Spartakijada

**Spartakijada** (od ruski: *спартакиада*) bile su sportske igre sovjetski pandan Olimpijskim igrama koje su održavane do Drugog svjetskog rata.

Igre su nazvane *Spartakijada* u spomen na Spartaka - vođu najvećeg Ustanka robova u Antičkom Rimu.

## Historija
Komplicirani i neprijateljski odnosi koje je Sovjetski Savez imao sa većinom država svijeta od 1920-ih do 1930-ih utjecali su i na sport. 
Sovjetski Savez nije sudjelovao na Olimpijskim igrama sve do 1952., što zbog ignoriranja Međunarodnog olimpijskog odbora, ili zbog tog što je sam bojkotirao igre iz političkih i ideoloških razloga. 

Zbog tog je 1921. osnovao - *Crvenu sportsku internacionalu* (skraćeno Sportinternu), kao pandan Međunarodnom olimpijskom odboru, koja se trebala baviti radničkim sportom diljem svijeta.

Koncept radničkih sportskih društava, nastao je u Socijaldemokratskoj partiji Njemačke -SPD. Još prije 1914. 
SPD je inspirirao i vodio široku lepezu društava radničke klase od pjevačkih horova, planinara do obrazovnih institucija.
Prije Prvog svjetskog rata SPD je imao mrežu sportskih društava sa oko 350 000 članova. 

Komunistička omladinska internacionala dala je svoju podršku -Sportskoj Internacionali u julu 1923., otad te dvije organizacije njeguju blizak odnos. Omladinska internacionala odabrala je delegata koji je sudjelovao u radu Centralnog komiteta Sportinterne.

U međuvremenu su se sportska udruženja socijaldemokratske orijentacije okupila 1920. u *Socijalističkoj radničkoj sportskoj internacionali*, neformalno poznatoj kao *Lucernska internacionala*, po Luzernu u kom se nalazio sekretarijat. Ona je u tom trenutku okupljala oko milion članova.

Kad je *Lucernska internacionala* najavila radničku olimpijadu 1925., odbila je prijavu *Sportinterne* za sudjelovanje, štoviše Savez iz Luzerna odbio je održavati bilo kakve kontakte sa tom prokomunističkom organizacijom, i odbio je kasniji poziv da sudjeluje na prvoj Spartakijadi 1928.

Prva međunarodna Spartakijada održana je iste godine kad i IX Olimpijske igre u Amsterdamu 1928. Štoviše sovjetske igre počele istog dana kada su olimpijske zatvorene.

U Moskvu je stiglo 612  sportaša iz 17 stranih zemalja, većinom iz Weimarske Njemačke i Finske, svi u bili članovi radničkih sportskih društava, jer je Sovjetski Savez inzistirao da to budu proleterske igre kao kontrapukt buržuaskim Olimpijskim igrama.

Od 1952., kad je Sovjetski Savez počeo redovito sudjelovati na Olimpijskim igrama, uloga Spartakijada se potpuno promijenila. 
One više nisu bile alternativa Olimpijskim igrama, već su postale mjesto za testiranje sovjetskih sportaša prije velikih međunarodnih natjecanja.

Spartakijade su godinama bile jedan od najpopularnijih sportskih događaja u Sovjetskom Savezu i inkubator za buduće olimpijske šampione, -
1991. su prestale postojati zajedno sa Sovjetskim Savezom.

## Međunarodne Spartakijade

Sportska Internacionala organizirala je ukupno četiri Spartakijade, jednu zimsku 1928. (Oslo)  i tri ljetne; 1928. (Moskva), 1931. (Berlin) i 1937. (Antwerpen). 
Posljednja Spartakijada u Antwerpenu održana je u suradnji sa socijaldemokratskom Lucernskom internacionalom sa kojom se Sportinterna izmirila.
Na njoj je nastupilo petnaest zemalja, sa ukupno 27.000 sportaša, zatvaranje je gledalo 80.000 posjetioca.

Za rukovodioce Sportinterna uspjeh Spartakijade u Antwerpenu došao je prekasno, jer ih je tri mjeseca ranije, u aprilu 1937. Kominterna raspustila.

## Nakon [[Drugi svjetski rat|Drugog svjetskog rata]]

### Spartakijade u [[SSSR|Sovjetskom Savezu]]

Federalne Spartakijade nakon 1956. bile su natjecanja timova i pojedinaca iz svih republika Sovjetskog Saveza, Moskve i Lenjingrada, održavane su svake 4 godine, nešto prije Olimpijskih igara.

Prva federalna Spartakijada održana je 3 mjeseca prije XVI Olimpijskih igara u Melbournu 1956.
Na natjecanjima u 22 sporta sudjelovalo je 9 200 sportaša.

Glavna karakteristika federalnih Spartakijada bila je to što su pobjednici bili istovremeno i prvaci Sovjetskog Saveza, iznimke su bile Spartakijade 1971., 1986. i 1991. koje su održane kao samostalna natjecanja.

Pored federalnih održavane su i Spartakijade; Sovjetske armije, strukovnih udruženja, sindikata, pojedinih sportskih klubova i većih tvornica.

Prva federalna *Spartakijada pionira i [[učenik]]a* održana je u Moskvi 1919. 
Nakon duge pauze, tek od 1954. počele su se održavati redovne federalne *Spartakijade [[učenik]]a*.

Spartakijade su postale tradicija u radu sportskih organizacija SSSR-a, održavane su svake godine kao kvalifikacione u osnovnim, srednjim školama i fakultetima, tvornicama, kolhozima i ustanovama, uz sudjelovanje miliona natjecatelja.

### Spartakijade u [[Čehoslovačka Socijalistička Republika|Čehoslovačkoj]]

Nakon raspuštanja Sokolskog pokreta 1948., u Čehoslovačkoj je nastupio vakum u masovnim sportskim događajima.

Na prijedlog predsjednika Republike Zápotockog iz 1954. organizirana je prva nacionalna Spartakijada 1955. kao dio proslave oslobođenja Čehoslovačke 1945. od strane Crvena armije.

Od tad se svake pete godine na praškom Stadionu Strahov održavaju nacionalne Spartakijade. Taj interval prekinut je 1970. zbog događaja vezanih uz Praško proljeće 1968.

### Spartakijade u [[Narodna Republika Albanija|Narodnoj Republici Albaniji]]
Po uzoru na Sovjetski Savez i u tadašnjoj Narodnoj Republici Albaniji održavane su Spartakijade, na početku svake desete 1959, 1969, a nakon tog svake pete godine; 1974., 1979., 1984., i 1989.
 
## Izvori

## Vanjske veze

* ''The USSR’s own Olympics outshone the real thing''