open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Julio Fis

**Julio Fis Roussedy** (Guantánamo, 28. listopada 1974.) je umirovljeni kubansko-španjolski rukometaš i reprezentativac koji je igrao na poziciji lijevog vanjskog. Karijeru je započeo u lokalnom klubu da bi 1997. godine otišao u Mađarsku, gdje je igrao dvije sezone. Godine 1999. odlazi u Španjolsku gdje, uz izuzetak jedne sezone provedene u THW Kielu, igra do svog umirovljenja 2008. godine. 

Reprezentativnu karijeru započeo je igrajući za Kubu, ali je 2005. godine, stekavši španjolsko državljanstvo, promijenio reprezentaciju. Za Španjolsku je igrao do 2007. godine, kada se povukao iz reprezentativnog rukometa. 

Njegovi sinovi, Marcos i Julio, također su rukometaši.
Traun (Dunav)

**Traun** je rijeka u Gornjoj Austriji duga 153 km, jugozapadna pritoka Dunava.

## Karakteristike

Traun se formira Štajerskoj kod Bad Ausseea na nadmorskoj visini od 659 metara, gdje se spajaju Altausseer i Grundlseer Traun sa Kainisch Traunom Kod Koppentrettalma na 
nadmorskoj visini od 663 m ulazi u Gornju Austriju u regiju Salzkammergut , pod imenom *Koppen Traun*.

Traun zatim protiče kroz Halštatsko jezero, skreće prema sjeveroistoku, prolazi Bad Goisern (502 m) i Bad Ischl (469 m), gdje prima zapadnu pritoku Ischl, protiče kroz jezero Traunsee kod Gmundena (440 m).

Nakon što prođe vodopad Traunfall, iznad Roithama (424 m) rijeka ulazi u nizinu, protiče kroz Wels (317 m) i kod Linza ima ušće u Dunav.

Nekad je Traun bio važan za transport drva i soli, danas se njegov hidropotencijal koristi za pogon brojnih hidroelektrana: Gmunden, Traunfall, Traunleiten, Marchtrenk, Traun-Pucking i Kleinmunchen i industrijske pogone 
(tvornice celuloze i papira Steyrermuehl i Laakirchen).

## Reference

## Vanjske veze

* ''Traun, Fluss''
Gmunden

**Gmunden**  je grad na sjeveru Austrije od 13,105 stanovnika.

Gmunden je administrativni centar Okruga Gmunden.

## Geografija

Gmunden leži u Gornjoj Austriji na sjevernoj obali jezera Traunsee, na mjestu gdje rijeka Traun istječe iz jezera.

## Historija

Zamak Ort na jezeru Traunsee, prvi put je dokumentiran 1138., dograđen je za gotike što je i danas vidljivo u njegovoj jezgri, a obnovljen je nakon 1634., kad mu je dozidana i kapela.

Gmunden je status grada dobio - 1278., kod njega se u novembru 1626. odigrala bitka u kojoj je poražena 
vojska seljačkih ustanika.

Sve do 19. vijeka Gmunden je bio najprosperitetnije trgovište (naročito solju) u regiji Salzkammergut. 
Od 1862. grad se razvio kao klimatsko lječilište, godišnje ga posjeti 155,769 turista.

## Znamenitosti

Najveće znamenitosti grada su parohijska crkva iz prve polovice 14. vijeka, sa freskama iz 1520. - 1530, preuređena između 1713.-1718. u baroknom stilu i kapucinski samostan, podignut između 1636.-1639.

Dio nekadašnjeg zamka koji leži na malom otoku u jezeru Traunsee može se doći i preko mosta; dijelovi zamka iz 17. vijeka su obnovljeni i restaurirani tokom 19. i 20. vijeka.

Gmunden ima muzej, u kojem je pored artefekata lokalnih zanatlija iz 17. i 18. vijeka, najveća atrakcija soba Johannesa Brahmsa, koji je puno vremena proveo na jezeru.

Pored grada leži park prirode koji se prostire oko planine Traunstein visoke 
1,691 metara.

## Privreda
Od 9,295 zaposlenih koliko ih je bilo 1991. zaposleno u Gmundenu, oko 64% ih je radilo u uslužnom sektoru (turizam, banke, administracija), ostali su radili u industriji.

Od industrijskih pogona grad ima cementaru, tvornicu sanitarne keramike i porculana, muške odjeće, hrane, strojeva i alata (*Energie AG Oberoesterreich*), građevinske firme, pogone za proizvodnju biomase i toplinskih stanica, štamparije).

## Pobratimski gradovi

* , Faenza
* , Tornesch

## Reference

## Vanjske veze

* ''Službene stranice grada Gmundena''
Gmunden (okrug)

**Gmunden** je jedan od 190 austrijskih okruga (bezirka) od 99,924 stanovnika.

## Geografija

Okrug Gmunden leži na krajnjem jugu Gornje Austrije, administrativni centar je grad Gmunden.

Gmunden sa sjevera graniči sa okruzima Vöcklabruck i Wels-Land, sa istoka sa Okrugom Kirchdorf an der Krems, sa juga sa štajerskim Okrugom Liezen i sa zapada sa tri salzburška okruga; St. Johann im Pongau, Hallein i Salzburg-Umgebung.

## Administrativna podjela okruga

Okrug Gmunden je administrativno podjeljen na 20 općina od kojih 3 ima status grada, 7 ima status trgovišta, a njih 10 su obične općine;

### Gradovi

* Bad Ischl 
* Gmunden 
* Laakirchen

### Trgovišta

* Altmünster 
* Bad Goisern am Hallstättersee 
* Ebensee 
* Hallstatt 
* Sankt Wolfgang im Salzkammergut 
* Scharnstein 
* Vorchdorf 	

### Općine

* Gosau 
* Grünau im Almtal 
* Gschwandt 
* Kirchham 
* Obertraun 
* Ohlsdorf 
* Pinsdorf 
* Roitham 
* Sankt Konrad 
* Traunkirchen

## Reference

## Vanjske veze
* ''Službene stranice Okruga Gmunden''
Halštatsko jezero

**Halštatsko jezero** (njemački: *Hallstätter See*) je jezero u Salzkammergutu u Gornjoj Austriji.

## Karakteristike

Halštatsko jezero je alpsko protočno jezero rijeke Traun, koja se tu zove **Koppentraun**. Jezero leži na sjevernim obroncima masiva Dachstein, na nadmorskoj visini od 508 metra. .

Jezero ima površinu od 8,55 km², duboko je 125 m, dugo je 5.9, a široko do 2.3 km. Voda mu je osrednje kvalitete.

Blage obale Halštatsko jezero su najstarija ljudska staništa u Austriji - poznata **[[halštatska kultura]]**.

Danas je Halštatsko jezero jedna od najvećih turističkih atrakcija Gornje Austrije.

Naselja duž obale jezera su Hallstatt (532 m), Obertraun (513 m) i Steeg (513 m).

## Reference

## Vanjske veze

* ''Hallstätter See''
Pancerice

**Pancerice** (što bi se dalo prevesti kao *[[oklop]]njače*), ili **skijaške čizme**, su teške usko pripijene uz nogu čizme od plastike, koje se daju čvrsto uglaviti u vezove na skije. 
One su danas obavezni rekvizit svakog skijaša.

Sve do njihove pojave skijaši su često imali uganuća zglobova, i lomove nogu, jer im obuća nije bila dovoljno čvrsta i visoka.

## Historija i karakteristike

Pancerice za alpsko i slobodno skijanje imaju ravne i tvrde potplate koju pomažu skijašu da ima preciznu kontrolu nad skijama.

Za razliku od njih pancerice za nordijsko skijanje i skijaške skokove su lakše i imaju savitljivi potplat koji omogućuje skijašu da podiže petu.

Prva skijaška obuća bile su obične nešto tvrđe kožnate čizme do gležnja – kod nas zvane *gojzerice*, inače tradicionalna obuća planinara.

Švicarci su im 1950-ih počeli ugrađivati metalne dijelove, kao ojačanja na čelu i peti, kako bi bolje i čvršće prijanjale uz tadašnje vezove.

Od kad su 1960-ih i 70-ih kreirani novi skijaški vezovi, koji su mogli fiksirati cijelo stopalo, počelo se eksperimentirati sa tvrdim plastikama, umjesto kože, pa su prve takve čizme proizvedene 1966, a sa njima je proskijala kanadska skijašica Nancy Greene.

## Izvori

## Vanjske veze

* ''Ski boot''
Traunsee

**Traunsee** (češki:*Travenské jezero*) je najdublje austrijsko jezero, i drugo po veličini jezero - 
Salzkammerguta u Gornjoj Austriji.

## Karakteristike

Traunsee je protočno jezero iz kog istječe rijeka Traun u Dunav, ono leži iznad Gmundena na nadmorskoj visini od 423 metra. .

Traunsee ima površinu od 24,5 km², dug je 12, a širok do 3 km.
Jezero ima vrlo bistru i čistu vodu, ali je zbog svoje velike dubine 191 m, vrlo hladno. 
Traunsee se nalazi u prijelaznoj zoni između nizine i Alpa, sa jugozapada leži masiv Höllengebirge, a sa istoka planine Rötelstein (1287 m) i Traunstein (1691 m).

Duž sjeverne, zapadne i južne obale nižu se turistička naselja: Gmunden (440 m), Altmunster (442 m), Mitterndorf (441 m), Traunkirchen (443 m) i Ebensee (443 m). Istočna obala puno je strmija i rijetko naseljena.

Na malom otoku pored Gmundena leži zamak Ort, u kom se odvija *Gmundenski ljetni [[festival]]*. 
Ljeti se Traunsee pretvara u turističku oazu, jer nudi sve vrste sportova na vodi.

## Reference

## Vanjske veze

* ''Traunsee'' 

Traunsee
David Bentley Hart

**David Bentley Hart** (1965. – ), američki pravoslavni filozof, teolog, pisac i profesor.

## Biografija
Hart je rođen 1965. u Marylandu i studij je započeo na Univerzitetu u Marylandu gdje je stekao titulu prvostupnika. Magistrirao je na Univerzitetu u Cambridgeu odnosno Univerzitetu u Virginiji, a kasnije je na potonjem obranio i doktorat. Akademsku karijeru ostvario je kao redovni profesor na Univerzitetu u Virginiji, Univerzitetu St. Thomas u Saint Paulu, Univerzitetu Duke u Durhamu, Univerzitetu Loyola u Baltimoreu i Univerzitetu Saint Louis u St. Louisu, a radio je i kao gostujući profesor na Koledžu Providence. Do 2013. objavio je sedam monografija na temu teologije, filozofije i religijskih studija. Godine 2011. za knjigu "Ateističke deluzije" () dobio je Nagradu Michael Ramsey koju dodjeljuje londonsko Društvo za promicanje kršćanskog znanja (). Također, redovito je doprinosio i za naučne časopise kao što su *Pro Ecclesia*, *The Scottish Journal of Theology*, *First Things* i *The New Criterion*.

## Opus
;Monografije
* *The Beauty of the Infinite: The Aesthetics of Christian Truth*, Grand Rapids, MI: Wm. B. Eerdmans: 2003, 
* *The Doors of the Sea*, Grand Rapids, MI: Wm. B. Eerdmans: 2005, 
* *The Story of Christianity: An Illustrated History of 2000 Years of the Christian Faith*, London: Quercus: 2007, 
* *In the Aftermath: Provocations and Laments*, Grand Rapids, MI: Wm. B. Eerdmans: 2008, 
* *Atheist Delusions: The Christian Revolution and Its Fashionable Enemies*, New Haven, CT: Yale University Press, 2009, 
* *The Devil and Pierre Gernet: Stories*, Grand Rapids, MI: Wm. B. Eerdmans: 2012, 
* *The Experience of God: Being, Consciousness, Bliss*, New Haven: Yale University Press: 2013, 

## Vanjske veze
*  David Bentley Hart, Center for Theology and the Natural Sciences (CTNS)
*  David Bentley Hart - Atheist Delusions , Michael Ramsey Prize
*  David Bentley Hart, Library Thing
*  David Bentley Hart, Georgetown University
Cameron Monaghan

**Cameron Riley Monaghan** (rođen 16. 8. 1993) američki je glumac i maneken. Profesionalnu karijeru započeo je s tri godine kao dječji maneken. Nastavio ju je sa sedam godina kao dječji glumac, te je kasnije postao poznat po ulogama Iana Gallaghera u TV-seriji *[[Shameless]]*, Kevina O'Doylea u *[[Click (2006)|Clicku]]* (2006), Coreyja Doylea u *[[Prom (2011)|Promu]]* (2011), Masona Ashforda u *[[Vampire Academy]]* (2014), Ashera u *[[The Giver]]u* (2014) i Jeromea Valeska u TV seriji *[[Gotham (TV serija)|Gotham]]*.

## Rani život
Rođen je u Santa Monici (Kalifornija) kao sin jedinac Diane Monaghan, specijalistice za osiguranje, koja je ga je odgojila kao samohrana majka. Kratko nakon rođenja preselili su se u Boca Raton na Floridi. Budući da je uvidjela da je bio jako druželjubivo dijete, poslala je njegove fotografije lokalnim manekenskim agencijama. S pet godina prvi put se pojavio na naslovnici kataloga, dok se sa sedam pojavio u prvoj regionalnoj televizijskoj reklami.

Pohađao je Osnovnu školu "Addison Mizner" i počeo je razvijati svoje glumačke sposobnosti nastupajući u kazališnim adaptacijama *[[Stuart Little|Stuarta Littlea]]*, *[[Winnie-the-Pooh]]a* i *[[The Pumpkin King]]a* za lokalno kazalište Little Palm Children's Theatre. Također je glumio u neovisnom filmu snimanom u Lake Worthu pod nazivom *[[The Wishing Stone]]*.

## Osobni život
Živi u Los Angelesu od svoje desete godine. Kad su ga novinari pitali o obiteljskim vezama u Južnoj Floridi, izjavio je: "Većina mi obitelji više tamo ne živi. [...] Imam nekoliko rođaka u Sjevernoj Floridi. Rodni mi je grad daleko južnije, tako da se nema potrebe dolje upućivati."

Izrazio je zanimanje za glazbu, te zna svirati gitaru, bubnjeve, harmoniku i ukulele; također se sam naučio svirati klavijaturu. Od atletike se bavi boksom, biciklizmom, trčanjem, daskanjem na snijegu i skijanjem. Ranije se bavio kickboxingom, taekwondoom i ekstremnim borilačkim vještinama.

Kad ga se pitalo za seksualnu orijentaciju, izjasnio se da je heteroseksualac. U veljači (februaru) 2013, na Twitteru je odgovorio na upite o svojoj seksualnoj orijentaciji rekavši: "Ovo je posljednji put da na ovo [pitanje] odgovorim ovdje: Ne, nisam gej. Da, glumim gej lika. Ne, to pitanje ne bi trebalo biti bitno". Također je dodao: "Hvala svima na ljubaznim riječima. Malo je čudno 'iskoračiti' kao heteroseksualac".

## Filmografija

### Filmovi

### Televizija

## Izvori

## Vanjske veze

* Cameron Monaghan na Internet Movie Databaseu
* Cameron Monaghan na Twitteru
Dan Castellaneta

**Daniel Louis Castellaneta** (29. 10. 1957.) je američki glumac, glasovni glumac, komičar i scenarist. Najpoznatiji je po tome što je podario glas Homeru Simpsonu u kultnoj animiranoj seriji *[[The Simpsons|Simpsoni]]*, iako je tamo podario i glasove raznim drugim sporednim likovima, od gradonačelnika Quimbya do klauna Krustya. Za tu je seriju četiri puta dobio nagradu Emmy.

Talijanskog je podrijetla.

## Vanjske veze
* 
*
Fočanski propisi

**Fočanski propisi** su prvi pravni propisi socijalističke Jugoslavije, nastali u periodu NOB-a, kada je Foča bila centar šire partizanske slobodne teritorije.

U Foči je tada od 20. januara do 10 maja 1942. boravio CK KPJ i Vrhovni štab na čelu sa Josipom Brozom Titom. Obavljala se organizacija vojne, političke i pozadinske strukture NOVJ. U isto vrijeme vrši se prihvat i pruža ljekarska pomoć promrzlim partizanima, učesnicima Igmanskog marša. Za to vrijeme Moša Pijade piše znamenite Fočanske propise koji postaju osnova buduće socijalističke Jugoslavije. Može se reći da je pravni sistem bivše države utemeljen upravo u Foči.

Sadržaj ovog zakonika je bio vezan prevashodno za razrađivanje pitanja krivične odgovornosti neprijatelja. Određeno je ko se to sve smatra narodnim neprijateljem, koje su kazne predviđene za određeno krivično djelo i ko je nadležan da pokrene postupak. Narodnooslobidalčki odbor je proklamovan u najviši sudski organ i kao takav je bio poptuno nezavisan i samostalan.

Mada su narodni odbori i prije osnivani, Fočanskim propisima pod nazivom

•	Zadaci i ustrojstvo Narodnooslobodilačkih odbora

•	Uputstva za rad Narodnooslobodilačkih odbora u oslobođenim krajevima

iz februara 1942. godine, propisani su osnovni principi organizacije i funkcioniranja narodnooslobodilačkih odbora, i njihova izbornost, opoziv i druga pitanja. Nova, partizanska vlast uspostavljala se imenovanjem vršilaca različitih dužnosti, a ne biranjem, izbor je vršen aklamacijom. Fočanski propisi donijeli su i osnove novog izbornog sistema koji je, osim neposrednog, uveo i delegatski način biranja viših organa, te potvrdili biračko pravo ženama. Uvedeno je opće pravo glasa, a glasanje je bilo javno. Regulirano je pitanje izbornih komisija, izbornih povjerenika i zborova birača. Na oslobođenim teritorijama funkcionirali su narodnoooslobodilački odbori u vrijeme kada su određeno područje kontrolirale partizanske jedinice, a kada bi ih okupirala neprijateljska vojska, njihov rad zamirao bi do sljedeće prilike. 

Da bi struktura nove vlasti bila hijerarhijski uspostavljena, nedostajali su zemaljski organi vlasti. Zato je bilo potrebno osnovati jedan centralni organ narodne vlasti koji će od Vrhovnog štaba preuzeti civilnu upravu nad oslobođenim teritorijama. Iz tih razloga je 26. novembra 1942. godine u Bihaću bilo sazvano Prvo zasjedanje Antifašističkog vijeća narodnog oslobođenja Jugoslavije (AVNOJ).

## Reference
Kumulonimbus

**Kumulonimbus** ( – gomila i *nimbus* – kišni) je vrsta vertikalnih oblaka. Nazivaju se još i gomilasto-kišni (olujni). Nastaju za vreme toplih letnjih dana, pri prodoru hladnih vazdušnih masa. Sastoje se od ledenih kristala i imaju oblik džinovskih kula, često podećaju i na nakovanj. Iz njih se izlučuju jake pljuskovite kiše, a često i grad. Kumulonimbusi su često osnova za nastanak tornada i velike su vertikalne moćnosti. Razvijaju se na visini od 500–9.000 metara.

## Podela
Kumulonimbusi se mogu podeliti na jedanaest vrsta:
* Cumulonimbus arcus – *gomilasto-kišni lučast*
* Cumulonimbus calvus – *gomilasto-kišni ćelav*
* Cumulonimbus capillatus – *gomilasto-kišni razvučen*
* Cumulonimbus incus – *gomilasto-kišni nakovnjast*
* Cumulonimbus mammatus – *gomilasto-kišni vimenast*
* Cumulonimbus pannus – *gomilasto-kišni krpast*
* Cumulonimbus pileus – *gomilasto-kišni kapast*
* Cumulonimbus praecipitatio – *gomilasto-kišni padavinski*
* Cumulonimbus tuba – *gomilasto-kišni trubast*
* Cumulonimbus velum – *gomilasto-kišni velast*
* Cumulonimbus virga – *gomilasto-kišni s virgama*

## Povezano
* Nimbostratus

## Literatura
* Dukić, Dušan (2006): *Klimatologija*, Geografski fakultet, Beograd
* Mastilo, Natalija (2005): *Rečnik savremene srpske geografske terminologije*, Geografski fakultet, Beograd
Cirus

**Cirus** ( – pramen) je vrsta visokih oblaka. Nazivaju se još i perjasto-pramenasti oblaci. Nastaju smrazavanjem vodene pare i njihovim prelaskom u ledene kristale. Sastoje se od krupnih kristala leda. Cirusi imaju nežnu vlaknastu strukturu, bele su boje i svilastog sjaja, ne prave senku na Zemlji. Različitih su oblika – usamljeni pramenovi, perjasta vlakna, pramičci i sl. Razvijaju se na visinama od 8.000–9.000 metara.

## Podela
Cirusi se mogu podeliti na nekoliko vrsta i podvrsta:
* Cirrus fibratus – *perjasto-pramenast vretenast*
* Cirrus uncinus – *perjasto-pramenast kukast*
* Cirrus spissatus – *perjasto-pramenast zbijen*
* Cirrus castellanus – *perjasto-pramenast tornjevit*
* Cirrus floccus – *perjasto-pramenast pahuljast*
* Cirrus intortus – *perjasto-pramenast zapetljan*
* Cirrus radiatus – *perjasto-pramenast zrakast*
* Cirrus vertebratus – *perjasto-pramenast oblika riblje kosti*
* Cirrus duplicatus – *perjasto-pramenast dvoslojan*

## Povezano
* Cirostratus
* Cirokumulus

## Literatura
* Dukić, Dušan (2006): *Klimatologija*, Geografski fakultet, Beograd
* Mastilo, Natalija (2005): *Rečnik savremene srpske geografske terminologije*, Geografski fakultet, Beograd
Cirostratus

**Cirostratus** ( – pramen i *stratus* – sloj) je vrsta visokog oblaka. Nazivaju se još i perjasto-slojeviti. Nastaju smrzavanjem vodene pare i prelaskom u kristale. Sastoje se od tankog beličastog vela ledenih kristala, kroz koje se prelamaju svetlosni zraci. Oko ovih oblaka je česta pojava formiranja haloa. Javljaju se u raznim oblicima – vlakna, igličasti ili stubičasti kristali i sl. Razvijaju se na visini od 8.000–9.000 metara. Najavljuju skoro pogoršanje vremena.

## Podela
Cirostratusi se mogu podeliti na nekoliko vrsta i podvrsta:
* Cirrostratus fibratus – *perjasto-slojevit vretenast*
* Cirrostratus nebulosus – *perjasto-slojevit izmagličast*
* Cirrostratus duplicatus – *perjasto-slojevit dvoslojan*
* Cirrostratus undulatus – *perjasto-slojevit talasast*

## Povezano
* Cirus
* Cirokumulus

## Literatura
* Dukić, Dušan (2006): *Klimatologija*, Geografski fakultet, Beograd
* Mastilo, Natalija (2005): *Rečnik savremene srpske geografske terminologije*, Geografski fakultet, Beograd
Cirokumulus

**Cirokumulus** ( – pramen i *cumulus* – gomila) je vrsta visokog oblaka. Nazivaju se još i perjasto-gomilasti. Nastaju smrzavanjem vodene pare. Sastoje se skoro isključivo od ledenih kristala i oblikom podsećaju na grudvice, tj *stado ovaca* kako ih nazivaju u narodu. Ovakav tip oblaka ukazuje na vazdušna strujanja u troposferi. Liče na altokumuluse. Razvijaju se na visini od 6.000–7.000 metara.

## Podela
Cirokumulusi se mogu podeliti na nekoliko vrsta i podvrsta:
* Cirrocumulus stratiformis – *perjasto-gomilast slojast*
* Cirrocumulus lenticularis – *perjasto-gomilast sočivast*
* Cirrocumulus castellanus – *perjasto-gomilast tornjevit*
* Cirrocumulus floccus – *perjasto-gomilast pahuljast*
* Cirrocumulus undulatus – *perjasto-gomilast talasast*
* Cirrocumulus lacunosus – *perjasto-gomilast izbušen*

## Povezano
* Cirus
* Cirostratus

## Literatura
* Dukić, Dušan (2006): *Klimatologija*, Geografski fakultet, Beograd
* Mastilo, Natalija (2005): *Rečnik savremene srpske geografske terminologije*, Geografski fakultet, Beograd
Altostratus

**Altostratus** ( – visok i *stratus* – sloj) je vrsta srednjeg oblaka. Nazivaju se još i visoko-slojeviti. Nastaju od smrznute vodene pare i nastankom kristala. Sastoje se vlaknastih i brazdastih vela sive do plavičaste boje. Svetlost se kroz njih slabo probija. Prostiru se ne nekoliko hiljada kilometara u horizontalnom pravcu. Razvijaju se na visini od 3.000–5.000 metara. Ulaze u sastav frontalnih oblačnih sistema i daju slabe padavine.

## Podela
Altostratusi se mogu podeliti na nekoliko vrsta i podvrsta:
* Altostratus translucidus – *visoko-slojevit providan*
* Altostratus opacus – *visoko-slojevit neprovidan*
* Altostratus duplicatus – *visoko-slojevit dvoslojan*
* Altostratus undulatus – *visoko-slojevit talasast*
* Altostratus radiatus – *visoko-slojevit zrakast*

## Povezano
* Altokumulus

## Literatura

* Dukić, Dušan (2006): *Klimatologija*, Geografski fakultet, Beograd
* Mastilo, Natalija (2005): *Rečnik savremene srpske geografske terminologije*, Geografski fakultet, Beograd
Altokumulus

**Altokumulus** ( – visok i *cimulus* – gomila) je vrsta srednjih oblaka. Nazivaju se još i visoko-gomilasti. Nastaju od prehlađenih kapljica vode. Sastoje se belih i belosivih grudvica, pločica i talasa. Takođe liče na cirokumuluse. Nanizani su u redove i blago osenčeni svetlošću. Ukazuju na stalna vazdušna stujanja i skoru pojavu grmljavine. Razvijaju se na visini od 3.000–4.000 metara.

## Podela
Altokumulusi se mogu podeliti u nekoliko vrsta i podvrsta:
* Altocumulus stratiformis – *visoko-gomilast slojevit*
* Altocumulus lenticularis – *visoko-gomilast sočivast*
* Altocumulus castellanus – *visoko-gomilast tornjevit*
* Altocumulus floccus – *visoko-gomilast pahuljast*
* Altocumulus translucidus – *visoko-gomilast providan*
* Altocumulus perlucidus – *visoko-gomilast sa prazninama*
* Altocumulus opacus – *visoko-gomilast neprovidan*
* Altocumulus duplicatus – *visoko-gomilast dvoslojan*
* Altocumulus undulatus – *visoko-gomilast talasast*
* Altocumulus radiatus – *visoko-gomilast zrakast*
* Altocumulus lacunosus – *visoko-gomilast izbušen*

## Povezano
* Altostratus

## Literatura
* Dukić, Dušan (2006): *Klimatologija*, Geografski fakultet, Beograd
* Mastilo, Natalija (2005): *Rečnik savremene srpske geografske terminologije*, Geografski fakultet, Beograd

## Vanjske veze
Stratokumulus

**Stratokumulus** ( – sloj i *cumulus* – gomila) je vrsta niskih oblaka. Nazivaju se još i slojevito-gomilasti. Sastoje se od krupnih grudvi sive ili bele boje, velikog horizontalnog rasprostranjenja. Neki delovi su slični altokumulusima, ali je njihovo prostiranje manje. Razvijaju se na visini od 1.500–2.000 metara. Ponekad se iz njih izlučuju padavine, uglavnom slabijeg intenziteta.

## Podela
Statokumulusi se mogu podeliti na nekoliko vrsta i podvrsta:
* Stratocumulus stratiformis – *slojevito-gomilast slojast*
* Stratocumulus lenticularis – *slojevito-gomilast sočivast*
* Stratocumulus castellanus – *slojevito-gomilast tornjevit*
* Stratocumulus translucidus – *slojevito-gomilast providan*
* Stratocumulus perlucidus – *slojevito-gomilast sa prazninama*
* Stratocumulus opacus – *slojevito-gomilast neprovidan*
* Stratocumulus duplicatus – *slojevito-gomilast dvoslojan*
* Stratocumulus undulatus – *slojevito-gomilast talasast*
* Stratocumulus radiatus – *slojevito-gomilast zrakast*
* Stratocumulus lacunosus – *slojevito-gomilast izbušen*

## Povezano
* Kumulus
* Stratus

## Literatura
* Dukić, Dušan (2006): *Klimatologija*, Geografski fakultet, Beograd
* Mastilo, Natalija (2005): *Rečnik savremene srpske geografske terminologije*, Geografski fakultet, Beograd
Kumulus

**Kumulus** ( – gomila) je vrsta niskih oblaka. Nazivaju se još i gomilasti. Nastaju pri intenzivnim vertikalnim strujanjima vazduha, isključivo od vodenih kapljica. Sastoje se gomilica bele boje sa horizontalnom osnovom i vrhom oblika plasta sena ili kupe. Daju retke i slabe padavine. Pojavljuju se ujutro, preko dana dostižu najveće prostiranje, a do noći nestanu. Razvijaju se na visini od 1.000–2.000 metara.

## Podela
Kumulusi se mogu podeliti na nekoliko vrsta i podvrsta:
* Cumulus humilis – *gomilast slabo razvijen*
* Cumulus mediocris – *gomilast umeren*
* Cumulus congestus – *gomilast moćan*
* Cumulus fractus – *gomilast pocepan*
* Cumulus radiatus – *gomilast zrakast*

## Povezano
* Stratokumulus
* Stratus

## Literatura
* Dukić, Dušan (2006): *Klimatologija*, Geografski fakultet, Beograd
* * Mastilo, Natalija (2005): *Rečnik savremene srpske geografske terminologije*, Geografski fakultet, Beograd
Stratus (razvrstavanje)

**Stratus** može da bude:

*Stratus, vrsta niskih oblaka
*Stratus (bend), srpski rok bend
*Stratus (album), album istoimenog benda
Stratus

**Stratus** ( – sloj) je vrsta niskih oblaka. Nazivaju se još i slojeviti. Nastaju od vodenih kapljica na dodiru hladnih i toplih vazdušnih masa, zbog uticaja radijacije. Sastoje se od ujednačenih slojeva bez precizno određenih kontura. Veoma su slični magli i najčešće pokrivaju celo nebo. Razvijaju se na visini od 200–700 metara.

## Podela
Stratusi se mogu podeliti na više vrsta i podvrsta:
* Stratus nebulosis – *slojevit izmagličast*
* Stratus fractus – *slojevit pocepan*
* Stratus opacus – *slojevit neprovidan*
* Stratus translucidus – *slojevit providan*
* Stratus undulatus – *slojevit talasast*

## Povezano
* Stratokumulus
* Kumulus

## Literatura
* Dukić, Dušan (2006): *Klimatologija*, Geografski fakultet, Beograd
* Mastilo, Natalija (2005): *Rečnik savremene srpske geografske terminologije*, Geografski fakultet, Beograd
Nimbostratus

**Nimbostratus** ( – kišovit i *-{stratus}-* – sloj) je vrsta vertikalnih oblaka. Nazivaju se još i kišno-slojeviti. Nastaju usled mešanja vazdušnih frontova. Sastoje se tamno-sivih slojeva zasićenih vodenim kapima i amorfnog su oblika. Dostižu velike vertikalne razmere, čak i do 5000 metara, a u horizontali se mogu pružati i na potezu od po nekoliko hiljada kilometara. Razvijaju se na visini od 100–3.000 metara.

## Povezano
* Kumulonimbus

## Literatura
* Dukić, Dušan (2006): *Klimatologija*, Geografski fakultet, Beograd 
* Mastilo, Natalija (2005): *Rečnik savremene srpske geografske terminologije*, Geografski fakultet, Beograd
Pješčane piramide

**Pješčane piramide** ili zemljane piramide su izuzetan prirodni fenomen. Nalaze se samo devet kilometara od Foče, pored starog puta prema Miljevini, i dalje prema Sarajevu i Kalinoviku, u selu Daničići na lokaciji Šljivovice. Zbog sporednog, zapuštenog i nefrekventnog puta, piramide su na istinskoj periferiji. pa zato nije ni čudo što su fočanske zemljane piramide gotovo nepoznate.

U širem okruženju, prema Miljevini, nalazi se zapušteni rudnik mrkog uglja, što govori o specifičnom geomorfološkom sadržaju ovog zemljišta. U takvim područjima, kažu stručnjaci, moguće su erozije tla, kao što je ablacija. Radi se o vrsti erozivnog prirodnog djelovanja, pri kojoj se „odlamaju” dijelovi ili polovine brda. To se upravo dogodilo na prostoru gdje se izbočinama dijele dva ogromna udola.

Piramide su izgrađene od pjeskovite gline sa kojih je postepeno odnošen sitni materijal. Dugim nizom godina su vjetrovi, kiše, snjegovi, jaki mrazevi i ljetne vrućine ispirali, sušili, otpuhivali, učvršćivali i u prirodnom obliku sačinili piramide izgrađene od čvršćih blokova stijena sa impozantnim zašiljenim vrhovima. Upravo ti čvršći dijelovi su sačuvali sitniji materijal koji se nalazi ispod njih i stvorili ove rijetke oblike. Ovaj prirodni proces traje i danas. Ne postoje vjerodostojni podaci kada je došlo do ovih poremećaja i procesa, kada je formiran impozantan reljef koji odudara od okoline i plijeni pažnju. 
 
Slične piramide postoje u Koloradu, Tirolu ili Đavoljoj varoši kod Kuršumlije u Srbiji.

Putopisac Dragutin Deroko, koji je tridesetih godina prošlog vijeka prolazio kroz ove krajeve, prvi je ostavio značajno pisano svjedočanstvo o „piramidama”, kao svojevrsnom prirodnom fenomenu.

## Reference
Dagur Sigurðsson

**Dagur Sigurðsson** (Reykjavík, 3. travnja 1973.) je bivši islandski rukometaš i reprezentativac. Dešnjak, Sigurðsson je tokom aktivne karijere igrao kao srednji vanjski. Trenutno je izbornik reprezentacije Hrvatske.

## Igračka karijera

Rođen je u Reykjavíku, gdje se isprva počeo baviti nogometom, ali je nakon nekoliko nastupa za islandsku U-17 reprezentaciju odlučio posvetiti se rukometu. Profesionalnu karijeru započinje u lokalnom Valur Reykjavíku, s kojim osvaja pet nacionalnih prvenstava, prije nego se 1996. godine seli u njemački LTV Wuppertal. Tamo je sa samo 24 godine postao momčadski kapetan, odnosno nakon samo jedne sezone u klubu. U tom je svojstvu ostao naredne tri sezone, kada seli u Japan, gdje tri sezone djeluje kao trener-igrač kluba Wakunaga Hiroshima. Njegov posljednji klub bio je austrijski A1 Bregenz, gdje je također bio trener-igrač do 2007. godine, kada je zaključio igračku karijeru. Sigurðsson je nastupao i za reprezentaciju Islanda, za koju je skupio 215 nastupa uz 397 golova.

## Trenerska karijera

Nakon umirovljenja, Sigurðsson se vraća u Valur Reykjavík, gdje kratko radi kao direktor prije nego je 2008. godine preuzeo klupu Austrije. Kao izbornik, Sigurðsson je osvojio deveto mjesto na EHF Euru 2010. godine, što i danas ostaje najbolji austrijski rezultat na tom natjecanju. Još za trajanja izborničkog mandata, godine 2009. preuzeo je klupu njemačkog kluba Füchse Berlin, s kojim je osvojio DHB-Pokal (2014.) i EHF Kup (2015.). Austrijsku klupu napustio je 2010. godine. Izbornikom Njemačke postao je 2014. godine te je napravio senzaciju kada je 2016. godine u Poljskoj postao europski prvak, nakon finalne pobjede protiv Španjolske.

Nakon Svjetskog prvenstva 2017. godine, Sigurðsson preuzima reprezentaciju Japana, s ciljem odrađivanja što boljih priprema za Olimpijske igre 2020. u Tokiju. U Japanu ostaje do 2024. godine, kada preuzuma reprezentaciju Hrvatske.

## Uspjesi

### Igrač

#### Valur Reykjavík

* Olís deildin: 1990–91, 1992–93, 1993–94, 1994–95, 1995–96
* Bikarkeppni HSÍ: 1992–93

#### A1 Bregenz (trener-igrač)

* Handball Liga Austria: 2003–04, 2004–05, 2005–06, 2006–07
* ÖHB-Cup: 2005–06

### Trener

#### Njemačka

* EHF Euro: 2016.

## Vanjske veze

* Profil na EuroHandball.com
* Profil na SportsReference.com
Vöcklabruck (okrug)

**Vöcklabruck** je jedan od 94 austrijskih okruga (bezirka) od 132,572 stanovnika.

## Geografija

Okrug Vöcklabruck leži na jugu Gornje Austrije, administrativni centar je grad Vöcklabruck.

Vöcklabruck sa sjevera graniči sa okruzima Grieskirchen i Wels-Land, sa sjeverozapada sa Okrugom Ried im Innkreis, sa zapada sa Okrugom Braunau am Inn, sa juga sa Štajerskom i sa istoka sa Okrugom Gmunden.

## Administrativna podjela okruga

Okrug Vöcklabruck je administrativno podjeljen na 52 općina od kojih 3 ima status grada, 12 ima status trgovišta, a njih 29 su obične općine;

### Gradovi

* Attnang-Puchheim
* Schwanenstadt 
* Vöcklabruck

### Trgovišta

* Ampflwang im Hausruckwald
* Frankenburg am Hausruck 
* Frankenmarkt 
* Lenzing 
* Mondsee 
* Regau 
* Sankt Georgen im Attergau
* Schörfling am Attersee 
* Seewalchen am Attersee 
* Timelkam 
* Vöcklamarkt 
* Wolfsegg am Hausruck 
	
### Općine

* Attersee am Attersee 
* Atzbach 
* Aurach am Hongar 
* Berg im Attergau 
* Desselbrunn 
* Fornach 
* Gampern 
* Innerschwand 
* Manning 
* Neukirchen an der Vöckla 
* Niederthalheim 
* Nußdorf am Attersee 
* Oberhofen am Irrsee 
* Oberndorf bei Schwanenstadt 
* Oberwang 
* Ottnang am Hausruck 
* Pfaffing 
* Pilsbach 
* Pitzenberg 
* Pöndorf 
* Puchkirchen am Trattberg 
* Pühret 
* Redleiten 
* Redlham 
* Rüstorf 
* Rutzenham 
* Schlatt 
* Sankt Lorenz 
* Steinbach am Attersee 
* Straß im Attergau 
* Tiefgraben 
* Ungenach 
* Unterach am Attersee 
* Weißenkirchen im Attergau 
* Weyregg am Attersee 
* Zell am Moos 
* Zell am Pettenfirst

## Reference

## Vanjske veze
* ''Službene stranice Okruga Vöcklabruck''
Lyda Salmonova

**Lyda Salmonova** (14. jul 1889 - 7. novembar 1968) bila je češka glumica poznata po nastupima u njemačkim nijemim filmovima. Jedan od njih je bio *[[Praški student (film, 1913)|Praški student]]* iz 1913. godine u kome je nastupila zajedno sa znamenitim njemačkim glumcem i režiserom Paulom Wegenerom. Za njega su udala i rodila mu sina Petera Wegenera, koji će kasnije postati ugledni fizičar.

## Filmografija

* 1913: Der Verführte
* 1913: Die ideale Gattin 
* 1913: Der Student von Prag
* 1913: Die Löwenbraut
* 1913: Evinrude
* 1914: Kadra Sâfa
* 1915: Der Golem 
* 1915: Die Rache des Blutes 
* 1916: Der Yoghi
* 1916: Rübezahls Hochzeit
* 1916: Peter Lump
* 1917: Der Golem und die Tänzerin
* 1917: Hans Trutz im Schlaraffenland
* 1918: Der Rattenfänger
* 1918: Apokalypse
* 1918: Der fremde Fürst
* 1919: Der Galeerensträfling (2 Teile)
* 1919: Malaria 
* 1920: Der fliegende Tod 
* 1920: Der Golem, wie er in die Welt kam
* 1920: Die Tänzerin Barberina 
* 1920: Steuermann Holk 
* 1920: Der verlorene Schatten
* 1921: Die Diamentenkonkurrenz 
* 1921: Das Weib des Pharao
* 1921: Brennendes Land
* 1921: Der Wahn des Philipp Morris 
* 1921: Irrende Seelen 
* 1921: Jenseits des Stromes
* 1922: Lucrezia Borgia
* 1922: Monna Vanna 
* 1922: Herzog Ferrantes Ende
* 1922: Das Liebesnest
* 1923: S.O.S. Die Insel der Tränen


## Literatura

* Prawer, S.S. *Between Two Worlds: The Jewish Presence in German and Austrian Film, 1910-1933*. Berghahn Books, 2007.

## Vanjske veze

*
David Holzman's Diary

***David Holzman's Diary*** () je američka crno-bijela filmska komedija snimljena 1967. godine u režiji Jima McBridea, kome je to predstavljao cjelovečernji debi. Naslovni protagonist, čiji lik tumači L.M. Kit Carson, je mladi sineast koji postaje opsjednut idejom da snimi dokumentarni film o svom životu, a radnja prikazuje kako zbog toga ostaje bez djevojke i na sebe navlači niz problema. Film je napravljen kao svojevrsna parodija tada među sinaestima izuzetnog popularnog stila cinema verite, odnosno kao svojevrsni pseudodokumentarni film. Snimljen je u nezavisnoj produkciji sa izuzetno niskim budžetom te premijerno prikazan na festivalu u tadašnjoj Zapadnoj Njemačkoj; u samim SAD je prikazan tek nekoliko godina kasnije. Usprkos toga, smatra se jednim od najznačajnijih i najuticajnijih ostvarenja žanra.

## Reference

## Vanjske veze
* Article by Jaime N. Christley at Slant Magazine, June 13, 2011
* Reviews  at Rotten Tomatoes 
* Reference at MOMA (screening June 15–20, 2011)
*
John Hick

**John Harwood Hick** (Scarborough, 20. 1. 1922. – Birmingham, 9. 2. 2012), britanski filozof, teolog i akademik. U filozofskoj teologiji dao je glavni doprinos teodiceji, eshatologiji i kristologiji, dok je u filozofiji religije izvršio velik utjecaj na epistemologiju religije i religijski pluralizam.

## Karijera
Među njegovim različitim akademskim pozicijama su: profesor emeritus filozofije religije na Univerzitetu Claremont (SAD), profesor emeritus teologije na Univerzitetu u Birminghamu i suradnik Instituta za napredno istraživanje u humanističkim i društvenim naukama na Univerzitetu u Birminghamu. Ujedno je bio i podpredsjednik Britanskog društva za filozofiju religije i podpredsjednik Svjetskog kongresa religija.

Akademske godine 1986/1987. držao je prestižna Giffordova predavanja, a 1991. nagrađen je i Grawemeyerovom nagradom za religiju.

John Hick danas je najpoznatiji kao zagovornik religijskog pluralizma. Započevši karijeru kao svojevrsni tradicionalni kršćanin, protestant, okrenuo se pluralizmu kao načinu pomirenja Božje ljubavi s činjenicama kulturnih i religijskih razlika. Konzekvenca je to i njegova ranijeg rada u epistemologiji religije, u kojem je utvrdio da religiozno znanje nije različito od ostalog ljudskog znanja ukoliko je ono u temeljima stvar perspektive.

## Opus
Hick je napisao stotine knjiga i radova o predmetima svog istraživanja. Knjige su mu prevedene na 16 jezika. Jedan je od rijetkih filozofa religije koji je napisao značajnu knjigu u svakoj dekadi druge polovine 20. vijeka, od kojih je svaka izazvala brojne energične odgovore ostalih naučnika:
* *Vjera i znanje* (*Faith and Knowledge*, 1957),
* *Zlo i Bog ljubavi* (*Evil and the God of Love*, 1966),
* *Smrt i vječni život* (*Death and Eternal Life*, 1976),
* *Interpretacija religije* (*An Interpretation of religion*, 1989),
* *Metafora utjelovljenog Boga* (*The Metaphor of God Incarnate*, 1993).

## Vanjske veze
*  Službene stranice Johna Hicka 
*  The John Hick Centre for Philosophy of Religion , University of Birmingham
Danserindens kærlighedsdrøm

***Danserindens Kærlighedsdrøm*** () je danski crno-bijeli nijemi film snimljen u režiji Holger-Madsena i premijerno prikazan 1916. godine. Po žanru je melodrama, a protagonist, koga tumači Carlo Wieth je siromašni mladić koji bude optužen za ubistvo lihvara i osuđen na smrt. Radnja prikazuje kako neposredno pred pogubljenje, zajedno sa drugim zatvorenicima iz ćelije smrti, kao posljednju želju traži da u zatvoru nastupi popularna plesačica čiji lik tumači Ebba Thomsen koja se potom u njega zaljubi i odluči da mu pomogne u bijegu.

## Uloge

## Vanjske veze
* 
* 
*
Hotel Paradis (film, 1917)

***Hotel Paradis***  je danski crno-bijeli nijemi film snimljen 1967. godine u režiji Roberta Dinesena po scenariju Carla Theodora Dreyera. Protagonist je vladin službenik koji na brodu potajno prenosi ogromnu količinu novca te koji se sukobi sa dvojicom mornara koji su ga pokušali opljačkati. Radnja prikazuje kako bude lažno optužen za ubistvo te se skriva u izoliranom prenoćištu.

## Reference

## Vanjske veze
*
Præsten i Vejlbye

***Præsten i Vejlbye*** () je priča danskog književnika Steena Steensena Blichera originalno objavljena 1829. godine, poznata po tome što se navodi kao prvo ostvarenje kriminalističkog žanra u danskoj i evropskoj književnosti.

Radnja prikazuje stvarne događaje koji su se zbili 1626. u danskom mjestu Vejlbye, odnosno suđenju tamošnjem svećeniku Sørenu Jensenu Qvistu za ubistvo. Protagonist je  Erik Sørensen, sudac i pristav (šerif) koji istražuje nestanak svećenikovog sluge po imenu Niels Bruus te suočava da dokazi i iskazi svjedoka ukazuju na ubistvo i Qvista kao počinitelja; iako je zaručen za svećenikovu kćer, Sørensen da Qvista osuditi i pogubiti, da bi se tek dvadeset godina kasnije otkrilo kako je Bruus sve vrijeme bio živ i namjerno dozvolio da omrznuti gospodar bude pogubljen za zločin koji nije počinio.

*Præsten i Vejlby* je bio tri puta ekraniziran - kao istoimeni nijemi film 1922. godine, kao istoimeni zvučni film 1931. godine te kao film iz 1972. godine.

## Vanjske veze
* Arkiv for Dansk Litteratur
Præsten i Vejlby (film, 1922)

***Praesten i Vejlby*** () je danski crno-bijeli nijemi film snimljen u režiji Augusta Bloma i premijerno prikazan 1922. godine. Predstavlja adaptaciju istoimene novele Steena Steensena Blichera, koja je pak, bila temeljena na stvarnim događajima u Danskoj godine 1626. godine. Protagonist, čiji lik tumači  Gunnar Tolnæs je lokalni pristav koji istražuje nestanak sluge svećenika (čiji lik tumači Viggo Vieche) za čiju je kćer zaručen. Radnja prikazuje kako ga dokazi i iskazi svjedoka potaknu da zaključi kako je riječ o ubistvu te svećenika zatvara i osudi na smrt.

Isti je predložak ekraniziran još dva puta - 1931. godine i (1972. godine, pri čemu je verzija iz 1931. godine bila prvi zvučni film na danskom jeziku.

## Uloge

## Vanjske veze
* 
*  
*
Faces (film)

***Faces*** () je američki crno-bijeli igrani film snimljen 1968. godine u režiji Johna Cassavetesa, poznat kao jedno od prvih modernih nezavisnih umjetničkih ostvarenja koje je imalo uspjeh kod šire publike.

Po žanru je drama. Protagonisti, koje tumače John Marley i Lynn Carlin su sredovječni bračni par Richard i Maria Forst, čiji se brak počne raspadati nakon iznenadne Richardove objave kako je namjerava napustiti. Radnja prikazuje kako se oboje supružnika pokušava prilagoditi novim okolnostima tokom sljedeće noći - Richard u društvu svojih kolega iz poslovnih svijeta prije nego što se sretne sa prostitutkom (čiji lik tumači Cassevetesova supruga Gena Rowlands), a Maria u društvu prijateljica prije nego što upozna mladog hipika (čiji lik tumači Seymour Cassel).

Cassavetes je *Faces* pokušavao snimiti nekoliko godina, te je pristao glumiti čak u pet filmova (uključujući znameniti Dvanaest žigosanih) samo zato da bi prikupio nužan novac. *Faces* je predstavljao njegov posljednji film snimljen u crno-bijeloj tehnici, a isticao je tada prilično popularnim cinema verite stilom, odnosno inzistiranjem na što većoj autentičnosti. Kao dio lokacija je Cassavetes, između ostalog, koristio vlastitu kuću. U filmu se inzistiralo na što većem broju krupnih planova, a oni su često stvarali uznemirujući ugođaj; opći ton filma je bio mračan i depresivan, bez ikakve naznake nade u bolje sutra za ijednog od likova. Neko vrijeme se na setu nalazio i mladi Steven Spielberg koji je preko Cassavetesa nastojao steći uvid u režijske vještine. Cassavetes je originalno snimio *Faces* u trajanju od šest sati, ali je tada verzija danas izgubljena; umjesto toga je sačuvao nekoliko kraćih, uključujući onu koja je na venecijanskoj Mostri donijela Kup Volpi Johnu Marleyu.

*Faces* se kasnije navodio kao jedan od velikih uzora za filmove Roberta Altmana i Woodyja Allena.

## Uloge
* John Marley ... Richard Forst
* Gena Rowlands ... Jeannie Rapp
* Lynn Carlin ... Maria Forst
* Seymour Cassel ... Chet
* Fred Draper ... Freddie Draper
* Val Avery ... Jim McCarthy
* Dorothy Gulliver ... Florence
* Joanne Moore Jordan ... Louise Draper
* Darlene Conley ... Billy Mae
* Gene Darfler ... Joe Jackson
* Elizabeth Deering ... Stella
* Anne Shirley
* Christina Crawford

## Vanjske veze
* 
* 
* Criterion Collection essay by Stuart Klawans
Præsten i Vejlby (film, 1931)

***Præsten i Vejlby*** () je danski crno-bijeli igrani film snimljen 1931. godine u režiji Georgea Schnéevoigta, poznat kao prvo cjelovečernji zvučni film na danskom jeziku. Predstavlja drugu po redu adaptaciju istoimene novele Steena Steensena Blichera koja je, pak, bila temeljena na stvarnim događajima u Danskoj 1626. godine. Radnja se događa u provincijskom gradiću gdje protagonist, čiji lik tumači Eyvind Johan-Svendsen, nastoji istražiti nestanak sluge lokalnog svećenika (koga glumi Henrik Malberg), a sa čijom je kćerkom (Karin Nellemose) zaručen.

## Uloge
*Henrik Malberg ...  Præsten Søren Quist
*Karin Nellemose ...  Præstedatteren Mette Quist
*Eyvind Johan-Svendsen ...  Herredsfogeden Erik Sørensen
*Mathilde Nielsen ...  Moster Gertrud
*Gerhard Jessen ...  Storbonden Morten Bruus
*Kai Holm ...  Karlen Niels Bruus
*Aage Winther-Jørgensen ...  Musicerende præst
*Holger-Madsen
*Gudrun Nissen
*Bent Froda ...  Organist

## Vanjske veze
*
Centar Simon Wiesenthal

**Centar Simon Wiesenthal** (engl. **Simon Wiesenthal Center** židovska je međunarodna nevladina organizacija sa sjedištem u Los Angelesu. Ime nosi po Simonu Wiesenthalu, progonitelju nacionalsocijalista.

Organizacija je osnovana 1977 i sa sjedištem u Los Angelesu. Njegov je cilj zaštititi toleranciju i razumijevanje među ljudima kroz aktivno sudjelovanje te informiranjem i educiranjem društva. Bavi se i pitanjima rasizma, antisemitizma, terorizma i genocida. Centar je registriran kao nevladina organizacija pri UN, UNESCOa i Vijeću Europe.

## Vanjske veze
* Služena stranica
* Special Colllections
Ager

**Ager** je rijeka u Gornjoj Austriji duga 34 km, koja izvire iz Jezera Attersee.

## Karakteristike

Ager izvire iz Jezera Attersee kod sela Kammer od tamo teče prema sjeveru, do grada Vöcklabrucka gdje prima najveću pritoku Vöcklu, zatim skreće prema sjeveroistoku do Lambacha (Stadl-Paura), gdje ima ušće u Traun.

## Reference

## Vanjske veze

* ''Ager, Fluss''
Vöcklabruck

**Vöcklabruck** je grad na sjeveru Austrije od 11,971 stanovnika.

Vöcklabruck je administrativni centar Okruga Vöcklabruck, ulaz u regiju Salzkammergut i najveći grad u Attergau.

## Geografija

Grad leži u Gornjoj Austriji južno od grebena Hausruck, na ušću rijeke Vöckla (po kojoj je dobio ime, jer ono znači *[[Most]] preko Vöckle*) u rijeku Ager.

## Historija

Vöcklabruck je prvi put dokumentiran 1134. a status grada dobio je 1353.

Grad još uvijek ima sačuvanu srednjovjekovnu jezgru, sa dva gotička ulazna tornja i gotičkim građanskim kućama, koje su za baroka dobile nove fasade.

## Znamenitosti

Najveće znamenitosti grada su kasnogotička parohijska crkva sv. Ulricha, sa kraja 15. vijeka, sa baroknim enterijerom, barokna crkva sv Egidija podignuta 1688. i kasnogotička bazilika (1450. - 
1476.) sa dva impresivna zapadna zvonika i freskama iz 15. vijeka.

## Privreda

Od 9,875 zaposlenih koliko ih je bilo 1991. zaposleno u Vöcklabrucku, oko 59% ih je radilo u uslužnom sektoru , ostali su radili u industriji, koja je proizvodila eternit (cementne pokrovne ploče), automobilske dijelove, građevinsku armaturu, elektroničke komponente i metalne odljevke.

Pored grada leži velika hidroelektrana (Energie AG Oberoesterreich), a po općini ima dosta malih privatnih elektrana.

## Pobratimski gradovi

* , Český Krumlov
* , Hauzenberg 
* , Slovenj Gradec

## Reference

## Vanjske veze

* ''Službene stranice grada Vöcklabrucka''
Attersee

**Attersee** zvano i **Kammersee** je jezero u Gornjoj Austriji, najveće jezero u regiji Salzkammergut.

## Karakteristike

Attersee je protočno jezero kome najviša voda donese potok Seeache, koji uvire na jugu, vode iz jezera istječu na sjeveru kod sela Kammer rijekom Ager.

Jezero leži na nadmorskoj visini od 467 metra, ima površinu od 45.9 km², dugo je 20, a široko do 4 km i duboko 171 metra. 
Jugozapadno od Atterseea nalazi se planina Schafberg (1,783 m), a jugozapadno leži masiv Höllengebirge (1,862 m).

Duž njegovih obale nižu se turistička naselja: Seewalchen, Schörfling, Weyregg, Steinbach, Unterach, Nußdorf i Attersee, koja su povezana brodskim linijama.

Na jezeru su pronađene nastambe iz kasnog neolita i brončanog doba - Halštatska kultura 
(Mondsee kultura).

## Reference

## Vanjske veze

* ''Attersee''
Mondsee (jezero)

**Mondsee** je jezero u Gornjoj Austriji, u regiji Salzkammergut..

## Karakteristike

Jezero leži na nadmorskoj visini od 481 metra, ima površinu od 14.2 km², dugo je 7, a široko do 2.7 km i duboko 68 metra. Kako je relativno plitko, ono je najtoplije jezero regije Salzkammergut, 
prosječne ljetne temperature od 20 °C.
Južno od jezera leže planine Schafberg (1,783 m) i Drachenwand (1,176 m), a sjeverno Mondseeberg (1,029 m) i Kulmspitze (1,095 m).

Mondsee je protočno jezero koje dobija vode iz više potoka, od kojih su najznačajniji *Fuschler Ache*, koji izvire iz Jezera Fuschlsee, a uvire na zapadu, *Zeller Ache* uvire na sjeverozapadu i donosi vode iz Jezera Irrsee, a *Wangauer 
Ache* uvire na istoku. Vode mu otječu potokom Seeache, na istoku koje teče do Jezera Attersee.

Jugoistočna obala jezera je granica između Gornje Austrije i Salzburga.

Jedino veće naselje duž njegovih obala je Mondsee.

Na jezeru je 1864. pronađeno naselje sojenica - *Mondsee kultura*.

## Reference

## Vanjske veze

* ''Mondsee''
Wels-Land

**Wels-Land** je jedan od 190 austrijskih okruga (bezirka) od 69,316 stanovnika.

## Geografija

Okrug Wels-Land leži u centru Gornje Austrije, on potpuno okružuje 
statutarni grad - Wels, koji je ujedno i administrativni centar okruga.

Wels-Land sa sjevera graniči sa okruzima Eferding i Linz-Land, sa sjeverozapada i zapada sa Okrugom Grieskirchen, sa istoka sa Okrugom Kirchdorf an der Krems i sa juga sa okruzima Vöcklabruck i Gmunden.

## Administrativna podjela okruga

Okrug Wels-Land je administrativno podjeljen na 24 općina od kojih jedna ima status grada, 9 ima status trgovišta, a njih 14 su obične općine;

### Gradovi

* Marchtrenk

### Trgovišta

* Bad Wimsbach-Neydharting
* Buchkirchen 
* Gunskirchen 
* Lambach
* Offenhausen
* Sattledt 
* Stadl-Paura 
* Steinerkirchen an der Traun
* Thalheim bei Wels
	
### Općine

* Aichkirchen 
* Bachmanning 
* Eberstalzell 
* Edt bei Lambach 
* Fischlham 
* Holzhausen 
* Krenglbach 
* Neukirchen bei Lambach 
* Pennewang 
* Pichl bei Wels 
* Schleißheim 
* Sipbachzell 
* Steinhaus 
* Weißkirchen an der Traun

## Reference

## Vanjske veze
* ''Službene stranice Okruga Wels-Land''