Patmos (grad)

**Patmos** (grčki: Πάτμος) ili **Hora Patmosa** (Χώρα της Πάτμου, hora po grčkim otocima znači glavni) je administrativni centar istoimenog grčkog otoka Patmos od 625 stanovnika.

*Patmos Hora* je 1999. zajedno sa Manastirom Jovana Bogoslova i Spiljom Apokalipse, uvršten na listu Svjetske baštine UNESCA.

UNESCO je to obrazložio činjenicom da je to jedno od rijetkih grčkih naselja koje ima neprekinuti kontinuitet još od 12. vijek, imajući u vidu i njegovo spiritualno značenje kao hodočasničkog mjesta, u kom se održavaju vjerski obredi koji su ostali gotovo nepromjenjeni još od ranokršćanskih vremena.
## Geografija
*Hora* leži na južnom dijelu otoka, udaljena nekoliko kilometara južno od Skale, najvećeg otočkog naselja i glavne otočke luke  
## Historija
*Hora* je izrasla tokom 12. vijeka oko monumentalnog Manastira Jovana Bogoslova.
Od 1207. do 1537. Patmosom su vladali Venecijanci, a njihove vladavine manastir je bio oslobođen plaćanja poreza, pa se silno obogatio. Stanovništvo otoka se povećalo nakon Pada Konstatinopolisa - 1453. kad su došle izbjeglice.

Patmos je potpao pod osmansku vlast početkom 16. vijeka, ono što je naizgled paradoksalno da je to bio početak razdoblja prosperiteta za naselje i otočane, jer im je nova vlast dala određene porezne povlastice stanovništvu, u zamjenu za njihovu lojalnost. Stanovnici *Hore* su to iskoristili i bacili se na trgovinu i brodarstvo, pa su zaradili prava bogatstva, što se i danas vidi na lijepim kućama koje su izgradili bogati trgovci, krajem 16. i početkom 17. vijeka.

Taj period prosperiteta naglo je prekinut - 1659. kada su otok orobili Venecijanci pod vodstvom svog dužda Francesca Morosinija. Nakon pada Kandije pod Osmanlije - 1669., na Patmos su došle brojne izbjeglice, oni su pored stare *Hore* izgradili novi kvart *Kretiko* i izgradili trg koji su nazvali po svojoj kretskoj svetici Agialesvia. Njihov uticaj počeo se odražavati na cijelo naselje koje postalo zbijenije, sa manjim i užim kućama. Naselje se počelo polako oporavljati, pa je od kraja 18. vijek, i kasnije tokom 19. vijek *Hore* opet postala značajan trgovački centar. Sredinom 18. vijek izgrađen je i kvart Aporthiana, tad su i obnovljene neke stare kuće i izgrađene nove vile.

## Znamenitosti

Najveći spomenici su Manastir Jovana Bogoslova koji dominira naseljem i Spilja Apokalipse  u kojoj je po legendi Apostol Ivan (Jovan Bogoslov) napisao posljednju knjigu Novog zavjeta Apokalipsu.

Ostali spomenici koje vrijedi vidjeti su dvorac Agios Ioannis, bogoslovija, manastir Navještenja i crkve Agios Fokas i Aja Ekaterini.
Većina njegovih bijelo obojenih kuća izgrađeno je tipičnom egejskom stilu, sa ravnim krovom za prikupljanje kišnice. Naselje je zbijeno, protkano uskim uličicama, puno malih u bijelo obojenih kapela i dvorišta sa cvijećem.
## Privreda
Glavna ekonomska aktivnost naselja je turizam uz nešto poljoprivrede, *Hora* je poznato vjersko središte Dodekaneza, u koje dolaze brojni hodočasnici. Pa tako *Hora* iako je mala, ima dosta malih trgovina, konoba, restorana, barova, kafea i malih hotela.

Naselje je povezano sa svim ostalim otočkim naseljima i plažama redovitim autobusnim linijama.
## Reference

## Vanjske veze

* Službene stranice grada