Klisura rijeke Mileševke

**Klisura rijeke Mileševke** je dio korita rijeke Mileševke u jugozapadnoj Srbiji. Administrativno pripada teritoriji opštine Prijepolje. 

Dvije sastavnice rijeke Mileševke izviru ispod 1734 m visokog Katunića, najvišeg vrha Jadovnika, obilaze susjedni vrh Kozmor i spajaju se kod sela Milešev Do. U mjestu Sastavci Mileševka i Međanska reka se sastavljaju i ulaze u klisuru dugu 24 km. koja se odlikuje pravom divljinom i surovošću. Na izlazu iz klisure kod manastira Mileševe pridružuje joj se rijeka Kosaćanka. Mileševka nastavlja ravnim tokom do ušća u rijeku Lim kod Prijepolja.

## Zaštićeno područje
Klisura Mileševke proglašena je za zaštićeno područje kao specijalni rezervat prirode, radi očuvanja prirodnih pojava i fenomena u reljefu, geologiji i hidrologiji. Klisura je prirodno dobro od izuzetnog nacionalnog značaja i svrstana je u I kategoriju. Obuhvata površinu od 1.236,33 ha, od čega je 99,37 u državnoj, a preostali dio u privatnoj svojini.

Utvrđeni režimi zaštite su:
* I stepen, površine 132,58 ha, na nalazištu rijetke, endemo-reliktne biljne vrste - Pančićeve omorike, čija je ovo najjužnija tačka areala rasprostranjenja
* II stepen, na površini 1.103,34 ha u centralnom dijelu zaštićenog područja
* III stepena, na površini 7,81 ha 

### Bioraznolikost
Na području specijalnog rezervata prirode utvrđeno je prisustvo 27 različitih biljnih zajednica, od čega je 21 šumska zajednica. U okviru ovih asocijacija evidentirano je 8 vrsta koje se smatraju strogo zaštićenim u flori Srbije. To su: omorika (*Picea omorika Pančić*), Šumski ljiljan (*Lilium matragon*), smičak (*Himantoglossum hircinum L. Spreng.*), mačkovo uho (*Ophrys oestrifera subsp.coruta (Steven*), ostružnica (*Limodorum abortivum*), okrugolisna kruščica (*Pyrola rotundifolia L.*), kaćunak (*Orchis simia Lam.*) i kaćunak purporni (*Orchis purpurea Huds.*).

Klisura je stanište i polidominantnih šumskih zajednica: omorike i crnjuše (*Erico-Piceetum omorikae mixtum*) i crnog bora i crnog graba (*Ostryo-Pinetum nigrae*).

Prisutne su i autohtone šume pitomog kestena i bukve (*Fago-Castanetum sativae mixtum*), mješovite šume pitomog kestena i bora (*Ostryo-Pineto-Carpinetum mixtum*) i šume kestena i graba (*Castano-Carpinetum betuli*).

Klisura Mileševke je refugijum i za mnoge sisarske vrste i pogodna „saobraćajnica“ za kretanje rijetkih i proređenih vrsta kao što su: vidra (*Lutra lutra*), medvjed (*Ursus arctos*), srna (*Capreolus capreolus*) i divlja svinja (*Sus scrofa*) i mnoge druge značajne lovne vrste.

### Značajno područje za ptice
Specijalni rezervat prirode Klisura Mileševke, zajedno sa rijekom Uvac, proglašen je za područje od međunarodnog značaja za ptice (''Important Bird Areas – IBA''). Ornitofaunistički značaj područja klisure Mileševke ogleda se u broju evidentiranih 38 vrsta ptica koje predstavljaju strogo zaštićene vrste Srbije i 64 vrste gnezdarica. Od posebnog značaja je prisustvo gnijezdeće kolonije beloglavog supa (*Gyps fulvus*), surog orla (*Aquila chrysaetos*), orla zmijara (*Circaetus gallicus*), sivog sokola (*Falco peregrinus*), prdavca (*Crex crex*),  buljine ili ušore (*Bubo bubo*), puzgavca (*Tichodroma muraria*) i drugih vrsta međunarodnog i nacionalnog statusa.

File:Gyps fulvus at zoo Salzburg in fligt 09.jpg|mini|200px|levo|Bjeloglavi sup (*Gyps fulvus*)
File:Golden Eagle 11a (6026732299).jpg|Suri orao (*Aquila chrysaetos*)
File:Circaetus gallicus Punta Carnero 5.jpg|Orao zmijar (*Circaetus gallicus*)
File:Crex crex, Beachy Head 8.jpg|Prdavac (*Crex crex*) - Barska ptica selica, gnijezdi se na livadama, dužina 27—30 cm, raspon krila 42—53 cm. Mužjaci su težine oko 165 g, a ženke 145 g. 
File:Bubo bubo -Kakegawa Kacho-en, Kakegawa, Shizuoka, Japan -flying-8a.jpg|Buljina ili ušora (*Bubo bubo*)

## Izvori