open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Hatteras

**Hatteras**.- Pleme Algonquian Indijanaca sa Sand Banksa na otoku Hatteras, istočno od Pamlico Sounda u Sjeverna Sjevernoj Karolini. Hatterasi 1701. imaju svega jedno selo, Sand Banks na otoku Hatteras, i njihovi potomci su po svoj prilici današnji Croatan ili Lumbee Indijanci iz okruga Robeson u Sjevernoj Karolini, koji su imali veza sa nestalom Raleighovim kolonistima. Oni će uskoro nestati kao samostalno pleme i pomiješati se sa kontinentalnim Algonkinima. Godine 1761. velečasni Alexander Stewart pokrstio je 7 Indijanaca i djecu-mješance iz plemena Mattamuskeet, Hatteras i Roanoke, a dvije godine kasnije još 21 osobu. Sjeverna Karolina godine 1855. priznaje Croatan Indijance koji 1885 svoje ime mijenjaju u Lumbee.
Populacija Hatterasa nije poznata. Hatteras i Machapunga populacija procjenjena je na 1,200 (1600). Godine 1701 Hatterasa ima oko 80, od čega 16 ratnika.

Jezik Hatterasa, smatra se bio je srodan sa onima što su ga govorili Chowanoc, Machapunga, Moratok, Pamlico, Powhatan i Weapemeoc.

Prema Marilyn Berry Morrison koja vuče porijeklo od Hattearas Indijanaca sa otoka Hatteras, u okrugu Dare i na Hatterasu još ima potomaka ovih Indijanaca, a to su obitelji Pugh, Berry, Collins, Scarborough, Wescott, Daniels i drugi. prema popisu iz 2000. 83 Indijanca živi u okrugu Dare, a porijeklom su od Croatan i Roanoke plemena, koji su se organizirali kao Algonquin Indians of North Carolina, Inc. sa središtem u gradiću Manteo. 
Plemena Hatteras i Roanoke bili su članovi konfederacije Secotan.

## Vanjske veze
* Native North Carolinians
Kitchigami

**Kitchigami** /u jeziku ojibwe, *Big Waters, Many Waters*, a odnosi se na jezera Upper i Lower Red Lake, Winnibigosh, Leech i dijelom Mille Lacs Lakes ; po drugima na jezero Superior ili Gornje jezero /, jedna od starih skupina Algonquian Indijanaca koje Sultzman navodi kao jednu od bandi Chippewa , i smatra da su uz još neke skupine (Assegun ili Bone, Mundua i Noquet) asimilirani od Mascoutena i drugih . Prema Allouezu, Kickapoo i Kitchigami govorili su istim algonquian dijalektom, kao i Mascouteni .

## Izvori
Mohegan

**Mohegan** /od maïngan, 'wolf.' Trumbull)/ (Mohican. Nazivani i imenima River Indijanci i Upland Indijanci), pleme američkih Indijanaca porodice Algonquian naseljeno u rano 17. stoljeću na gornjem toku rijeke Thames u Connecticutu. Kada su u taj kraj pristigli prvi Europljani Mohegani i Pequoti su bili jedan narod koji je živio pod vodstvom poglavice Sassacusa, kojega će povijest upamiti kao poglavicu Pequota. nešto kasnije Uncas (Onkos), podređeni poglavica ustat će protiv Sassacusa i povest manju bandu Indijanaca na rijeku Thames kod Norwicha. Ova banda otada će se zvat Mohegan. Nakon pada Sassacusa veliki dijelovi Pequota pridružit će se Moheganima, čiji će broj 1643. tako narast na 2,300. Uncas tako zavlada teritorijem obadva plemena, a Mohegani postaju najjaćim plemenom Nove Engleske. Širenjem naselja bijelih naseljenika Mohegani prodaju svoj teritorij i dobivaju rezervat na rijeci Thames u okrugu New London u Connecticutu. Dio njih priključit će se Scaticook Indijancima, a još veći pod vodstvom Samsona Occoma (1786) odlaze u New York sa Montauk Indijancima gdje će u okrugu Oneida osnovat Borother Towns. Ovo pleme postat će poznato kao Brotherton Indijanci koji danas žive u Wisconsinu.

Prema izvještajima preostalo ih je 750 (1705.); 206 (1774.); 84 (1804.). Godine 1825. popisano ih je 300, a zatim 350 (1825.), ali ovo povečanje nastaje asimilacijom crnaca i mješanaca. Broj im se u Connecticutu naročito povečava od 1970. (200); 2000. (800); 1,000 (2005). Danas su organizirani kao Mohegan Nation čije je plemensko sjedište Uncasville. Potomaka imaju i u Wisconsinu među Brothertonima.

## Sela
* Ashowat, negdje oko Amstona
* Catantaquck, blizu rijeke Pachaug.
* Checapscaddock, jugoistočno od ušća riejke Shetucket , današnji Preston.
* Kitemaug, zapadna strana rijeke Thames između Uncasville i Massapeag.
* Mamaquaog, na rijeci Natchaug River sjeveroistočno od Willimantic.
* Mashantackack, blizu Palmertowna, današnji Montville.
* Massapeag, na zapadnoj strani Thamesa.
* Mohegan, današnji Mohegan, zapadna obala Thamesa.
* Moosup, današnji Moosup.
* Nawhesetuck, na rijeci Fenton River sjeverno od Willimantic.
* Pachaug, današnji Pachaug.
* Paugwonk, kod jezera Gardiner Lake današnji Salem.
* Pautexet, kod današnjeg Jewett City.
* Pigscomsuck, desna obala rijeke Quinebaug River na današnjem području između okruga New London i Windham.
* Poquechanneeg, blizu Lebanona.
* Poquetanock, kod Trading Cove.
* Shantuck, zapadna obala rijeke Thames sjeverno od Mohegana.
* Showtucket ili Shetucket, blizu Lisbona.
* Wauregan, na istočnoj strani rijeke Quinebaug kod Plainfielda.
* Willimantic, današnji Willimantic.
* Yantic, današnji Yantic na rijeci Yantic.
## Povezano
* Yokeag
## Vanjske veze

* Mohegan Indian History
* Mohegan History
* Mohegan
Moratok

**Moratok** (Moratoc), slabo poznato pleme Algonquian Indijanaca (iz 16. i 17. stoljeća) sa sjeverne obale rijeke Roanoke u Sjevernoj Karolini, nekih 160 milja (250&nbsp;km) uzvodno, što se vjerojatno računa od Raleighovog naselja na Roanoke Islandu. Moratoci su jezično bili srodni plemenima Chowanoc, Hatteras, Pamlico, Powhatan i Weapemeoc. Glavno i istoimeno naselje bilo je Moratoc. O plemenu je poznato tek po pričama iz Raleighove ekspedicije, a o njihovom brojnom stanju zna se tek da je bilo brojno. Po kulturi su pripadali Sjeveroistočnom-šumskom području.

Prvi kontakt sa njima čini Ralph Lane koji putuje 1585. uz rijeku Moratoc (danas Roanoke) i nailazi na njihovo napušteno naselje. Među Algonquiance ih klasificira Maurice Allison Mook.

## Vanjske veze
* Indian Tribe History: Moratoc 
* Algonkian Ethnohistory, Part 2
Machapunga

**Machapunga** (Mattamuskeet, Maramiskeet), pleme Algonquian Indijanaca koje je obitavalo na području današnjeg okruga Hyde u saveznoj američkoj državi Sjeverna Karolina. Već prve godine 18. stoljeća Machapunga su gotovo nestali, a njihov broj 1701. iznosio je tek oko 100 duša, uključujući 30 ratnika, čije je jedino selo bilo *Mattamuskeet* (Maramuskeet). Premda gotovo nestali oni se 1711-1712 priključuju Ratu Tuscarora, nakon čijeg su završetka zajedno sa Coree Indijancima smješteni na rezervat na jezeru Mattamuskeet, gdje su imali samo jedno selo.

## Ime
Ime Machapunga dolazi, prema Heckewelderu, možda od *matchi* ='bad', ili prije od *massa* 'much' + *pungo* ='dust', u aluziji na pjeskovito tlo u ovom priobalnom području Karoline.

## Historija
Machapunga Indijanci, po svoj su prilici uz još nekoliko grupa, ostaci nekad jakog naroda Secotan, koji se živjeli u Raleighovo doba između Albemarle Sounda i Pamlico Sounda, i imali osam naselja (John White's 1-585 map.) kada je 1585-1586. utemeljena na otoku Roanoke Islandu. Od starih Secotana, kaže Patrick H. Garrow, indijansko stanovništvo je do 1700.-tih godina spalo na bijedne ostatke. U kasnom 17. stoljeću od Weapemeoca su preostale 4 malene bande. Chowanokima (Chawanoc) je broj 1709 iznosio 15 ratnika (John Lawson), a pleme Moratoc je izgleda 1700 već nestalo. Hatteras 1709. imaju 16 ratnika; Maramiskeet (30); Pamlico, porijeklom od Pomouika 15 (1709). Patrick H. Garrow za ostatke Secotana smatra i Neusioke (po Swantonu Iroquoian), porijeklom od Neuse Indijanaca, sa 15 ratnika (1709).

Ratom Tuscarora (trajao je od 1711 do 1715) Machapunge se sa plemenima Bay River, Pamlico i Neuse priključuju indijanskom ustanku, kojemu je dosta 'kumovao' "King Louther", poglavica Bear River Indijanaca. Završetkom Rata Tuscarora obalna plemena zajedno sa Machapungama smješteno je na rezervat Mattamuskeet, a preživjeli su se sastojali uglavnom od plemena Coree i Machapunga. Prezimena Machapunga koja su se održala u 2 polovici 18. stoljeća bila su Squires i Mackey, koja vuku porijeklo od poglavica *King Squires* i *King Mackey* i drugih obitelji iz dvadesetih godina 18. stoljeća (25; 1761, prema Alex Stewart), ali će i ovi posljednji Machapunge (George i John Squires i druge obitelji) nestati u stoljeću koje slijedi.

## Kultura
Machapunge su sjedilački narod, vješti ribari i poznati kanuisti. Lov.

## Vanjske veze
* Machapunga 
* Patrick H. Garrow, The Mattamuskeet Documents: A Study In Social History
Nauset

**Nauset**, pleme američkih Indijanaca porodice Algonquian nastanjeno na Cape Codu u Massachusettsu. Speck (1928) među njima razlikuje lokalne skupine Iyanough, Wiananno ili Hyannis (oko Barnstablea); Manomoy ili Monomoy (oko Chathama) i Nauset vlastiti (od Easthama do Truroa) koje su imale 23 sela. 
Nauseti u kontakt sa Europljanima imaju veoma rano, a Samuel de Champlain ima susret sa njima još 1606. Subsistencija im je ovisila, smatra se, ponajviše od ribolova, ali su također uzgajali kukuruz i grah. Nauseti bili polusjedilački narod koje su na sezonske pokrete između utvrđenih naselja bili prisiljavani sezonskim promjenama hranidbenih resursa. 
-Premda isprva neprijateljski raspoložebni prema kolonistima iz Plymoutha, kasnije postaju njihovi prijatelji, pa izgladnjele koloniste 1622. opskrbljuju hranom. Većina ih je ostala lojalna kolonistima tijekom Rata Kralja Philipa. Mnogi Nauseti su tada (1640.) pokršteni i 1710. organizirani po crkvama, no te godine mnogi pomriješe od neke groznice. Preostalo ih je tek 4 1802., a priključiše im se priapdnici drugih plemena koja su protjerana sa svojih plemenskih zemljišta. Njihovih potomaka oačuvalo se nešto do danas. Brojno stanje 2000. iznosi oko 1,000.

## Sela
* Aquetnet, na Skauton Neck, Sandwich, okrug Barnstable.
* Ashimut (Ashimuit), okrug Barnstable.
* Coatuit, blizu Osterville, okrug Barnstable.
* Codtaumut (Cataumut), u Mashpee Township.
* Cummaquid, Cummaquid Harbor.
* Manamoyik, Chatham.
* Mashpee, na obali Mashpee Township.
* Mattakees (Mattakeset), u Barnstable i Yarmouth Townships.
* Meeshawn, u Provincetown ili Truro Township.
* Nauset, near Eastham.
* Nemskaket, na ili blizu Nemskaket Creek.
* Nobsqussit (Nobscusset), blizu Dennis.
* Pamet, blizu Truro.
* Pawpoesit, blizu Barnstable.
* Pispogutt (Pispoqutt), zapad okruga Barnstable, kod Buzzards Baya.
* Poponesset, blizu Poponesset Bay.
* Potanumaquut, na Pleasant Bay blizu Harwicha.
* Punonaknit, na Billingsgate blizu Wellfleet.
* Satuit, na Cotuit River blizu Mashpee.
* Sawkatuket (Satucket), u Brewsteru ili Harwichu.
* Skauton, blizu Sandwich, možda na Buzzards Bay.
* Sokones (Succonesset), blizu Falmouth.
* Wakoquet (Waquoit), blizu Waquoit ili Weequakit, u Barnstable Township.
* Wessquobs (Weesquobs), kod Pocasseta.

## Vanjske veze
* Nauset Indian Tribe History
* Nauset History
Noquet

**Noquet**. / Od No‘ke, "bear foot," drugi naziv za Bear gens Chippewa./ Manje značajno pleme Algonquian Indijanaca, vjerojatno srodno Menomineema, nastanjeno po ranim francuskim izvorima oko zeljeva Noquet (Big Bay de Noquet i Little Bay de Noquet) i Green Baya u Michiganu, te kroz poluotok do jezera Superior (Gornje Jezero). Noqueti nisu odigrali značajniju ulogu u povijesti SAD-a , a 1659. završavaju na misiji *St. Michel* gdje su smješteni sa plemenima Menominee i Winnebago, a uskoro su se i otopili među Menomineema ili Chippewama.

O njihovoj populaciji nije ništa poznato. Charlevoix za njih kaže da nekoliko njihovih raštrkanih obitelji živi bez utvrđenih stalnih naselja, seleći se sa mjesta na mjesto.

## Vanjske veze
* Noquet Indian Tribe
Pamlico

**Pamlico**, pleme američkih Indijanaca porodice Algonquian sa istoimene rijeke u današnjoj Sjevernoj Karolini. Swanton smatra da su oni isto pleme koje Raleighovi kolinisti nazivaju imenom Pomouik. Godine 1696. gotovo su ih potpuno uništile boginje, a 1710. njih tek 75 živi u jednom jedinom selu. Kasnije se priključuju Tuscarorama i drugim plemenima u ratu 1711-1713 protiv Engleza. Završetkom rata uništili su ih Englezi, a nekoliko preživjelih ostalo je među Tuscarorama.

Populacija Pamlica zajedno sa Bear River Indijancima 1600. iznosila je 1.000, prema Mooneyu (1928). John Lawson je 1701. zabilježio manji rječnik kojim je ustanovljena njihova algonquianska pripadnost.

Pleme Pamlico bilo je poznato i kao Pampticough (Pampticoe) a zemlju koju su nastanjivali zvali su "TaTakua" ili "*where the land and sea meet the sky*".

## Rječnik

engleski  Pampticough  hrvatski
*One... Weembot... jedan
*Two...   Neshinnauh... dva
*Three...  Nish-wonner... tri  
*Four...   Yau-Ooner... četiri
*Five... Umperren... pet
*Six...  Who-yeoc... šest 
*Seven... Top-po-osh... sedam
*Eight...  Nau-haush-shoo... osam
*Nine...  Pach-ic-conk... devet
*Ten...  Cosh... deset  
*Blankets... Mattosh... pokrivač
*White... Wop-poshaumosh... bijela boja
*Red...  Mish-cock (ck?)... crvena
*Black *ili* Blue...  Mow-cottowosh... crna ili plava
*Gunpowder.. Pungue... barut
*Axe... Tomma-hick... sjekira (tomahawk)
*Knife...  Rig-cosq... nož
*Tobacco...  Hooh-pau... duhan
*Hat..  Mottau-quahan...šešir
*Fire....  Tinda... vatra
*Water...  Umpe... voda
*Coat... Taus-won... kaput, ogrtač
*Awl/Needle  Moc-cose 
*A Hoe   Rosh-shocquon 
*Paint Chuwon 
*Ronoak  Mis-kis-'su... zrnca od školjaka za izradu wampuma (manje vrijednosti); roenoke
*Peak  Ronoak  
*A Pine-Tree  Oonossa... bor
*Englishman  Tosh shonte... Englezi
*Indians   Nuppin

## Izvori

## Vanjske veze
*Pamlico County: A Brief County History
Muswasipi

**Muswasipi** /srodno s chippewa *moswa-sibĭ*, moose river; W. J./, ime jednoj skupini Upeshipow Indijanaca, Algonquianskog plemena sa Labradora srodnog Creejima, koji su 1770. živjeli na rijeci Moose. Ovo pleme očito je srodno ili identično sa Monsonima sa ušća rijeke Moose. Hodge u svom članku o Upeshipow Indijancima za dvije njihove skupine navodi Winnepeskowuk i Monsoni. 

Spominje ih Richardson (u *Arctic Exped.* ii ,28, 1851). 

## Izvori
Secotan

**Secotan** je pleme ili konfederacija plemena porodice Algonquian nastanjeno u permanentnim selima u današnjoj Sjevernoj Karolini. Polja su obrađivali kolektivno, dok bi se za hladnih mjeseci razbili po manjim obiteljskim bandama i odlazili u lov. Secotani su uzgajali duhan, tikve, kukuruz i suncokret. Za kukuruz gradili su hambare. Od ukrasa nosili su bakrene naušnice. Pleme Mangoak iz Piedmonta bilo je glavno u trgovini bakrom.

Naselja Secotana mogla bi biti:

*[[Aquscogoc]]* u okrugu Hyde, Sjeverna Karolina, na rijeci Pungo, ili jednoj njezinoj pritoci.

*[[Cotan]]* u sadašnjem okrugu Beaufort, blizu Bath Creeka.

Pomeiock, ovo selo moglo bi biti ili od Roanoke ili Secotan Indijanaca. Selo bijaše zaštičeno palisadama, a nalazilo se između Pamlico Sounda i jezera Mattamuskeet u okrugu Hyde. Godine 1980. na njemu su sevršila iskopavanja.

*[[secotan, indijansko selo|Secotan]]*, njihovo moguće glavno središte, vjerojatno na Durham Creeku u okrugu Beaufort. Ime mu znači "town at the bend of the river".

*[[Sectuooc]]* (="they who dwell at the bend of the river."), moguće njihovo selo. Prema Quinnu nalazilo se na donjoj Pamlico, White ga locira na Bay Riveru.

Prema jednom izvještaju Neusiok Indijanci iz sadašnjeg okruga Craven ili Carter, što stanovahu u selu Neuusiooc, bijahu protiv Secotana u savezu sa Panauuaioc Indijancima iz istoimenog sela.

## Plemena saveza
(prema Fred Willardu)
* Aquascogooc 
* Dasemunkepeuc (Dasamonquepeuc)
* Pomeiock (Pomouik)
* Roanoke
* Tramaskecooc

## Vanjske veze
* THE ARCHEOLOGY OF COASTAL NORTH CAROLINA
* Indian Towns And Buildings Of Eastern North Carolina
* Indians of the Secotan Tribe
* North America
* Mapa Kolonije Virdžinija 1585.
Shagsowanoghroona

**Shagsowanoghroona** (irokeški naziv), ime kojim su Irokezi nazivali jedno, možda algonkinsko pleme ili manju plemensku skupinu, koji su 1759. živjeli na području Kanade. Canajoharie Conf. u in N. Y. Doc. Col. Hist. VII, 393, 1856 

## Izvori
Sutaio

**Sutaio**.- (singular, Sǔ'tai), Algonquian pleme nastanjeno u 18. stoljeću oko James Rivera u Južnoj Dakoti. Pleme je bilo u ratu sa Šajenima, njihovim najbližim srodnicima, ali su kasnije ušli u alijansu i zajedno prešli Missouri prema zapadu. Sutaio uskoro brojčano slabe ali zadržavaju svoj poseban identitet sve do 1850. kada su apsorbirani od Šajena i postali jednom od njihovih bandi. U vrijeme Lewisa i Clarka nazivani su imenom Staitan.

## Literatura
* Frederick Webb Hodge, Handbook of American Indians North of Mexico

## Vanjske veze
* Small Indian Tribal History
Weapemeoc

**Weapemeoc**, indijansko pleme porodice Algonquian koje osamdesetih godina 16. atojeća živi na području sjeverno od Albemarle Sounda u Severnoj Karolini. Raleighovi kolonisti ih nalaze u ovom jraju 1584-1589, što pripada današnjim okruzima Currituck, Camden, Pasquotank, i Perquimans. Weapemeoci su bili podijeljeni na više lokalnih ogranaka ili manjih plemena, to su: Weapemeoc vlastiti ili Yeopim sa Yeopim Rivera; Pasquotank sa Pasquotank Rivera; Perquiman sa Perquimans Rivera i Poteskeet, čija je točna lokacija ostala nepoznata.

Sela što su ih naseljavali bila su *Pasquenock* (Pasquotank?; na sjevernoj obali Albemarle Sound, vjerojatno u okrugu Camden), *Chepanoc* (na Albemarle Sound u okrugu Perquimans), *Metachkwem* (lokacija nepoznata), i *Mascoming* (na sjevernoj obali Albemarle Sound, u okrugu Chowan). Njihova populacija brojala je za vrijeme Raleigha između 700 i 800 ratnika. Weapemeoc plemena svoje zemlje prodaju [1660]. i 1662. i odlaze prema unutrašnjosti. Nakon rata između Engleza i Tuscarora plemena sa Albemarle Sounda priključila su se ili Tuscarorama ili Machapungama. Mooney (1928) procjenjuje da ih je 1600. bilo 800, od kojih je 1701. prema Lawsonu. preostalo 200. Pasquotanki su te godine imali tek 10 ratnika, pleme Poteesket 30., dok je populacija svih Yeopima spala na 6 preživjelih pripadnika. Do 1709 godine cjelokupna algonkinska populacija svedena je na 600 duša, a do kraja stojeća preživjelo ih je tek šačica.

## Vanjske veze
* Weapemeoc Indian Tribe
* North Carolina Algonquians
Tobique

**Tobique** (Tobique Band, Tobique First Nation), banda Maliseet Indijanaca sa rijeka Tobique i St. John u okrugu Victoria u kanadskoj provinciji New Brunswick. Danas žive na rezervatima *Tobique 20*, 27 km južno od Grand Fallsa i *The Brother's 18*, na dva otočića u zeljevu Kennebacasis Bay. Tobique populacija iznosi 157, 1910 (Hodge); 1,373 na rezervatima i 539 van rezervata .

Prema Hodgeu po dolasku na rezervate bave se lovom, ili rade kao vodići, drvosjeće i radnici za stanovnike Pertha i Andovera, te proizvode i prodaju krplje, košare, drške za sjekire i drugo .

## Izvori
Norridgewock

**Norridgewock** (Kennebec, Caniba, Coniba, Sagadahoc, Kanibesinnoak, Nurhantsuak), vodeće pleme konfederacije Abenaki, porodice Algonquian, nekad naseljeni duž rijeke Kennebec u američkoj državi Maine. Norridgewocki su bili zaštitnici francuskih misionara koji su kod Norridgewocka sagradili utvrdu, odakle su Abenaki navaljivali na novo-engleske naseljenike. Godine 1724. kolonijalna vojska pod vodstvom Johnson Harmona i Jeremiah Moultona napala je na ovu utvrdu na gornjem toku Kennebeca prilikom čega je ubijen i otac Sébastian Rasles čiji su skalp skinuli i odnesli u Boston. Utvrda Norridgewocka je spaljena a pleme Norridgewocka se raspalo. Neki pobjegoše Penobscotima i Passamaquoddyma, a drugi (oko 150) u Kanadu na St. Francis, gdje i danas njihovi potomci žive pod imenom Abénakis de Wôlinak sa ostalim nadvladanim Istočnim Abenakima u Québecu, na rezervatu Réserve de Wôlinak na rijeci Bécancour. 

## Sela i lokalne skupine
Dolina rijeke Kennebec domovina je ovog plemena, čiji je bashaba (titula vrhovnog poglavice) vladao na Little Swan Islandu, malenom otoku između Richmonda i Dresdena. Pleme se sastojalo od 4 podređena plemena, to su:
* Sagadahoc (pl. Sagadahocs), između Merrymeeting Baya i atlantskog oceana.
* Cussenock (pl. Cussenockes), što su živjeli u blizini Auguste.
* Tacconet, u području Sebasticooka.
* Norridgewock vlastiti.

*Sela*: Amaseconti (Amesokanti, Anmissoukanti), Norridgewock (Naridgewalk, Neridgewok, Noronjawoke), Kennebec i Sagadahoc.

## Literatura
* Kennebec Indians
Missisquoi

**Missisquoi** (Mazipskwik, Mazipskoik, Misiskuoi, Missiassik, Missique, Missisco) /&quot;place of flint ;&quot; &quot;Crooked River&quot; / jedna od skupina Sokoki Indijanaca sa istočne obale jezera Champlain u Vermontu. Ime označava i njihovo glavno selo, koje 1730. pogađa epidemija boginja, zbog čega ga napuštaju, ali se već sljedeće godine ponovno vračaju u njega. Danas su organizirani kao Sokoki-St. Francis Band of the Abenaki Nation, a plemensko vijeće utemeljeno je 1976. u Swantonu. Dio plemena Sokokija koji je otišao na područje rijeke St-François u Kanadu, danas je poznat kao St. Francis Indijanci, a središte im je Odanak. Populacija St. Francis Indijanaca u Quebecu iznosi oko 400 (Sultzman) i u Vermontu (2.500, ib.)

## Izvori
Barrière Lake Algonkini

**Barrière Lake Algonkini** (Barriere Lake, Lac Rapide, Rapid Lake), jedna od skupina pravih Algonquin Indijanaca čije se područje nalazilo oko jezera Barrière i Kakabong. Danas pod imenom Algonquins of Barriere Lake žive na rezervatu Rapid Lake Indian Reserve, koji je utemeljen za njih 1961 godine. Rezervat se nalazi na zapadnoj obali rezervoara Cabonga, 134 kilometra sjeverno od Maniwakija u kanadskoj provinciji Quebec. Zajednica 2007 broji 650 članova .

## Izvori

## Vanjske veze
* Spotlight on the Algonquins of Barriere Lake
* Barrière Lake First Nation
Bonnechere Algonkini

**Bonnechere Algonkini**, Ime skupini Algonquin Indijanaca koji etnički pripadaju široj grupi Golden Lake ili Pikwakanagan, od kojih su se odcijepili 1930. ne htjevši primit status Indijanaca i biti dio bande. Dio ovih Pikwakanagana sa svojim obiteljima je tada napustio rezervat i danas žive u okrugu Renfrew i susjednim područjima Ontarija u Kanadi. Ime su dobili po rijeci Bonnechere (od fr. bonne chère, dobro jesti; kraj bio bogat divljači), pritoci Ottawe.

## Vanjske veze
* The Bonnechere Algonquin Community
Dumoine Algonkini

**Dumoine Algonkini** (Kiwegoma Anishnabeg), jedna od skupina pravih Algonquina, koji su obitavali na jezeru i rijeci Dumoine, pritoci Ottawe u kanadskoj provinciji Ontario. Potomci ove bande danas čine dio bande Wolf Lake (Hunter's Point) . Ben McKenzie, pripadnik Dumoine Algonkina, bio je informant antropologu i etnologu Frank Gouldsmith Specku.
 
## Izvori
Otaguottouemin

**Otaguottouemin** (Otaguottaouemin, Kotakoutouemi, Otokotouemi, Outaoukotwemiwek), pleme pravih Algonquina, naseljenih nekada sjeverno od Kichesipirinija u dolini rijeke Ottawa. Spominje ih Champlain na svome putu Ottawom 1615. Živjeli su od lova i ribolova po rijekama i jezerima.

## Literatura
* Frederick Webb Hodge, Handbook of American Indians North of Mexico

## Vanjske veze
* A Prelude to Change - The Arrival of Europeans
* Algonkin History
Pikwakanagan

**Pikwakanagan** (Golden Lake, Algonquins of Pikwàkanagàn) /Pikwàkanagàn od Pick-wok-nah-gone u značenju &quot;*beautiful hilly country covered in evergreens*&quot;/, jedna od bandi Algonquin Indijanaca sa rezervata Golden Lake u okrugu Renfrew, Ontario, Kanada. 

Populacija im je 1900. iznosila 86; 97 (1904.); 1.992 (2008), od čega 406 na rezervatu. Poznatiji pripadnik im je glumac Paul Benoit (Chief Akawanush) .

## Izvori
Bäsawunena

**Bäsawunena** /Bääsaⁿwuune'naⁿ; Bä′sawuně′na, 'wood-lodge men'/, Nekoć samostalno pleme, danas jedna od lokalnih skupina Arapaho Indijanaca. Basawunene su vjerojatno Algonquianskog jezičnog roda, koje je ratovalo protiv Arapaha, ali su u kasnijim vremenima adoptirani od Sjevernih Arapaha, a manji dio je primječen među Južnim Arapahima.

## Izvori
Nákasinena

**Nákasinena** (Nákasine'na, Báachinena, Northern Arapaho), ili * 'narod kadulje' * (‘sagebrush people’; aromatična ljekovita biljka), glavna skupina Arapaho Indijanaca iz Colorada i Wyominga, danas poznati kao Northern Arapaho, i nastanjeni na rezervatu Wind River u Wyomingu sa Wind River Šošonima. Od ukupno pet lokalnih Arapaho skupina Sjeverni Arapahi asimilirali su dvije od njih, to su Bäsawunena i Hánahawunena ili Aanû'nhawa.

Nákasinena Arapahi nastanivali su područje gornjeg toka rijeke North Platte u regiji Pike's peak, i sjeverno duž podnožja planina Bighorn i uz rijeku powder u Coloradu i Wyomingu.

Sjeverni Arapahi smatraju se (u odnosu na ostale 4 grupe) kao 'majčinsko pleme', a u vlasništvu su im bili i sveti plemenski predmeti cijelog Arapaho naroda, koji je njih nazivao Báachinena. Kiowa Indijanci nazivali su ih `*sagebrush people*,' ili *Tagyako*, što je, kaže antropolog Frederick Webb Hodge (1846-1965), prijevod njihovog vlastitog plemenskog imena.

## Izvori

## Vanjske veze
*Northern Arapaho Tribe
Kainah

**Kainah** (Blood; = 'krvavi'), pleme američkih Indijanaca iz konfederacije Blackfoot iz južne Alberte, Kanada, i susjednog dijela Montane. Jezično, kulturno i etnički su srodni ostalim članovima saveza, to su Piegan i Siksika ili Blackfoot, odnosno jezičnoj porodici Algonquian.

Pleme je pripadalo grupi prerijskih Indijanaca, lovaca na bizone i nomada. Danas pleme živi na rezervatu Blackfoot u Montani i rezervatu Blood (Kainaiwa) u Alberti, zapadno od Cardstona. Prijašnji lovački teritorij nalazio se na Hand Hillsu, blizu Drumhellera, Sweetgrass Hillsu i sadašnjem području Lethbridgea u Kanadi. Sastojali su se od 15 bandi:
* Ahkaiksumiks /?/. 
* Ahkaipokaks ili Many Children. 
* Ahkotashiks ili Many Horses. 
* Ahkwonistsists ili Many Lodge Poles. 
* Anepo.
* Apikaiyiks ili Skunks.
* Aputosikainah ili North Bloods.
* Inuhksoyistamiks ili Long Tail Lodge Poles. 
* Isisokasimiks ili Hair Shirts.
* Istsikainah ili Woods Bloods.
* Mameoya.
* Nitikskiks ili Lone Fighters.
* Saksinahmahyiks ili Short Bows.
* Siksahpuniks ili Blackblood.
* Siksinokaks ili Black Elks.

## Ime
Ime Blod dobili su od ljudi kompanije Hudson Bay po običaju bojanja crvene pruge od uha do uha u visini usta. Ime Kainah ili Kainaiwa, došlo je po legendarnoj zgodi, kada ih je jednom u logoru posjetio Siksika Indijanac, upitao ih je 'Tko je ovdje poglavica?', oni uglas kažu 'Ja sam'. Siksika im tada odgovori, 'Zvati ću vas “Pleme sa mnogo poglavica”; “the Tribe of Many Chiefs” (od Aka - "many" i Nina - "chief").'

## Etnografija
*Život i običaji*

Pleme 1882. godine broji oko 1,800 duša. Muškarci su visoki preko 6 stopa (1.8 metara), žene nešto niže ali snažne i lijepog izgleda. Nomadi kao i ostali Blackfooti koji lutaše područjima od bazena Missourija pa do rijeke Reed Deer u Kanadi. Nestanak bizona Indijance je natjerao da postanu ovisni o drugim izvorima opstanka. Tako oni 1877. godine završiše sa svojim nomadskim životom odlaskom na rezervat poznat kao Blood Reserve, blizu mormonskog mjesta Cardston. 
Oni bijahu religiozan narod kojima vjera ima veoma značajan utjecaj na život. Središte njihovog obožavanja je sunce (*Natos*) i mjesec (*Kokomi-kisum*), neke konstelacije (sazviježđa), i niža božanstva ili duhovi planina, šuma, potoka, etc. Najznačajnija im svečanost bijaše 'Sun Dance' , što je tipično prerijskim plemenima. U njihovom jeziku zove se 'okan' ili 'ples sunca'. U njemu se odaje počast suncu ali se uvodi i mladež u svijet odraslih. Mućenja i samo-ozljeđivanja moraju se proći bez pokazivanja straha ili boli da bi se postalo ratnik i muškarac. Veoma strašne opise ovoga plesa (*pohk hong*) dan je za Mandan Indijance.

## Vanjske veze
* Blood Indians
Piegan

**Piegan** (Peigan, Piikani) /od pikuni = * 'badly tanned robes' */, jedno od tri plemena konfederaije Blackfoot ili Siksika koje je živjelo na prerijama na granici Montane i Alberte. Prema Grinnellu sastojali su se od bandi: Ahahpitape, Ahkaiyikokakiniks, Apikaiyiks, Esksinaitupiks, Inuksikahkopwaiks, Inuksiks, Ipoksimaiks, Kahmitaiks, Kiyis, Kutaiimiks, Kutaisotsiman, Miahwahpitsiks, Miawkinaiyiks, Mokumiks, Motahtosiks, Motwainaiks, Nitakoskitsipupiks, Nitawyiks, Nitikskiks, Nitotsiksisstaniks, Sikokitsimiks, Sikopoksimaiks, Sikutsipumaiks i Tsiniksistsoyiks. Hayden (1862) navodi i bandu Susksoyiks.

Piegani su bili pravo prerijsko pleme koje je živjelo gotovo isključivo od bizona. Uništenjem ove životinje mnogi su pomrli od gladi.

Godine 1858. broj Piegana u SAD-u iznosio je 3,700. Hayden tri godine kasnije procjenjuje da ih ima oko 2,520. Godine 1906. bilo ih je 2,072 na agenciji Blackfoot u Montani i 493 na agenciji Piegan u Alberti, Kanada. U Kanadi se danas nazivaju Northern Piikani a u Montani Southern Peigan.

## Vanjske veze
* Indian Tribe History 
* Piikani
Siksika

**Siksika** /Blackfoot/, najmanje od plemena prerijskih Indijanaca iz konfederacije Siksika ili Blackfoot sa sjevernih Velikih prerija u Montani i susjednoj Kanadi. Pleme Siksika daje svoje ime plemenskom savezu, koja je uz njih obuhvaćala i plemena Kainah ili Krvave (Blood) i Piegan.

Danas su naseljeni na rezervatima u SAD-u i Kanadi. U Kanadi žive na rezervatu u Alberti na rijeci Bow, gdje su njihove bande poznate kao Running Rabbit i Yellow Horse. Hodge za njih kaže da su se sastojali od pod-plemena ili bandi Aisikstukiks, Apikaiyiks, Emitahpahksaiyiks, Motahtosiks, Puhksinahmahyiks, Saiyiks, Siksinokaks i Tsiniktsistsoyiks.

## Vanjske veze
* Siksika 
* Blackfoot (Siksika)
Heévâhetane

**Heévâhetane** /Sówoniǎ, = * 'Southerners' *, od Sowón, 'south. Southern Cheyennes; Južni Šajeni. Naziv Heévâhetané'eo'o, označava Južne Šajenke; "Heévâhetaneo'o, Roped People), grana Cheyenne Indijanaca, koja se odvojila od ostatka Šajena i 1830.-tih se nastanili na rijeci Arkansas. Imali su kulturu konja, lova na bizone, vojnih društava i tepee-šatora. 
Godine 1868. Južni Šajeni smješteni su na rezervat u Oklahomi gdje i danas žive sa Južnim Arapahosima. Miješana Arapaho/Cheyenne populacija u Oklahomi iznosi 4,880.

## Vanjske veze
* Cheyenne
Omisis

**Omisis** (OhmésEhese; =eaters; sing. Ohméseestse; ponekad se nazivaju i sjeverni jedači ili NotaméohmésEhese, u sing. Notaméohméseetse), najvažnija skupina Sjevernih Šajena. Ime se učestalo koristilo kao sinonim za Sjeverne Šajene. Dorsey ih je nazivao 'eaters', Mooney Hmĭ’sĭs, a Grinnell u Social. Org. Cheyennes (1905) Ō missis. Potomci im danas žive na rezervatu Tongue River u Montani.

## Izvori
Hánahawunena

**Hánahawunena** (Haⁿanaxawuune'naⁿ, Aanű'nhawa) /=`rock men', prema Kroeberu/, jedna od pet lokalnih skupina prerijskih Arapaho Indijanaca, jezična porodica Algonquian. Asimirirani su od strane Sjevernih Arapaha ili Nákasinena i praktično su nestali negdje u 19. stoljeću.

## Literatura
* Frederick Webb Hodge, Handbook of American Indians North of Mexico

## Vanjske veze
* Arapaho Indian Bands, Gens and Clans
Sjeverni Šajeni

**Sjeverni Šajeni** (Northern Cheyennes; Notameohmésêhese).- Grana Cheyenne Indijanaca, danas oko 6,700 naseljenih na rezervatu Tongue River ili Northern Cheyenne u Montani.

Sjeverni Šajeni nastali su raspadom plemena Cheyenne 1832. kada se poveća skupina (Južni Šajeni) odvojila od matice i nastanila na Arkansasu. Sjeverni Šajeni ostali su lutati oko North Platte i Yellowstone. Separacija je postala permanentnom 1851. ugovorom u Fort Laramieu. Otada dva Cheyenne plemena postaju poznata kao Northern (O'mǐ'sǐs eaters), prema najbrojnijoj bandi među njima i Southern Cheyennes (Sówoníă). Sjeverni Šajeni priključili su se 1876. bici Bika koji sjedi i učestvovali u masakru nad Custerovom vojskom. Za Sjeverne Šajene, godinu danas nakon smrti Dull Knifea, utemeljen je 1884. rezervat na Tongue Riveru, zvan Northern Cheyenne ili Tongue River. Središte plemena (plemenski uredi) nalaze se u gradiću Lame Deer. Rezervat je podijeljen na distrikte Ashland, Birney, Busby, Muddy, i Lame Deer, i iz svakog distrikta biraju se članovi plemenskog vijeća kojih je danas 19.

Pleme danas živi od uzgoja stoke, farmerskih poslova i sitnog lokalnog biznisa (trgovine, pumpne stanice, etc.). Na rezervatu se nalaze *Bureau of Indian Affairs* (Ured za Indijanske poslove) i *Indian Health Service* (Indijanska zdravstvena stanica). Od obrazovnih ustanova na rezervatu im se nalaze *St. Labre Indian High School* (kojega pohađa indijanska djeca iz plemena Northern Cheyenne i Crow), i 3 osnovne škole i srednja škola u Colstripu (St. Labre Indian School). U St. Labre Indian School u Ashlandu, utemeljena 1884., danas se nalazi muzej i galerija gdje se posjetitelji mogu upoznati sa prerijskim životom Šajena.

## Vanjske veze

* Northern Cheyenne Tribe Community Environmental Profile
Aamjiwnaang

**Aamjiwnaang** /Aamjiwnaang, *meeting place by the rapid water*/ (Chippewas of Sarnia First Nation), jedna od 'prvih nacija' Ojibwa Indijanaca u kanadskoj provinciji Ontario. Jedno su od plemena u vijeću *Southern First Nations Secretariat* u koje još pripadaju Caldwell, Chippewas of Kettle and Stony Point, Chippewas of the Thames First Nation, Moravian of the Thames, Munsee-Delaware Nation i Oneida Nation of the Thames.

Locirani su na rezervatu Sarnia 45  na rijeci St. Clair River, blizu Sarnie, Ontario. Populacija im iznosi oko 2.000 

## Reference
Achiligouan

**Achiligouan**, pleme ili banda Chippewa ili Nipissing Indijanaca, što je između 1640. i 1670. živjeli na sjevernoj obali jezera Huron, blizu ušća French Rivera i na zapad do Sault Ste Marie. Na područje French Rivera locirani su i Amikwa Indijanci, a u * 'Jes. Relation' * (1658) njihova lokacija pomjera se nešto sjevernije, te navodi da trguju sa plemenom Cree. Jezuitski podaci (1670) navode da dolaze na Sault Ste Marie samo zbog ribolova. Spominju se i kao Achirigouans i Archirigouans, što su vjerojatno jezuitske varijante huronskog naziva Achirwachronnon.

## Literatura
* Frederick Webb Hodge, Handbook of American Indians North of Mexico
Alderville

**Alderville** (Alderville First Nation), jedna od brojnih kanadskih bandi ili 'nacija' Chippewa Indijanaca. Alderville su porijeklom od Missisauga, koji su nekada živjeli na Bay of Quinte i rijeci St. Lawrence u istočnom Ontariju, odakle su u ranom 19. stoljeću preseljeni u Alderville.

Današnji rezervat nalazi se na južnoj obali jezera Rice Lake, oko 30 kilometara sjeverno od Cobourga. Suvremena populacija iznosi oko 1.000, od čega oko 300 na rezervatu, a ostali van njega .

## Reference
Amicoures

**Amicoures**, rani naziv za jednu skupiu Algonquian Indijanaca koji su u drugoj polovici 17. stoljeća živjeli u blizini Sault Ste Marie uz obalu jezera Huron. Spominje ih Marquette uz plemena Achiligouiane i Mississague, za koje kaže da ih ima ukupno oko 400 duša, i da se bave ribolovom je jezeru i lovom na otocima . Lee Sultzman ih na svojem popisu imakao jednu od ranih bandi Chippewa .

## Izvori
Auwause

**Auwause**, jedna od ranih bandi Chippewa Indijanaca koji se spominju na području južne Kanade u vezi ratova između Ojibwa i njihovih saveznika protiv Siouxa, čime je započeo tridesetgodišnji rat. Skupina od 60 ratnika locirana je 1736 na ušću rijeke Kaministiquia u Ontariju .

## Izvori
Bay du Noc

**Bay du Noc**, jedna od bandi Algonquian Indijanaca koja je možda pripadala Chippewama. Živjeli su (Hodge) možda na Noquet Bayu na jezeru Michigan u Michiganu. Spominju se sa Beaver Island Indijancima u Detroitskom ugovoru iz 1855 ; ; . 

## Izvori
Beaver Island Indijanci

**Beaver Island Indijanci**, naziv za skupinu Chippewa i Ottawa Indijanaca koji su nekada živjeli na otocima Beaver Islands u jezeru Michigan. Spominju se u Washingtonskom ugovoru (1836). 

Beaver Island Indijanci otoke nastanjuju još prije 1700. godine i sastoje se dijelom od Chippewa i dijelom od Ottawa, koji žive po malenim ribarskim selima. Posjeta otocima  sa strane Engleza i Francuza bilo je još 1700.-tih godina, ali tu se ne zadržavaju. Tek će Baraga obilježit svoj dolazak 1832. iz Abre Croche, i pokrstiti 22 Indijanca, ali oni što su živjeli blizu Whiskey Pointa ostali su pogani. Nekoliko godina kasnije neki od 199 Indijanaca sa otoga Garden pokrstili su drugi misionari . Poznatiji poglavica bio je Kenwabikise potpisnik washingtonskog ugovora.

## Izvori
Betonukeengainubejig

**Betonukeengainubejig** (Biitan-akiing-enabijig, od Pi،tona،kaĭngkaĭn-ŭpĭchĭg, * 'those who sit on the borders' *), ili Border-Sitters jedna od glavnih skupina Chippewa Indijanaca koje je obitavalo u sjevernom Wisconsinu između jezera Superior i rijeke Mississippi. 

Sastojali su se od bandi Knife River, Rice River, Rush River, Apple River, Sunrise River . Njihova glavna sela bila su na Desert Lake (Vieux Desert), Flambeau Lake, Pelican Lake, Lac Court Oreilles, Lac Chetec, Pukwaawun i Mononimikau Lake. Sa njima su se sjedinile bande Munominikasheenhug, Wahsuahgunewininewug i Lac Courte Oreilles Chippewa.

Ove bande su se prema Hodgeu sjedinile bandama pounatim kao St. Croix Chippewa ili Munominikasheenhug (Manoominikeshiinyag) kojima su pripadale bande Clam River, Kettle River, Snake River, Tamarack River, Totogatic River, Wolf River, Wood River i Yellow River. 

## Izvori

## Vanjske veze
* Chippewa Indian Bands, Gens and Clans
Blackbird

**Blackbird**, jedno od sela i seoskih bandi Chippewa Indijanaca koji su živjeli uz rijeku Tittibawassee (Tetabawasink) u  okrugu Saginaw u Michiganu . Selo koje po poglavici nosi naziv Black Bird's Village, nalazilo se u blizini Freelanda, uz rijeku koju u ugovoru iz 1819 nazivaju Tetabawasink, gdje će po istom dobiti rezervat na površini od 6,000 akera , kojeg su prodali 1837. 

Ime poglavice po kojem selo nosi ime ne smije se brkati sa Ottawa-povjesničarom Andrew Jackson Blackbirdom koji se rodio oko 1815. u selu L'Arbre Croche.

## Izvori
Burnt Woods Chippewa

**Burnt Woods Chippewa**, nekadašnje banda Chippewa Indijanaca koji su živjeli na rijeci Bois Brulé uz zapadni kraj jezera Superior u sjevernom Wisconsinu. Spominje ih Schoolcraft u *Travels* (321, 1821) kao Chippewys of the Burnt Woods.

## Izvori
Crow Wing River

**Crow Wing River** (Crow-wing kod Hodgea; Crow Wing River, kod Swantona. Ime dolazi od prijevoda indijanskog naziva za rijeku Kah-Kah-gi-wi-givan-isepi =Raven's Wing River, što su na engleski pogrešno preveli kao Crow Wing), skupina Chippewa Indijanaca na ušću rijeke Crow Wing (Kah-Kah-gi-wi-givan-isepi) u središnjoj Minnesoti. Na mjestu blizu sadašnjeg grada Brainerd, okrug Crow Wing nalazilo se njihovo selo Crow Wing Village, koje se osdržalo do ranih 1900.-tih godina. Većina stanovnika, Ojibwe i mješanci koji su se identificirali sa Ojibwama otišli su na rezervate White Earth, Leech Lake ili u Wisconsin . 

Obuhvaćeni su ugovorom sa Chippewama od 4. listopada 1842. kojim svoju zemlju prepuštaju SAD-u, a uz ostale potpisuju ga i njihove poglavice Po go ne gi shik (Bug-o-na-ghe-zhisk; Hole-in-the-Day/mlađi) i Son go com ick .

Hodge ih u svome članku naziva Crow-wing i za njih kaže da ih spominje Neill u Hist. Minnn., 386, 1858) kao jednu od Chippewa bandi čije se istoimeno selo nalazi na ušću rijeke Crow Wing, a 1826 potpisuju svoj prvi ugovor.

Danas potomaka vjerojatno imaju u plemenu Gichi-ziibiwininiwag ili Chippewa of the Mississippi, koje je Swanton nazivao Kechesebewininewug.
## Izvori
Fond du Lac Chippewa

**Fond du Lac Chippewa** (Nagaajiwanaang, ili Fond du Lac Band of Lake Superior Chippewa; na svome jeziku sebe nazivaju Wayekwaa-gichigamiing Gichigamiwininiwag "Lake Superior Men at the far end of the Great Lake") jedna od bandi Chippewa Indijanaca danas nastanjeni na rezervatu Fond du Lac ili Nah-Gah-Chi-Wa-Nong (Nagaajiwanaang, =*where the river stops* ) u Minnesoti u okruzima Carleton i St. Louis.

Hodge ih locira na rijeci St. Louis kod jeuera Fond du Lac u istočnoj Minnesoti. Danas su jedna od 6 bandi plemena Minnesota Chippewa Tribe . Rezervat je utemeljen ugovorom LaPointe Treaty (1854). Federalno su priznati pod imenom Fond du Lac Band of Lake Superior Chippewa. Plemensko središte nalazi se u Cloquetu (Mookamiing, Mookamaaninigamiing) ,drugo naselje je Nagaajiwanaang ili Fond du Lac.

Ime Fond du Lac došlo je po indijanskom selu na ušću rijeke St. Louis River kojeg su tako prozvali Francuzi..

Populacija 107 (1905). Druga Nagaajiwanaang banda poznata kao Naicatchewenin First Nation živi u Ontariju.

## Izvori

## Vanjske veze
*Fond du Lac Band of Lake Superior Chippewa
Gamiskwakokawininiwak

**Gamiskwakokawininiwak** /‘*men or people of the place of much red cedar*’ ,/ jedna od bandi Chippewa Indijanaca čiji je rani dom bio blizu izvora rijeke Mississippi, točnije kod jezera Cass Lake u Minnesoti, u njihovom jeziku poznato kao Gaa-miskwaawaakokaag ('place of red cedar'). Indijanci što su živjeli uz Cass Lake pripadali su široj skupini poznatoj kao Pillager ili Mukmeduawininewug (Mekamaadwewininiwag). Godine 1855. smješteni su na rezervat Cass Lake danas dio rezervata Leech Lake.

## Izvori
Gasakaskuatchimmekak

**Gasakaskuatchimmekak**, jedna od brojnih nekadašnjih bandi ili sela Chippewa Indijanaca koji su obitavali vjerojatno na području Minnesote (Hodge), ali njihova točna lokacija ostala je nepoznata . Pod ovim se imenom kasnije više ne spominju. Možda je ranija varijanta od Gaa-zagaskwaajimekaag, ime rezervata na kojem dana žive Leech Lake Chippewa.

## Izvori
Gawababiganikak

**Gawababiganikak** (Gaa-waabaabiganikaag, White Earth Chippewa), jedna od značajnijih bandi Chippewa Indijanaca koji su nekoć živjeli u blizini white Earth Lake u sjeverozapadnoj Minnesoti. Njihovo ime označava *place of much white earth*, a tako se danas naziva i rezervat gdje žive njihovi potomci pod imenom Gaa-waakabiganikaag Anishinaabeg ili White Earth Band of Ojibwe. Glavno naselje je Wgite Earth ili Gaa-waabaabiganikaag .

Populacija im je 1905. iznosila 1.735. Rezervat koji se prostire na 837.120 akera, utemeljen je za njih 1868 .

Poznatija pripadnica plemena je Winona LaDuke.

## Izvori
Kwupahag

**Kwupahag** (K8apahag, Kwapahag), ime za pleme američkih Indijanaca iz grupe Istočnih Abenaka, koje se spominje u jednom pismu iz 1721. upućenom guverneru Nove Engleske, za koje se kaže da pripadaju konfederaciji Abenaki.

Joseph-Anselme Maurault uz njih kao članove konfederacije spominje i plemena Narantsouuk (Norridgewock), Anmissoukanti (Amaseconti), Medoktek (Medoctec), Arsikantegou (Arosaguntacook), Pentugouet (Penobscot), Muanbissek, Ouanwinak (Wewenoc), Narakamigou (Rocameca), Pegouakki (Pequawket) i Pesmokanti (Passamaquoddy). Pod ovim se imenom kasnije u povijesti više ne spominju, niti se daje njihova točna lokacija.

## Literatura
* MAURAULT, Abbé Joseph-Anselme, Histoire des Abénaquis, depuis 1605 jusqu'à nos jours.
## Izvori

## Vanjske veze
* Lee Sultzman, Abenaki History
Gatagetegauning

**Gatagetegauning** (Gete-gitigaaniwininiwag) /možda od Kǎ‛tǎgĭ‛tĭganĭng, *at the ancient field*; W, J.)/, nekadašnje selo i banda Chippewa Indijanaca sa jezera Lac Vieux Desert (Gatagetegauning) na granici američkih država Michigan i Wisconsin. Kasnije će biti poznati pod imenom Vieux Desert Chippewa, a populacija im je zajedno s L'Anse Chippewama iznosila 668 (1903) . Danas se vode pod imenom Lac Vieux Desert Band of Lake Superior Chippewa ili kraće Lac Vieux Desert Tribe i naseljeni su na rezervatu Lac Vieux Desert u Watersmeetu u okrugu Gogebic, Michigan.

Sa SA-om su potpisali 3 ugovora: St. Peterski ugovor (1837), i La Pointe ugovor iz 1842 i 1854. kada je utemeljen Lac Vieux Desert Indian Reservation. Federalno su priznati kao posebno pleme 8. rujna, 1988., aktom "*Lac Vieux Desert Band of Lake Superior Chippewa Indians Act*" (H.R. 3697) koji je potpisao predsjednik Ronald Reagan.

Pleme je izvorno živjelo na otoku South Island na Lac Vieux Desertu, kada su preseljeni oko 1880. na južnu obalu jezera. Lov, ribolov i sakupljanje bili su osnovni načini njihovog pribavljanja hrane.

Sadašnji oblik imena Gatagetegauning glasi Katikitegoning.

## Izvori

## Vanjske veze
* Welcome to the Lac Vieux Desert Tribal Website
Kechesebewininewug

**Kechesebewininewug** /Kitchisibiwininiwug, Gichi-ziibiwininiwag, Great River men; naziv došao po rijeci Mississippi/, zvani i Chippewa of the Mississippi, jedna su od deset glavnih skupina Chippewa Indijanaca sa gornjeg toka rijeke Mississippi u sjeveroistočnoj Minnesoti. Njihovi potomci danas su poznati kao Mississippi River Band of Chippewa Indians ili jednostavno kao Mississippi Chippewa. Sastojali su se od tradicionalnih bandi: Crow Wing Island, Crow Wing River, Gull Lake, Little Falls, Long Prairie River, Misisagakaniwininiwak ili Mille Lac, Nokay River, Pokegama Lake, Rabbit Lake, Rice Lake, Kahmetahwungaguma ili Sandy Lake, Swan River i Watab River.

## Literatura
* Frederick Webb Hodge, Handbook of American Indians North of Mexico

## Vanjske veze
* Chippewa Indian Divisions
Kechegummewininewug

**Kechegummewininewug** (Kitchigumiwininiwug, Gichigamiwininiwag) /ime im označava * 'Men of the Great Water' * ili * 'People of the Great Water' *; isto i Chippewa of Lake Superior, Lake Superior Chippewa/, jedna od deset glavnih skupina Chippewa Indijanaca koji su obitavali na južnoj obali jezera Superior u Michiganu, Wisconsinu i Minnesoti. Ugovorom Lapointe službeno su priznati kao Chippewas of Lake Superior; danas: Lake Superior Chippewa. Broj im je 1867. iznosio 5,560; 1880., 2,813; i 1905. 4,703.

Danas se sastoje od brojnih bandi, a neke su nezavisne: Bad River, Bois Forte Chippewa, Fond du Lac, Grand Portage Chippewa, L'Anse Band, La Pointe, Lac Courte Oreilles, Lac du Flambeau, Lac Vieux Desert, Mole Lake ili Sokaogon Chippewa, Ontonagon, Red Cliff, St. Croix Chippewa.
## Izvori

## Vanjske veze
* Chippewa Indian Tribe
Kojejewininewug

**Kojejewininewug** (Goojijiwininiwag; Rainy Lake Chippewa; Kuchĭchĭwĭnĭnĭwŭg, dolazi od Kuchĭchĭw, po tjesnacima i okukama na rijeci i jezeru Rainy gdje su živjeli, +ĭnĭnĭwŭg, =narod), jedna od deset glavnih skupina Chippewa Indijanaca u području jezera i rijeke Rainy na granici Minnesote i susjednom dijelu Kanade, Ontario, gdje su poznati kao Couchiching First Nation. Lewis & Clark su ih nazivali Algonquins of Rainy Lake. Ostali nazivi kojima su nazivani su: Kotchitchi-wininiwak, Kutcitciwininiwag, Lac la Pluie Indians.

Rezervati: Couchiching 16a i Agency 1.
## Izvori

## Vanjske veze
* Couchiching First Nation
Gull Lake Band

**Gull Lake Band**, jedna od 13 izvornih bandi Mississippi Chippewa koja je u 19. stoljeću živjela uz obale jezera Gull Lake na gornjem toku Mississippija na području današnjeg okruga Cass u Minnesoti. Svoju zemlju prodaju 1863. a njihovi potomci danas žive sa još šest bandi na rezervatu White Earth u istoj državi.

Njihov nekadašnji rezervat Gull Lake nalazio se blizu Brainerda, Minnesota.

## Izvori

## Vanjske veze
* Treaty With the Chippewa, Mississippi, and Pillager and Lake Winnibigoshish Bands, 1864.
Kah-Bay-Kah-Nong

**Kah-Bay-Kah-Nong** (Warroad Chippewa, Gabekanaang Anishinaabeg), jedna od federalno nepriznatih skupina Chippewa Indijanaca iz Minnesote. Njihovo glavno i najveće selo Warroad (dolazi od “war road”) , nalazilo se na Lake of the Woods, a dobiva ime po tome što se nalazilo na staroj *ratnoj stazi* dugogodišnjih i teških borbi protiv Siouxa za rižina jezera. danas ovo ime nosi i gradić Warroa u okrugu Roseau.

## Izvori
Ketchewaundaugenink

**Ketchewaundaugenink**, selo ili seoska banda Chippewa Indijanaca sa rijeke Shiawassee između današnjeg Detroita i Saginaw Baya u američkoj državi Michigan. Prema ugovoru između Chippewama i SAD-a u Saginawu od rujna 1819. oni dobivaju rezervat od 3,000 akara. U Sultzmanovoj povijesti navode se kao Ketchenaundaugenink.

## Vanjske veze
* Treaty With the Chippewa 
* The holes in the grid: reservation surveys in lower Michigan.
* Chippewa Indian Divisions
M'Chigeeng

**M'Chigeeng** (West Bay) /M'Chigeeng = "*village enclosed by stepped cliffs*",/ jedna od skupina Chippewa Indijanaca naseljena na rezervatu M'Chigeeng 22 na otoku Manitoulin u Ontariju, Kanada. Populacija im iznosi 2,251 (2007), od čega 882 na rezervatu. Na otok na rezervatu smješteni su sredinom 19. stoljeća, na kojem otac Fremiot u West Bayu posvetio crkvu Bezgrešnog začeće Blažene Djevice Marije.

## Vanjske veze
* M'Chigeeng First Nation 
* M'Chigeeng
Bagoache

**Bagoache**, banda Chippewa Indijanaca sa sjeverne obale jezera Superior u Ontariju, Kanada. Ime Bagoache spominje La Chesnaye 1697 (u Margry Dec. vi, 6, 1886) kao ime za zemlju na obali Superiora, gdje je živjelo između 200 i 300  ljudi (bez žena, koje nije uračunao).

## Izvori

## Vanjske veze
* Chippewa Indian Tribe