Face au drapeau

***Pred zastavom*** (fr. ***Face au drapeau***) je patriotski roman Julesa Vernea iz 1896. godine. Knjiga je dio serije Izvanredna putovanja (*[[Voyages Extraordinaires]]*).

Poput romana *Begumovi milioni* (*[[Les Cinq cents millions de la Bégum]]*), koji je Verne objavio 1879. godine, tema je Francuska i cijeli svijet kojima prijeti super-oružje, a prijetnja je konačno savladana snagom francuskog patriotizma.

## Radnja
Thomas Roch, briljantni francuski izumitelj, dizajnirao je (ali još nije izgradio) Fulgurator, oružje toliko moćno da bi "država koja ga stekne postala apsolutni gospodar zemlje i okeana". To oružje je toliko moćno da (kao što vidimo kasnije u knjizi) granata ispaljena iz Fulguratora uopće ne mora pogoditi metu - vibracije u zraku kada granata pređe preko broda dovoljne su da ga razbiju na komade.

Međutim, kada Roch pokuša prodati svoj dizajn, niko ne vjeruje da njegovo oružje zaista može funkcionirati. Prvo ga pokušava prodati francuskoj vladi, tražeći mnogo novca, ali biva odbijen. Zatim pokušava s Britanijom i Sjedinjenim Državama. Ne mogavši ​​prodati svoju nedokazanu ideju, Roch postaje ogorčen, megalomanski i paranoičan. Vlada Sjedinjenih Država konačno reagira smještajući ga u luksuzni azil u New Bernu, Sjeverna Karolina, gdje ga posjećuje Ker Karraje, ozloglašeni gusar malgaškog porijekla.

Karraje i njegovi ljudi otimaju Rocha i njegovog pratioca Gaydona iz azila i odvode ga u svoje skrovište, ostrvo Back Cup na Bermudima. Tu je široka pećina, dostupna samo podmornicom, pretvorena u dobro opremljenu piratsku bazu. Otkriva se da je Gaydon zapravo Simon Hart, francuski inženjer i stručnjak za eksplozive poslan da špijunira Rocha i stekne njegovo povjerenje. Roch počinje konstruirati svoje zastrašujuće oružje, srećom nesvjestan da je on samo proslavljeni zatvorenik u rukama pirata.

Hart uspijeva tajno poslati poruku u metalnoj bačvi, dajući sve detalje o Karrajeovim operacijama i njegovom predstojećem preuzimanju Fulguratora. Poruka stiže do britanskih vlasti u njihovoj obližnjoj pomorskoj bazi na Bermudima, a oni šalju podmornicu, *HMS Sword*, da pronađe Harta. Posada podmornice stupa u kontakt s Hartom i uzima njega i Rocha na brod, ali *Sword* otkrivaju, napadaju i potapaju pirati. Pirati-ronioci izvlače nesvjesnog Harta i Rocha iz potopljene britanske podmornice, ostavljajući cijelu britansku posadu da pogine. Hart uspijeva izbjeći sumnje u svoje postupke.

U međuvremenu, Rochovo oružje je završeno i postaje operativno. Roch nema grižnje savjesti da ga koristi protiv britanskih ili američkih brodova i lako uništava prvu krstaricu koja se približi ostrvu, a preživljava samo nekolicina članova posade. Zatim, brod stiže iz Francuske, ali Roch odbija da puca na brod svoje zemlje. Bori se s piratima, koji pokušavaju da otmu Fulgurator. Tokom borbe, Roch diže u zrak sebe, svoje oružje i pirate, zajedno s cijelim ostrvom. Jedini preživjeli kataklizme je Simon Hart, čije nesvjesno tijelo s dnevnikom pored njega pronalaze francuski mornari koji su se iskrcali. Hart na kraju biva oživljen, kako bi bio bogato nagrađen za svoju predanost svojoj zemlji.

## Odgovor
Nakon objavljivanja knjige, Vernea je tužio hemičar Eugène Turpin, izumitelj eksploziva Melinit, koji se prepoznao u liku Rocha, što mu se nije svidjelo. Turpin je pokušao prodati svoj izum francuskoj vladi, koja ga je 1885. godine odbila, iako ga je kasnije kupila (široko je korišten u Prvom svjetskom ratu); ali Turpin nikada nije poludio, niti je ikada ponudio svoj izum ikome osim francuskoj vladi, tako da je imao opravdanu pritužbu. Vernea je uspješno branio Raymond Poincaré, kasnije predsjednik Francuske. Međutim, pismo Verneovom bratu Paulu sugerira da je Turpin ipak bio model za Rocha. Lik Rocha i njegov revolucionarno moćni eksploziv mogli su biti inspirisani i stvarnim Alfredom Nobelom koji je izumio dinamit, a kasnije je navodno zažalio što je u svijet uveo tako destruktivnu silu.

## Politika
Knjiga je napisana i objavljena kada je Francuska bila u vrtlogu Dreyfusove afere, Francuzi su bili duboko podijeljeni oko toga da li je jevrejski oficir Alfred Dreyfus kriv za izdaju i špijunažu u ime omražene Njemačke (i oko fundamentalnijih pitanja povezanih sa slučajem Dreyfus). Pitanje da li je Verne bio antisemit je predmet žustre debate; dok Walter A. McDougall ne nalazi "nikakve otvorene dokaze o antisemitizmu sa Verneove strane", Brian Taves i Jean-Michel Margot primjećuju da njegov roman *[[Hector Servadac|Putovanje na kometu]]* sadrži "nelaskave stereotipe u stilu Shylocka". Do 1899. godine Verne se i dalje identificirao kao anti-Dreyfusovac.

## Ostavština
Može se smatrati da je Verne anticipirao neka od političkih i etičkih pitanja koja će doći do izražaja nakon 1945. godine, s pojavom nuklearnog oružja.

Filmski historičar Thomas C. Renzi smatra Rocha arhetipom "ludog naučnika", lika monomanijaka iz trilera čiji izopačeni genij ugrožava svijet. Ako je tako, veliki dio trilera 20. stoljeća, uključujući filmove poput *[[Thunderball (film)|Thunderball]]* i *[[Barbarella (film)|Barbarella]]*, može se smatrati direktnim potomcima filma Facing the Flag.

Češki režiser Karel Zeman je 1958. koristio je roman kao osnovu za svoj film *[[Vynález zkázy]]* iz 1958. (poznat i kao *Smrtonosni izum* i *Čudesni svijet Julesa Vernea*). Film, koji je u velikoj mjeri koristio čelične gravure iz originalnih izdanja Verneovih romana, osvojio je Grand Prix na Međunarodnom filmskom festivalu na Expo 58 u Briselu.

Francuski crtač stripova Goux je 2012. godine adaptirao roman u strip pod nazivom *Le Fulgurateur Roch*.

## Reference

## Vanjske poveznice

* 
* 
* Izvorni francuski tekst 
* ''Pred zastavom'' - engleska tekstualna verzija s punom naslovnicom i slikama stranica iz Baldwinove biblioteke historijske dječje književnosti i digitalnih kolekcija Univerziteta Florida