Andrija Rašeta

**Andrija Rašeta** (Donji Lapac, 9. 12. 1934 ― Beograd, 7. 12. 2021) bio je general Jugoslavenske narodne armije u mirovini.

## Biografija
General-pukovnik Andrija Rašeta je rođen 9. decembra 1934. u Donjem Lapcu. U Jugoslavenskoj narodnoj armiji (JNA) general Rašeta je obnašao dužnosti komandanta divizije, načelnika štaba "5. armijske oblasti JNA" sa sjedištem u Zagrebu i zamjenika načelnika Generalštaba JNA.

General Rašeta je bio jedan od zapovjednika JNA tijekom Rata u Sloveniji. Predstavljao je JNA (*koja je pod svojim zapovjedništvom imala i [[Paravojna postrojba|paravojne]] [[Republika Srpska Krajina|srpske]] jedinice*) kada su se vodili pregovori o njezinom povlačenju iz Hrvatske tokom Rata u Hrvatskoj. Pregovori su se vodili pod pokroviteljstvom "Promatračke misije Europske zajednice" u zagrebačkom hotelu "I" od 8. oktobra 1991. do konca te godine.

Njegovi najznačajniji postupci iz tog vremena vezani su uz okupaciju Vukovara. U pismu, hitno poslanom generalu Rašeti, vođa europskih promatrača Dir Jan Van Houten zatražio je 17. novembra 1991. da se promatračima omogući ulazak u Vukovar te da JNA zajamči sigurnost ženama i djeci. Hrvatska vlada je s izvanredne sjednice uputila zahtjev Generalštabu JNA da napravi tampon-zonu, da bi se spasilo civilno stanovništvo i omogućilo poduzimanje humanitarnih akcija, te zatražila hitna evakuacija stanovnika Vukovara, uz prisutnost promatrača Međunarodnog Crvenog križa. Sljedećeg je dana, 18. novembra, veći dio Vukovara pao. Dr. Vesna Bosanac je ujutro u 10.10 sati izvijestila Europsku misiju da je bolnica opet na udaru topništva. Promatračka skupina Europske zajednice za Vukovar u 12.15 sati iz Negoslavaca je izvijestila da će njihov predstavnik doći do bolnice "*ako mu to bude dozvoljeno*". U 12.35 sati dr. Bosanac prosvjedovala je zato što nije ispunjeno obećanje Europske misije glede kontakta i početka evakuacije ranjenika.

Za to vrijeme, u skladu s Člankom 15. Četvrte ženevske konvencije, prema kojem bolnicu u središtu ratnih zbivanja preuzima osoblje Međunarodnog Crvenog križa i vodi brigu o ranjenicima i bolesnicima, predstavnici Republike Hrvatske, JNA, Međunarodnoga komiteta Crvenog križa, Liječnika bez granica i Malteškoga križa u Zagrebu su postigli "Sporazum o neutralizaciji vukovarske bolnice i organizaciji konvoja za evakuaciju ranjenika i bolesnika iz nje". Sporazumom su se Republika Hrvatska (HR) i JNA obvezale na "*prekid vatre na području vukovarske bolnice i na dogovorenom putu evakuacije*", na osiguranje "*odgovarajućih vozila s odgovarajućim osobljem, za približno 40 teških bolesnika i oko 360 ranjenika, od kojih su trećini potrebna nosila*" i na priznavanje "*neutralnosti vukovarske bolnice za vrijeme evakuacije*". Sporazumom su RH i JNA dale suglasnost "*da Promatračka misija Europske zajednice nadgleda cijelu operaciju i da ima potpuni pristup svim dijelovima evakuacije*", koja će "*obuhvatiti sve ranjenike i bolesnike koji su na liječenju u vukovarskoj bolnici, a za koje mjerodavni u bolnici budu procijenili da mogu putovati.*" Sporazum su potpisali predstavnik Europske promatračke misije J. M. Chenu, predstavnik Vlade RH (ministar zdravstva) Andrija Hebrang i predstavnik JNA general Rašeta.

JNA nije ispoštovala sporazum o neutralizaciji vukovarske bolnice, kojega je potpisao general Rašeta, a prema kojemu vojska nije smjela ulaziti u bolnicu. Unatoč potpisanom sporazumu oficiri i vojnici JNA ulazili su u bolnicu, te selektivno odvodili ranjene vojnike i civile, onemogućivši pritom pristup bolnici djelatnicima Crvenog križa. Nakon 20. novembra 1991. iz bolnice je planski odvedeno 200 ranjenika, bolesnika, a među njima i 18 djelatnika bolnice, koji su kasnije pogubljeni na Ovčari. Među ubijenima na Ovčari je bio i nećak generala Rašete (nije nosio to prezime), a koji je u bolnici izdavao lijekove.

General Rašeta je prilikom ranjavanja Gordana Lederera, snimatelj Hrvatske radiotelevizije, odbio istome omogučiti prijevoz do bolnice u Zagrebu helikopterom Jugoslavenskog ratnog zrakoplovstva. Za to ga je Ledrerova majka, Dr. Vlasta Lederer, javno prozvala pismom objavljenim u Vjesniku 14. kolovoza 1991. godine, nazvavši generala Rašetu četničkim kolabracionistom-suradnikom koji je suodgovoran za Ledererovu smrt.

2. januara 1992. potpisao je Sarajevsko primirje. General Rašeta je otišao u mirovinu 8. maja 1992. godine.

## Izvori

## Literatura
*