open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Zagrebačka kriza

**Zagrebačka kriza** je politička kriza koja je uslijedila nakon izbora za zagrebačku gradsku skupštinu u kojoj su opozicijske stranke osvojile većinu.

## Kriza

Želeći maksimalno iskoristiti politički efekt Operacije Oluja na stanovnike Hrvatske, predsjednik RH Franjo Tuđman je odlučio raspisati lokalne i parlamentarne izbore iako je prošlo tri a ne četiri godine od posljednjih izbora. Nešto prije samih izbora donesen je zakon kojim se proširuju granice grada Zagreba, kako bi zajedno sa samim gradom (gdje prije svega žive simpatizeri opozicije) glasala i okolna sela koja simpatiziraju HDZ.
  
Izbori za Zagrebačku skupštinu na kraju su održani 29. oktobra 1995. godine i bez obzira na sve dodatne faktore koji su pogodovali HDZ-u i Tuđmanu, većinu u skupštini osvojile su opozicijske stranke (SDP, HSLS). Po tadašnjem hrvatskom zakonu skupština je bila dužna izglasati gradonačelnika, nakon čega bi ga predsjednik RH Tuđman potvrdio, ali u ovom slučaju on je to odbio. Tokom 18 mjeseci dolazi do takozvane Zagrebačke krize jer je Tuđman odbio da prihvati da su vlast u Zagrebu osvojile stranke koje su opozicija u državi i odbio je da potvrdi sveukupno četiri izabrana gradonačelnika. Istovremeno s tim odbijanjem prihvatanja demokratskih izbornih rezultata, hrvatska vlada donijela je odluku o ukidanju Radija 101 koji je bio poznat zbog svojih negativnih kritika vladi, što je dovelo do masovnih demonstracija u Zagrebu i povlačenja odluke o ukidanju radija.

Kriza je riješena novim izborima 1997. godine na kojima je Tuđmanov HDZ osvojio 24 od 50 mjesta u skupštini i potom uspio da pridobije dva pripadnika HSS-a u svoje redove, dobivši tako većinu u gradskoj skupštini i izabravši Marinu Matulović-Dropulić za gradonačelnicu, koja je drugi put dobila tu dužnost.

U cjelokupnoj krizi najgore je prošao sam hrvatski predsjednik Tuđman, koji je zbog nepriznavanja izbornih rezultata internacionalno izgubio status demokratskog predsjednika a dobio onaj autokrate.
Zgrada glavne pošte u Sarajevu

**Zgrada glavne pošte** u Sarajevu (pošta Obala) je dovršena i svečano otvorena 1913. godine po projektu Josipa Vancaša. Naglasak pročelja i osovine objekta, gradacija volumena i drugi elementi podsjećaju na poštansku štedionicu (Postsparkasse) Otta Wagnera u Beču. Naročito u enterijeru, Vancaš podliježe dekorativnom shvatanju novih arhitektonskih kretanja koje je dominantno u razvoju sarajevske secesije. Centralni prostor šalter sale je pokriven rešetkastom željeznom konstrukcijom sa staklenim pokrovom. Cilj je bio prirodno osvjetljenje prostora. Pročelje objekta ima primjese istoricizma. 

Objekat je u potpunosti izgorio u napadu JNA 2. maja 1992. godine. Adaptaciju i rekonstrukciju radio je Ferhad Mulabegović do 2001. godine.
Ministarstvo obilja

**Ministarstvo obilja** (; skraćeno *Miniplenty*) je jedno od četiri ministarstva fiktivne države Oceanije u Orwellovom romanu *[[nineteen Eighty-Four|1984]]*. Ono je zaduženo za nadzor nad planskom ekonomijom države, odnosno proizvodnju hrane, namirnica i robe široke potrošnje, ali i njihovo racioniranje. Prema navodima Goldsteinove knjige *[[The Theory and Practice of Oligarchical Collectivism|Teorija i praksa oligarhijskog kolektivizma]]* najveći dio aktivnosti se odnosi na ratnu i proizvodnju oružja, odnosno Ministarstvo obilja namjerno stvara oskudicu hrane i osnovnih namirnica, kako bi stanovništvo države bilo siromašno, a samim time i pokorno.

U filmskoj adaptaciji Michaela Radforda iz 1985. Ministarstvo obilja je dobilo naslov Ministarstvo proizvodnje (Miniprod).

## Reference
Ministarstvo mira

**Ministarstvo mira** (; novogovor: **Minipax**) je jedno od četiri ministarstva fiktivne države Oceanije u Orwellovom romanu *[[nineteen Eighty-Four|1984]]*. Ono po svojoj nadležnosti odgovara ministarstvu obrane/rata, odnosno pod sobom ima oružane snage te, teoretski, predstavlja najvažniji državni organ o kome ovisi opstanak same države ugrožene ratom koji se stalno vodi sa suparničkim supersilama Eurazijom i/li Istazijom . 

U stvarnosti, odnosno prema navodima Goldsteinove knjige, Ministarstvo mira se, usprkos ogromnih resursa država daje za naoružanje i opremu, trudi da nikada u potpunosti ne porazi neprijatelja ili ga isprovocira na neku odlučnu akciju, jer vanjski neprijatelj omogućava da se kroz nesmiljenu propagandu nezadovoljstvo stanovništva unutrašnjim prilikama kanalizira prema vani.
Ministarstvo ljubavi

**Ministarstvo ljubavi** (; novogovor: **Miniluv**) je jedno od četiri ministarstva fiktivne države Oceanije u Orwellovom romanu ''1984''. Po svojoj nadležnosti odgovara ministarstvu unutrašnjih poslova, odnosno zaduženo je za javnu, odnosno unutrašnju sigurnost. O njenim aktivnostima u Oceaniji se najmanje govori, ali je zato najvažnije od svih ministarstava, koje kroz brutalnu represiju nastoji stanovništvo učiniti, odnosno održati odanim Velikom bratu i njegovom režimu. Sjedište Ministarstva ljubavi u Londonu je velika zgrada bez prozora okružena mitraljeskim gnijezdima i bodljikavom žicom, a u čijim hodnicima stalno gore svjetla; u njoj se nalazi i Soba 101, gdje se provodi mučenje. Pod nadležnošću Ministarstva ljubavi se nalazi i Policija misli.

## Reference
1984 (opera)

***1984*** je opera za koju je muziku napisao američki dirigent i kompozitor Lorin Maazel, a libreto napisali J. D. McClatchy i Thomas Meehan na temelju istoimenog romana Georgea Orwella. Premijerno je prikazana 3. maja 2005. u londonskom teatru Royal Opera House u Covent Gardenu. Za nju je karakteristično, da je suprotno opernim konvencijama, uloga protagonista Winstona Smitha predviđena za bariton, dok je uloga antagonista O'Briena dana tenoru. Većina britanskih kritika opere je negativna, dok su strani kritičari bili nešto blagonakloniji.

## Vanjske veze
* Official website
Thomas Meehan (pisac)

**Thomas Meehan** (born 1934) je američki pisac, najpoznatiji kao autor popularnih mjuzikala kao što su *[[Annie (mjuzikl)|Annie]]*, *[[The Producers (mjuzikl)|The Producers]]* i *[[Hairspray (mjuzikl)|Hairspray]]*.

## Izvori

## Vanjske veze
* Internet Movie Database Listing
* Internet Broadway Database Listing
Me and the Big Guy

***Me and the Big Guy*** je kratki film američkog autora Matta Nixa koji predstavlja parodiju Orwellovog romana *[[Nineteen Eighty-Four]]*.

## Vanjske veze
* 
* ''Me and the Big Guy'' on AtomFilms
* Slamdance Film Festival listing
J. D. McClatchy

**J. D. "Sandy" McClatchy** (1945 -) je američki pjesnik i književni kritičar. Radi kao urednik *[[Yale Review]]* i predsjednik Američke akademije umjetnosti i književnosti. Poznat je kao autor libreta za osam opera čiji su autori Elliot Goldenthal, Daron Hagen, Lowell Liebermann, Lorin Maazel, Tobias Picker, Ned Rorem, Bruce Saylor i William Schuman.

## Bibliografija

**Poezija**

* *Seven Mozart Librettos: A Verse Translation* (W.W. Norton 2010)
* Mercury Dressing: Poems (Knopf, 2009)
* Division of Spoils: Selected Poems (Arc, 2003)
* Hazmat, Alfred A. Knopf: Random House, 96 pages, April 2004
* Ten Commandments, Random House, Inc., 120 pages, December 1999
* The Rest of the Way (Knopf, 1992).
* Stars Principal (Macmillan,1986).
* Scenes from Another Life (Braziller,1981).

**Kritika**

* American Writers at Home, Photographs by Erica Lennard, Library of America, 240 pages, October 2004
* Twenty Questions, Columbia University Press, 200 pages February 1998
* White Paper (Columbia UP, 1989).

**kao uirednik**
* The Vintage Book of Contemporary World Poetry, Random House, Inc, 654 pages, May 1996
* Christmas Poems, Edited by John Hollander and J. D. McClatchy, Random House, Inc, cloth, 256 pages, October 1999
* Henry Wadsworth Longfellow: Poems and Other Writings (Library of America), Library of America, 854 pages, August 2000
* Bright Pages: Yale Writers, 1701–2001, Yale University Press, 540 pages, April 2001
* Love Speaks Its Name: Gay and Lesbian Love Poems, Random House, Inc, 256 pages,May 2001
* Poems of the Sea, Random House, Inc, 256 pages, November 2001
* Collected Poems by James Merrill, Edited by Stephen Yenser and J. D. McClatchy, Alfred A. Knopf: Random House, 912 pages, November 2002
* The Vintage Book of Contemporary American Poetry, Second Edition,Vintage Books: Random House, 736 pages, April 2003
* Allen Ginsberg: The Voice of the Poet, Random House, Inc, March 2004
* Frank O'Hara: The Voice of the Poet, Random House, Inc., March 2004
* W.H. Auden: The Voice of the Poet, Random House, Inc., March 2004
* Horace, the Odes: New Translations by Contemporary Poets by Horace, Edited by J. D. McClatchy and Nicholas Jenkins, Princeton University Press, 320 pages, April 2005
* Poets of the Civil War, Library of America, 250 pages, April 2005
* The Changing Light at Sandover: A Poem by James Merrill, Edited by J. D. McClatchy and Stephen Yenser, Alfred A. Knopf: Random House, 608 pages February 2006

## Vanjske veze
* Official website 
* Profile at Yale University
*
Ministarstvo istine

**Ministarstvo istine** (; novogovor: **Minitrue**) je jedno od četiri ministarstava Oceanije, fiktivne države u Orwellovom romanu 1984. Ono je zaduženo za pružanje informacija i kulturnih sadržaja stanovništvu, ali u stvarnosti služi kao propagandno oruđe režima. U tome se koriste brojne metode od kojih je karakteristična manipulacija dokumentima i historijskim podacima, odnosno brisanje i/li "friziranje" ličnosti i događaja koje su iz političkih razloga postale problematične. Winston Smith, protagonist romana, radi kao jedan od službenika Ministarstva.

U romanu je sjedište Ministarstva opisano kao monumentalno piramidalno zdanje 300 m visine i sa preko 3000 kancelarija. U njemu postoje brojni odjeli - arhiva, istraživanje, televizija, propaganda te za fiktivna djela, a koji uključuje poseban pod-odjel koji proizvodi pornografska djela namijenjena prolovima.

Orwell je inspiraciju za Ministarstvo istine pronašao u stvarnom životu, odnosnu u vlastitim iskustvima rada za britansko Ministarstvo informiranja u drugom svjetskom ratu. 

Izraz "Ministarstvo istine" je nakon objavljivanja romana stekao veliku popularnost te se, u pravilu u pežorativnom smislu, počeo koristiti za medijske kuće i organizacije koje manipuliraju javnošću u korist vlasti.

2022. [Sjedinjene Američke Države|Sjedinjene Američke Države] osnovale su "ministarstvo istine".

## Izvori

* '''The Literature Network's''' online summary of ''Nineteen Eighty-Four''
Nineteen Eighty-Four (film)

***Nineteen Eighty-Four*** (ponekad navođen i kao ***1984***) je britanski science fiction film snimljen 1984. u režiji Michaela Radforda, a čija je radnja temeljena na znamenitom istoimenom romanu Georgea Orwella. Radnja je smještena u Britaniju bliske budućnosti (ili alternativne sadašnjosti) kojom vlada svemoćni totalitarni režim, a protagonist je Winston Smith (čiji lik tumači John Hurt), službenik Ministarstva istine koji započinje vlastitu pobunu protiv poretka. Film predstavlja najpoznatiju od svih adaptacija Orwellovog romana, a poznat je i po tome što je filmski lik O'Briena predstavljao posljednju ulogu Richarda Burtona.

Film je poznat i po muzičkom soundtracku koji je za potrebe filma napravio britanski pop duo *[[Eurythmics]]* i koji je izdan kao album *[[1984 (For the Love of Big Brother)]]*. Korištenju muzike u stilu elektronskog popa 1980-ih se, pak, protivio režiser Radford, smatrajući ga anakronizmom za film smješten u sumornu budućnost i preferirajući tradicionalnu partituru koju je napisao Dominic Muldowney. Zbog toga postoje dvije verzije filma, koje su pojavljivale na različitim DVD-izdanjima.

## Glumačka postava

* John Hurt ... Winston Smith
* Richard Burton ... O'Brien
* Suzanna Hamilton ... Julia
* Cyril Cusack ... Mr. Charrington
* Gregor Fisher ... Parsons
* James Walker ... Syme
* Andrew Wilde ... Tillotson
* Corina Seddon ... Mrs. Smith
* Rupert Baderman ... Mladi Winston Smith
* Bob Flag ... Big Brother
* John Boswall ... Emmanuel Goldstein
* Phyllis Logan ... Najavljivačica teleekrana (glas)

## Reference

## Vanjske veze
* 
* 
* 
* Behind the scenes of "1984" starring John Hurt and Richard Burton , ITN Source, 8 October 1984
* Movie stills
1984 (For the Love of Big Brother)

***1984 (For the Love of Big Brother)*** je album britanskog sastava Eurythmics snimljen za film 1984., a po romanu 1984. George Orwella.

## Popis pjesama
Sve pjesme napisali su Annie Lennox i David A. Stewart.

# "I Did It Just the Same" - 3:28
# "Sexcrime (Nineteen Eighty-Four)" - 3:58
# "For the Love of Big Brother" - 5:05
# "Winston's Diary" - 1:22
# "Greetings from a Dead Man" - 6:13
# "Julia" - 6:40
# "Doubleplusgood" - 4:40
# "Ministry of Love" - 3:47
# "Room 101" - 3:50
Albert II od Belgije

**Albert II od Belgije** (6.6. 1934. u dvorcu Stivenberg kod Brisela - ) je kralj Belgijanaca od 1993-94, a nakon toga samo kralj Belgije.

Mlađi je sin Leopolda III i Astrid od Švedske. Kada je imao godinu dana majka mu je poginula u automobilskoj nesreći. Presto je preuzeo nakon smrti starijeg brata 1993. koji nije imao dece,a koji je za testamentarno za svog naslednika postavio princa Filipa.

Član je kraljevske loze Saks-Koburg-Gota koja vlada Belgijom od njenog nastanka. U srodstvu je sa Elizabetom II.

Oženjen je Paolom Rufo di Kalabrija. Sa njom ima troje dece: prestolonaslednika princa Filipa, princezu Astrid i princa Lorensa.

## Vanjske veze
Istazija

**Istazija** (; doslovno: Istočna Azija) je jedna od tri fiktivne svjetske supersile u Orwellovom romanu 1984. O njoj je u romanu izneseno najmanje podataka, ali se zna da njene teritorije pokrivaju današnju Kinu, Japan i Koreju, te da se sa druge dvije supersile - Eurazijom i Oceanijom - u stalnom ratu bori za područja današnje Indonezije, Nove Gvineje i pacifičkih arhipelaga. Vladajuća ideologija kao ime koristi kineske riječi za "obožavanje smrti", ali se prevodi kao "uništenje sebe".

Prema navodima u romanu, predstavlja najmlađu od tri supersile, jer je nastala u "konfuznim ratovima" 1960-ih. Od sve tri države ima najmanje teritorija, ali to nadoknađuje brojnošću i marljivošću svog stanovništva.

## Povezano

* Žuta opasnost
Golovo

**Golovo** je naselje u Srbiji koje administrativno pripada opštini Čajetina u Zlatiborskom okrugu. Prema popisu iz 2002. bilo je 212 stanovnika (prema popisu iz 1991. bilo je 305 stanovnika).

Golovo se nalazi istočno od Kraljevih Voda i jugoistočno od Čajetine, odnosno na šestom kilometru puta Čajetina Alin Potok. Graniči se sa Rudinama, Mušvetama i Gostiljem. Oivičeno je visovima: Glizom, Gradinom i Cokeljom.

## Ime mesta
Naziv Golovo selo dobija kada je otvorena škola. Stari naziv sela je **Rudine** i pod tim nazivom se pominje još u 18. veku. Još do nedavno stariji ljudi su Golovo zvali *„Donje Rudine“* a sadašnje selo Rudine su zvali *„Gornje Rudine“*.

## Istorija sela
Ne zna se mnogo o dalekoj prošlosti Golova. Po gromilama koje su razbacane po selu može se zaključiti da je Golovo bilo naseljeo u prethrišćanskom periodu. U seobi pod patrijarhom Arsenijem Čarnojevićem nije niko ostao od starosedelaca, „Starinaca“. U opustele krajeve Zlatibora u 18. veku Turci pokušavaju da nasele nove stanovnike, pa su prvi stanovnici Golova bili Srbi i Turci. Turci su zauzeli najpitomiji deo sela dok su Srbi naselili krševite delove. Sa Prvim srpskim ustankom, Turci odlaze iz Golova.

## Geografija
#### Toponimi Golova
;Brda: Gliza, Gradina, Poređe, Cokelj,
;Reka: Grabovica,
;Izvor: Đokića Vrelo,

## Naseljavanje
* Prvi talas naseljavanja počinje u 18. veku. Prvi se doseljavaju Aćimovići, Velanci, Dedići, Petronijevići, Milovići, Zrnjevići, Bisići, Vesovići......
* Drugi migracioni talas dogodio se za vreme Prvog srpskog ustanka, tada se još naseljavaju: Čumići, Buljugići, Ponorci.... 
* Treći talas počinje tridestih godina 19. veka i tada se naseljavaju: Đokići, Slovići, Žunići, Kovačevići (Bojanovići)

### Familije Golova


* Aćimovići
* Bisići
* Buljugići
* Senići


* Velanci
* Vesovići
* Žilovići
* Žunići


* Kovačevići
* Marjanovići
* Petronijevići
* Ponorci


* Slovići
* Đokići
* Čumići
* Šunderići


## Demografija
U naselju Golovo živi 202 punoletna stanovnika, a prosečna starost stanovništva iznosi 56,3 godina (51,9 kod muškaraca i 61,0 kod žena). U naselju ima 95 domaćinstava, a prosečan broj članova po domaćinstvu je 2,23.

Ovo naselje je velikim delom naseljeno Srbima (prema popisu iz 2002. godine), a u poslednja tri popisa, primećen je pad u broju stanovnika.

## Reference

## Vanjske veze

* Mape, aerodromi i vremenska situacija lokacija (Fallingrain)
* Gugl satelitska mapa (Maplandia)
Diamond Dogs

***Diamond Dogs*** je konceptualni album britanskog rock muzičara Davida Bowieja, originalno izdan od kompanije RCA Records 1974. Tema albuma je bila svojevrsni hibrid distopijskog romana *[[Nineteen Eighty-Four]]* Georgea Orwella i Bowijeveve vlastite glam vizije postapokaliptičke budućnosti. Bowie je prvotno nastojao postaviti kazališnu adaptaciju Orwellovog djela te počeo pisati muziku za nju nakon rada na albumu *[[Pin Ups]]* 1973. godine; zaklada umrlog autora mu je međutim odbila predati autorska prava. Umjesto toga su se pjesme našle na drugoj polovici albuma *Diamond Dogs*.

## Popis pjesama
Sve pjesme je napisao David Bowie osim ako je drukčije navedeno.
;Strana A
# "Future Legend" – 1:05
# "Diamond Dogs" – 5:56
# "Sweet Thing" – 3:39
# "Candidate" – 2:40
# "Sweet Thing (ponovno)" – 2:31
# "Rebel Rebel" – 4:30
;Strana B
# "Rock 'n' Roll with Me" (tekst: Bowie, muzika: Bowie, Warren Peace) – 4:00
# "We Are the Dead" – 4:58
# "1984" – 3:27
# "Big Brother" – 3:21
# "Chant of the Ever Circling Skeletal Family" – 2:00

;Bonus pjesme (1990 Rykodisc/EMI)
#  "Dodo" (snimljena 1973, nije se našla na originalnoj verziji) – 2:53
# "Candidate" (demo verzija, snimljena 1973, nije se našla na originalnoj verziji) – 5:09

## Reference

## Vanjske veze
* Diamond Dogs at Discogs.com
* Teenage Wildlife  fan page with song lyrics and Rykodisc cover
1984 (film, 1956)

***1984*** je britanski igrani film snimljen 1956. u režiji Michaela Andersona koji predstavlja prvu filmsku adaptaciju istoimenog romana Georgea Orwella. Radnja romana se u mnogim detaljima značajno razlikuje od književnog predloška, pa je to razlog zbog koga se smatra najlošijom od svih adaptacija. Orwellova zaklada je nakon isteka ugovora o predaji autorskih prava dugo vremena priječila njegovu distribuciju.

## Uloge
* Edmond O'Brien ... Winston Smith
* Michael Redgrave ... General O'Connor
* Jan Sterling ... Julia
* David Kossoff ... Charrington, vlasnik staretinarnice
* Mervyn Johns ... Jones 
* Donald Pleasence ... R. Parsons
* Carol Wolveridge ... Selina Parsons 
* Ernest Clark ... Najavljivač Vanjske partije
* Patrick Allen ... Službenik Unutrašnje partije
* Ronan O'Casey ... Rutherford 
* Michael Ripper ... Govornik Vanjske partije
* Ewen Solon ... Govornik Vanjske partije
* Kenneth Griffith ... Zatvorenik

## Reference

## Vanjske veze
*
Eurazija (1984)

**Eurazija** ili **Evrazija** () je jedna od tri fiktivne svjetske supersile u Orwellovom romanu *[[nineteen Eighty-Four|1984]]*. Prema navodima romana je nastala tako što je nakon drugog svjetskog rata Sovjetski Savez anektirao države kontinetalne Evrope te tako stvorio jedinstvenu državu od Portugala do Beringovog tjesnaca. Granice države nisu fiksirane, s obzirom da Eurazija vodi stalni rat sa Istazijom oko područja Mandžurije i Mongolije koje prelaze iz ruke u ruku. Kao vladajuća ideologija Eurazije se navodi "neo-boljševizam".

Eurazija je jedina od stranih država čiji se likovi pojavljuju u romanu, i to kao ratni zarobljenici, odnosno kao robovi koje članovi Unutrašnje partije drže kao sluge. U romanu su u pravilu opisani kao "mongoloidi" ili "Mongoli", iako se povremeno spominju slavenska imena.
APOEL FC

**FK APOEL** je kiparski fudbalski klub iz Nikozije, Kipar i on je jedan od članova osnivača Fudbalskog saveza Kipra. APOEL je jedan od najpopularnijih timova na Kipru, a takođe su i najuspešniji klub sa 21 šampionskih titula, 19 kupa i 11 titula superkupa. Prvi su tim na Kipru koji je uspeo da dostigne 20 titula šampiona. Najveće dostignuće APOEL-a u Evropskim takmičenjima je četvrtfinale Lige Šampiona (2011/12.). Ime APOEL znači *Atletski fudbalski klub Grka iz Nikozije* (*Αθλητικός Ποδοσφαιρικός Όμιλος Ελλήνων Λευκωσίας, Athlitikos Podosfairikos Omilos Ellinon Lefkosias*).

## Trofeji
* **[[Prva liga Kipra u fudbalu|Kiparska prva liga]] (21):**1936, 1937, 1938, 1939, 1940, 1947, 1948, 1949, 1952, 1965, 1973, 1980, 1986, 1990, 1992, 1996, 2002, 2004, 2007, 2009, 2011
* **[[Kup Kipra u fudbalu|Kup Kipra]] (19):**1937, 1941, 1947, 1951, 1963, 1968, 1969, 1973, 1976, 1978, 1979, 1984, 1993, 1995, 1996, 1997, 1999, 2006, 2008
* **[[LTV Superkup]] (11):**1963, 1984, 1986, 1992, 1993, 1996, 1997, 2002, 2004, 2008, 2009

## APOEL u evropskim takmičenjima

## Zbirni evropski rezultati
Stanje 30. april 2012.

## Poznati igrači
*  Dionisis Chiotis
*  Marcin Żewłakow
*  Ivan Tričkovski
*  Konstantinos Charalampidis
*  Hélio Pinto
*  Esteban Solari
*  Gustavo Manduca
*  Nuno Morais
*  Nektarios Alexandrou
*  Savvas Poursaitidis
*  Christos Kontis
*  Nenad Mirosavljević
*  Jean Paulista
*  Paulo Gomes
*  Chrysis Michael
*  Carlão
*  Mário Sérgio
*  Tiago Gomes
*  Ricardo Fernandes
*  Adrian Sikora
*  Cillian Sheridan
*  Kamil Kosowski
*  Urko Pardo
*  Aldo Adorno
*  Tomás De Vincenti
*  João Guilherme
*  Vinícius
*  Kaká
*  Altin Haxhi
*  Joost Broerse
*  Oliveira
*  Boaventura
*  Sousa
*  Aílton
*  Boban Grnčarov

## Reference

## Vanjske veze

* Zvaničan sajt kluba
* APOEL.NET
Bobija (Cetinje)

**Bobija** je naselje u opštini Cetinje u Crnoj Gori. Prema popisu iz 2003. bilo je 39 stanovnika (prema popisu iz 1991. bilo je 65 stanovnika).

## Demografija
U naselju Bobija živi 36 punoletnih stanovnika, a prosečna starost stanovništva iznosi 62,7 godina (63,8 kod muškaraca i 62,2 kod žena). U naselju ima 26 domaćinstava, a prosečan broj članova po domaćinstvu je 1,50.

Ovo naselje je uglavnom naseljeno Crnogorcima (prema popisu iz 2003. godine), a u poslednja tri popisa, primećen je pad u broju stanovnika.

## Reference

## Vanjske veze
* Mape, aerodromi i vremenska situacija lokacija (-{Fallingrain}-)
* Gugl satelitska mapa (-{Maplandia}-)
Oceanija (1984)

**Oceanija** ili **Okeanija** () je jedna od tri fiktivne svjetske supersile u Orwellovom romanu ''1984'', jedina u kojoj se odvija radnja. Njena teritorija se sastoji od obiju Amerika (Sjeverne i Južne), Britanskog Otočja, južnog dijela Afrike, Australije i Novog Zelanda. Njome vlada totalitarni režim na čelu sa partijom Ingsoc. Država je u stalnom ratu s jednom ili obje suparničke supersile - Eurazijom i Istazijom - pri čemu iz ruke u ruku prelaze dijelovi Afrike, Indije, Indonezije i pacifičkih otoka. 

Na temelju navoda u knjizi Goldsteinovoj knjizi Oceanija je nastala u 1950-ih kada su SAD anektirale Britanski Imperij i države Latinske Amerike. Službeni jezik, odnosno lingua franca je engleski, odnosno njegov posebni oblik poznat kao Novogovor ().
Ivan Tričkovski

**Ivan Tričkovski** (makedonski: **Иван Тричковски**; Skoplje, 18. travnja 1987.) je makedonski nogometaš i reprezentativac koji trenutno igra za belgijski Club Brugge.
Republika Crna Gora

**Republika Crna Gora** se može odnositi na:
* Socijalistička Republika Crna Gora, jedna od šest republika u SFR Jugoslaviji.
* Republika Crna Gora (1992—2006), savezna republika SR Jugoslavije od 1992. do 2003, a potom Srbije i Crne Gore od 2003. do 2006. godine.
* Crna Gora, samostalna država koja je nastala raspadnom Srbije i Crne Gore 2006. godine.
Hualqui

**Hualqui** je grad i općina u Čileu. Po popisu iz 2002. godine, ova općina ima 20.660 stanovnika.

## Geografija
* 

## Povezano
* Veliki Concepción

## Vanjske veze

* Zvanični sajt
Hualpén

**Hualpén** je općina u Čileu. Komuna ima prema podatcima iz 2004. godine 88.046 stanovnika.

## Geografija
* 

## Povezano
* Veliki Concepción

## Vanjske veze

* Zvanični sajt
Aerodromska pista Jedan

**Aerodromska pista Jedan** () je službeni naziv za jednu od provincija fiktivne države Oceanije u Orwellovom romanu ''1984'', a gdje se odigrava cjelokupna radnja. Pod njenom teritorijom se podrazumijeva Engleska, odnosno Britanija, a sjedište joj je London.

Aerodromska pista Jedan predstavlja najistureniju od svih teritorija Oceanije, s obzirom da se s druge strane La Manchea nalazi kontinentalna Evropa koja pripada Euraziji. U romanu je objašnjeno da je Britanija, kao i druge evropske zemlje, bila izložena strahovitim nuklearnim razaranjima za vrijeme revolucija i građanskih ratova 1950-ih koji su doveli do stvaranja tri svjetske supersile. Grad Colchester je u potpunosti uništen, a protagonist Winston Smith, koji je u to vrijeme bio dječak, ima nejasna sjećanja na razaranja i gomile izbjeglica u mladosti.

Aerodromska pista Jedan je opisana kao izuzetno sumorno mjesto, koje se još nije oporavilo od ratnih razaranja i nad čijim osiromašenim i potpuno obespravljenim stanovništvom vlada totalitarni režim stranke Ingsoc koristeći brutalnu represiju te "sirovu" ali efikasnu propagandu. U romanu je sugerirano da je Aerodromska pista Jedan dobila ime zbog politički motiviranog geografskog preimenovanja. London i drugi gradovi su povremeno izloženo napadima raketnih bombi iz susjedne Eurazije.

Većina stručnjaka smatra kako je Orwellov opis Aerodromske piste Jedan u mnogo čemu temeljen na njegovim vlastitim iskustvima i opažanjima svakodnevnog života Britanije u drugom svjetskom ratu.

Kao i mnogi izrazi iz romana, *Aerodromska pista Jedan* je ušla u širu upotrebu. To se prvenstveno odnosi na kontekst britanske politike nakon drugog svjetskog rata, te je postao popularan među kritičarima Posebnog odnosa između Ujedinjenog Kraljevstva i SAD. Nazivajući Britaniju "Aerodromskom pistom Jedan" oni obično napadaju britanske vlade da su radi održavanja dobrih odnosa sa SAD pod parolom spremni žrtvovati kako britanske interese, tako i prava i dobrobit britanskih građana, a što od Britanije na kraju čini najobičnijeg američkog vazala, satelitsku državu ili koloniju. 1980-ih se u tom kontekstu izraz koristio za Britaniju pod Margaret Thatcher kada je za vrijeme hladnog rata stvoren čvrst savez sa Ronaldom Reaganom. 2000-ih se koristio za Britaniju pod Tonyjem Blairom, kada je pod parolom rata protiv terorizma stvoren savez sa Georgeom W. Bushem.
Anya Major

**Anya Major** (1966 - ) je bivša engleska glumica i sportašica, poznata po nastupu u znamenitoj Appleovoj reklami za Macintosh. Nakon toga je 1985. nastupila u video-spotu za pjesmu ''Nikita'' Eltona Johna.

## Vanjske veze
* CNN article
Soba 101

**Soba 101** () je naziv za fiktivnu prostoriju u kojoj se odvija dio radnje Orwellovog romana 1984. Predstavlja mučionicu smještenu u zgradi Ministarstva ljubavi u Londonu, a koju O'Brien, jedan od likova, opisuje kao "najgoru stvar na svijetu". Kada se protagonist Winston Smith nađe u njoj, ispostavlja se da je vladajući režim toliko usavršio psihologiju i tehnike prikupljanja informacija da unaprijed zna čak i najintimnije noćne more, strahove i fobije svojih podanika ili potencijalnih neprijatelja, što koristi kako bi ih potpuno slomio. U slučaju Winstona Smitha je to strah od štakora; izložen mogućnosti da mu štakori izgrizu lice, Smith je spreman na sve, čak i moliti da umjesto njega to učine njegovoj ljubavnici Juliji. Taj trenutak izdaje predstavlja Smithov potpuni slom nakon čega nestaje svaki trag pobune i on postaje marioneta režima; nedugo nakon puštanja iz Ministarstva ljubavi ponovno sreće Juliju, iz čijeg ponašanja je vidljivo da je bila izložena sličnom tretmanu i načinila istu odluku.

Orwell je, prema vlastitim riječima, inspiraciju za Sobu 101 pronašao u istoimenoj prostoriji britanskog Ministrarstva informacija gdje je kao službenik tokom drugog svjetskog rata bio prisiljen dugo vremena provoditi na "besmislenim sastancima" koji su za njega predstavljali "mučenje".

*Room 101* je jedna od pjesama grupe *[[Eurythmics]]* na albumu *[[1984 (For the Love of Big Brother)]]*, odnosno soundtracku istoimenog filma.

Izraz "Soba 101" je potom ušla u engleski jezik kao sinonim za mučionicu, odnosno za mjesto, predmet ili čin koji za neku osobu predstavlja uzrok izuzetne neugode. Također je poslužila kao naslov istoimene BBC-jeve reality serije, gdje se razni celebrityji izlažu neugodnim zadacima.

## Reference
Prolefeed

**Prolefeed** je izraz koji na engleskom doslovno znači "prolski" ili "proleterski unos", a koji je prvi iskoristio George Orwell u svom romanu *[[1984 (roman)|1984]]*. Njime se opisuje djelatnost Prolske sekcije () Ministarstva istine koja je zadužena za zadovoljavanje kulturnih potreba, odnosno pružanje zabave za prolove, odnosno niže klase koji čine najširi dio stanovništva fiktivne države Oceanije. To se postiže kroz izdavanje novina i časopisa čiji se sadržaj sastoji samo od sportskih vijesti, crne kronike i horoskopa; erotskih filmova i romana te sentimentalnih pjesama koje komponiraju mehanički kompjuteri. Posebnu podsekciju Proleseca čini Pornografski odjel ili Pornosec u kome se proizvode pornografske knjige, a čije je posjedovanje i čitanje najstrože zabranjeno članovima Vanjske partije.

Izraz *prolefeed*, kao i mnogi drugi, kasnije ušao u širu upotrebu, i to da bi se označili "plitki" i "bezvrijedni" sadržaji u suvremenoj pop kulturi.

## Povezano
* Kič
* Šund
* Infotainment
* Žutilo
* Niska kultura
* Hljeba i igara

## Vanjske veze
* Newspeak Dictionary 
* Searchable 1984 Text
Sedmica mržnje

**Tjedan** ili **sedmica mržnje** () je naziv za fiktivni godišnji period javnih manifestacija opisan u Orwellovom romanu ''1984''. U njemu građani države Oceanije - prolovi i članovi Vanjske partije - sudjeluju u masovnim manifestacijama u kojima se kroz skandiranje parola, pjevanje pjesama i nošenje trasnparenata iskazuje mržnja prema državni neprijateljima, bilo unutrašnjim, bilo vanjskim. Prema navodima romana, takve se manifestacije obično održavaju kasnog ljeta.

U romanu je objašnjeno da takva manifestacija služi u iste svrhe kao svakodnevni javni ritual poznat kao Dva minuta mržnje.

Kao i drugi izrazi iz romana, i on je ušao u rječnike. Prvi je put korišten kako bi se, na pežorativan način, opisala slične javne manifestacije u SSSR-u i drugim državama Istočnog bloka na samom početku hladnog rata. 

## Napomene
Policija misli

**Policija misli** (; novogovor: *Thinkpol*) je tajna policija fiktivne države Oceanije, opisana u Orwellovom romanu ''1984''. Predstavlja dio Ministarstva ljubavi i njen glavni zadatak je potpuni nadzor i eliminacija svih podanika koji bi mogli predstavljati potencijalnu opasnost po vladajući režim Ingsoca. U tu se svrhu služi konceptom zlomisli, odnosno "zabranjenih misli" čije je posjedovanje doslovno da netko stekne status državnog neprijatelja i bude eliminiran. Na raspolaganju su joj ne samo ovlasti nad stanovništvom koje nema nikakvih prava, nego i najsuvremenija dostignuća tehnologija i psihologije koja pružaju maksimalni nadzor.

Policija misli operira pomoću teleekrana, odnosno kamera smještenih u stanove članova Partije, a koji bilježe svaku riječ i gestu, koja se kasnije pažljivo analizira. Osim tih, koriste se i tradicionalne policijske metode kao što je široka mreža doušnika, ali i agenata provokatora koji ponekad čak stvaraju lažne pokrete otpora kako bi eliminirale potencijalne nezadovoljnike. Policija misli je najviše orijentirana na nadzor članova Vanjske partije koji čine oceanijsku srednju klasu, dok se među prolovima uglavnom nastoje identificirati i preventivno eliminirati samo oni najinteligentniji koji bi eventualno mogli voditi pobunu. Kada se potencijalni neprijatelji uhapse, odvode se u zgrade Ministarstva ljubavi gdje se podvrgavaju mučenju i pranju mozga kako bi se od njih iznudile javna priznanja o neprijateljskoj djelatnosti i molbe za milost, čime se eliminira mogućnost da postanu mučenici.

O'Brien, jedan od ključnih likova romana, je istovremeno i član Unutrašnje partije i pripadnik Policije misli.

Kao i mnogi drugi izrazi u romanu, tako je i Policija misli ušla u široku upotrebu, najčešće kao pežorativni izraz kojim se označavaju pojedinci i institucije koje raznim sredstvima nastoje iz javne rasprave ukloniti stavove i ideje koji se smatraju "problematičnima".
2 + 2 = 5

**2 + 2 = 5** (na engleskom *two plus two equals five*) je slogan koji je engleski pisac George Orwell iskoristio u svom romanu ''1984'' kako bi slikovito opisao sposobnost totalitarnih režima, nalik na državu opisanu u romanu, da uz pomoć represije i propagande kao istinu namentnu čak i ono što se protivi zdravom razumu.

## Vanjske veze
* Two Plus Two Equals Red , Time Magazine, Monday, 30 Jun. 1947
Teleekran

**Telekran** ili **teleekran** () je naziv za uređaj opisan u Orwellovom romanu ''1984'', a koji predstavlja kombinaciju televizora i video kamere. Njegova je svrha dvostruka - pružati televizijski program gledateljima, a istovremeno nadzirati njihove aktivnosti, te tako preventivno uklanjati svaku subverziju prema vladajućem režimu Oceanije. 

U romanu su svi članovi Vanjske i Unutrašnje partije dužni imati teleekrane u svojim stanovima, dok se na javnim mjestima vlasti prolovima obraćaju pomoću velikih javnih teleekrana gdje služe za javne rituale kao Dva minuta mržnje. Charrington, staretinar koji živi među prolovima, nema teleekran u svojoj trgovini i tvrdi da su oni "preskupi" za najsiromašnije dijelove stanovništva; roman sugerira da se oni koriste i zato jer taj dio stanovništva ne predstavlja opasnost po režim. Teleekrani nisu u stanju snimati u mraku, ali zato bilježe najmanje zvukove, uključujući otkucaje nečijeg srca.

O'Brien, jedan od likova u romanu, tvrdi da je članovima Unutrašnje partije poput njega samog, dozvoljeno isključivati teleekrane, iako obično na trideset minuta.
Dobromisao

**Dobromisao** () je koncept koji je engleski pisac George Orwell izložio u svom romanu ''1984'' kao okvir misli koji je dozvoljen podanicima fiktivne države Oceanije. Oni su dužni imati stavove i misli koje su u skladu s ideologijom vladajućeg režima; svaki izlazak iz tog okvira predstavlja zlomisao koji nekoga čini državnim neprijateljem. Sama riječ je dio novogovora koji se koristi u romanu.

Ponekad se u ironičnom smislu koristi za stavove koje u nekom društvu iznose *[[dobromisleći]]* pojedinci.
Dvomisao

**Dvomisao** () je filozofski i lingvistički koncept koga je engleski pisac George Orwell izložio u svom romanu ''1984''. Njime je, kroz teoriju i praksu fiktivne države Oceanije, opisao sposobnost neke osobe da istovremeno prihvaća dva stava koji su međusobno isključivi. Prema Orwellu, dvomisao omogućava totalitarnim režimima nalik na onaj u romanu da opstaju kroz svjesnu laž koja se istovremeno prihvaća kao neupitna istina.

Primjer dvomisli u romanu su nazivi glavnih državnih ministarstava koji predstavljaju suprotnost njihovih djelatnosti; tako Ministarstvo mira vodi stalni rat, a Ministarstvo istine kroz propagandu bezočno laže.

## Povezano
* Velika laž

## Vanjske veze
* "From 1984 to One-Dimensional Man.." by Douglas Kellner
* Commentary by Karen von Hardenberg of ''The Trincoll Journal''
Ne-ličnost

**Ne-ličnost** ili **ne-osoba** () u najširem smislu označava osobu koja postoji ili postojala, ali koju se u nekom društvu ili državi tretira kao da ne postoji ili nije postojala. U još širem smislu se pod time podrazumijevaju osobe kojima se iz različitih razloga niječe status ljudskog bića, odnosno smatraju se životinjama ili "bezvrijednom gamadi" čije eksploatiranje ili uklanjanje nije suprotno zakonima, moralu ili običajima.

U svom užem smislu se pod time podrazumijevaju osobe u totalitarnim državama koje su nekada uživale vlast, ugled ili slavu, ali su potom pale u nemilost te bile uklonjene kao državni neprijatelji. Osim njihovog fizičkog uklanjanja (likvidacije, zatvaranja, egzila), vlast nastoji ukloniti svako sjećanje na njihovo postojanje koje bi moglo kompromitirati "nepogrešivost" režima i njegove ideologije. Zato se svaki trag njihovog postojanja uklanja iz javnih spisa, a njihovo spominjanje pod prijetnjom strogih sankcija zabranjuje čak i u svakodnevnom govoru.

Klasičan primjer takve prakse pruža Orwellov roman ''1984'' čijem protagonist Winston Smith radi u odjelu Ministarstva istine zaduženom za uklanjanje "problematičnih" pojedinaca iz javnih spisa. Za njih se koristi izraz novogovorska riječ *unperson*.

## Povezano
* Izgubljeni kozmonauti
* Damnatio memoriae
Dva minuta mržnje

**Dva minuta mržnje** () je naziv za fiktivni javni ritual opisan u Orwellovom romanu 1984. Opisan je kao svakodnevna javna manifestacija prilikom koje se građani Oceanije okupljaju ispred javnih teleekrana te promatraju prizor državnog neprijatelja Emmanuela Goldsteina i vojnika jedne od dviju suparničkih supersila (Eurazije i Istazije) na što reagiraju javnim iskazivanjem mržnje. U romanu je objašnjeno kako Dva minuta mržnje imaju istu svrhu kao i godišnja manifestacija Tjedna mržnje - kanalizirati osobne frustracije i nezadovoljstvo širokih dijelova stanovništva prema vanjskom neprijatelju i tako otkloniti opasnost po režim.

Iako se izraz prvenstveno vezuje uz Orwellov roman, njegovo je porijeklo nešto starije, i datira iz prvog svjetskog rata kada su britanski mediji satirički komentirali njemačku propagandu, prije svega onu u kojoj se poticala mržnja prema Britaniji.

## Povezano
* Minut šutnje

## Reference
Zlomisao

**Zlomisao** (; novogovor: *crimethink*) ili, slikovito, **misaoni delikt**, je koncept ilegalne misli koji je prvi upotrijebio engleski pisac George Orwell kao dio zapleta svog znamenitog romana *[[1984 (roman)|1984]]*. U njemu totalitarni vlastodršci fiktivne države Oceanije nastoje kontrolirati ne samo djela i riječi, nego i misli svojih podanika, što za cilj ima gušenje bilo kakvog potencijala za pobunu. U tu je osnovana Policija misli, organ Ministarstva ljubavi zadužen za suzbijanje svake "zločinačke" misli. Roman sugerira da su psihologija i tehnologija u Oceaniji toliko razvijeni, a podanici putem teleekrana stalno i temeljito nadzirani, da se na temelju nesvjesnih gesta, pokreta i refleksa stručnjaci i operativci Ministarstva mogu predvidjeti da li neki pojedinac ima potencijala biti "državni neprijatelj" ili ne.

Kao i mnogi drugi koncepti, tako je i zlomisao ušao u širu upotrebu, te se najčešće koristi za pežorativni termin kojim se označavaju ili ismijavaju negativne ili pretjerane reakcije na osobe koje iznose nonkonformističke, antiestablišmentske ili nepopularne stavove.

## Povezano
* Verbalni delikt
* Slobodna volja
* Cenzura

## Reference

## Vanjske veze

* Cunningham & Cunningham, Inc. "*[http://c2.com/cgi/wiki?ThoughtCrime Thought Crime]*".
* The Essayist, "*[http://unquietmind.com/hate_crime.html Hate Crime Premise]*" July 24, 1998.
* Evenson, Brad, "*[http://www.orwelltoday.com/mindguilt.shtml Looking for thoughtcrime to crimestop]*". National Post, February 8, 2003.
* Peabody, Michael "Thought & Crime," Liberty Magazine, March/April 2008.
* Reuters, "*[http://cypherpunks.venona.com/date/1996/10/msg00137.html Thoughtcrime a Reality] : U.S. Toughens Child Pornography Law*". October 2, 1996.
* *Guardian* report: MPs criticise lock-up plan for mentally ill. July 25, 2000.
* New York Post, "*[http://www.nypost.com/p/news/local/brooklyn/klyn_qaeda_to_jail_JTwCV2LPnKIeYwpY5Xz6JL Wannabe jihadist sentenced for 27 years in prison]*". March 3, 2012.
Novogovor

**Novogovor** ili **novozbor** () u svom užem smislu predstavlja izmišljeni jezik koji je engleski pisac George Orwell stvorio za potrebe svog romana ''1984'', gdje je opisan kao službeni jezik fiktivne države Oceanije. Novogovor je u svojoj suštini pojednostavljeni engleski jezik, sa bitno smanjenim vokabularom i pojednostavljenom gramatikom. Orwell je u eseju koji predstavlja dodatak romana objasnio kako je umjetno stvoren s ciljem da uklanjanjem "problematičnih" pojmova zaustavi zlomisao, odnosno prihvaćanje "problematičnih" ideje o slobodi i pobuni koje bi mogle ugroziti vladajući poredak. Kao i mnogi druge riječi koje su se pojavile u romanu, tako je i novogovor ušao u široku upotrebu, najčešće u pežorativnom smislu kako bi se označila nečija ideološka isključivost koja se iskazuje kroz inzistiranje na šiboletima; u tom je smislu posebno često korišten na prostoru bivše Jugoslavije kako bi se opisale riječi na čijoj upotrebi inzistiraju tamošnji vlastodršci i režimi.

## Povezano
* Politička korektnost
* LTI – Lingua Tertii Imperii

## Literatura
* Burgess, Anthony. *[[1985 (Anthony Burgess novel)|Nineteen Eighty-Five]]*. Boston: Little Brown & Co, 1978. . Anthony Burgess discusses the plausibility of Newspeak.
* Green, Jonathon. *Newspeak: a dictionary of jargon*. London, Boston: Routledge & Kegan Paul, 1985, 1984. .
* "Find in a library: Newspeak: A dictionary of Jargon" , by Jonathon Green. Retrieved 21 April 2006.
* Klemperer, Victor. *[[LTI - Lingua Tertii Imperii]]: Notizbuch eines Philologen.*. Original German language editions.
* Klemperer, Victor & Watt, Roderick H. *[[LTI - Lingua Tertii Imperii]]: A Philologist's Notebook*. Lewiston: E. Mellen Press, 1997. . An annotated edition of Victor Klemperer’s *LTI, Notizbuch eines Philologen* with English notes and commentary by Roderick H. Watt.
* Klemperer, Victor & Brady, Martin (tr.). *The language of the Third Reich: [[LTI - Lingua Tertii Imperii]]: A Philologist's Notebook*. London, UK; New Brunswick, NJ: Athlone Press, 2000.  (alk. paper). Translated by Martin Brady.
* Young, John Wesley . *Totalitarian Language: Orwell's Newspeak and Its Nazi and Communist Antecedents*. Charlottesville: University Press of Virginia, 1991. . John Wesley Young wrote this scholarly work about Newspeak and historical examples of language control.
* An independent compilation of the Newspeak language
Koalicija radikalne ljevice

**Koalicija radikalne ljevice** (grčki: *Συνασπισμός Ριζοσπαστικής Αριστεράς, Synaspismós Rizospastikís Aristerás*), poznata i po svom akronimu **SYRIZA** je koalicija grčkih partija ljevice.

Parlamentarni lider koalicije je **Alexis Tsipras**, koji je ujedno i lider *Synaspismos*-a, najveće partije u toj koaliciji.

## Historija

### Osnivanje
*Koalicija radikalne ljevice* formalno je osnovana za parlamentarne izbore u januaru 2004., iz jedne neformalne političke grupe - *Prostor za dijalog, ujedinjenje i zajedničku akciju ljevice* (grčki: *Χώρος Διαλόγου για την Ενότητα και Κοινή Δράση της Αριστεράς*) koja je počela sa radom još 2001. i bavila se pitanjima koja su tad mučila Grke kao što su Rat na Kosovu, privatizacija, socijalna prava i sličnim temama. Brojne manje partije grčke ljevice (vrlo različitih političkih stavova) složile su se da zajednički djeluju na tri temeljna fronta;
* Borba protiv neoliberalne reforme mirovinskog i socijalnog osiguranja
* Borba protiv novih anti-terorističkih zakona, i ograničavanja ljudskih sloboda
* Organizacija demonstracija na skupu zemalja G8 i borba protiv njihovih odluka.

Partije koje su 2004. osnovale *Koaliciju radikalne ljevice* bile su:
* Koalicija ljevičarskih i ekoloških pokreta (Synaspismos)
* Obnovljena komunistička ekološka ljevica (AKOA)
* Internacionalna radnička ljevica (DEA)
* Pokret ujedinjene ljevičarske akcije (KEDA) (frakcija Grčke komunističke partije)
* Građanska inicijativa
* I brojne manje ljevičarske grupe i pojedinci

*Koalicija* je na izborima 2004. dobila 241 539 glasova (3.3%) i tako osvojila 6 mjesta u parlamentu, i to samo iz jedna partije - Synaspismos, zbog tog su nastali problemi, jer su manje partije optužile Synaspismos da je iskoristio *Koaliciju* za svoje ciljeve.

Nakon svih svađa je *Koalicija radikalne ljevice* na slijedećim izborima održanim 2007., imala još više uspjeha.

### Koalicija danas

Danas u *Koaliciji radikalne ljevice* djeluju slijedeće partije:
* Građanska inicijativa (*Ενεργοί Πολίτες*)
* Antikapitalistička politička grupa (ΑΠΟ)
* Organizacija grčkih komunista (KOE)
* Demokratski socijalni pokret (DIKKI)
* Ekosocijalisti Grčke
* Internacionalna radnička ljevica (DEA)
* Pokret ujedinjene ljevičarske akcije (KEDA)
* Radikalna ljevičarska grupa - ROZA
* Radikali (*Ριζοσπάστες*)
* Crvena partija (*Kokino*)
* Obnovljena komunistička ekološka ljevica (AKOA)
* Synaspismos (SYN)
* Pokret za ujedinjenje
* Nekoliko nezavisnih aktivista

## Članstvo u međunarodnim organizacijama
*Koalicija radikalne ljevice* je član Evropskog socijalnog foruma.

### Izborni rezultati od 2004. do 2009.

## Reference

## Vanjske veze

* Službene stranice Koalicije radikalne ljevice 
* Komunistička organizacija Grčke 
* Demokratski socijalni pokret 
* Kokino 
* Narodna unija
Olga Popović-Obradović

**Olga Popović-Obradović** (Maribor, 14. april 1954. — Beograd, 28. januar 2007) je bila pravna istoričarka i docent na Katedri za pravnu istoriju Pravnog fakulteta Univerziteta u Beogradu.

## Biografija
Rođena je 1954. godine u Mariboru (Slovenija). Gimnaziju je završila u Beogradu 1972. godine. Iste godine upisala se na Pravni fakultet u Beogradu, na kome je diplomirala 1977, sa prosečnom ocenom 9,86. Po završetku studija, upisala se na Pravno-istorijski smer poslediplomskih studija na Pravnom fakultetu u Beogradu. Magistarski rad pod naslovom *Državno uređenje u nacrtu ustava Stojana Protića (1920. god.)* odbranila je s odlikom 1985, a doktorsku disertaciju pod naslovom *Parlamentarizam u Kraljevini Srbiji 1903-1914*, takođe s odlikom, 1996. godine. Godine 1997. izabrana je u zvanje docenta na predmetu Nacionalna istorija države i prava. U dva navrata, od novembra 1981. do marta 1982. i od decembra 1988. do marta 1989. bila je na stručnom usavršavanju na *École des hautes études en sciences sociales* u Parizu.

Težište njenih istraživanja bila je istorija ustavnosti i demokratske političke kulture u Srbiji druge polovine XIX i početka XX veka, do Prvog svetskog rata. Njeni najznačajniji radovi tretiraju problem funkcionisanja demokratskih institucija za vreme "zlatnog doba" srpske demokratije 1903-1914, kao problem funkcionisanja modernih demokratskih institucija u predmodernom društvu.

## Dela
* * Stojan Protić i ustavno rešenje nacionalnog pitanja u Kraljevini SHS*, Savremena administracija, Beograd 1988,155 str.
* * Parlamentarizam u Srbiji 1903-1914*, Službeni list SRJ, Beograd 1998,472 str.
* '' Idea and Practice of constitutionality in Croatia in 1869-1914 Period: Between the Liberal and "Popular" State'', "Helsinki Files", No .3, "Russia, Serbia, Montenegro" (authors: Jelica Kurjak, Olga Popović-Obradović, Mijat Šuković), Beograd 2000, p.25-69.
* * Parlamentarizam u Crnoj Gori* (autori: Olga Popović-Obradović, Mijat Šuković i Veselin Pavićević), CID, Podgorica 2004,243 str.
* '' Kakva ili kolika država, Ogledi o političkoj i društvenoj istoriji Srbije XIX-XXI veka'', priredila i predgovor napisala Latinka Perović, Helsinški odbor za ljudska prava u Srbiji, Beograd 2009,643 str.
* ''The Parliamentary System in Serbia 1903–1914'', translated by Branka Magaš, Helsinki Committee for Human Rights in Serbia, Belgrade 2013, 629 p.
Prolovi

**Prol** (; mn. *proles*) ili **prolovi** je izraz kojim se u Orwellovom romanu ''1984'' označava nižu klasu, odnosno najbrojniji dio stanovništva fiktivne države Oceanije. Izraz potiče od riječi proletarijat, pa se pod time podrazumijevaju pripadnici radničke klase koji obavljaju fizičke poslove, obično za slabu ili nikakvu nadnicu te im je životni vijek daleko kraći od pripadnika druge dvije klase. Goldsteinova knjiga sugerira da prolovi čine 85 % stanovnika Oceanije.

Roman, s druge strane, sugerira da je težak materijalan položaj prolova kompenziran time što, za razliku od članova Vanjske partije, uživaju određene slobode - mogu nositi odjeću kakvu žele, prakticirati slobodnu ljubav i održavati seksualne odnose po želji, nositi šminku, pa čak i organizirati vlastitu tržišnu ekonomiju. Takav pristup, uobličen u geslu Partije "Životinje i prolovi su slobodni", se tumači shvaćanjem da su prolovi previše siromašni i neobrazovani da bi bili svjesni vlastite eksploatacije, odnosno da je daleko jednostavnije nadzor nad njima ostvarivati kroz jednostavnu propagandu i skretanje pažnje pomoću jeftine zabave; u tu svrhu Ministarstvo istine je zaduženo da stvara prolefeed koji se, između ostalog, sastoji i od proizvodnje pornografskih romana. Prolovima je, s druge strane, najstrože zabranjeno stupati u kontakt s članovima Vanjske partije; Goldsteinova knjiga, pak, sugerira da Partija tolerira da njeni članovi stupaju u kontakt s prolovima radi dobivanja seksualnih usluga ili određenih roba preko crne burze. Iako u njihovim kućama nisu instalirani teleekrani, među prolovima djeluje Policija misli preko svojih doušnika i agenata provokatora čiji je cilj identificirati i preventivno ukloniti prolove koji se doimaju previše inteligentnima ili ambicioznima, te stoga potencijalno opasnim po režim.

Winston Smith, protagonist romana je uvjeren kako upravo "prolovi" predstavljaju "jedinu nadu" da se može stvoriti svijet bolji od Oceanije, s obzirom da su, za razliku od članova Partije "sačuvali svoju ljudskost".