open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
NK Bjelovar

**NK Bjelovar** je nogometni klub iz grada Bjelovara.

## Historija
**NK Bjelovar** je osnovan 1908. godine pod nazivom **Oxford**. Kroz povijest se još zvao **Šparta** i **BGŠK**. Od 1981. godine se zvao **BSK Česma**, a od 1990. nosi sadašnji naziv.

## Trofeji
* Prvak provincije Zagrebačkog nogometnog podsaveza 1925./26.

## Nastupi u završnicama kupa

### Kup maršala Tita
**1951.** 
* pretkolo: NK Bjelovar - NK Proleter Osijek 1-10

### Hrvatski nogometni kup

## Izvori
* Povijest GNK Dinamo: Sezona 1925/26. 
* Nogometni leksikon: Bjelovar
Inscriptions de la Mésie supérieure

***Inscriptions de la Mésie supérieure*** (), skraćeno ***IMS***, naziv je serijske publikacije Centra za antičku epigrafiju i numizmatiku Filozofskog fakulteta u Beogradu (danas nosi ime po Fanuli Papazoglu), koja prikuplja i objavljuje epigrafske natpise iz rimske provincije Gornje Mezije. Izlaženje publikacije pokrenula je prof. dr Fanula Papazoglu. Objavljuje se na francuskom.

Dosad su iz štampe izišli ovi svesci, uređeni prema mestu nalaženja natpisa:
* I. *Singidunum et le Nord-Ouest de la province* (Miroslava Mirković i Slobodan Dušanić), Beograd 1976.
* II. *Viminacium et Margum* (Miroslava Mirković), Beograd 1986.
* III/2 *Timacum minus et la Valée du Timok* (Petar Petrović), Beograd 1995.
* IV. *Naissus — Remesiana — Horreum Margi* (Petar Petrović), Beograd 1979.
* VI. *Scupi et la Région de Kumanovo* (Borka Dragojević Josifovska), Beograd 1982.
Varese

**Varese** (latinski: *Baretium*, njemački: *Väris, Varès in Varesino*) je grad od 79.793 stanovnika u Italiji, glavni grad istoimene provincije Varese u Lombardiji.

## Geografija
Varese se prostire od obronaka masiva Campo dei Fiori (dio Alpa) do obala jezera Varese. Grad je udaljen oko 55 km sjeverno od regionalnog centra Milana, pa je ladanjsko izletnički grad, s puno vila i hotela.

## Historija
Varese je već od ranog srednjeg vijeka sjedište biskupa. U 11. vijeku Varese je kao komuna sudjelovao u međusobnim borbama s Milanom i Comom. U 13. vijeku je podpao pod uticaj milanskih Viscontija, tako da je od tada bio u sjeni tog grada. U 14. vijeku Varese je dobio statut, s visokim stupnjem samouprave koja je trajala gotovo do kraja 18. vijeka. Carica Marija Terezija poklonila je 1765. Varese Francescu Esteu, vojvodi od Modene, kao njegov privatni posjed. On je u njemu izgradio svoj dvorac koji je postao centar kulturno-političkog života kraja u tom vremenu.

Nakon što je Lombardija postala austrijska, Varese je postao administrativni centar jedne od šest provincija, kako je tad Lombardija podjeljena. Nakon poraza Napoleona i povratka austrijske vlasti u Lomabardiji, Varese je 1816. dobio status grada. Kod Varesea su 1859. jedinice Giuseppea Garibaldija pobjedile austrijske snage predvođene feldmaršalom Karlom von Urbanom. Varese je bio prvi talijanski grad koji je plebiscitarno odlučio za pripajanje Kraljevini Sardiji i tako ubrzao stvaranje Kraljevine Italije 1861. godine.

## Znamenitosti
 
Velika znamenitost Varesea je bazilika San Vittore (1580–1615) s freskama lombardijske škole iz 17. vijeka i baroknim zvonikom, kao i palača gradske uprave, nekadašnji dvorac vojvoda d'Este izgrađen između 1766. i 1772. sa svojim veličanstvenim parkom. Lokalni muzej ima eksponate od prahistorijskih i rimskih do modernih vremena, uz prirodoslovnu kolekciju.

Pored grada nalazi se planina Sacro Monte di Varese sa hodočasničkom crkvom Santa Maria del Monte (1684), a ona je jedna od devet lokaliteta Sacri Monti na listi mjesta svjetske baštine u Evropi. Na masivu Campo dei Fiori nalazi se park prirode s poznatim opservatorijem.

## Privreda
Varese je važan centar industrije kože (poznat po cipelama), teksila, strojarstva i plastike.

## Gradovi prijatelji
*  Romans-sur-Isère
*  Alba Iulia

## Reference

## Vanjske veze

* Službene stranice grada  
* ''Varese'' na portalu Encyclopædia Britannica
Varese (jezero)

**Jezero Varese** (talijanski: **Lago Varese**) je glacijalno jezero koje leži udaljeno oko 55 km sjeverno od Milana u Italiji.
## Geografija
*Jezero Varese* leži na nadmorskoj visini od 293 m, u masivu Campo dei Fiori u Lombardiji.
Jezero ima površinu od 14,9 km², ima oblik polumjeseca, najveću dubina mu iznosi 23 m.
## Izvori

## Vanjske veze

* ''Lago di Varese''  }
Monza

**Monza** (latinski: *Modicia*) je grad od 119.856 stanovnika u Italiji, glavni grad provincije Monza i Brianza u Lombardiji.

## Geografija
Monza se prostire duž obale rijeke Lambro, pritoke Poa. Monza je udaljena 15 km sjeveroistočno od regionalnog centra Milana, pa je danas praktički spojena u konurbaciju.

## Historija
Antička Monza je sve do 6. vijeka bila selo, kad je lombardska kraljica Teodelinda u njoj sagradila svoj dvorac i samostan. Za vrijeme perioda srednjovjekovnih komuna Monza je kadkad bila nezavisna, a ponekad pod vlašću Milana. Milanski vojvode Viscontiji izgradili su 1325. svoj dvorac u gradu. Monza je kao strateški grad na putu za Milano često puta opsjedana i opljačkana (32 puta), a od svih tih opsada najimpresivnija je bila ona iz 1525. kada su carske trupe Karla V opljačkale grad. U Monzi je 29. juna 1900. ubijen talijanski kralj Umberto I, pa mu je 1910. na mjestu pogibije podignuta zavjetna kapela.

## Znamenitosti
 
 
Monza je poznata po svojoj romaničko-gotičkoj katedrali Ivana Krstitelja koju je osnovala lombardska kraljica Teodelinda, a proširena je u 13. vijeku. Fasada katedrale od bijelog i zelenog mramora isklesana je krajem 14. vijeka od strane Mattea da Campionea, a zvonik je izgrađen od 1592. do 1606. godine. U riznici katedrale kao najveća relikvija nalazi se Željezna kruna Langobarda (*Corona Ferrea*) za koju se po legendi tvrdi da ima i dijelove klinova kojima je Isus pribijen na križ. Njome su se nakon 1311. krunili carevi Svetog Rimskog Carstva i kasnije Napoleon Bonaparte 1805. u Milanu. U riznici se nalaze i brojne relikvije kraljice Teodelinde i brojni križevi iz lombardsko-gotičkog perioda.

Velika znamenitost je i crkva Santa Maria in Strada iz 1357. sa svojom fasadom od terakote iz 1393. godine, zatim stari Palazzo Comunale (Arengario) iz 13. vijeka i Villa Reale, rezidencija habsburgških namjesnika Kraljevstva Lombardija-Venecija podignuta od 1777. do 1780. koja se danas koristi kao galerija.

## Privreda
Monza je važan industrijski centar u kom se proizvode šeširi, ćilimi, strojevi, tekstil, namještaj, staklo, boja i plastika. Monza je svjetski poznata je po svojoj pisti Autodromo na kojoj se voze utrke Formule 1 (Velika nagrada Italije) koja se drži najbržom na svijetu.

## Gradovi prijatelji
*  Indianapolis
*  Prag

## Reference

## Vanjske veze

* Službene stranice grada  
* ''Monza'' na portalu Encyclopædia Britannica
1918. na filmu

Godina 1918. se smatra prvom u historiji sovjetske kinematografije.

## Događaji
* 1. 6. - U Moskvi prikazano prvo izdanje filmskog žurnala *Kinonedelja* Dzige Vertova.
* U SAD presudom federalnog suda formalno raspuštena Motion Picture Patents Company.

## Filmovi
* *[[Stela Maris (1918 film)|Stela Maris]]*
* *[[Tarzan of the Apes (film)|Tarzan of the Apes]]*
* *[[Shoulder Arms]]*
* *[[Mickey (1918 film)|Mickey]]*
* *[[Carmen (1918 film)|Carmen]]*
* *[[Otac Sergije (1918 film)|Otac Sergije]]*
* *[[Ich möchte kein Mann sein]]*
* *[[Berg-Ejvind och hans hustru]]*
* *[[The Sinking of the Lusitania]]*
* *[[Tih Minh]]*
* *[[Victory and Peace]]*
* *[[Vragoljanka]]*

## Rođenja

## Smrti

## Reference

## Vanjske veze
* 1918  na Internet Movie Database
S. Rankin Drew

__NOTOC__

**S. Rankin Drew** (19. septembar 1891 &ndash; 19. maj 1918) bio je američki glumac i filmski režiser. Rodio se kao sin glumca i komičara Sidneya Drewa te bio u bliskom srdostvu s poznatim glumcima Johnom, Lionelom i Ethel Barrymore. Od 1913. do 1917. je kao glumac nastupio u 36, a od 1915. do 1917. je režirao 14 filmova. Njegovu je karijeru prekinuo prvi svjetski rat, tokom koga se priključio zrakoplovnim snagama Vojske SAD. 19. maja 1918. je poginuo kada je njegov avion oboren u Francuskoj. . Poslije rata mu je podignut spomenik u Central Parku.

## Izabrana filmografija
* *[[Who's Your Neighbor?]]* (1917, režija)

## Povezano
* Porodica Barrymore

## Reference

## Vanjske veze
*
John van den Broek

**John van den Broek** (1895 - 29. jun 1918) bio je nizozemski direktor fotografije, najpoznatiji po radu u SAD na filmovima Mauricea Tournera. Kada je godine 1918. Tourneur režirao film *[[Woman (film)|Woman]]*, poslao je van den Broeka da snimi valove na hridi na obali države Maine. Tada su van den Broeka iznenada uhvatili snažni valovi i povukli ga na pučinu. Njegovo tijelo nije nikada pronađeno.

## Izabrana filmografija
* *[[The Wishing Ring]]* (1914)
* *[[The Pride of the Clan]]* (1917)
* *[[The Poor Little Rich Girl]]* (1917)
* *[[The Undying Flame]]* (1917)
* *[[The Law of the Land (film)|The Law of the Land]]* (1917)
* *[[Barbary Sheep (film)|Barbary Sheep]]* (1917)
* *[[The Rise of Jennie Cushing]]* (1917)
* *[[Rose of the World (1918 film)|Rose of the World]]* (1918)
* *[[The Blue Bird (1918 film)|The Blue Bird]]* (1918)
* *[[Prunella (1918 film)|Prunella]]* (1918)
* *[[A Doll's House (1918 film)|A Doll's House]]* (1918)
* *[[The Sporting Life (1918 film)|The Sporting Life]]* (1918)

## Reference

## Vanjske veze
* John van den Broek at IMDb.com
Harold Lockwood

**Harold A. Lockwood** (12. april 1887 &ndash; 19. oktobar 1918) bio je američki glumac, poznat po ulogama u nijemim filmovima 1910-ih. U njima je nastupao zajedno sa glumicom May Allison, obično tumačeći likove njenih ljubavnika; zbog toga se Allison i Lockwood često nazivaju prvim filmskim parom u historiji američke kinematografije. Jedan od najvažnijih filmova u njegovoj karijeri je znameniti Griffithov *[[Intolerance (film)|Intolerance]]*. Lockwoodovu karijeru je prekinula španska gripa od koje je obolio i umro 1918.

## Izabrana filmografija

* *[[Hearts Adrift]]* (1914)
* *[[Tess of the Storm Country (1914 film)|Tess of the Storm Country]]* (1914)
* *The Unwelcome Mrs. Hatch* (1914)
* *[[Such a Little Queen]]* (1914)
* *[[Wildflower (1914 film)|Wildflower]]* (1914)
* *[[The Man from Mexico]]* (1914)
* *[[The Crucible (1914 film)|The Crucible]]* (1914)
* *[[David Harum (1915 film)|David Harum]]* (1915)
* *[[The Great Question]]* (1915)
* *[[The Buzzard's Shadow]]* (1915)
* *[[Are You a Mason? (1915 film)|Are You a Mason?]]* (1915)
* *[[Jim the Penman (1915 film)|Jim the Penman]]* (1915)
* *[[Intolerance (film)|Intolerance]]* (1916)
* *[[The Gamble (film)|The Gamble]]* (1916)
* *[[The Man in the Sombrero]]* (1916)
* *[[The Other Side of the Door]]* (1916)
* *[[The Broken Cross (1916 film)|The Broken Cross]]* (1916)
* *[[Lillo of the Sulu Seas]]*
* *[[The Secret Wire]]* (1916)
* *Broadway Bill* (1918)

The Masked Rider.jpg|*The Masked Rider* (1916)
The River of Romance.jpg|*The River of Romance* (1916)
The Great Romance.jpg|*The Great Romance* (1919)


## Vanjske veze
* 
* Harold Lockwood on Silents Are Golden 
*
Lecco

**Lecco** je glavni grad istoimene talijanske provincije Lecco u Lombardiji. Grad je 2011. imao 46.705 stanovnika.

## Geografija
Lecco se prostire duž obala jugoistočnog rukavca Comskog jezera (zvanog *Lago di Lecco*), na mjestu gdje iz njega istječe rijeka Adda i duž obronaka Bergamskih Alpa. Lecco je udaljen 53 km sjeverno od regionalnog centra Milana, pa je danas praktički spojen s njim u konurbaciju.

## Historija
U ranom srednjom vijeku Lecco se spominje kao sjedište markgrofa koje je 11. vijeku dato na upravljanje biskupima iz Coma. Lecco je u 12. vijeku podpao pod vlast Milana. Milanski vojvode Viscontiji utvrdili su grad u 14. vijeku. Od 1647. Lecco je sjedište lokalnog kneza.

## Znamenitosti
 
Lecco nema puno spomenika svoje duge prošlosti. Najveća starina je most preko Adde, temeljno rekonstruiran i moderniziran od 1336. do 1338. godine. Toranj nekadašnjeg zamka Viscontijevih (Castello Visconteo) sadrži historijski muzej i palaču iz 17. vijeka koja se također koristi za muzej grada. Grad je iskoristio Alessandro Manzoni kao mjesto radnje za svoju novelu *I promessi sposi* (Zaručnici), pa mu se grad odužio podigavši mu spomenik.

## Privreda
Lecco je industrijski grad, s metalurškom, strojarskom, tekstilnom i prehrambenom industrijom. Lecco  je poznat u Italiji po siru Gorgonzola. Grad je također poznata turistička destinacija za brojne izletnike iz Milana.

## Gradovi prijatelji

## Reference

## Vanjske veze

* Službene stranice grada 
* ''Lecco'' na portalu Encyclopædia Britannica
Triple Trouble

***Triple Trouble*** () je američka crno-bijela nijema filmska komedija u režiji Charlesa Chaplina i Lea Whitea originalno distribuirana 1918. godine. U njemu Chaplin tumači pazikuću u domu izumitelja eksplozivne naprave koji će se suočiti sa špijunima i pljačkašima. Film je originalno nastao godine 1916. kada je Chaplin radio za kompaniju Essanay Studios; nakon što ju je Chaplin napustio, Essanay je kao odmazdu izdao nekoliko filmova sastavljenih od Chaplinovih nedovršenih ili arhivskih snimaka, na koje su nadosnimljene scene sa drugim glumcima. Jedan od njih je bio i *Triple Trouble*, koji se zbog toga ponekad ne smatra "kanonskim" dijelom Chaplinove filmografije. *Triple Trouble* se u kina distribuirao relativno kasno; Essanay je to u svojim promotivnim materijalima objašnjavao nastojanjem da maksimalno iskoristi rast Chaplinove popularnosti. U stvarnosti, to je predstavljao očajnički potez studija koji se nakon odlaska svojih najvećih zvijezda nalazio na izdisaju, i koji je prestao proizvoditi filmove sljedeće godine.

## Izvori

## Vanjske veze
* 
* 
* Progressive Silent Film List entry on Triple Trouble
Minber

**Minber** ili **Mimber** (arapski: منبر) je prostor u džamiji gdje imam (vođa molitve) stoji za vrijeme hutbe.

Minber je u potpunosti po svojoj funkcionalnosti govornica, kao propovjedaonica u crkvama, koja je uzdignuto mjesto kako bi se osiguralo da se govornik dovoljno jasno čuje u svakom kutku džamije. Također, njegova visina čini predavača vidljivijim slušačima. Minber se nalazi desno uz mihrab, mjesto koje označava smjer molitve, tj. pravac Kabe prema kojoj se muslimani u molitvi okreću. Obično je i minber okrenut u smjeru Kabe.

Minber je obično u obliku malog tornja sa stubištem, često prepun ornamenata i bogato ukrašen. Prvobitni minberi su bili obična drvena postolja s 3 stube, no vremenom je postao bitnim simbolom prepoznatljivosti islamske arhitekture. Današnji minberi u Hrvatskoj imaju 12 stuba, što odgovara turskoj tradiciji.

## Vanjske veze
Deblo

**Deblo** je glavna drvenasta os stabla, koja podržava grane i poveznica je između korijenovog sustava i krošnje. Deblo je pokriveno korom, koja ga štiti od štetnih utjecaja te služi za raspoznavanje različitih vrsta drveća, jer svaka vrsta ima drugačiju koru.

Deblo je u gospodarskom pogledu najvažniji dio stabla. Ima veliku primjenu u drvnoj industriji. Kada se stablo posječe dobije se trupac, koji se dalje obrađuje na pilanama i u drugim industrijskim pogonima. Posječeno deblo klasificira se po kvaliteti i dodijeljuje mu se klasa, o čemu ovisi i cijena. Debla najviše klase su furniri od kojih se mogu dobiti visokokvalitetni drvni proizvodi, a debla najniže klase su gule i služe prvenstveno kao ogrjevno drvo.

Deblo je osjetljivo na oštećenja poput napada štetnih kukaca kao što su potkornjaci ili od udara groma, šumskog požara i sl.
Sokolova kupola

**Sokolova kupola** (, *Gonbad-e Baz*) je paviljon ili grobnica (prema predaji) u iranskom gradu Natanzu, smješten na jednom od istočnih vrhova Karkasa. Nalazi se na 2122 m nadmorske visine tj. oko 500 m u odnosu na okolicu. Građevina se datira u safavidsko razdoblje (16. − 18. v.) i prema predaji podigao ju je Abas I. Veliki u čast svog lovačkog sokola. U travnju 1967. Sokolova kupola uvrštena je na popis iranske kulturne baštine, a djelomično urušena kupola rekonstruirana je 1995. godine.

## Legenda
Prema lokalnoj predaji Abas Veliki (vl. ) sudjelovao je lovu na planinama, ožednio i počeo tražiti vodu. Kada je napokon pronašao mali izvor, na njega se iznenada počeo obrušavati vlastiti lovački sokol. Iscrpljen i bijesan, vladar ubija pticu. Međutim, kada se sagnuo za prvi gutljaj vode, opazio je opasnu zmiju koja je u izvor pljucala otrov. Uviđajući da ga je sokol zapravo pokušao upozoriti na opasnost, Abas pokajnički naređuje svojim arhitektima izgradnju spomenika u čast svojoj privrženoj životinji.

## Arhitektura

Građevina visoka 14 m strukturalno se sastoji od kamene platforme, poligonalnog paviljona i kupole. Kamena platforma urezana je na samom vrhu 2122 m visoke planine do kojeg vodi zahtjevna staza duga 2,5 km. Postoje pretpostavke kako je mjesto ranije korišteno kao zoroastrijski toranj tišine (mjesto za odlaganje mrtvih) ili vojna promatračnica. Donji dio građevine oblikovan je kao karakterističan safavidski paviljon; ima oktogonalnu bazu i prostrane lukove na pročeljima. Prilazi mu se sa sjeverozapadne strane gdje se nalazi 11 stepenica. Paviljon je okrunjen netipičnom elipsastom kupolom promjera 4,5 m i visine 8 m.

## Povezano
* Natanz

## Literatura

*  
*  
*  
*  
*  

;Ostali projekti
Grobnica sajeda Mira Vakifa

**Grobnica sajeda Mira Vakifa** (perz. گنبد میر سید; *Gonbad-e Mir sajed*) je mauzolej u iranskom gradu Natanzu. Nalazi se na brežuljku u središtu grada, oko 400 m sjeverno od grobnice sajeda Hasana Vakifa, oca sajeda Mira Vakifa. Građevina se datira u timuridsko razdoblje (14. − 15. v.) i sastoji se od oktogonalne platforme sa sedam slijepih arkada odnosno prozora izgrađenih od opeke, a nasvođena je tirkiznom šiljastom kupolom koja je ukrašena kaligrafijom i geometrijskim oblicima sastavljenim od modre i bijele keramike. U septembru 1973. grobnica sajeda Mira Vakifa uvrštena je na popis iranske kulturne baštine.

## Povezano
* Natanz
* Grobnica sajeda Hasana Vakifa

## Vanjske veze
*  
;Ostali projekti
Grobnica sajeda Hasana Vakifa

**Grobnica sajeda Hasana Vakifa** (perz. گنبد حسن سید; *Gonbad-e Hasan sajed*) je mauzolej u iranskom gradu Natanzu. Nalazi se na brežuljku u središtu grada koji je nekoć bio utvrđen, a uz mauzolej se danas nalazi suvremeno groblje. Građevina se datira u timuridsko razdoblje (14. − 15. v.) i dijeli arhitektonske sličnosti s grobnicom sajeda Mira Vakifa (oko 400 m sjeverno), sina Hasana Vakifa. Donji dio građevine sastoji se od oktogonalne platforme sa sedam slijepih arkada i ulaznim ajvanom izgrađenim od opeke, a nasvođena je tirkiznom šiljastom kupolom čiji je tambur obložen modrom, žutom i bijelom keramikom.

## Povezano
* Natanz
* Grobnica sajeda Mira Vakifa

## Vanjske veze
*  
;Ostali projekti
Piranšaher

**Piranšaher** (perz.: پیرانشهر ; *Grad Pirana*, izvedenica od imena kurdskog plemena Piran, također lokalno: *Hanê* (trans. *Hane*)) je grada na sjeverozapadu Irana u pokrajini Zapadni Azarbajdžan i sjedište Piranšaherskog okruga. Nalazi se nedaleko od granice s Irakom.

## Dijelovi grada
Zargatan i Kohnehane su najstariji dijelovi grada.

## Demografija
Kao etnička skupina u Piranšaheru prevladavaju uglavnom Kurdi.

Prema Piranšaherovoj organizaciji za popisivanje stanovništva najviši godišnji prosječni rast stavnovništva u pokrajini je u gradu Piranšaheru. Godine 2009. brojao je oko 64.158 stanovnika.

## Događaji
Turska je narušila iranski zračni prostor i granicu dva puta te pritom izvela zračni napad 18. srpnja 1999. na iransku graničnu stražu nedaleko grada Piranšahera u kojem je barem petero nedužnih civila ubijeno i jedanaestero ozlijeđeno.

## Značajne osobe
* Bahram Jusefi, iransko-američki umjetnik http://www.bahram-art.com/ 

## Veze
* Aerodrom Piranšaher
* Piranšaherski okrug

## Izvori

## Vanjske veze
*  Službene stranice grada Piranšahera
Karen Gillan

**Karen Sheila Gillan** (rođ. 28. novembra 1987) je škotska glumica i bivša manekenka. Ona je stekao slavu za njezinu ulogu kao Amy Pond u britanskom kultnom TV seriji *[[Doctor Who]]*.

## Filmografija
* *[[Oculus]]* - Kaylie Russell (2014)
* *[[Not Another Happy Ending]]* - Jane Lockhart (2013)
* *[[We’ll Take Manhattan]]* - Jean Strimpton (2012)
* *[[Doctor Who]]* - Amy Pond (2010 – 2012) 
* *[[Outcast]]* - Ally (2010) 
* *[[The Well]]* - Coll (2009)
* *[[The Kevin Bishop Show]]* - Various (2009)
* *[[Doctor Who]]* - Soothsayer (2008)
* *[[New Town Killers]]* - Girl at bus station (2008)
* *[[Stacked]]* - Ginny Turner (2008)
* *[[Coming Up]]* - Anna (2008)
* *[[Harley Street]]* - Holly (2007)
* *Rebus* - Terri Cotter (2006)
## Vanjske veze

* 
* karengillan.org/ a Karen Gillan fansite
* Karen Gillan's career, biography, filmography
Termalni izvor

**Termalni izvor**, **izvor tople vode** ili **izvor ljekovite termalne vode** posebna je vrsta izvora, iz kojeg izvire topla voda koja je često obogaćena mineralima. 

Definicija termalnog izvora označava da voda mora biti najmanje 8,3&nbsp;°C toplija od okolne temperature zraka.. Voda ze zagrijava prodorom kroz pukotine do znatne dubine, gdje zbog blizine magme zagrijava ili zbog vulkanizma blizu zemaljske površine. Ukoliko se zbog visoke temperature voda pretvara u paru i prodire do površine, nastaje gejzir. Termalna voda se koristi za grijanje, zdravstveni turizam ili za rekreaciju. Trenutno se najviše geotermalne energije koristi u Islandu, gdje se ljudi često mogu kupati u vrućim jezera, unatoč hladnoj klimi. Vruća voda se koristi čak i za za grijanje pločnika. Termalni izvori se koriste za liječenje različitih bolesti kao što su uglavnom bolesti kože, na koju mineralni sastav vode može imati blagotvoran utjecaj. Termalni izvori se koriste za liječenje od davnih antičkih vremena. Postoje i termalni izvori ispod morske površine, gdje ih se naziva crni pušači. 

## Reference
Apsorbirana doza

**Apsorbirana doza** ili punim nazivom **apsorbirana doza ionizirajućeg zračenja** (skraćeno doza; *D*) je količina energije ionizirajućeg zračenja koju apsorbira kemijska tvar na koju zračenje djeluje. Apsorbirana doza se mjeri u Gy (grej; Gy = J/kg). Jedan grej (Gy) predstavlja 1 J (džul) energije koju je ionizirajuće zračenje predalo 1 kilogramu (kg) tvari. Učinci ovise ponajviše o apsorbiranoj energiji i osobinama tvari koja je energiju apsorbirala.

Radi poznavanja povijesti i proučavanja povijesnih knjiga valja navesti da je prije uvođenja SI jedinica, jedinica za apsorbiranu dozu bila rad (engl. *Radiation Absorbed Dose*). Pri tome 1 Gy =100 rad. Dakle rad je 100 puta manja jedinica od Gy. Apsorbirana doza se može mjeriti na više načina, no u praksi se ne mjeri, nego se informacija o apsorbiranoj dozi dobiva poznavanjem ili određivanjem **ekspozicije**.

Kada se liječi rak s ionizirajućim zračenjem, liječnik će obično propisati radioterapiju u grejima (Gy). Ukoliko govorimo o opasnosti ili riziku od ionizirajućeg zračenja, onda govorimo o ekvivalentnoj dozi, a SI izvedena mjerna jedinica je sievert (Sy).

## Doze ionizirajućeg zračenja
Doze ionizirajućeg zračenja označavaju količinu predane energije ionizacijskog zračenja određenoj masi tvari. Naime, ionizirajuća zraka prolazeći kroz tvar se sudara s atomima i predaje im svoju energiju, što za posljedicu ima ionizaciju atoma, odnosno molekula.

### Brzina apsorbirane doze
Brzina apsorbirane doze je količina energije ionizirajućeg zračenja što je upija ili akumulira jedinica materije u jedinici vremena. Izražava se u Gy/s (=Jkg−1s−1). Veličina brzine apsorbirane doze je bitna jer o njoj ovise učinci ionizirajućeg zračenja na živu tvar. Ukoliko dvije jedinke apsorbiraju istu dozu zračenja, ali u različitom vremenu, dakle s različitom brzinom apsorbirane doze, posljedice će biti različite. Radi ilustracije, brzinu apsorbirane doze možemo usporediti s intoksikacijom alkoholom. Dakle, veće količine alkohola raspoređene tijekom dugog vremena će jetra bez većih šteta detoksicirati naprotiv, ista količina alkohola u kratkom vremenu (npr. 2,5 litre votke) će biti jako štetna.

### Ekspozicija
Ekspozicija je zbroj električnih naboja svih iona istog naboja stvorenih u jedinici mase tvari pri prolasku rendgenskih ili gama zraka. Kratica za ekspoziciju je *X*, a jedinica za ekspoziciju je C/kg (kulon po kilogram). C/kg je ona količina rendgenskih ili gama zračenja koja će u kg tvari (zraku) stvoriti ione ukupnog naboja od 1 kulon. Jedinica ekspozicije izvan SI sustava je rendgen (R); 1C/kg = 3867 R.

**Brzina ekspozije** je ekspozicija po jedinici vremena i izražava se kao (C/kg)/s = C/(kgs).

## Reference
Lječilište

**Lječilište** (ijek.) ili **lečilište** (ek.), zdravstvena ustanova specijalizirana za oporavak pacijenata. U Republici Hrvatskoj postoji 2 javna lječilišta, u Topuskom i Velom Lošinju.

## Lječilišta
* Lječilište "Topusko" 	 
* Lječilište "Veli Lošinj"
Svjetski dan vlažnih područja

**Svjetski dan vlažnih područja** obilježava se 2. veljače u svim državama svijeta.

Još krajem 20. vijeka, ljudi su vlažna područja smatrali nepotrebnima, prljavima i izvorima različitih bolesti. To vjerovanje dovelo je do uništavanja najbogatijih ekoloških sistema. U vlažnim područjima (koja danas čine 6% površine Zemlje) živi 40% svih biljnih i životinjskih vrsta.

Pokušavajući spriječiti daljnju devastaciju, 116 država svijeta, a među njima i Bosna i Hercegovina, Hrvatska i Srbija, potpisale su Ramsarsku konvenciju kojom se obvezuju na očuvanje vlažnih područja na vlastitom teritoriju. Jedno od najvećih dostignuća Ramsarske konvencije je lista vlažnih područja od međunarodne važnosti. Iz Hrvatske na Ramsarskom popisu su Lonjsko i Mokro polje, Kopački rit, donji tok Neretve i ribnjaci Crna Mlaka.

## Vanjske veze
* ramsar.org
Crax

***Crax*** je rod ptica iz porodice Cracidae, red kokoški. Živi u Središnjoj i Južnoj Americi. 

## Izgled ptica
Sve su ptice duge između 75 i 90 centimetara, dok su teške 2300-4800 grama. Perje mužjaka je obično crne boje, s upadljivim ćubama, dok ženke imaju crvenkasto ili smeđe perje s pjegicama različitih boja. Dnevne su i kopnene životinje.

## Vrste
Ovaj rod sastoji se od sedam vrsta. To su:
* *[[Crax alberti]]*
* *[[Crax alector]]*
* *[[Crax blumenbachii]]*
* *[[Crax daubentoni]]*
* *[[Crax fasciolata]]*
* *[[Crax globulosa]]*
* *[[Crax rubra]]*

## Izvori
* Pereira', Sérgio Luiz & Baker, Allan J. (2004): "Vicariant speciation of curassows (Aves, Cracidae): a hypothesis based on mitochondrial DNA phylogeny"; *Auk* 121(3): 682-694.
* Pereira, Sérgio Luiz; Baker, Allan J.& Wajntal, Anita (2002): "Combined nuclear and mitochondrial DNA sequences resolve generic relationships within the Cracidae (Galliformes, Aves)"; *Systematic Biology* 51(6): 946-958.
* Rodríguez Mahecha, José Vicente; Nigel Hughes; Olga Nieto y Ana María Franco (2005): *Paujiles, Pavones, Pavas & Guacharacas*: 42. Bogotá: Conservación Internacional.
Ramsar

**Ramsar** (perz. رامسر) je grad u pokrajini Mazandaran u Iranu, na obali Kaspijskog jezera. Prema popisu stanovništva iz 2006. godine imao je 31.659 stanovnika (9421 obitelj). Grad Ramsar je mjesto je s najvećim stupnjem prirodnog ionizirajućeg zračenja u svijetu: i do 260 mSv godišnje. Trenutna prosječna ekvivalentna doza za radnike u nuklearnim elektranama je 20 mSv/godinu, u prosjeku za 5 godina, ali najveća dopuštena ekvivalentna doza je 50 mSv u jednoj godini.

Ramsar je poznato turističko mjesto u Iranu, prije svega po termalnim izvorima, zelenim šumama na planini Alborz i odmaralištu koje je posjećivao posljednji iranski šah. Većina ionizirajućeg zračenja dolazi od izotopa radija-226, a manje količine radioaktivnosti nastaju djelovanjem uranija i torija. U okolici Ramsara ima 9 termalnih izvora s različitim količinama ionizirajućeg zračenja, a turisti ih koriste kao lječilišta.

Ovaj visoki stupanj radioaktivnosti izgleda da ne utječe na zdravlje lokalnog stanovništva, koji su izgleda kroz historiju stvorili otpornost. Postoje tvrdnje da su stanovnici čak i zdraviji, te duže žive nego prosječno stanovništvo u Iranu. Ove činjenice su navele neke znanstvenike čak da pokušaju promijeniti podatke za dozv oljene apsorbirane doze ionizirajućeg zračenja. Čak i poljoprivredni proizvodi iz okolice Ramsara imaju povećanu dozu radioaktivnosti. Ipak, 1800 stanovnika koji žive u najkritičnijim područjima je premali uzorak da bi se izvukli znanstveni zaključci o povećanoj radioaktivnosti. Neke iranske studije su pokazale da lokalno stanovništvo ima znatno veći prosjek CD69 gena, višu učestalost stabilnih i nestabilnih kromosomskih nenormalnosti i veći stupanj ženske neplodnosti.

## Ramsarska konvencija

Ramsarska konvencija je konvencija o močvarama koja je nastala kao plod borbe za zaštitu močvara 2. veljače 1971. u iranskom gradu Ramsaru, a dan usvajanja konvencije proglašen je Međunarodnim danom zaštite močvara.

U močvarna područja pripadaju: močvare, bare, rijeke, jezera, pojilišta, navodnjena zemljišta, slatine, šljunčane jame, kanali, mangrove, koraljni grebeni, ribnjaci i uzgajališta rakova, a mogu sadržavati obalne zone koje graniče s močvanim područjima, te vodene mase morske vode dublje od 6 m za vrijeme oseke koje leže unutar močvarnih područja.

Ugrožavanje močvarnih područja nastaje isušivanjem, zatrpavanjem, zagađivanjem, preinačavanjem, prekomjernom eksploatacijom i unošenjem stranih vrsta.

## Veze
* Aerodrom Ramsar

## Izvori

## Vanjske veze
*  Službene stranice Grada Ramsara 
;Ostali projekti
Iranci

Pojam ***Iranci*** je opšti, odnosno demonimski naziv za stanovnike Irana, nezavisno od njihove etničke, jezičke, verske ili bilo koje druge pripadnosti.

Kao uobičajeni demonim, termin ***Iranci*** ne treba mešati sa etnonimom *Persijanci*, koji označava etničke Persijance, glavnu etničku grupu Irana.

Persijanci su uglavnom bili pan-nacionalna grupa koja je predstavljala regionalne narode koji su se nazivali Persijancima i takođe koristili naziv *Iranci* (u etnično-kulturološkom smislu). Neki naučnici, identifikuju stanovništvo koje govori persijski kao posebnu etničku zajednicu, izuzimajući Irance koji govore druge dijalekte persijskog jezika. Međutim, ovaj pristup može da zavara, jer su se kroz istoriju sve etničke grupe u Iranu kolektivno izjašnjavale kao *Iranci*.

## Etničke grupe
* Persijanci 65%
* Azeri 16%
* Kurdi 7%
* Luri 6%
* Arapi 2%
* Baluči 2%
* Turkmeni 1%

## Izvori
* https://web.archive.org/web/20150927105102/http://www.loc.gov/rr/frd/cs/profiles/Iran.pdf
Kavijar

**Kavijar** (iz perz. خاویار; *havjar*) je jedno od karakterističnih jela iz kaspijskog i crnomorskog priobalja koje se služi u kuhinji kao predjelo za kojim slijede druga jela i za doručak na kruhu premazanom maslacem. Tradicionalan je dio ruske, iranske i francuske kuhinje.

Postoje tri vrste kavijara različite kakvoće. Kavijar bisernosive boje dobiva se od ikre jesetre, ribe kojom obiluje Volga, dok je kavijar koji se dobiva od lososa crvenkaste boje. Ima i manje cijenjenih vrsta kavijara, koji se dobivaju od ikre drugih riba. Veliki se dio kavijara od jesetre izvozi.
Rašt

**Rašt** (perz. رشت; gil. *Rèšt*) je grad u Iranu i sjedište pokrajine Gilan. Smješten je 20-ak km od Kaspijskog jezera i najvećim je gradom u iranskom kaspijskom pojasu. Ime Rašta dolazi od perzijske riječi *reštan* što znači „tkanje”, a prvi se put u povijesnim dokumentima spominje 682. godine. Kroz povijest je bio važnim raskrižjem između Irana, Rusije i Europe pa ga Iranci nazivaju i „Vratima Europe”. Uz tradicionalnu proizvodnju sagova, grad je značajan i zbog ribarstva, proizvodnje kavijara, te naftovoda. Prema popisu stanovništva iz 2006. godine u Raštu je živjelo 557.366 ljudi među kojima većina pripadaju Gilakima.

## Povezano
* Aerodrom Rašt

## Reference

## Vanjske veze
*  Službene stranice Rašta 
;Ostali projekti
Obuća

**Obuća** je pokrivalo za noge, koje se nosi radi zaštite nogu i u modne svrhe.

Većina obuće sastoji se od gornjeg dijela ili gornjišta (vanjska strana pričvršćena na potplat), od unutarnjeg dijela ili podstave i donjeg dijela ili đona. Ženska obuća često ima visoku petu. Većina obuće veže se pomoću vezica, a neke imaju patent s čičkom. Obuća se izrađuje u različitim veličinama i brojevima.
 
Siromašni ljudi u državama trećeg svijeta često ne nose obuću. Ponekad se obuća ne nosi i zbog vjerskih razloga npr. pri ulasku u neke hramove. Čarape se obično nose unutar obuće, kako ljudi ne bi bosi hodali. Iznimka su sandale, japanke i sl. Obrtnici koji izrađuju i popravljaju obuću zovu se postolari.

Najstarija obuća otkrivena je u spilji Fort Rock Cave u američkoj saveznoj državi Oregon. Radiokarbonsko datiranje ovih sandala od tkanog materijala ukazuje dob od najmanje 10 000 godina. Međutim postoje otisci obuće nalik na stare sandale iz iste spilje, koji potječu iz vremena 500 000 godina pr. Kr.

Materijali od kojih se izrađuje obuća su: koža (glavni), guma, drvo, plastika, tekstil, metal, juta.

## Vrste obuće:

* Cipele
* Čizme
* Sandale
* Tenisice
* Balerinke
* Štikle
* Japanke
* Cipele s platformom
* Salonke
* Papuče
* Koledžice
* Mokasinke
* Opanci
* Klompe
* Kopačke
* Klizaljke
* Koturaljke
* Skije
* Peraje
* Borosane
* Dereze

## Galerija

Datoteka:Ladies' ballroom shoes, Tango Shoes 1.jpg|Plesne cipele
Datoteka:Bates enforcer paratrooper boots.jpg|Čizme
Datoteka:Panthouse-klompen.jpg|Klompe
Datoteka:K-Swiss Lozan II.jpg|Tenisice
Datoteka:Acorn captoes side.JPG|Oksfordice
Datoteka:WLA_Brooklyn_Museum_Kiowa_Native_American_Pair_of_Moccasins_2.jpg|Mokasine
Datoteka:S3 safety footwear.jpg|Radne cipele
Datoteka:Medieval shoe.jpg|Srednjovjekovna cipela


## Reference
Sanandadž

**Sanandadž** (perz. سنندج; poznat i kao **Sanandedž**, **Sine**) je grad u Iranu i sjedište Kurdistanske pokrajine. Smješten je u planinskom masivu Zagros, a od glavnog grada Teherana je udaljen oko 510 km. Grad je osnovan kao starovjekovna utvrda pod imenom *Sisr* u čijem se značenju krije zoroastrijski godišnji ritual. Gospodarstvo grada temelji se na proizvodnji tekstila, obuće, kože, mlijeka, kemikalija, papira, elektronike, metala i hrane. Najbrojnija etnička skupina u gradu su Kurdi, a zatim Perzijanci i Armenci. Prema popisu stanovništva iz 2006. godine u Sanandadžu je živjelo 311.446 ljudi.

## Veze
* Aerodrom Sanandadž

## Reference

## Vanjske veze
*  Službene stranice Sanandadža
;Ostali projekti
Sarahs

**Sarahs** (perz. سرخس) je grad u pokrajini Razavi Horasan na sjeveroistoku Irana. Smješten je uz obalu rijeke Hari na granici s Turkmenistanom, oko 200 km istočno od pokrajinskoj središta Mašhada odnosno 1050&nbsp;km od glavnog grada Teherana. Grad je osnovan u starom vijeku i na temelju Firdusijeve *[[Šahname]]* koja ga datira u vrijeme vladavine mitološkog vladara Afrasiaba procijenjuje se kako je star barem 2500 godina. Tokom srednjeg vijeka bio je važan grad-oaza na Putu svile, poznat po brojnim bibliotekama i arhitektonskoj školi. Iz ovog perioda datira i Logman Babin mauzolej prepoznatljiv po velikog dvostrukoj kupoli izgrađenoj od opeke. Krajem 19. vijeka grad je nakon iranskih sukoba s Ruskim Carstvom sporazumno podijeljen na dva dijela: iranski Sarahs na zapadu odnosno ruski Serahs na istoku (današnji Turkmenistan). U ekonomskom smislu grad je prometno i energetsko čvorište preko kojeg Iran izvozi prirodni plin u Turkmenistan. Od Sarahsa se prema Mašhadu i zapadu zemlje proteže cesta 22, dok cesta 99 vodi ka jugu uz iranske granice s Turkmenistanom i Afganistanom. Grad je također povezan s ostatkom zemlje i željezničkom prugom, a jugoistočno se nalazi Aerodrom Sarahs koji se koristi za domaće letove. Prema popisu stanovništva iz 2006. godine u Sarahsu je živjelo 33.571 ljudi.

## Veze
* Razavi Horasan
* Serahs, istoimeni grad u Turkmenistanu

## Literatura
*  
;Ostali projekti
Sari (grad)

**Sari** (perz. ساری; /sārī/) je grad u Iranu i sjedište sjeverne pokrajine Mazandaran. Leži u planinama Alborza, između zapadnih obronaka Taunusa i Tejene, oko 20&nbsp;km jugoistočno od Kaspijskog jezera odnosno približno 270&nbsp;km od glavnog grada Teherana. Zbog prirodnih vrela poznato je kupalište i lječilište u zemlji i šire. Prema popisu stanovništva iz 2006. godine u Sariju je živjelo 259.084 ljudi.

## Veze
* Aerodrom Dašt-e Naz

## Reference

## Vanjske veze
*  Službena stranica grada Sarija
;Ostali projekti
Mahune

**Grah mahunar** ili, kako se još češće naziva, **mahune** ili **boranija**, uzgaja se kao povrtna kultura, u manjim količinama. Postoje sorte graha u mahunama koje daju samo dobre mahune za jelo i druge, posebne sorte od kojih se dobivaju suha zrna graha. U prodaju se mogu naći svježe mahune, sterilizirane mahune pakirane u limenke i smrznute mahune (konzervirane).

## Opis
Mahune mogu biti (raznih sorti) *po obliku:* plosnate, uže i šire, valjkaste, srpaste, *po dužini:* kratke i duge, *po boji:* tamnije i svijetlije zelene boje, zelene sa ljubičastim mrljama, svijetložute itd.

## Primjena u kulinarstvu
Kvalitetna mahuna mora biti sočna, krhka i ugodna mirisa. Za pripremanje jela pogodne su mlade mahune, bez niti.
Tabriz

**Tabriz** (perz. تبریز) je glavni grad iranske pokrajine Istočni Azarbajdžan koja se nalazi na sjeverozapadu zemlje. Grad je smješten na sjevernim padinama Sahanda odnosno na ušću rijeke Kuri koja se ulijeva u Adži, na nadmorskoj visini od oko 1350 m. Osnovan je u sasanidskom razdoblju (3. ili 4. stoljeće), a njegova strateška važnost porasla je tijekom dominacije abasidskog kalifata. Tabriz je bio glavni grad Irana u vrijeme vladavine Ilkanata, Kara Kojunlua, Ak Kojunlua, Safavida i Kadžara. Klima područja u kojem se grad nalazi je umjerena: ljeta su općenito umjerene temperature, a zime su hladne. Prema popisu stanovništva iz 2006. godine grad je imao približno 1,400.000 stanovnika, od čega su većina etnički Azeri. Tabriz je četvrti po veličini grad u Iranu, nakon Teherana, Mašhada i Isfahana. Također, nakon teheranske prijestolnice smatra se drugim najznačajnijim industrijskim središtem u zemlji: poznat je po proizvodnji automobila, strojeva, nafte i cementa. Tabriz obiluje brojnim povijesnim spomenicima od kojih je među najpoznatijima Tabriški bazar, povijesni kompleks uvršten 2010. godine na UNESCO-vu listu svjetske baštine.

## Veze
* Aerodrom Tabriz

## Reference

## Vanjske veze
*  Službene stranice grada Tabriza 
;Ostali projekti
Urmija

**Urmija** (perz. ارومیه) je grad u Iranu i sjedište pokrajine Zapadni Azarbajdžan. Smješten je na zapadnoj obali istoimenog jezera Urmije, oko 40&nbsp;km od granice s Turskom odnosno približno 600&nbsp;km od glavnog grada Teherana. Grad je osnovan u starom vijeku i ima važan značaj u zoroastrijskoj tradiciji, dok je tijekom islamskog razdoblja bio poprištem žestokih sukoba između osmanskog i iranskog imperija pod vodstvom Safavida, Hotakija, Afšarida i Kadžara. Urmija je danas središte plodne pokrajine u kojoj se uzgajaju agrumi i brojna druga voća. Većinska etnička skupina u gradu su iranski Azeri, a slijede ih Kurdi, Asirci, Armenci i Perzijanci. Prema popisu stanovništva iz 2006. godine u Urmiji je živjelo 583.255 ljudi.

## Veze
* Aerodrom Urmija

## Reference

## Vanjske veze
*  Službene stranice grada Urmije 
;Ostali projekti
A Dog's Life

***Pasji život*** (eng. *A Dog's Life*) je nijemi film Charlieja Chaplina iz 1918. Bio je to prvi Chaplinov film za studio First National Films.

Uz Chaplina, kao "zvijezda filma" pojavljuje se životinja. 'Scraps' (pas) bio je junak ovog filma koji je pomogao Charlieju i Edni da pronađu put ka boljem životu. Edna Purviance glumi pjevačicu iz varijetea, a Charlie Chaplin skitnicu. Sydney Chaplin (Chaplinov brat) nastupio je u manjoj ulozi, što je bilo prvi put da se dvojica braće zajedno pojavljuju na filmu.

## Glumci
* Charles Chaplin - skitnica
* Edna Purviance - pjevačica
* Sydney Chaplin - vlasnik vagona za ručak
* Henry Bergman - debeli nezaposleni čovjek/dama iz varijetea
* Charles Reisner - službenik u agenciji za zapošljavanje
* Albert Austin - službenik u agenciji za zapošljavanje
* Tom Wilson - policajac
* M. J. McCarthy - nezaposleni čovjek
* Mel Brown - nezaposleni čovjek
* Charles Force - nezaposleni čovjek
* Bert Appling - nezaposleni čovjek
* Thomas Riley - nezaposleni čovjek
* Slim Cole - nezaposleni čovjek
* Ted Edwards - nezaposleni čovjek
* Louis Fitzroy - nezaposleni čovjek

## Vanjske veze
*
Zahedan

**Zahedan** (perz. زاهدان; /zāhedān/) je grad u Iranu i sjedište pokrajine Sistan i Balučistan. Smješten je na istoku pustinje Dašt-e Lut pokraj granice s Pakistanom i Afganistanom odnosno svega 40-ak kilometara od tromeđe gdje se spajaju tri države, a od glavnog grada Teherana udaljen je oko 1600&nbsp;km. Iako u blizini grada postoje brojna arheološka nalazišta, historija Zahedana kao grada počinje tek u 20. stoljeću. Većina stanovništva su Baluči, dok u manjine spadaju Paštunci, Sistanci i Brahui. Prema popisu stanovništva iz 2006. godine u Zahedanu je živjelo 567.449 ljudi.

## Veze
* Aerodrom Zahedan

## Reference

## Vanjske veze
*  Službene stranice grada Zahedana
;Ostali projekti
Zandžan

**Zandžan** (perz. زنجان; /zandʒān/, azer. زنگان) je grad u Iranu i sjedište Zandžanske pokrajine. Smješten je oko 300 km sjeverozapadno od glavnog grada Teherana odnosno na autocesti prema Tabrizu i Turskoj, oko 125 km od Kaspijskog jezera. Smatra se da je grad osnovan u 3. vijeku tijekom vladavine Ardašira I., prvog vladara Sasanidske Monarhije. Zandžan je poznat po proizvodnji brojnih umjetničkih rukotvorina među kojima se posebno ističu noževi, bodeži i mačevi. Prema popisu stanovništva iz 2006. godine u Zandžanu je živjelo 349.713 ljudi od čega većinu čine iranski Azeri.

## Veze
* Aerodrom Zandžan

## Reference

## Vanjske veze
*  Službene stranice Zandžana 
;Ostali projekti
Semnan

**Semnan** (perz. سمنان: *Semnan*; ili سمن: *Seman*) je grad u Iranu i sjedište Semnanske pokrajine. Smješten je na južnim padinama gorja Alborz odnosno na sjevernim rubnim dijelovima pustinje Dašt-e Kavir. Grad je osnovan u ranom starom vijeku, a najveći procvat doživio je tijekom kadžarskog razdoblja. Prema popisu stanovništva iz 2006. godine u Semnanu je živjelo 126.780 ljudi.

## Veze
* Semnanska pokrajina

## Reference

## Vanjske veze
*  Službene stranice Semnana 
;Ostali projekti
Umjerena klima

**Umjerena klima** je klima koja se nalazi u umjerenom pojasu tj od 23.5 do 66.5 stupnja južne i sjeverne geografske širine. Postoje četiri vrste umjerenih klima. To su:

# Okeanska klima
# Sredozemna klima
# Umjerena kontinentalna klima
# Umjereno topla klima
# Sinijska (Kineska) klima

## Okeanska klima
Odlike okeanske klime su svježa ljeta i blage i kišovite zime sa maglom. U okeanskoj klimi ima dosta padavina u obliku kiše zbog toga što su isparavanja velika,tj. Atlanski okean isparava i velike količine padavina nastupaju. Padavina ima tokom cijele godine.

## Obilježja umjerene klime
Umjerena klima najpogodnija je klima za život ljudi. Ljeta su topla, a zime nisu veoma hladne. Temperatura u umjerenoj klimi ljeti može iznositi do maksimalno 40 stupnjeva no obično iznosi do 35 stupnjeva, a temperatura zimi dođe do ništice, a rijetko kad dođe ispod ništice. Biljne zajednice u umjerenoj klimi su razne šume npr. listopadne, crnogorične, vazdazelene itd. i raste krš zvan makija. U umjerenoj klimi ima umjereno padalina.

## Sredozemna klima
Sredozemna klima nalazi se uz Sredozemlje. Primorska Hrvatska pripada sredozemnoj klimi. Ljeta su vruća i suha, zime kišovite i blage. Šume Sredozemlja su crnogorične, no njihov je broj znatno smanjen zbog čovjekovog utjecaja, tako da uspijeva tvrdolisna biljna zajednica (čempres, primorski bor, lovor, hrast plutnjak...). Biljni pokrov također čine maslina, smokva, vinova loza, rogač i dr. Crnogorične šume su uglavnom zamijenjene makijom. 

## Umjerena kontinentalna klima
Umjerena kontinentalna klima nalazi se u kontinentalnom području. Tu rastu razne biljne zajednice. Ljeta su blaga, a zime hladnjikave.

## Umjereno topla (oceanska) klima
Umjereno topla klima nalazi se na zapadnim obalama kontinenata u sjevernom i južnom umjerenom toplinskom pojasu. Ljeti nema velikih vrućina, a zime su prohladne. Snijeg je rijedak. Padaline su raspoređene tijekom cijele godine. Oceansku klimu imaju Ujedinjeno Kraljevstvo i Irska, no slična obilježja imaju zapadne obale Sjeverne Amerike i dio čileanskih obala.

## Sinijska (Kineska) klima
Obilježja sinijske klime su: Ljeta su topla, a zime suhe. Po tome se razlikuje od sredozemne klime.
The Bond

***The Bond*** () je američki kratki crno-bijeli nijemi film snimljen 1918. u režiji Charlesa Chaplina. Glavna svrha mu je bila iskoristiti status Chaplina kao najveće filmske zvijezde svog doba kako bi američku publiku potakao da kupi ratne obveznice kojima se financiralo sudjelovanje SAD u prvom svjetskom ratu. Film se sastoji od nekoliko jednostavnih skečeva na temu "veze", odnosno "obaveze" (, što ima isto značenje kao i "obveznica"), uključujući prizor u kome Chaplinov lik nokautira njemačkog cara Wilhelma II. Chaplin je i snimio verziju filma za britansko tržište kojim su se promovirale tamošnje ratne obveznice.

## Vanjske veze
* 
*
Šahrekord

**Šahrekord** (perz. شهرکرد; ili *Šaher-e Kord/Kurd*, kurd. *Šarikurd*) je grad u Iranu i sjedište pokrajine Čahar-Mahal i Bahtijari. Smješten je oko 100&nbsp;km jugozapadno od Isfahana, odnosno približno 520&nbsp;km jugozapadno od glavnog grada Teherana. S nadmorskom visinom od preko 2000 m jedan je od najviših naseljenih velikih gradova Irana. Najvažnije gospodarske grane u Šahrekordu su proizvodnja opeka, mozaika, riže i tekstila. Prema popisu stanovništva iz 2006. godine u Šahrekordu je živjelo 126.746 ljudi.

## Reference

## Veze
* Aerodrom Šahrekord

## Vanjske veze
*  Službene stranice Šahrekorda 
;Ostali projekti
Victory and Peace

***Victory and Peace*** () je britanski crno-bijeli nijemi ratni film snimljen 1918. u režiji Herberta Brenona. Napravljen je pred kraj prvog svjetskog rata u produkciji konzorcija britanskih filmskih kompanija pod pokroviteljstvom vlade Davida Lloyda Georgea u propagandne svrhe. George je za pisanje scenarija angažirao svog poznanika, uglednog književnika Halla Cainea. Radnja prikazuje fiktivnu njemačku invaziju Britanije i uspješan britanski kontranapad. Prije nego što se film pojavio u kinima, Njemačka je u novembru 1918. potpisala primirje, pa za njega više nije bilo potrebe i nikada nije imao široku distribuciju.

## Literatura
* Allen, Vivien. *Hall Caine: Portrait of a Victorian Romancer*. Continuum, 1997.
* Low, Rachael. *History of the British Film, 1914-1918*. Routledge, 2005.

## Vanjske veze
*
Berg-Ejvind och hans hustru

***Berg-Ejvind och hans hustru*** () je švedski nijemi film snimljen 1918. u režiji Victora Sjöströma. Predstavlja ekranizaciju drame *Fjalla-Eyvindur* islandskog književnika Johanna Sigurjonssona posvećene istoimenom islandskom odmetniku iz 18. vijeka. Njegov lik tumači sam Sjöström, a radnja prikazuje kako, bježeći pred zakonom, dolazi raditi kao napoličar na farmi u zabačenom dijelu Islanda, prije nego što se njegova vlasnica zaljubi u njega. Film je sniman na lokacijama na krajnjem sjeveru Švedske, koje su trebale "glumiti" nepristupačnu brdovitu unutrašnjost Islanda. *Berg-Ejvinda* su filmski historičari često hvailili i uspoređivali sa klasičnim ostvarenjima nijemog filma.

## Reference

## Vanjske veze
* 
*