróði** se još uvijek koristi u islandskom i farskom a izgleda da je latiniziran kao **Frotho** ili **Frodo**. Taj je oblik koristio J. R. R. Tolkien u *[[The Lord of the Rings|Gospodaru prstenova]]* za svoj glavni lik. U engleskim oblicima je poznat kao **Frode**, **Fródi**, **Fróthi** i **Frodhi**. Danski, norveški i švedski oblici su **Frode**. Značenje imena je "pametan, učen, mudar".

*Gesta Danorum* navodi šest Frothoa.
* Frotho I
* Frotho II
* Frotho III
* Frotho IV
* Frotho V
* Frotho VI

## Izvori
Hadrijan III

**Sv. Hadrijan III.** je bio papa od 17. svibnja 884. do oko rujna 885. godine. Za vrijeme svog kratkog pontifikata je od strane svetog rimskog cara Karla III Debelog pozvan na sastanak Dijete u Worms. Na putu je umro u mjestu San Cesario sul Panaro nedaleko od Modene. Sahranjen je u Opatiji Nonantola. Naslijedio ga je Stjepan V.
Brigitte Nielsen

**Brigitte Nielsen** (15. jul 1963 -) je danska manekenka, glumica, muzičarka i TV-voditeljica, koja je 1980-ih postala poznata kao model na fotografijama Grega Gormana i Helmuta Newtona, a potom ulogom Crvene Sonje u istoimenom filmu. Za vrijeme snimanja filma *[[Rocky IV]]* se upoznala sa Sylvesterom Stalloneom za koga se udala, a potom s njim nastupila i u filmu *[[Cobra (1986 film)|Cobra]]*. Nakon prekida sa Stalloneom je postala poznata i po izuzetno burnom privatnom životu, kao i nastupima u reality showovima.

## Izvori

## Vanjske veze

* 
*
Rocky V

***Rocky V*** je američki igrani film snimljen godine 1990. u režiji Johna G. Avildsena u kome Sylvester Stallone tumači naslovnu ulogu. Predstavlja peti nastavak filmske sage o filadelfijskom bokseru Rockyju Balboi, a radnja prati njegove napore da poslije povlačenja iz ringa postane trener i mentor mladom bokseru Tommyju Gunnu (koga glumi Tommy Morrison).

Iako je imao solidan komercijalni uspjeh, predstavljao je veliki podbačaj u odnosu na prethodne nastavke, a kasnije je i sam Stallone izjavio da je razočaran njime kao posljednjim filmom sage. Zbog toga je šesnaest godina kasnije snimio šesti nastavak pod naslovom *[[Rocky Balboa (film)|Rocky Balboa]]*.

## Vanjske veze
* Rocky Anthology Official Site 
* 
* 
* 
* ''Total Rocky'' Fan Site
Rambo

**Rambo** se može odnositi na:

filmske pojmove:
* Džon Rambo, filmski lik
* Rambo, film iz 1982.
* , film iz 1985.
* Rambo 3, film iz 1988.
* Rambo 4, film iz 2008.

* Rambo, lik iz jugoslovenskog filma „Tesna koža 4“
* Rambo, lik iz hrvatske serije „Zlatni vrč“

ličnosti:
* Alfred Rambo (1842-1905), insotrani član SKA
* Džon Rambo (1943-*danas*), američki skakač u vis
* Rambo Amadeus (1963-*danas*), crnogorski muzičar
* Dejan Petković Rambo (1972-*danas*), srpski fudbaler

toponime:
* Šapel Rambo, naselje i opština u Francuskoj
Arcakhaški univerzitet

**Arcakhaški univerzitet** (arm.: Արցախի պետական համալսարանի գիտական տեղեկագիր, azer.: Xankəndi Dövlət Universiteti) je najveći javni univerzitet na području Nagorno-Karabaha odnosno Republike Arcah, samoproglašene i međunarodno nepriznate kavkaške države koja se formalno nalazi u sastavu Azerbejdžana. Univerzitet obavlja nastavu u 31 specijaliziranom području. Jezici na kojima se odvija nastava su ruski i armenski. Univerzitet je u toku godina uspostavio suradnju sa institucijama vuisokog obrazovanja u Armeniji i drugim zemljama. Godine 2011. Kalifornijski državni univerzitet iz Carsona omogućio je da od 12 do 15 njihovih studenata u toku ljeta boravi na ljetnoj školi na Arcakhaškom univerzitetu izučavajući kolegije o politici, istoriji i ekonomiji.

## Partnerske institucije
* : (Centralnoevropski universzitet u Skalici)
* : (Rusko-armenski (slavenski) univerzitet)
* : (Kalifornijski državni univerzitet iz Carsona)
* : (Université catholique de Louvain)

## Povezano
* Indeks članaka Republike Arcah

## Reference
Rambo: First Blood Part II

**Rambo 2** (eng. *Rambo: First Blood Part II*) je američki akcijski film iz 1985. godine u režiji Georgea P. Cosmatosa i sa Sylvestrom Stalloneom u glavnoj ulozi. Predstavlja drugi dio serijala filmova o Rambu stavlja jači naglasak na akcijske scene i nasilje, za razliku od originala koji je težište fokusirao na dramsku radnju. Za razliku od prethodnog filma, imao je i snažan politički naboj, s obzirom da je snimljen u jeku eskalacije hladnog rata, odnosno na 20. obljetnicu završetka vijetnamskog rata, odnosno američkog poraza, za koju se u tadašnjoj Americi okrivljavalo "kukavičku" vladu koja je pod pritiskom izdajničkih liberala u borbi nepobijeđenim vojnicima zabila nož u leđa. Scenario, inspiriran urbanim legendama o američkim ratnim zarobljenicima koji su ostali kao taoci, često se uzimao kao primjer revanšističkih i militarističkih tendencija u SAD pod Ronaldom Reaganom, odnosno hollywoodskog doprinosa njihovom promoviranju.

Film je doživio porazne kritike, što se odrazilo na dodjelu Zlatne maline za najgori film, ali je to više nego nadoknadio sjajnim komercijalnim rezultatima, nakon kojih je postao ne samo jedan od najpopularnijih filmova, nego i fenomen popularne kulture 1980-ih, a riječ "Rambo" je ušla u mnoge jezike sveta kao sinonim za "okorjelog" i moćnog ratnika, osobu koja ne poštuje naređenja, koristi nasilje za rešavanje svih problema, sama ulazi u opasne situacije i izuzetno je žestoka, sirova i agresivna.

Prikazivan je i pod alternativnim naslovima *First Blood Part II* i *Rambo 2*.

## Sadržaj

*John Rambo* (Sylvester Stallone) pristaje, na nagovor svog bivšeg zapovjednika pukovnika *Samuela Trautmana* (Richard Crenna), prihvatiti angažman u tajnoj vojnoj operaciji s ciljem oslobođenja preostalih američkih vojnih zarobljenika u Vijetnamu. Zauzvrat, Rambu je ponuđeno puštanje iz zatvora na slobodu i amnestija od kaznenog progona.

Rambov zadatak je dostaviti fotografije lokacije zarobljenih vojnika, no on ih uz pomoć vijetnamske gerilke *Co Bao* (Julia Nickson) pokušava osloboditi iz vojnog logora kojim upravljaju sadistički vijetnamski satnik *Vinh* i sovjetski pukovnik *Padovsky* (Steven Berkoff).

## Likovi

* Sylvester Stallone - John Rambo
* Richard Crenna - pukovnik Samuel Trautman
* Charles Napier - Murdock
* Steven Berkoff - Podovsky
* Julia Nickson - Co Bao

## Napomene

## Vanjske veze
* Rambo: First Blood Part II (1985) na Internet Movie Databaseu
Rambo III

**Rambo 3** (eng. *Rambo III*), američki akcijski film redatelja Petera MacDonalda iz 1988. godine, treći iz serijala o vijetnamskom veteranu *Johnu Rambu* (Sylvester Stallone).

Film je premijerno prikazan 25. svibnja 1988. Unatoč budžetu od 65 milijuna USD, film je podbacio na kino blagajnama ostvarivši prihod od 50 milijuna USD, što je za duže vrijeme prekinulo serijal.

Treći dio Ramba nalazi se u *[[Guinnessova knjiga rekorda|Guinnessovoj knjizi rekorda]]* kao najnasilniji film sa 221 nasilnim činom i minimalno 108 nasilnih smrti.

## Radnja

John Rambo, vijetnamski veteran, povukao se nakon događaja iz drugog dijela u budistički hram na Tajlandu. Pukovnik Rautman dolazi k njemu i traži ga da mu se pridruži u misiji opskrbljivanja oružjem afganistanskih Mudžahedina, koji se bore protiv snaga Sovjetskog Saveza. Rambo odbija zadatak, no predomišlja se kada dozna da je pukovnik Trautman (Richard Crenna) sovjetski zarobljenik u Afganistanu.

## Glavne uloge

* **[[Sylvester Stallone]]** - **[[John Rambo|John J. Rambo]]**
* **[[Richard Crenna]]** - **puk. Sam Trautman**
* **[[Kurtwood Smith]]** - **Robert Griggs**

## Produkcija
Sovjetsku ratnu tehniku u filmu čine američki poluguseničar/oklopni transporter M3 iz Drugog svetskog rata, oklopna vozila Alvis FV603 Saracen, BRDM-2, BTR-60, izviđačka kola UAZ-469 i Dajmler Feret MkII, vojni kamioni ZIL-157, GMC M-135, AIL M-325, samohodno protivavionskooruđe ZSU-23-4, tenk T-55, kao i neidentifikovani tenk koji podsećaa na američki tenk M26 Peršing. Na granici sa Pakistanom, ulogu sovjetskih aviona koji patroliraju preuzeli su avioni F-15. Helikopteri sovjetske armije dolaze u dve varijante, srednjoj i teškoj, i oba su francuske proizvodnje. Transportni helikopter Aerospasjal SA 330 Puma je modifikovan dodavanjem bočnih krila tako da podseća na Mi-24. Drugi helikopter je isto tako izmenjeni SA 342 Gazela. Na puške AKS i AKM su instalirani američki bacači granata M203 i optički nišani. U jednoj sceni, sovjetski mitraljezac puca iz britanskog mitraljeza Luis iz 1916. godine.

## Zanimljivosti
* Među glavnim glumcima uopće nema žena, a i inače se žene rijetko pojavljuju u filmu.
* Rambov konj pojavljuje se i u filmu *[[Indiana Jones and the Last Crusade|Indiana Jones i posljednji križarski pohod]]* kao Jonesov konj.

## Političke kontroverze
Neki kritičari su isticali loše vreme premijere filma, 10 dana posle početka sovjetskog povlačenja iz Avganistana i sa njegovim naglašenim antisovjetskim tonom, koji je ignorisao otvaranje Sovjetskog Saveza prema zapadu za vreme Mihaila Gorbačova, što je znatno promenilo sliku o Sovjetskom Savezu u vreme kad je film sniman. Film zbog toga nije prikazivan u Sovjetskom Savezu.

U originalnom verziji, film se završava citatom: „Ovaj film je posvećen hrabrim avganistanskim mudžahedinima“. Posle napada 11. septembra 2001. godine i rata u Avganistanu, citat je promenjen u „Ovaj film je posvećen plemenitom avganistanskom narodu“ i dodat je citat: „Ja sam poput metka, napunjen olovom i stvoren da ubijam“.

## Napomene

## Vanjske veze
* Rambo 3 na Internet Movie Databaseu 
* Filmski.net
First Blood

**Rambo** (eng. *First Blood*), američki akcijski/triler film iz 1982. godine u režiji Teda Kotcheffa i sa Sylvestrom Staloneom u glavnoj ulozi naslovnog junaka *Johna Ramba*, traumatiziranog vijetnamskog veterana.

Film je temeljen na romanu *First Blood* Davida Morrella, a u SAD-u premijerno je prikazan 22. listopada 1982. godine pod naslovom *First Blood* ostvarivši osrednji rezultat na kino blagajnama. Na međunarodnom tržištu, film je poznat i kao *Rambo: First Blood* ili samo kao *Rambo*.

Prvi film iz serijala sadrži mnogo manje akcije i nasilja, ne samo u odnosu na kasnije nastavke, nego i u odnosu na literarni predložak.

## Sadržaj

Traumatizirani vijetnamski veteran i bivši pripadnik zelenih beretki *John J. Rambo* (Sylvester Stallone) stiže u gradić Hope posjetiti prijatelja, no lokalni šerif *Teasle* (Brian Dennehy) želi ga odmah protjerati. Zlostavljanje u policijskoj postaji potakne mu sjećanja na mučenja u ratnom zarobljeništvu pa se, pobjegavši, odlučuje na osvetu. Šerif sazove potjeru, no Rambo u divljini sam postane progonitelj, zbog čega lokalne vlasti pozovu u pomoć njegova bivšeg zapovjednika pukovnika *Trautmana* (Richard Crenna).

## Uloge
* Sylvester Stallone - John Rambo
* Richard Crenna - pukovnik Sam Trautman
* Brian Dennehy - šerif Will Teasle
* Bill McKinney - policijski kapetan Dave Kern

## Zanimljivosti
* Neki od slavnih filmskih glumaca poput Clinta Eastwooda, Stevea McQueena, Al Pacina, Dustina Hoffmana, Nick Nolte i Johna Travolte bili su u opciji za dobivanje uloge *Johna Ramba*.
* Veći dio radnje filma odvija se u izmišljenom gradiću Hope u državi Washington. Zanimljivo je da je mjesto radnje *odglumio* stvarni gradić Hope iz Britanske Kolumbije, Kanada.
* Stallone je zadobio nekoliko ozbiljnijih ozljeda tijekom snimanja. U sceni gdje Rambo skače niz liticu, Stallone je slomio rebro. Također, u sceni gdje pred progoniteljima bježi kroz rudarsko okno, Stallone ozljedio ruku dodirnuvši puščanu cijev iz koja je netom poslije opalila.

## Napomene

## Vanjske veze
* Filmski leksikon 
* First Blood na IMDb-u
Grace Jones

**Grejs Džouns** (), rođena 19. maja 1948. u Speniš Taunu na Jamajci  je američka pevačica, model i glumica. Njen prvi veliki hit je pesma *Slave to the Rhythm*, a često je pevala i na francuskom jeziku, u pesmama kao što su *I've Seen That Faces Before (Libertango)* i obradi pesme Edit Pjaf, *[[La Vie en rose]]*. Značajniji filmovi u kojima je glumila su Konan uništitelj () i Pogled na ubistvo (). Poznata je po svom dubokom kontraaltu, a ima dva stila pevanja: pričanje i pevanje u kojem dostiže gotovo sopran. Najveću slavu dostigla je osamdesetih, a 2008. godine, nakon 19 godina odsustva sa muzičke scene, izdala je novi album *Hurricane*.

## Diskografija
* *Portfolio* (1977)
* *Fame* (1978)
* *Muse* (1979)
* *Warm Leatherette* (1980)
* *Nightclubbing* (1981)
* *Living My Life* (1982)
* *Slave to the Rhythm* (1985)
* *Inside Story* (1986)
* *Bulletproof Heart* (1989)
* *Hurricane* (2008)

## Reference

## Vanjske veze

* 
* Zvanična internet prezentacija
* Grejs Džouns - najveći televizijski šok ikada!
* Pesma i spot La Vie en Rose na sajtu www.last.fm
* Nova pesma ''I'm Crying (Mother's Tears)'' na sajtu Jutjub
Conan the Destroyer

***Conan the Destroyer*** je američki fantasy pustolovni film snimljen 1984. godine u režiji Richarda Fleischera sa Arnoldom Schwarzeneggerom. Predstavljao je nastavak filma *[[Conan the Barbarian (1982 film)|Conan the Barbarian]]*, a radnja je pratila pustolovine Conana angažiranog da čuva princezu koja je određena da preuzme dragulj od uspavanog božanstva.

Film, koji je zbog inzistiranja producenata na porodičnoj publici imao daleko manje nasilja i mnogo više humora u odnosu na prethodnika, imao je uglavnom negativne kritike, ali zato pristojne komercijalne rezultate, te su Schwarzenegger, Fleischer i producent Dino de Laurentiis već sljedeće godine surađivali na filmu *[[Red Sonja (film)|Crvena Sonja]]* koji je, pak, završio kao potpuni promašaj.

## Uloge

## Reference

## Vanjske veze
* 
* 
*
Red Sonja (film)

***Crvena Sonja*** (eng. *Red Sonja*) je američki fantastični pustolovni film iz 1985. godine, koji govori o Crvenoj Sonji, ratnici iz mističnog svijeta mača i čarobnjaštva. Lik Crvene Sonje stvorio je Roy Thomas za stripove o Conanu Cimmerijancu, kojega je stvorio Robert E. Howard. Film je svojevrsni nastavak filmova Conan barbarin i Conan razarač ali osim Crvene Sonje, film nema puno poveznica sa Conanom, te čak i Arnold Schwarzenegger, koji je u prethodnim filmovima glumio Conana, ovdje glumi drugu osobu. Sandahl Bergman, koja je također glumila u prvom *Conanu*, ovdje glumi drugu ulogu.

U bivšoj Jugoslaviji je bio distribuiran pod naslovom ***Kalidor i riđokosa ratnica***.

## Radnja

Okrutna kraljica Gedren otme Talisman, tajanstveni predmet kojim je stvoren čitav svemir, kako bi zavladala svijetom. Pri tome ubije i sve čuvarice Talismana, osim Varne, jedine koja uspije pobjeći, iako teško ranjena. Varnu od Gedreninih vojnika spasi ratnik Kalidor, i Varna od njega zatraži da potraži njezinu sestru Sonju. Kalidor pronađe Sonju i odvede ju sestri, koja od nje na samrti zatraži da uništi Talisman i spriječi Gedren u njenin planovima. Sonja obeća i kreće u osvetnički pohod, jer i sama ima osobnih razloga za obračun sa Gedren. Kalidor se pridružuje Sonji u pohodu, a putem im se priključuju i mladi princ Tarn, i njegov čuvar Falkon.

## Uloge
* Brigitte Nielsen - Crvena Sonja, ratnica kojoj je kraljica Gedren pobila obitelj.
* Arnold Schwarzenegger - Kalidor, vladar Hyrkanije
* Sandahl Bergman - Kraljica Gedren
* Paul L. Smith - Falkon
* Ernie Reyes Jr. - Princ Tarn
* Ronald Lacey - Ikol, Gedrenin zamjenik
* Pat Roach - Brytag
* Janet Agren - Varna, Sonjina sestra
* Donna Osterbuhr - Svećenica Kendra
* Lara Naszinsky - sluškinja kraljice Gedren
* Hans Meyer - otac Crvene Sonje
* Francesca Romana Coluzzi - majka Crvene Sonje
* Stefano Maria Mioni - Barlok, brat Crvene Sonje
* Tutte Lemkow - čarobnjak
* Tad Horino - kineski učitelj mačevanja
Red Sonja

**Crvena Sonja**, (**She-Devil with a Sword** - **Žena-vrag s mačem**) je izmišljeni lik koji su stvorili Roy Thomas and Barry Windsor-Smith za stripove o Conanu Cimmerijanacu. Prvi put se pojavila u stripu *Conan the Barbarian*, broju 23, koji izdaje Marvel Comics.

Od svoje prve pojave, Crvena Sonja je s vremenom postala tipičan primjer fantazijske opasne i prelijepe barbarske ratnice koja obično nosi oklop u obliku bikinija. Od sporednog lika koji se povremeno pojavljivao u stripovima o Conanu koje je izdavao Marvel Comics, Crvena Sonja je s vremenom stekla vlastiti strip, *Red Sonja*, koji izdaje Dynamite Entertainment. Taj je strip serijal nastavljen novim serijalom, pod nazivom *Queen Sonja*, koji je počeo izlaziti 2010. godine.

1985. snimljen je fantastični pustolovni film Crvena Sonja u kojem je Sonju glumila Brigitte Nielsen. Film nije dobro prošao na kino-blagajnama. 2009. Robert Rodriguez je otkupio prava za snimanje novog filma pod istim nazivom. Rose McGowan treba glumiti Sonju u tom filmu, ali zbog velikih fanancijskih problema, snimanje je prekinuto, i nepoznato je da li će se nastaviti.
Conan Barbarin

**Konan Simerijanac** ili **Konan Varvarin** (, prema nazivu svoje otadžbine, Simerije) jeste izmišljeni lik koji se često dovodi u vezu sa podžanrom *[[low fantasy]],* odnosno mač i magija, koji je takođe poznat pod nazivom herojska fantastika. Smatra se najpoznatijim fiktivnim varvarinom i uopšte jednom od najpoznatijih i najprepoznatljivijih ikona u savremenoj popularnoj kulturi.

Lik kojeg je stvorio američki pisac Robert Ervin Hauard 1932. godine u seriji "petparačkih priča" koje su objavljivane u časopisu *[[Weird Tales]]*, do sada se pojavio u licenciranim knjigama, stripovima, filmovima, televizijskim programima i video-igrama, što je doprinelo njegovoj dugotrajnoj popularnosti.

## Reference

## Vanjske veze

* A Complete Conan Bibliography compiled by Bruce L. Precourt, January 1998 
* Conan: The Official Website
* Conan the Barbarian at AmratheLion.com
* Conan d20 fan site 
* Maps of the Hyborian Age
*  
* Conan RPG by Mongoose Publishing
* Conan the Barbarian Message Board at the Second-String Sanctuary 
* "From Pen to Sword: Robert E. Howard's Conan," by John J. Miller in the Wall Street Journal
* Age of Conan: Hyborian Adventures (MMORPG)
* Los Pergaminos de Skelos (Español)
* Atlas de la Era Hyboriana (Español)
Mi smo naše planine

"**Mi smo naše planine**" (jermenski: Մենք ենք մեր սարերը) je spomenik koji se nalazi na ulazu Stepanakert, glavni grad nepriznate države Nagorno-Karabah i rad je Sargis Baghasarijana. 
Iako je novijeg datuma spomenik je postao simbol Nagorno-Karabaha jer reflektuje moto države. Spomenik je napravljen od kamena tuf i odslikava starog muškaraca i ženu.

Spomenik je poznat i kao **Tatik i Papik** (Տատիկ և Պապիկ)

Statua se nalazi u centralnom delu grba Nagorno-Karabaha.

## Veze
* Indeks članaka vezanih uz Nagorno Karabakh

## Reference
Indeks članaka Republike Arcah

**Indeks članaka [[Republika Arcah|Republike Arcah]]:**

## 0-9
## A
* Armenci
* Armenija
* Armenski jezik
* Azerbejdžan
* Armenski dram
* Arayik Harutyunyan
* Artsakhaški univerzitet
* Armenska apostolska crkva
* Azat u ankakh Artsakh

## B
## C
## Ć
## Č
## D
## E
## F
## G
* Grb Republike Arcah

## H
## I
## J
## K
* Kavkaz
* Kultura Republike Arcah

## L
## Lj
## M
* Manastir Dadivank
* Mi smo naše planine

## N
* Nagorno-Karabah

## Nj
## O
## P
## Q
## R
* Rat za Nagorno-Karabah

## S
* Stepanakert

## Š
## T
## U
## V
## W
## X
## Y
## Z
* Zastava Republike Arcah

## Ž
Manastir Dadivank

**Manastir Dadivank** je manastir armenske hrišćanske zajednice izgrađen u periodu od 9. do 13. veka. Manastir se nalazi na teritoriji međunarodno nepriznate države Nagorno-Karabah. Manastir je na ovome mestu osnovan od Apostol Tadeja koji je u 1. veku doneo hrišćanstvo u Armeniju.

## Veze
* Indeks članaka vezanih uz Nagorno Karabakh

## Vanjske veze
Arayik Harutyunyan

**Arayik Harutyunyan** (jermenski: Արայիկ Հարությունյան, ruski: Араик Арутюнян; Stepanakert, 14. decembra 1973), je premijer međunarodno nepriznate kavkaške Republike Arcah.

## Povezano
* Indeks članaka Republike Arcah
Liškovac

**Liškovac** je planina u istočnoj Srbiji, koja pripada grupi Karpatsko-balkanskih planina. Nalazi se između Majdanpeka i Donjeg Milanovca. Najviše vrh je *Veliki Liškovac* sa 803 metara nadmorske visine. Zajedno sa planinom Miroč, Liškovac obrazuje Gvozdenu kapiju Dunava i nalazi se u nacionalnom parku Đerdap.

## Vanjske veze
Polarni vuk

**Polarni vuk**, **arktički vuk** (*Canis lupus arctos*), ponekad i **beli vuk**, sisar je iz porodice pasa, a pobliže on je podvrsta sivog vuka. Nastanjuje Sjevernu Kanadu, Aljasku, kanadske arktičke otoke od Melvilla pa do Ellesmera i sjevernu i istočnu obalu Grenlanda, sjeverno od 68° sjeverne širine. Živi u jednom od rijetkih područja na Zemlji u kojima je siguran od čovjeka, jer čak ni Eskimi više ne žive tako daleko na sjeveru. To je jedno od najnegostoljubljivih područja na svijetu.

## Obilježja
Zbog vrlo niskih temperatura zraka koje i ljeti rijetko prelaze 0&nbsp;°C a zimi padaju i do -50 ° (ponegdje i značajno niže), ova podvrsta razvila je neke posebnosti koje ih razlikuju od svih drugih podvrsta vukova (iznimka je bijeli vuk (*Canis lupus albus*) koji nastanjuje odgovarajuća područja na euroazijskom arktiku). Tako im je vrlo meko, gusto i dugodlako krzno gotovo bijelo (na leđima nešto tamnije), s pojedinim sivim i crnim dlakama. Uši su im manje i okruglaste, njuške nešto kraće a noge upadljivo kratke. To im čini tijelo zbijenijim.

## Ponašanje
Povezanost unutar čopora kod ove podvrste još je nešto izraženija nego kod drugih podvrsta vukova. Usamljena jedinka u surovim uvjetima koji vladaju u tim područjima ne bi mogla preživjeti duže vrijeme.

Tlo je, osim nekoliko centimetara ispod površine, stalno zamrznuto (permafrost) tako da može opstati samo rasljinje s plitkim korijenjem. U takvim uvjetima mogu preživjeti samo rijetki sisavci, najčešće manji glodavci. To znači, da veliki čopor nije svrsishoda, pa ga čini najčešće sedam do deset jedinki. Zbog velike povezanosti među njima, ponekad ih može biti i do trideset. No čoporu vukova za preživljavanje je katkad potreban i veči plijen, pa love i mošusna goveda i sobove.

Čopor ostaje stalno na okupu tjekom jeseni i zime, no nakon parenja u ožujku napustit će skotna vučica čopor kako bi potražila prikladnu jazbinu. Kadkad će ju sama iskopati, ali ako je zemlja zamrznuta često je prisiljena mlade donjeti na svijet u jednoj od prijašnjih jazbina. Pri dolazku na svijet mladi su sljepi, gluhi i bespomoćni te u potpunosti ovise o majci. Odprilike nakon mjesec dana mladi vučići mogu početi jesti meso. Od tog trenutka i čopor sudjeluje u njihovom hranjenju.

## Ugroženost i zaštita
Polarni vukovi su jedina podvrsta vukova koja nije ugrožena. Područja koja nastanjuju su zbog surovosti klime relativno zaštićena od ljudskih aktivnosti, bilo od lova, bilo od kultiviranja. Samo ih Eskimi još love zbog krzna, no to je zanemarivo, i ne ugrožava ih.

## Ishrana
Polarni vukovi, kao i sve vrste vukova, su mesojedi. Hrane se isključivo tako što love zečeve i jelene.

## Literatura
* Lucyan David Mech & Monika Thaler: *Auf der Fährte der Wölfe.* Frederking & Thaler, München 1992.
Car Zhuangzong od Kasnijeg Tanga

**Car Zhuangzong od Kasnijeg Tanga** (後唐莊宗) (2. decembar 885 - 11. jun 926), osobno ime **Li Cunxu** (), nadimak **Yazi** (亞子) bio je kineski gospodar rata Shatuo nacionalnosti, odnosno princ od Jina (908-923) te car i osnivač dinastije Kasniji Tang koji je vladao od 923. do smrti.. Bio je sin znamenitog vojskovođe Li Keyonga.

Oca je naslijedio nedugo nakon pada dinastije Tang koju je smijenila dinastija Kasniji Liang i tako započela kaotični period poznat kao Pet dinastija i Deset kraljevstava. Li Cunxu je godine 923. iskoristio priliku da je svrgne i sebe proglasio carem nove dinastije, kojoj je, u nastojanju da stekne legitimitet među podanicima, proglasio nastavkom odnosno "obnovljenom" dinastijom Tang. U tu je svrhu svoje sjedište premjestio u staru carsku prijestolnicu Luoyang. Njegov režim se, međutim, nije iskazao pretjeranom stabilnošću, te je 926. ubijen u oficirskoj pobuni koju je vodio Guō Cóngqiān (郭從謙) in 926. Naslijedio ga je sin Lǐ Sìyuán(李嗣源).

## Fusnote

## Izvori
* Ci hai bian ji wei yuan hui (辞海编辑委员会）. Ci hai （辞海）. Shanghai: Shanghai ci shu chu ban she （上海辞书出版社）, 1979.

|-

|-

|-

|-

|-

|-

|-
Lobith

**Lobith** je selo u nizozemskoj općini Gelderland. Smješteno je u općini Rijnwaarden. Prema predaji Rajna ulazi u Nizozemsku upravo u Lobithu, iako se to stvarno događa tek 4&nbsp;km uzvodno, kraj Spijka.

Lobith je od 1. marta 1817. do 1. januara 1818. bio zasevna općina, prije nego što je postao dio Herwen en Aerdta.

## Galerija

Image:Lobith, de Nederlands Hervormde kerk RM21963 IMG 3574 2020-03-24 10.31.jpg|Lobith, crkva
Image:Lobith, Tolhuys Coornmolen foto2 2011-02-09 11.27.jpg|Lobith, vjetrenjača: Tolhuys Coornmolen


## Reference
Stjepan V (papa)

**Stjepan V.** je bio papa od 885. do 14. rujna 891. godine. Bio je sin rimskog aristokrata po imenu Hadrijan, a u mladosti se obrazovao kod rođaka po imenu Zaharije, koji je bio bibliotekar Svete stolice. Papa Marin I ga je proglasio kardinalom-svećenikom rimske crkve Santi Quattro Coronati. Za papu je izabran nakon smrti svog prethodnika Hadrijana III. Njegov izbor nije potvrdio car Karlo III Debeli, ali se naknadno s njim složio saznavši da uživa opću podršku među Rimljanima.

Pontifikat su mu obilježile suša i glad u Rimu, zbog koje je hranio narod iz sredstava vlastite porodice. Nastojao je diplomatskim putem pronaći balans između zapadnih i istočnih careva. Cara Guida od Spoleta je simbolički proglasio "vlastitim sinom", dok je od bizantskog cara Lava VI tražio mornaričku pomoć u borbi protiv Saracena. Nastavio je politiku svojih prethodnika prema Istoku - kritizirao je Fotijeve stavove, ali i podržavao pokrštavanje Slavena u Velikoj Moravskoj.
Godfried od Frizije

**Godfrid**, **Godafrid**, **Gudfrid** ili **Gottfrid**, poznat kao Godfried Sjevernjak ( ili Godfried morski kralj (; ? - jun 885) bio je danski vikinški vođa koji je postao vazal franačkog cara Karla Debelog i tako vladao Frizijom od 882. do smrti.

Historičari pretpostavljaju da je kao pripadnik Velike poganske vojske 860-ih ili 870-ih sudjelovao u vikinškoj invaziji Engleske, da bi se kasnije okrenuo pljački i pustošenju franačkih područja na Kontinentu. Godine 880. je zauzeo Gent u današnjoj Belgiji, odakle je pljačkao Flandriju. Godine 882. je pokrenuo veliki pljačkaški pohod na Lotaringiju prilikom koga su zauzeti i opljačkani gradovi Maastricht, Liège, Stavelot, Prüm, Köln i Koblenz. Pohod je zaustavljen franačkim kontranapadom nakon koje se našao opkoljen kod Asselta te pristao na pregovore sa Karlom. Nakon što se pristao krstiti i obećao da više neće napadati franačka područja, Godfrid je dobio ruku Gisele, kćeri Lotara II, titulu frizijskog vojvode i područje Kennemerland, kojim je nekada vladao vikinški vođa Rorik.

Godfrid nije napadao franačka područja, ali isto tako nije učinio kako bi spriječio druge vikinške vođe da napadaju i pljačkaju sjeverozapadnu Evropu. Nekoliko godina kasnije je optužen da je sa Hugom od Alzasa kovao zavjeru protiv kralja. Pozvan je u selo Lobith kako bi odgovarao na optužbe. Tamo su ga mučki ubili frankonski i saksonski plemići na podstrek Heinricha od Frankonije. Vlast nad Frizijom je preuzeo grof Gerulf.

## Izvori
* Nelson, Janet L (ed.), and Reuter, Timothy (trans.) *[http://books.google.co.uk/books?id=ARENAQAAIAAJ The Annals of Fulda]*. (Manchester Medieval series, Ninth-Century Histories, Volume II.) Manchester: Manchester University Press, 1992.
* 
* MacLean, Simon. *Kingship and Politics in the Late Ninth Century: Charles the Fat and the end of the Carolingian Empire*. Cambridge University Press: 2003.
* Smith, Julia M. H. *Province and Empire: Brittany and the Carolingians*. Cambridge University Press: 1992.
Car Daigo

bio je 60. car Japana, prema tradicionalni popisu, a koji je vladao od 897. do 930. Ime je dobio po svetištu gdje je sahranjen.

Osobno ime (*[[imina]]*) mu je bilo  ili *Ono-tei*. Bio je najstariji sin svog prethodnika cara Ude, a majka mu je bila Fujiwara no Taneko. Na prijestolje je došao u dobi od 12 godina, nakon abdikacije svog oca. Njegovu vladavinu je označio incident vezan uz protjerivanje učenjaka Sugawara no Michizanea 901. sa dvora; car je naredio da se u arhivima unište sve referencije na njega. Nakon njegove smrti je dvorom počeo dominirati Fujiwara no Takihira, nakon čije smrti 909. je Daigo vladao sam - postavši jednim od rijetkih japanskih careva svog vremena kome je to uspjelo. Tokom tih godina su pogodile suše, poplave i druge katastrofe, a 21. jula 930. i oluja i požar u carskoj palači. Ti su se događaji tumačili kao božanska kazna za Sugawarin incident. Car Daigo se razbolio i, uvjeren da neće preživjeti, 16. oktobra 930. abdicirao u korist sina Suzakua. Nakon toga se zaredio u budističkom samostanu i ubrzo nakon toga umro.

## Reference

## Literatura
* Brown, Delmer M. and Ichirō Ishida, eds. (1979). ''Gukanshō: The Future and the Past.'' Berkeley: University of California Press. ; OCLC 251325323
* Ponsonby-Fane, Richard Arthur Brabazon. (1959). ''The Imperial House of Japan.'' Kyoto: Ponsonby Memorial Society. OCLC 194887
* Titsingh, Isaac. (1834). *[[Nihon Odai Ichiran]]*; ou, ''Annales des empereurs du Japon.'' Paris: Royal Asiatic Society, Oriental Translation Fund of Great Britain and Ireland. OCLC 5850691
* Varley, H. Paul. (1980). ''Jinnō Shōtōki: A Chronicle of Gods and Sovereigns.'' New York: Columbia University Press. ; OCLC 59145842

## Vanjske veze
* Imperial Household Agency webpage on mausoleum
Ivan Branislav Zoch

**Ivan Branislav Zoch** [~ zox] (Jasenová, 24. VI. 1843. – Modra, 27. XII. 1921.), austrougarski pedagog, leksikograf i enigmatičar.

## Enigmatika
### Zagonetke
Zagonetao devedesetih godina 19. vijeka. Surađivao je u Pobratimu i drugdje objavljujući raznovrsne zagonetke: obosmjerne rečenice, premetajne varijacije i druge domišljaljke. Bio je jedan od prvih autora mrežastih zagonetaka na južnoslavenskom prostoru ("Pobratim", 1894).

### Članci
Objavio je članak o premetaljkama (1893), a uz ostale odrednice za *[[Hrvatska enciklopedija (Laubner)|Hrvatsku enciklopediju]]* (1887-1890) obradio je i ove zagonetačke: akrostih, anagram, šarada.

### Pseudonim
Koristio je pseudonim "Čika Apik".

## Izvori

* Stjepan Horvat: *[[Leksikon zagonetača Jugoslavije]]*, Bjelovar, 1979.
* B. A. (Boris Antonić): *"Osječki zagonetački krug"*, Vjesnikov kviz, ..., 420, 8 - Zagreb, 24. II. 1988.

## Vanjske veze
Modra

**Pezinok** (mađarski:*Modor*, njemački:*Modern* ) je grad u Bratislavskom kraju u zapadnoj Slovačkoj. Grad upravno pripada Okrugu Pezinok.

## Geografija
Grad se nalazi u podnožju Malih Karpata koji omogućavaju odlične uvjete za planinarenje.

## Historija
Prvi tragovi naselja su iz 3. tisućljeća pne. , a prvo stalno naselje je iz vremena Velikomoravske Kneževine, koja je bila država Slavena. Prvi spomen o Modri je iz 1158. godine u dokumentu od Gejze II., kada je grad pripadao biskupu iz Nitre. Nakon Mongolske invazije 1241. godine , grad naseljavaju Karpatski Nijemci. Prvi spomen o vinogradima u Modri seže iz 1321. godine. Naselje je primilo status grada 1361. godine, a postalo Slobodni kraljevski grad 1607. godine. Gradska utvrda sa trima vratima izgrađena je 1610.-1647. godine. Od 17. stoljeća grad je bio jedan od vodećih obrtnićkih centara u Slovačkoj. Keramička industrija počela u 19. stoljeću, a 1883. osnovana je škola keramike. Željeznička pruga od Bratislave do Trnave zaobići će grad 1840. godine zato što je lokalni sudac odbio dati dozvolu za izgradnju željeznice.

## Stanovništvo

Po popisu stanovništva iz 2001. godine grad je brojao 8.536 stanovnika..

### Etnički sastav
* Slovaci - 97,4%
* Česi - 1%
* Mađari - 0,4%

### Religija
* rimokatolici - 53,7%
* luterani - 25.8%
* ateisti - 15%

## Gradovi prijatelji
*  Overijse, Belgija
*  Benátky nad Jizerou, Češka
*  Hustopeče, Češka
*  Martres Tolosane, Francuska

## Reference

## Vanjske veze

* Službena stranica grada
Jasenova (Teslić)

**Jasenova** je naseljeno mjesto u Bosni i Hercegovini u opštini Teslić koja pripada entitetu Republika Srpska. Na popisu stanovništva 1991. u njemu je živjelo 662 stanovnika.

## Geografija

## Historija

## Stanovništvo

## Privreda

## Reference

## Vanjske veze
Jasenová (Dolný Kubín)

**Jasenová** je naseljeno mjesto u okrugu Dolný Kubín, u Žilinskom kraju, Republika Slovačka.

## Stanovništvo

Prema podacima o broju stanovnika iz . godine naselje je imalo  stanovnika.

### Etnički sastav

### Religija

## Reference

## Vanjske veze

*  
* Krajevi i okruzi u Slovačkoj
886.

__NOTOC__
Godina **886.** (**[[rimske brojke|DCCCXLXXXVI]]**) bila je redovna godina koja počinje u subotu u julijanskom kalendaru. 

## Događaji

* Franački (francuski) kralj i rimsko-njemački car Karlo Debeli oslobađa Pariz od opsade tako što je platio bogatu otkupninu vikinškim napadačima među kojima se nalazi i mladi Rollo.
* Pariški grof Odo postaje grof od Anjoua nakon smrti Huga Opata.
* U Bugarskoj je kao službeno pismo uvedena glagoljica, koju su za liturgijske i druge potrebe slavenskih naroda izumili carigradski misionari Ćiril i Metod.
* Zapadnosaksonski kralj Alfred Veliki osvaja današnji London kome daje ime Lundenburgh; uzvodno od Londonskog mosta gradi luku zvanu Queenhythe, a nadzor nad Londonom daje earlu Aethelredu koji se ženi za Alfredovu kćer po imenu Ethelfleda. 
* Kan Boris I od Bugarske uspostavlja Preslavsku i Ohridsku književnu školu.
* Alfred Veliki kuje prvu kovanicu poznatu kao halfpenny ("polu-penny"), čime je ukinuta praksa da se prethodni pennyji režu napola.
* Lav VI nasljeđuje poočima Vasilija I na bizantskom prijestolju te smjenjuje patrijarha Fotija kako bi na njegovo mjesto postavio brata Stefana I.
* Adalbert II nakon smrti svog oca Adalberta I nasljeđuje mjesto markgrofa Toskane.


## Rođenja

* Ibn Muqlah, perzijski kaligraf

## Smrti

* 29. 8. &ndash; Vasilije I Makedonac, bizantski car
* Adalbert, vojvoda od Toskane
* Ja'far ibn Muhammad Abu Ma'shar al-Balkhi, perzijski astronom
* Heongang, kralj Sille (u današnjoj Koreji)
* Wulgrin I, grof od Angoulêmea
* Muhamed I od Córdobe, vođa omejadske dinastije

## Reference