Bjelovarsko-križevačka županija

:'Ovo je članak o povijesnoj Bjelovarsko-križevačkoj županiji iz vremena Trojedne Kraljevine Hrvatske, Slavonije i Dalmacije.Za suvremene županije vidi: Bjelovarsko-bilogorska županija i Koprivničko-križevačka županija.*

*'Bjelovarsko-križevačka županija*' ([[mađarski jezik|mađ.]] Belovár-Kőrös vármegye) ime je povijesne [[županija|županije]] u [[Kraljevina Hrvatska i Slavonija|Kraljevini Hrvatskoj i Slavoniji]] unutar [[Zemlje Krune sv. Stjepana|Zemalja Krune sv. Stjepana]] nakon [[Hrvatsko-ugarska nagodba|Hrvatsko-ugarske nagodbe]]. Obuhvaćala je sjevernu [[Hrvatska|Hrvatsku]], a središte joj je bilo u [[Bjelovar]]u.

== Geografija ==
Bjelovarsko-križevačka županija graničila je sa županijom Somogy u [[Mađarska|Ugarskom kraljevstvu]], [[Virovitička županija|Virovitičkom]], [[Požeška županija|Požeškom]], [[Varaždinska županija (1868.-1918.)|Varaždinskom]] i [[Zagrebačka županija (1868.-1918.)|Zagrebačkom]] županijom u Hrvatsko-slavonskom kraljevstvu. Njezinu sjevernu granicu činila je rijeka [[Drava]], a oko [[1910]]. površina joj je obuhvaćala 5.048&nbsp;km<sup>2</sup>.

== Historija ==
[[Varaždinski generalat]] [[Vojna krajina|Vojne krajine]] razvojačen je [[1. kolovoza]] [[1871.]] godine kada je osobni izaslanik cara i kralja [[Franjo Josip I.|Franje Josipa I.]], austrijski general Rossenzweig, predao dotadašnju vojnu upravu grada Bjelovara krajiškom pukovniku upravne struke Ivanu Trnskom. Tim je činom ovo područje postalo sastavnim dijelom građanske Hrvatske. Istodobno je zaživjela i nova hrvatska županija Bjelovarska županija. Ivan Trnski imenovan je privremenim upraviteljem novoosnovane županije, dužnost koju će obnašati do svog odlaska u Zagreb 1872. godine odnosno nakon smjene od mađarskih faktora. Za vrijeme župovanja njezina prvog župana grofa Roberta Oršića Slavetićkog, županija 1872. godine dobiva svoj prvi grb.

Na temelju Zakona o uređenju uprave i ustrojstva županija [[1886.]] godine dolazi do spajanjem Bjelovarske i [[križevačka županija|Križevačke županije]], koja je zasigurno postojala već u [[15. stoljeće|15. stoljeću]] ([[latinski jezik|lat.]] *Comitatus Crisiensis''). Županija je obuhvaćala sljedeće kotarske oblasti: Bjelovar, Đurđevac, Garešnica, Grubišno Polje, Koprivnica, Kutina, Križevci, Križ i Gradska poglavarstva: Bjelovar, Koprivnica i Križevci.

1918., nakon što je Hrvatska raskinula državno pravne veze s Austrijom i Mađarskom i postala dijelom Kraljevine SHS, i područje ove županije slijedi sudbinu Hrvatske. Bjelovarsko-križevačka županija bila je najmnogoljudnija i najveća županija u Hrvatskoj. Uredbom o oblastima iz 1922. ona je nestala s karte i njezini su dijelovi ušli u Osječku i Zagrebačku oblast te su se našli na periferiji obje oblasti, što je imalo za posljedicu da su bili često zapostavljani, a potrebe naroda zaboravljane. Ukinuta je dotadašnja višestruka uloga Bjelovara u tom dijelu Hrvatske. Slično se dogodilo i Varaždinu, jer je i Varaždinska županija ukinuta.

Zakonom od 26. travnja 1922. godine izvršena je nova administrativno-politička reorganizacija vlasti, ali je Bjelovarsko-križevačka županija prestala sa radom tek 1924. i prelazi u nadležnost, većim dijelom Osječkoj oblasti, a manjim dijelom Zagrebačkoj oblasti.

### Popis velikih župana
Djelokrug županije bio je veoma ograničen iz razloga što je sve važnije odluke morala odobriti Zemaljska vlada u Zagrebu. Na čelu županije bio je župan kojeg bira ban, a njemu su podređeni podžupan, tajnik, perovođa i županijski dužnosnici nadležni za određene vrste poslova i to županijski inženjer sa pristavama, županijski školski nadzornici, županijski šumski nadzornik, županijski liječnik, županijski veterinar i županijski pisar.
 
Po djelu Željka Karaule "Veliki župani bjelovarski 1872./1924. - 1941./1945.":

* Ivan Trnski (1871. – 1872.) - privremeni upravitelj županije
* Robert Oršić Slavetićki (1872. - 1875.)
* Ljudevit pl. Reizner (1875. - 1878.)
* Lazar Davidović (1878. – 1884.)
* Budislav pl. Budisavljević-Priedorski (1884. - 1889.)
* Radislav Rubido-Zichy (1889. - 1893.) 
* Milutin pl. Kukuljević-Sakcinski (1893. - 1904.)
* Teodor Georgijević (1904. - 1910.)
* Gjuro Dedović (1910. - 1914.)
* Teodor Bošnjak (1914.)
* Vladimir Treščec-Branjski (1914. – 1915.)
* Ladislav pl. Labaš-Blažekovečki (1915. – 1918.)
* Gavro Gojković (1918.)
* Matija Lisičar (1919.)
* Luka Šoški (1919. - 1920.)
* Petar Zrelec (1921. - 1924.)

## Stanovništvo
Prema popisu iz 1910. županija je imala 332.592 stanovnika, a po jeziku kojim je govorilo podijeljeno je ovako:

* hrvatski jezik: 253.687
* srpski jezik: 44.533
* mađarski jezik: 14.224
* njemački jezik: 4.235

## Upravna podjela
Početkom 20. stoljeća županija je bila podijeljena na sljedeće kotareve:

## Izvori

## Literatura
* Mira Kolar-Dimitrijević: Ukinuće Bjelovarsko-križevačke županije i kako je to područje prošlo u vrijeme djelovanja Osječke i Zagrebačke oblasne skupštine 1927. i 1928. godine