Popularna kultura

**Popularna kultura** naziv je za zbroj određenih kulturalnih praksi, proizvoda i fenomena čije se zajedničko značenje konstituira u načelnoj opoziciji prema visokoj kulturi. Engleski književni teoretičar Raymond Williams, 1976. predložio je tri određenja pojma *popularno*:

* *popularno* je ono što se *sviđa velikom broju ljudi* 
* *popularno* kao suprotnost između visoke i popularne kulture
* *popularno* kao pojam koji se koristi za opisivanje kulture koju su *ljudi proizveli sami za sebe*

Treće određenje, sukladno društvu kasnog kapitalizma, zahtijevalo je protudefiniciju, pa je britanski teoretičar kulturalnih studija Anthony Easthope, dopunio Williamsovu podjelu tvrdnjom u kojoj:

* *popularno* označava masovne medije koji su ljudima nametnuti komercijalnim interesima
* Za književna "djela", glazbu i vizualnu umjetnost niske vrijednosti rabe se također izrazi *šund* i *kič*.

### Teorije rascjepa kulture

Postoje tri teorija rascjepa jedne jedinstvene, pred-moderne kulture na dvije nerijetko suprotstavljene kulture - visoku i popularnu.

* Prva, liberalna, tvrdi da popularna kultura oprimjerena modernim bestselerima i člancima u časopisima pruža puko ispunjene želje u različitim oblicima, dok strogost visoke kulture oprimjerena u uglednim romanima, pjesmama i dramama može pomoći čitatelju da se *manje nedoraslo* nosi sa stvarnim životom. Ova teorija zasniva se na psihološkoj, moralističkoj razlici između onih koji se pasivno podvrgavaju načelu užitka i onih koji se opiru samoobmanjivanju.
* Druga i treća teorija su marksističke, a razvile su se iz tvrdnji Karla Marxa i Engelsa u *Njemačkoj ideologiji* da su vladajuće ideje svake epohe ideje valadajuće klase. Druga teorija tako tvrdi da u svijetu zrelog kapitalizma radnik postaje sve otuđeniji od proizvodnje i natjeran na potrošnju u slobodnom vremenu, pa se popularna kultura sve više prilagođava klasičnoj robnoj proizvodnji. U svijetu korporativnog kapitalizma i visoka kultura je obmanjujuća, međutim njezina joj transcedentnost obećava da se neće pretvoriti u potrošnu robu i zbog toga, za razliku od popularne kulture, ima afirmativan karakter.
* Treća teorija polazi od postmarksističkog uvida u ulogu ideologije kao ključne snage u reprodukciji određenog i ne samo kapitalističkog društva. Reprodukciju svakog ljudskog društva omogućava djelovanje dominantne ideologije. U kapitalističkom društvu dominantna ideologija uvjete društvene reprodukcije osigurava prije svega na polju popularne kulture, uspostavljajući i široko distribuirajući tako pojavu *lažne svijesti*. Održavanje *lažne svijesti* održavanje je dominantne ideologije aktualnom. Nasuprot popularnoj kulturi, teorija dominantne ideologije smatra da visoka kultura nije presudno obilježena ideologijom, što ju čini neovisnijom, pa time i vrijednijom.

### Revizija teorija rascjepa

Sva tri pionirska određenja popularne kulture dolaze do rezultata u kojem je visoka kultura a priori dobra, a popularna kultura *a priori* loša. Reviziju ovakvih ranih socioloških, marksističkih i filozofskih uvida poduzeli su osnivači i sljedbenici osobitog interdisciplinarnog društveno-humanističkog studija nazvanog - Britanski kulturalni studiji, koji su djelovali na Birminghamskom centru za suvremene kulturalne studije od 1964. do kasnih 80-tih, kada Centar prelazi pod okrilje Sveučilišta u Birminghamu. Oni su - počevši od 19. stoljeća, pa sve do tada aktualne beatlesomanije - prateći iznimno brze promjene na polju kulture u Engleskoj - zakon o obveznom školovanju, masovna pismenost, pojava novih tehnologija i uspon masovnih medija poput novina, radija, filma i televizije itd. - pokušali analizirati pojavu i razvoj jedne sasvim nove kulture; kulture koja je nastajala daleko od tradicionalnih kulturalnih institucija kao što su škola, Sveučilište, muzej, kazalište ili crkva.

## Primjeri popularne kulture

U literaturi predstavnik popularne kulture je trivijalna književnost (eng. *pulp fiction*), npr. romani Danielle Steel (kao predstavnika tvrdoukoričene trivijalne književnosti), naravno romani koje možemo kupiti na novinskim kioscima (ljubavni, krimi itd.) svi spadaju ovamo.

U glazbi situacija je nešto složenija, jer se ovdje razlikuje popularna kultura u Hrvatskoj od one u SAD-u ili Japanu. U Hrvatskoj su predstavnici popularne kulture izvođači tipa Severine, dok se šundom obično nazivaju *narodnjaci*, no postoji i cijela paleta izvođača koji se kreću u "mutnom" međuprostoru. S druge strane, *country* glazba u SAD-u spada u svima prihvatljivu popularnu kulturu, dok je iživljavanje na električnim gitarama tipa *thrash metala* ili *speed metala* pak nešto teško prihvatljivo.

*Trash kultura* nema veze s gore spomenutim *thrash metalom*, tom pojmu najbolje odgovora naš pojam šund.

## Wikipoveznice

* Niska kultura
* Visoka kultura
* Trash kultura
* MTV generacija
* Pop ikona

## Vanjske veze

* A Glossary of Literary Terms