Gradnikova brigada

**3. slovenska narodnooslobodilačka udarna brigada »Ivan Gradnik«** (takođe **6. slovenska udarna brigada Ivan Gradnik**  ili **9. slovenska udarna brigada Ivan Gradnik**), poznatija kao **Gradnikova brigada**, bila je partizanska brigada u sastavu Narodnooslobodilačke vojske i partizanskih odreda Slovenije tokom Drugog svetskog rata.

Brigada je dobila ime po učesniku tolminske seljačke bune Ivanu Miklavčiču, koji se u istorijskim spisima pominje i kao Ivan Gradnik. Neposredno po formiranju, 5. brigada "Simon Gregorčič" i 6. brigada "Ivan Gradnik" se se početkom avgusta 1943. spojile u 3. brigadu "Ivan Gradnik".

Brigada je bila u sastavu 31. divizije NOVJ.

## Ratni put

### 1943

Dana 10. aprila 1943. godine, po naređenju Štaba Primorske operativne zone NOV i PO Slovenije, formirane su 5. slovenska brigada Simon Gregorčić i 6. slovenska brigada Ivan Gradnik. Bataljoni ovih brigada su do kraja aprila dejstvovali samostalno na odvojenim sektorima, a zatim su se spojili radi prodora u Benešku Sloveniju i proširenja oslobodilačkog pokreta na ovo područje. Tokom ovog perioda, 26. aprila 1943. godine, bataljon 6. slovenske brigade Ivan Gradnik bio je opkoljen od strane jakih snaga italijanske divizije Veneto na planini Golobar kod Kobarida. Nakon devetočasovne borbe, bataljon se uspešno probio iz obruča i prikupio na planini Meji.

Narednih meseci, brigada je učestvovala u više borbi protiv italijanskih snaga. Na planini Božci kod Kobarida, 18. maja 1943. godine, odbila je više uzastopnih neprijateljskih juriša i probila se iz obruča kod sela Srpenica, prebacivši se na planinu Polovnik, uz nanete gubitke neprijatelju od 6 mrtvih i 20 ranjenih vojnika. Iste godine, u avgustu, brigada je preimenovana u 3. slovensku brigadu Ivan Gradnik, što je označilo početak njenih još intenzivnijih operacija.

U julu 1943. godine, po naređenju Vrhovnog štaba NOV i POJ, formirane su 1. i 2. slovenska divizija NOVJ, u koje su ušle različite slovenske brigade, uključujući i 3. udarnu brigadu Ivan Gradnik. Brigada je tokom tog leta izvodila napade na italijanske garnizone, uključujući trodnevnu opsadu garnizona Žužemberk, gde su jedinice NOVJ, uprkos pojačanjima neprijatelja iz Trebnja, uspele da savladaju većinu otpornih tačaka.

U septembru 1943. godine, Gradnikova brigada učestvovala je u zauzimanju belogardističkih uporišta u selima Sv. Gregor i Nova Vas u Cerkniškoj dolini, a u oktobru iste godine, po naređenju Vrhovnog štaba NOV i POJ, brigada je postala deo novoformirane 31. divizije NOVJ. Kraj 1943. godine obeležen je spajanjem 3. slovenske brigade Ivan Gradnik i Goriške NO brigade u jednu brigadu.

13. novembra počela je velika nemačka operacija Traufe u Sloveniji. 15. 11. 1943. u rejonu sela Ledine i Vrsnik, jake nemačke snage iz Logateca, Idrije i Gorenje Vasi napale su Gradnikovu brigadu i 16. slovensku brigadu Janko Premrl Vojko 26. divizije NOVJ. Nakon višesatne borbe, brigadama je bilo naređeno povlačenje ka selima Podbrdo i Nemško Ruto zbog neprijateljske nadmoćnosti. 19. 11. 1943. na planini Ratitovec, Gradnikova brigada i 7. slovenska udarna brigada France Prešern 26. divizije NOVJ, odbacile su jake nemačke snage u njihove polazne garnizone u selima Železniki i Bohinjska Bistrica, nanoseći im gubitke od 4 mrtva.

3. 12. 1943.  U selu Mrzli Vrh (kod Žirija), jake nemačke žandarmerijske snage napale su 5. bataljon Gradnikove brigade 26. divizije NOVJ. Nakon devetočasovne borbe, neprijatelj se povukao uz gubitke od 20 mrtvih i više ranjenih. 12. 12. 1943.  U selu Hotedršica (kod Logateca), 3. bataljon Gradnikove brigade 26. divizije NOVJ napao je belogardističku posadu, ali je zbog jakog fortifikacijskog uređenja uporišta, nakon dvočasovne borbe, odustao od daljih napada. Istovremeno su ostale jedinice brigade nanele velike gubitke nemačkobelogardističkim kolonama koje su napadale Hotedršicu. 22. 12. 1943.  Između sela Godoviča i Hotedršica (kod Logateca), 2. bataljon Gradnikove brigade 26. divizije NOVJ napao je iz zasede nemačku kolonu i u kraćoj borbi ubio 35 nemačkih vojnika i 28 konja, uništivši putnički automobil. 23. 12. 1943.  U selu Javornik (kod Idrije), jake nemačke policijske snage iznenada su napale jednu četu 3. bataljona Gradnikove brigade. U borbi je poginulo 6, ranjeno 7 i zarobljeno 31 borac, koji su kasnije brutalno poubijani od strane nemačkih vojnika.

### 1944

Tokom 1944. godine, Gradnikova brigada nastavila je intenzivne borbe protiv nemačkih i belogardističkih snaga. U februaru te godine, brigada je odbacila belogardističku kolonu iz Ajdovščine, a u aprilu je, kod sela Zadloga blizu Idrije, vodila višesatnu borbu protiv nemačke kolone, nanevši joj značajne gubitke. U mesecima koji su usledili, brigada je učestvovala u više bitaka, uključujući borbe kod sela Cola i Leskovice, gde su nemačke snage pretrpele teške gubitke.

Posebno se ističu događaji iz jula 1944. godine, kada su delovi 3. slovenske udarne brigade Ivan Gradnik, zajedno sa Južnoprimorskim NOP odredom, zauzeli uporište slovenskih domobrana u selu Rihemberg (današnji Branik), pri čemu se 98 neprijateljskih vojnika predalo, a zaplenjena je velika količina oružja. U avgustu 1944. godine, brigada je vodila višednevne borbe na Trnovskom gozdu protiv jakih nemačkih kolona, uspešno ih odbacivši u više navrata.

Jedan od najznačajnijih uspeha brigade dogodio se 1. septembra 1944. godine, kada je, posle jednodnevnih uličnih borbi, zauzela selo Crni Vrh kod Idrije, gde je neprijatelj pretrpeo velike gubitke. Ovaj uspeh je bio deo šire ofanzive koju su sprovodile jedinice 31. divizije NOVJ protiv nemačkih kolona koje su pokušavale da pruže podršku opkoljenim garnizonima.

Do kraja 1944. godine, brigada je nastavila borbe na širem području Slovenije, uključujući napade na nemačke kolone kod sela Ribindžnice, Žažara, i Kogela. Posebno se ističu borbe u oktobru 1944. godine, kada je, zajedno sa 16. slovenskom brigadom Janko Premrl Vojko, brigada odbila sve napade nemačkih kolona koje su pokušavale da se probiju do opkoljenog uporišta u Poljanama. Ove operacije su značajno oslabile nemačke snage u Sloveniji, doprinoseći uspehu partizanskog pokreta u ovom regionu.

### 1945

Tokom prve polovine 1945. godine, Gradnikova brigada nastavila je borbu protiv preostalih nemačkih snaga i domaćih kolaboracionista u Sloveniji. U januaru i februaru 1945. godine, brigada je učestvovala u operacijama čišćenja neprijateljskih uporišta u zapadnoj Sloveniji, posebno u regionu Trnovskog gozda i na prostoru između Idrije i Ajdovščine. Njihove operacije bile su usmerene na neutralizaciju nemačkih garnizona i osiguranje puteva za dalje napredovanje Narodnooslobodilačke vojske Jugoslavije (NOVJ) prema zapadu.

U martu 1945. godine, brigada je izvršila niz napada na nemačke konvoje i kolone koje su se povlačile iz Slovenije prema Austriji. Posebno se ističe bitka kod sela Dolenje Trebuše, gde je brigada nanela teške gubitke nemačkim snagama, prisilivši ih na povlačenje.

April i maj 1945. godine doneli su konačnu ofanzivu NOVJ na preostale nemačke snage u Sloveniji. Gradnikova brigada učestvovala je u oslobađanju nekoliko ključnih naselja, uključujući Nova Goricu i Šempeter. Tokom ovih operacija, brigada je imala ulogu u presecanju komunikacija nemačkih trupa, čime je dodatno ubrzala njihovo povlačenje i kapitulaciju.

Po završetku rata, brigada je bila deo snaga koje su osiguravale teritoriju Slovenije od eventualnih protivnapada i uspostavljale nove organe vlasti. Njena uloga tokom cele 1945. godine bila je ključna u konačnom oslobađanju Slovenije i završetku rata na jugoslovenskom tlu.

## Organizacija

; 14. mart 1943
* štab
* 1. bataljon
* 2. bataljon
* 3. bataljon

; avgust 1943
* štab
* 1. bataljon
* 2. bataljon
* 3. bataljon
* 4. bataljon

; septembar 1943
* štab
* 1. bataljon
* 2. bataljon
* 3. bataljon
* 4. bataljon
* artiljerija (2 haubice)

; novembar 1943
* štab
* 1. bataljon
* 2. bataljon
* 3. bataljon
* 4. bataljon
* 5. bataljon
* teška četa

; avgust 1944
* štab
* 1. bataljon
* 2. bataljon
* 3. bataljon
* 4. bataljon
* teška četa

; novembar 1944
* štab
* 1. bataljon
* 2. bataljon
* 3. bataljon
* teška četa
* inžinjerijski vod
* komunikacijski vod

## Sastav
; Brojno stanje
* 14. maj 1943 – oko 360
* avgust 1943 – 500
* novembar 1943 – 1.450

## Pripadnici

; Komandanti
* Danilo Šorović (26. april 1943 - 3. novembar 1943)
* Martin Greif-Rudi (3. novembar 1943 - 30. januar 1944)
* Pavel Jež-Stanko (30. januar 1944 - 20. mart 1944)
* Ratko Marjanović (20. mart 1944 - 21. septembar 1944)
* Ivan Sulič-Iztok (21. septembar 1944 - 21. januar 1945)
* Samuel Horvat-Samo (21. januar 1945 - 10. mart 1945)
* Rado Klanjšček-Jakec (10. mart 1945 - ?)

; Politički komesari
* Cveto Močnik (26. april 1943)
* Anton Bavec-Cene (27. april 1943 - jun 1943)
* Jože Čerin (jun 1943 - avgust 1943)
* Franc Tavčar-Rok (avgust 1943 - 2. septembar 1943)
* Vinko Šumrada-Radoš (2. septembar 1943 - 3. novembar 1943)
* Drago Flis-Strela (3. novembar 1943 - 10. februar 1944)
* Ivan Franko (februar 1944 - april 1944)
* Ivan Sulič-Iztok (april 1944 - avgust 1944)
* Ivan Franko (avgust 1944 - 27. novembar 1944)
* Viljem Klemenc-Vili (27. novembar 1944 - 21. januar 1945)
* Alojz Tomšič (21. januar 1945 - 5. mart 1945)
* Anton Kvaternik (12. mart 1945 - ?)
* Stanislav Ivančič (1943 - 1944)

; Zamenici komandanta
* Anton Bavec-Cene (26. april 1943)
* Slavko Bombač-Boris (jun 1943)
* Jože Avsec-Čapajev (3. decembar 1943 - 28. decembar 1943)
* Ratko Marjanović (28. decembar 1943 - 15. mart 1944)
* Jože Mihevc-Rudar (15. mart 1944 - 15. maj 1944)
* Franc Nemgar (15. maj 1944 - 3. septembar 1944)
* Ivan Sulič-Iztok (3. septembar 1944 - 21. septembar 1944)
* Svetolik Jovanović-Mito (21. novembar 1944 - 20. decembar 1944)

; Zamenici političkog komesara
* Jože Čerin (maj 1943 - jun 1943)
* Drago Braniselj-Svarun (3. novembar 1943 - 17. novembar 1944)
* Stanko Petelin (30. januar 1944 - 23. jun 1944)
* Miro Pavlin (28. jun 1944 - 16. septembar 1944)
* Franc Kranjc (16. septembar 1944 - 5. februar 1945)
* Franc Vehar (5. februar 1945 - 5. mart 1945)
* Ivan Primožič (5. mart 1945 - ?)

; Načelnici štaba
* Franc Rustja-Čanči (15

## Izvori

## Vanjske veze
* 6. slovenska udarna brigada Ivan Gradnik