open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Stolas

**Stolas** ili **Stolos** predstavlja, prema demonologiji, trideset i šestog duha iz *[[Lemegeton|Goecije]]* koji u paklu ima visoku prinčevsku titulu i vlada nad dvadeset i šest legija. Pojavljuje se u obliku gavrana ili sove s krunom na glavi, ali može uzeti i ljudski lik. Podučava astronomiji, ljekovitoj moći biljaka i moći dragog kamenja.

U djelu Johanna Weyera *[[Pseudomonarchia Daemonum]]* (1577.) nabraja se kao posljednji, šezdeset i deveti demon.

## Napomene

## Literatura

* *Knight, Thomas H., Demoni, Zagrebačka naklada, Zagreb, 2003.*
Haures

**Haures**, znat i pod imenima **Hauras**, **Havres** i **Flauros**, prema demonologiji, šezdeset i četvrti duh *[[Lemegeton|Goecije]]* koji zapovijeda nad trideset šest, ili po drugim izvorima, nad dvadeset legija. U paklu ima visoku titulu generala.

Najčešće se pojavljuje u liku leoparda, no može uzeti i lik čovjeka s plamtećim očima. Poznaje prošlost, sadašnjost i budućnost, ali treba ga zatočiti unutar trokuta da bi ga se natjeralo da proriče budućnost i pritom iznosi istinu. U protivnom, svaka riječ koju izgovori biti će laž. Rado govori o nastanku i svim stvarima koje se tiču njegovog nekadašnjeg života na nebu i o božanskim stvarima. Čarobnjak ga može nagnati da uništi i spali sve neprijatelje koji mu prijete i kojih se želi riješiti.

## Napomene

## Literatura

* *Knight, Thomas H., Demoni, Zagrebačka naklada, Zagreb, 2003.*
Balam

**Balam**, u demonologiji, pedeset i peti duh *[[Lemegeton|Goecije]]* koji zapovijeda s četrdeset legija demona. Nekoć je pripadao anđelima i nebeskom poretku. Ima tri glave: bivolju, ljudsku i ovnovu, plamteće oči, grub glas i zmijski rep. Jaše na medvjedu i u ruci nosi sjekiricu.

Pozna sve što se dogodilo u prošlosti, sadašnjosti i budućnosti. Nezamjetljive, povučene osobe može učiniti središtem pažnje. Podučava mudrosti, lukavosti i vještini da osoba vidi stvari, a da je nitko drugi ne vidi.

## Povezano

* Pseudomonarchia Daemonum

## Napomene

## Literatura

* *Knight, Thomas H., Demoni, Zagrebačka naklada, Zagreb, 2003.*
Andras

**Andras**, u demonologiji, šezdeset i treći duh *[[Lemegeton|Goecije]]*, vladar trideset legija duhova. Ima lik anđela s glavom gavrana ili sove. Nosi mač i jaše na vuku. Savjetnik je ubojicama o načinima ubojstava. Veoma je opasan demon, pa prizivatelj mora biti jako oprezan, jer se može okrenuti protiv njega i pogubiti i prizivatelja i sve koji su mu bliski. Potiče na sukobe i svađe.

## Napomene

## Literatura

* *Knight, Thomas H., Demoni, Zagrebačka naklada, Zagreb, 2003.*
Amdusias

**Amdusias** ili **Amdukias** predstavlja šezdeset i sedmog duha *[[Lemegeton|Goecije]]* koji vlada nad dvadeset i devet legija. Prikazuje ga se u liku jednoroga, a prema okultnoj tradiciji, može poprimiti ljudski lik, ako ga se prizove uz pomoć truba i sličnih puhačkih instrumenata. Vlada i nad drvećem.

U djelu *[[Pseudomonarchia Daemonum]]* (1583.) nabraja se kao pedeset i treći demon kojeg se opisuje kao moćnog kneza u paklu koji vlada nad dvadeset i devet legija.

## Napomene

## Literatura

* *Knight, Thomas H., Demoni, Zagrebačka naklada, Zagreb, 2003.* 

## Vanjske veze

* Amdusias
Ose (demon)

**Ose**, poznat i kao **Oso** ili **Voso**, u demonologiji, pedeset i sedmi duh *[[Lemegeton|Goecije]]* koji vlada nad tri ili trideset legija, ovisno o izvoru. Ima oblik leoparda, ali može preuzeti i ljudski lik. Podučava liberalnim znanostima, daje odgovore na pitanja o božanskim i o tajnim stvarima. Može pretvoriti ljudsko biće u bilo koji drugi oblik.

## Napomene

## Literatura

* *Knight, Thomas H., Demoni, Zagrebačka naklada, Zagreb, 2003.* ISBN

953-6996-16-2
Aim (demon)

**Aim**, **Aym** ili **Haborin**, prema demonologiji, dvadeset i treći duh *[[Lemegeton|Goecije]]* koji vodi dvadeset i šest legija demona. Ima ljudsko tijelo s tri glave; mačju, zmijsku i ljudsku s tim što ljudska glava ima dvije zvijezde na čelu. Jaše na zmiji.

Uzrokuje požare uz pomoć baklje koju nosi. Prisiljava ljude da govore o privatnim, osobnim stvarima. Neki ga izvori izjednačavaju s Raumom.

## Reference

## Literatura
* *Knight, Thomas H., Demoni, Zagrebačka naklada, Zagreb, 2003.*
Orobas

**Orobas**, prema demonologiji, pedeset i peti duh *[[Lemegeton|Goecije]]* s titulom princa u paklu, koji zapovijeda nad dvadeset legija. Ima lik konja, ali ako mu se naredi, može uzeti ljudsko obličje. Poznaje događaje iz prošlosti, sadašnjosti i budućnosti, ali i božanske stvari i stvari oko stvaranja o čemu rado govori. Daje ljudima dostojanstvo, miri prijatelje i neprijatelje. Može otkriti laži i lažne namjere. Vjeran je svom prizivaču.

Spominje se i u knjizi Johanna Wiera *[[Pseudomonarchia Daemonum]]* (1583.) te u djelu *[[Dictionnaire Infernal]]* Collina de Plancyja (1863.).

## Napomene

## Literatura

* *Knight, Thomas H., Demoni, Zagrebačka naklada, Zagreb, 2003.*
Decarabia

**Decarabia** ili **Carabia**, u demonologiji, šezdeset i deveti duh *[[Lemegeton|Goecije]]* koji ima zapovjedništvo nad trideset legija duhova. Ima titulu markiza. Spominje se i u djelu *[[Pseudomonarchia Daemonum]]* kao pedeset i drugi demon, ali bez titule.

Pojavljuje se u obliku zvijezde unutar pentagrama, ali može uzeti i ljudski oblik. Poznaje tajne moći dragulja i moći ptica, te ljekovite moći bilja. Uz pomoć ptica prepoznat će egzorcista, jer će ptice pobjeći od takve osobe.

## Napomene

## Literatura

* *Knight, Thomas H., Demoni, Zagrebačka naklada, Zagreb, 2003.*
Gremory

**Gremory** ili **Gomory**, u demonologiji, pedeset i šesti duh *[[Lemegeton|Goecije]]*, ima titulu vojvode i zapovjedništvo nad dvadeset i šest legija. Uzima lik žene s vojvodskom krunom koja jaši na devi. Poznaje sve što je bilo, što se događa i što će se tek dogoditi i može je se navesti da proriče budućnost. Osim toga, prizivaču može pokazati mjesta gdje su skrivena blaga i kako da netko osvoji ljubav određene žene.

## Napomene

## Literatura

* *Knight, Thomas H., Demoni, Zagrebačka naklada, Zagreb, 2003.*
Volac

**Volac** ili **Valac**, prema demonologiji, šezdeset i drugi duh *[[Lemegeton|Goecije]]* koji vlada nad trideset i osam legija. Ima izgled djeteta s anđeoskim krilima, a jaše na dvoglavom zmaju. Zna gdje su skrivena blaga i gdje su skrivene zmije. Prizivač ne mora uoptrebljavati silu da bi ga natjeraov da mu služi i podvrgao ga svojoj kontroli.

## Napomene

## Literatura

* *Knight, Thomas H., Demoni, Zagrebačka naklada, Zagreb, 2003.*
Vapula

**Vapula** ili **Nephula**, u demonologiji, šezdeseti demon *[[Lemegeton|Goecije]]*, s titulom vojvode, koji zapovijeda nad trideset i šest legija. Pojavljuje se u obliku lava s grifonovim krilima. Podučava ljude vještini izrade ručnih predmeta i zaštitnik je takvih profesija. Također, podučava filozofiji i znanostima.

## Povezano

* Pseudomonarchia Daemonum

## Napomene

## Literatura

* *Knight, Thomas H., Demoni, Zagrebačka naklada, Zagreb, 2003.*
Zagan (demon)

**Zagan**, u demonologiji, šezdeset i prvi duh *[[Lemegeton|Goecije]]* koji ima zapovjedništvo nad trideset i tri legije. U paklu ima titulu jednog od kraljeva. Ima lik bika s grifonskim krilima, ali može uzimati i ljudsko obličje. Daje ljudima mudrost, vino pretvara u vodu, krv u vino, i nazad vodu u vino. Od metala može napraviti novčiće, s tim da ne mijenja prirodu metala.

## Napomene

## Literatura

* *Knight, Thomas H., Demoni, Zagrebačka naklada, Zagreb, 2003.* ISBN

953-6996-16-2
Samigina

**Samigina** ili **Gamigin**, u demonologiji, četvrti duh *[[Lemegeton|Goecije]]* koji vlada nad trideset legija demona. U paklu ima titulu markiza. Pojavljuje se u liku konja ili magarca, ali ako čarobnjak naredi može uzeti i ljudski oblik. Glas mu je grub i hrapav. Podučava liberalnim znanostima i skuplja duše umrlih u grijehu da za njega ispunjavaju određene zadatke.

U djelu *[[Pseudomonarchia Daemonum]]* Johanna Weyera iz 1583. godine naveden je kao četrdeset i sedmi demon.

## Napomene

## Literatura

* *Knight, Thomas H., Demoni, Zagrebačka naklada, Zagreb, 2003.*
Shax

**Shax** (*Chax*, *Scox*), prema demonologiji, četrdeset i četvrti duh *[[Lemegeton|Goecije]]* koji vlada nad 30 legija. Ima titulu vojvode i markiza u paklu. Pojavljuje se u obliku grlice s grubim, hrapavim glasom. Uzrokuje sljepoću, gluhoću i nedostatak razumijevanja zadanih naredbi. Krade novac, konje i druge stvari, a zna lokaciju skrivenih stvari.

Prizivač se mora zaštititi tako što će ga pri dozivanju zatočiti unutar magičnog trokuta, jer je lažljivac i bez toga neće iskreno odgovarati na postavljena pitanja.

## Napomene

## Literatura

* *Knight, Thomas H., Demoni, Zagrebačka naklada, Zagreb, 2003.*
Furcas

**Furcas** (također, *Forras* ili *Fucas*) je, prema demonologiji, petnaesti duh *[[Lemegeton|Goecije]]* koji ima zapovjedništvo nad dvadeset legija. Pojavljuje se u liku starog čovjeka duge brade i sijede kose. Jaše bijelog konja te nosi oštro koplje. Podučava ljude filozofiji, astrologiji, retorici, logici, hiromantiji i piromantiji. Ukazuje na ljekovite moći biljaka i dragog kamenja, a pomaže i kod pronalaženja skrivenog blaga.

## Napomene

## Literatura

* *Knight, Thomas H., Demoni, Zagrebačka naklada, Zagreb, 2003.*
Murmur (demon)

**Murmur**, u demonologiji, pedeset i četvrti duh *[[Lemegeton|Goecije]]* koji vlada nad trideset legija. Ima oblik ratnika koji jaše na grifonu i nosi vojvodsku krunu. Pred njim hodaju njegovi ministranti svirajući u trube. Podučava filozofiji i preko duša umrlih koje konzultira može prizivaču odgovoriti na pitanja.

## Napomene

## Literatura

* *Knight, Thomas H., Demoni, Zagrebačka naklada, Zagreb, 2003.*
Camio

**Caim** (*Camio*, *Caym*), prema demonologiji, pedeset i treći demon *[[Lemegeton|Goecije]]* koji vlada nad 30 legija. Pojavljuje se u obličju ptice, najčešće kosa ili ima krunu na glavi i rep pauna. Kad uzme ljudski oblik nosi mač.

Nekoć je pripadao redu anđela, a sada zauzima visoki položaj u paklu. Podučava ljude razumijevanju jezika životinja i može predviđati budućnost. Njegovi odgovori mogu se pročitati iz gorućeg pepela ili ugljena iz vatre. Veoma je mudar i lukav.

## Napomene

## Literatura

* *Knight, Thomas H., Demoni, Zagrebačka naklada, Zagreb, 2003.*
Andrealphus

**Andrealphus**, prema demonologiji, šezdeset i peti duh *[[Lemegeton|Goecije]]*, vladar nad trideset legija duhova. Ima lik pauna, ali može uzeti i ljudski lik. Može imati vrlo bučan glas. Podučava geometriji, mjerništvu i astronomiji. Ljude može pretvarati u ptice.

## Napomene

## Literatura

* *Knight, Thomas H., Demoni, Zagrebačka naklada, Zagreb, 2003.*
Orias

**Orias**, poznat i kao **Oriax**, prema demonologiji, pedeset i deveti duh *[[Lemegeton|Goecije]]* s titulom markiza u paklu, koji vlada nad trideset legija. Ima lik lava sa zmijskim repom koji jaši na konju. U svojoj desnoj ruci drži dvije zmije. Podučava astrologiju i može preobražavati ljude, dati im dostojanstvo i utjehu. Pomaže pri izmirenju s prijateljima, ali i neprijateljima.

## Povezano

* Pseudomonarchia Daemonum

## Napomene

## Literatura

* *Knight, Thomas H., Demoni, Zagrebačka naklada, Zagreb, 2003.*
Raum

**Raum**, u demonologiji, četvrti duh *[[Lemegeton|Goecije]]* koji vlada nad trideset legija. Pojavljuje se u obliku vrane, ali ako mu prizivač zapovijedi može uzeti ljudski oblik. U paklu ima titulu vojvode.

Ima sposobnost krasti dragocjenosti iz kraljevskih domova, može uništiti grad ili život i sudbinu bilo kojeg ljudskog bića. Poznaje prošlost i budućnost. Uzrokuje razvoj ljubavi među prijateljima, ali i među neprijateljima.

## Napomene

## Literatura

* *Knight, Thomas H., Demoni, Zagrebačka naklada, Zagreb, 2003.*
Halphaas

**Halphaas** ili **Malthus**, u demonologiji, trideset i osmi duh *[[Lemegeton|Goecije]]* koji ima zapovjedništvo nad dvadeset i šest legija. Pojavljuje se u obliku grlice. Glas mu je vrlo grub. Šalje vojnike i ratnike na zadatke, a ima običaj graditi tornjeve u kojima skuplja razna oružja i municiju.

## Napomene

## Literatura

* *Knight, Thomas H., Demoni, Zagrebačka naklada, Zagreb, 2003.*
Vine

**Vine**, prema demonologiji, četrdeset i pet duh *[[Lemegeton|Goecije]]* koji vlada nad trideset i šest legija. Jedan je od vladara pakla s titulom vojvode. Pojavljuje se u obliku lava, odnosno ima lavlju glavu, jaši crnog konja, a u ruci ima bič. Otkriva skrivene stvari, razotkriva vještice i čarobnjake. Poznaje ono što se dogodilo u prošlosti, sadašnjosti i budućnosti. Gradi tornjeve, prevrće kamene zidove i uzrokuje oluje na moru.

## Napomene

## Literatura

* *Knight, Thomas H., Demoni, Zagrebačka naklada, Zagreb, 2003.*
Bifrons

**Bifrons** je, prema demonologiji, četrdeset i šesti duh *[[Lemegeton|Goecije]]* koji vlada nad šest legija (drugi izvori spominju šezdeset legija). Ima čudovišni lik, ali može uzeti oblik ljudskog bića. Podučava moćima dragog kamenja, drveća i ljekovitog bilja te astronomiju. Ponekad pali svijeće na grobovima i premješta mrtvace s jednog mjesta na drugo.

## Napomene

## Literatura

* *Knight, Thomas H., Demoni, Zagrebačka naklada, Zagreb, 2003.*
Ritual

**Ritual** (iz latinskog *ritualis* = "u vezi obreda") označava svečan čin ili svečanu ceremoniju koje se održava u skladu sa određenim zadanim pravilima sa simboličnim sadržajem.

Obredi su često praćeni određenim riječima, gestama a mogu biti vjerske ili svjetovne prirode (npr., pozdrav, vjenčanje, pogreb, prijem itd.). Uglavnom su uvjetovani faktorima kulture.

## Literatura
* Roy A. Rappaport: *Ritual and Religion in the Making of Humanity*. Cambridge University Press, Cambridge 1999, .
* Victor Turner:*Das Ritual. Struktur und Anti-Struktur*. Campus Verlag, Frankfurt am Main 2005.
NGC 4002

**NGC 4002** (također poznat kao **MCG 4-28-104** i **PGC 37635**) je spiralna galaksija koja je udaljena oko 303 miliona sg od Zemlje i nalazi se u sazviježđu Lav. Najveći prečnik je 1,10 (97 hiljada sg) a najmanji 0,6 uglovnih minuta (53 hiljade sg). Prvo otkriće je napravio John Frederick William Herschel 10. aprila 1785. godine.

## Najbliži NGC/IC objekti
Sljedeći spisak sadrži deset najbližih NGC/IC objekata.

## Povezano
* Novi opći katalog
* Spisak NGC objekata
* Spisak galaksija

## Vanjske veze
### NGC 4002

*  NGC 4002 na Aladin pregledaču
### NGC katalog
*  Interaktivni NGC Online Katalog
*  Astronomska baza podataka SIMBAD
*  NGC katalog na Messier45.com 
*  NGC/IC projekt 
*  NGC2000 na NASA sajtu 
*  NGC na ''The Night Sky Atlas'' sajtu 

## Napomene
*  Prividna magnituda od 14,1 – Apsolutna magnituda: *M = m - 5 ((log<sub>10</sub> D<sub>L</sub>) - 1)*, gdje je *m=14,1* i *D<sub>L</sub>=92,8 * 10<sup>6</sup>*.
*  1,10 uglovnih minuta – *S = A * D * 0,000291 * P*, gdje je *A=1,10*, *D=92,8* i *P = 3,2616*.
*  Bazirano na euklidsku udaljenost.
## Reference




## Literatura
*  
*  
*
Gilles de Rais

**Gilles Montmorency-Laval**, barun **de Rais** (1405 ? - Nantes, 26. listopada 1440.), francuski velikaš, vojni zapovjednik i pratilac Ivane Orleanske. Pogubljen zbog sadističkog ubojstva nekoliko desetina djece, te optužbi za vračanje i sotonizam.

## Izvori
Johan Huizinga: Jesen srednjeg vijeka. Zagreb: Naprijed, 1991.
Mikro

**Mikro** (*micro*; simbol **µ**) je prefiks u SI sistemu jedinica koji označava faktor od 10−6 (milioniti deo). Simbol je mikro znak (µ).

Potvrđen 1960. godine, dolazi iz grčkog μικρός (transliterovano: mik*ros*), što znači *mali*.

Generalnije, prefiks znači „veoma mali“.

## Povezano
* SI

## Vanjske veze
* BIPM vebsajt
Parničari (Menandar)

***Parničari*** (grč. Ἐπιτρέποντες) naslov je jedne komedije grčkoga pesnika Menandra, koji je delovao u okviru nove atičke komedije. Oko polovine teksta sačuvano je na papirusima, a još jedan deo teksta na pergamentu.

## Zaplet

Tokom odsustva svog supruga Harizija Pamfila je rodila dete, pet meseci nakon venčanja, i izložila ga uz pomoć svoje stare dojilje Sofrone. Harizija o tome obavesti njegov rob Onesim te Harizije napusti kuću i ode kod svog prijatelja Herestrata. Istovremeno poziva sviračicu Habrotonu da mu se pridrži, što izaziva veliko ogorčenje Pamfilinog neugodnog oca Smikrina. Pastir Davos pronađe dete i daje ga Sirisku, radniku koji radi na spaljivanju drvenog uglja, čija je žena nedavno imala pobačaj. No Davos i Sirisk se sporečkaju oko toga kome treba da pripadne neki nakit koji je bio s detetom te se najzad slože da će stvar prepustiti sudu prvog prolaznika (odatle naslov komada). Slučajno taj prolaznik bude Smikrin, koji presudi da nakit, kao dokaz porekla, mora ići s detetom. Onesim u jednom komadu nakita prepoznaje prsten svoga gospodara i tako se otkriva da je zapravo Harizije, koji se ionako sad već kaje zbog svog postupka, bio taj koji je zaveo Pamfilu na nekoj svetkovini pre njihovog venčanja te da je on otac njenon izloženog deteta. Uz ljubaznu Habrotoninu pomoć svi se izmiruju i komad se završava posramljenošću Smirkinovom, koji se pojavljuje nesvestan najnovijeg razvoja događaja u nameri da kćerku odvede svojoj kući.

## Tematika

Do izražaja u ovoj drami posebno dolazi motiv ljubavi. Naime, ljubav preobražava Harizija, koji prašta svojoj ženi krivicu (tobožnju preljubu) zato što je i sam počinio isti greh i time ide i dalje od moralnih uzusa svoga vremena. Neobičaj je bio poduhvat za antičku pozornicu isticanje jednakosti morala za oba pola. Još je Euripid u *[[Medeja (Euripid)|Medeji]]* istakao težak položaj žene i nejednakost morala koji je tražio vernost od žene, ali nije isti zahtev postavio i muškarcima, dok Menandar ustaje protiv tradicionalnih patrijarhalnih vrednosti.

Zaplet Terencijeve *[[Sverkva (Terencije)|Sverkve]]* nalikuje Menandrovim *Parničarima*.

## Reference
Ukrajinska Sovjetska Socijalistička Republika

**Ukrajinska Sovjetska Socijalistička Republika** (ukrajinski: *Українська Радянська Соціалістична Республіка*; ruski: *Украинская Советская Социалистическая Республика*, akronim: **USSR**) bila je jedna od 15 republika Saveza Sovjetskih Socijalističkih Republika.

## Historija
Historija te republike počinje raspadom Ruskog Carstva, kad je formirana Ukrajinska Narodna Republika (ruski: Украинская Народная Республика; ukrajinski: Українська Народна Республіка) 25. decembra 1917., istovremeno su i boljševici osnovali paralelnu - *Ukrajinsku Socijalističku Sovjetsku Republiku* 24. decembra 1917., ali ih je vlada u Kijevu uspjela isterati iz zemlje, uz izdašnu vojnu pomoć Njemačkog Carstva i Austro-Ugarske, koju su dobili nakon potpisivanja Brest-Litovskog mira. Tako je 1918. proživila kao marionetska država Centralnih sila.

Nakon kapitulacije Centralnih sila obnovljen je pritisak sovjeta na *Ukrajinsku Republiku* ali je ona usprkos građanskog rata izdržala do ljeta 1919. Nakon poljsko-sovjetskog rata, 21. decembra 1919. formirana je **Ukrajinska Socijalistička Sovjetska Republika** (ruski: Украинская Социалистическая Советская Республика; ukrajinski: Українська Соціалістична Радянська Республіка), koja je 30. decembar 1922. ušla u sastav SSSR -a. Nakon promjene ustava SSSR-a, preimenovana je u Ukrajinsku Sovjetsku Socijalističku Republiku, što je potvrdila ukrajinska Rada, 31. januara 1937. Nakon raspada SSSR-a, 1991. godine, postala je nezavisna država, Ukrajina.

Ukrajinska SSR je bila, treća po veličini sovjetska republika, odmah iza Ruske SFSR i Kazaške SSR, a druga po broju stanovnika, odmah nakon Ruske SFSR. Prvi glavni grad je bio Harkov (1917–1935), a nakon njega Kijev (1935–1991).

Kijev, glavni grad Ukrajinske SSR, 8. maja 1965. godine je ukazom Prezidijuma Vrhovnog sovjeta SSSR-a, za zasluge njegovih stanovnika tokom Velikog domovinskog rata, odlikovan Ordenom Heroja SSSR-a i proglašen gradom herojem.

## Reference

## Vanjske veze
* ''Area and Population''
Top Hat

***Top Hat*** () je američki filmski mjuzikl snimljen 1935. u režiji Marka Sandricha, poznat kao najuspješnije zajedničko ostvarenje popularnog glumačkog plesačkog para Astaire-Rogers.

U filmu Fred Astaire tumači lik Jerryja Traversa, američkog plesača koji se u Londonu zaljubi u plesačicu Dale Tremont, koju tumači Ginger Rogers. Radnja prikazuje komplikacije koje nastaju zbog toga što je Dale Jerryja zamijenila za Horace Hardwicka (čiji lik tumači Edward Everett Horton), muža svoje najbolje prijateljice Madge (čiji lik tumači Helen Broderick), odnosno kako je Jerry prati u Veneciju kako bi razjasnio nesporazum.

Za film je pjesme napisao Irving Berlin, od kojih su dvije - *[[Top Hat, White Tie and Tails]]* i *[[Cheek to Cheek]]* postale klasični evergrini. Film je daleko više pažnje privukao spektakularnim scenama u kojima su Astaire i Rogers pokazali vrhunsko plesačko umijeće. Top Hat se često navodi kao najbolje ostvarenje glumačkog para. Isto tako je doživio veliki komercijalni uspjeh, te je bio najprofitabilniji film studija RKO Pictures u 1930-im.

Godine 2011. je u Londonu premijerno prikazan kazališni mjuzikl *[[Top Hat (mjuzikl)|Top Hat]]* temeljen na filmu.

## Uloge
* Fred Astaire ... Jerry Travers
* Ginger Rogers ... Dale Tremont
* Edward Everett Horton ... Horace Hardwick
* Erik Rhodes ... Alberto Beddini
* Helen Broderick ... Madge Hardwick
* Eric Blore ... Bates

znamenite sporedne uloge:
* Astaireov lični sluga George (prezime nepoznato) ... Sluga Jerryja Traversa
* Lucille Ball ... Prodavačica u cvjećarni
* Tom Ricketts ... Konobar u Thackeray Clubu
* Gino Corrado ... Direktor hotela u Veneciji
* Charlie Hall u sporednoj ulozi
* Ben Holmes (van špice)
* Donald Meek u izbrisanim scenama (van špice)
* Leonard Mudie ... Cvjećar
* Dennis O'Keefe ... Putnik u liftu / Plesač

## Izvori

## Vanjske veze
* 
* 
* 
* [Contemporaneous reviews and other material related to ''Top Hat'' housed at the [University of Washington Libraries]]
* Review by Roger Ebert
Gruzijska Sovjetska Socijalistička Republika

**Gruzijska Sovjetska Socijalistička Republika** (gruzijski: საქართველოს საბჭოთა სოციალისტური რესპუბლიკა / *Sakartvelos sabčota socialisturi respublika*; ruski: *Грузинская Советская Социалистическая Республика*, akronim: **GSSR**) bila je jedna od 15 republika Saveza Sovjetskih Socijalističkih Republika.

## Historija
Historija te republike počinje raspadom Ruskog Carstva, kad je formirana Demokratska Republika Gruzija 26. maja 1918. koja je egzistirala do sovjetske invazije u februaru 1921. Ubrzo nakon tog je 25. februara 1921. formirana je *Gruzijska Socijalistička Sovjetska Republika*.
Sikionjanin (Menandar)

***Sikionjanin*** (grč. Σικυώνιος) naslov je jedne komedije grčkoga pesnika Menandra, koji je delovao u okviru nove atičke komedije. Na papirusu je sačuvano oko 470 stihova iz drugog dela drame, uz pomoć kojih se mogu odrediti glavni elementi zapleta, premda ne i detalji dramske radnje.

U komadu se radi o Stratofanu iz Sikiona (on je "Sikionjanin" iz naslova komedije), uspešnom vođi plaćenika, koji se vraća iz pohoda u maloazijskoj Kariji i nastanjuje se u Eleusini kraj Atine. Zaplet se vrati oko Stratofanove spoznaje o identitetu vlastitog oca, kao i o identitetu devojke koju je kao ropkinju kupio u Kariji i koju sada želi oženiti, a za koju se ispostavi da je zapravo atinska državljanka.
Armenska Sovjetska Socijalistička Republika

**Armenska Sovjetska Socijalistička Republika** (armenski: საქართველოს საბჭოთა სოციალისტური რესპუბლიკა / *Haykakan Sovetakan Socialistakan Hanrapetutjun*; ruski: *Армянская Советская Социалистическая Республика*, akronim: **ASSR**) bila je jedna od 15 republika Saveza Sovjetskih Socijalističkih Republika.

## Historija
Historija te republike počinje raspadom Ruskog Carstva, kad je formirana Demokratska Republika Armenija 28. maja 1918. koja je egzistirala do sovjetske invazije u novembru 1920. 
Ubrzo nakon tog je 29. novembra 1920. proglašena *'Armenska Socijalistička Sovjetska Republika*. Službeni prinos vlasti obavljen je 2. decembra 1920. u Erevanu. 

Nakon tog je 1922. Armenija postala dio Zakavkaske Socijalističke Federativne Sovjetske Republike, ona je raspuštena 1936. pa je Armenija postala jedna od konstitutivnih republika Sovjetskog saveza.
Dvostruki prevarant (Menandar)

***Dvostruki prevarant*** (grč. Δὶς ἐξαπατῶν) naslov je jedne komedije grčkoga pesnika Menandra, koji je delovao u okviru nove atičke komedije. 

Ova je drama verovatno poslužila Plautu kao uzor za komediju *[[Bakhide (Plaut)|Bakhide]]*. Jedan papirusni fragment iz ove komedije očito je Plautu bio uzor za stihove 494‒562 u *Bakhidama*, i to je zasad jedini sačuvani deo grčkog teksta jedne komedije za koji se u postojećim rimskim komedijama pouzdano može naći neposredni ekvivalent. 

Zaplet *Dvostrukog prevaranta* može se delimično rekonstruisati na osnovu Plautove prerade. Mladi Atinjanin Sostrat, u društvu svoga roba Sirijca, odlazi u grad Efes da preuzme značajnu količinu novca za svog oca. U Efesu se Sostrat zaljubljuje u jednu heteru, no nju odvede sa sobom u Atinu neki plaćenik. Po povratku u Atinu Sostrat nađe svoju voljenu heteru i pokuša je spasiti od plaćenika pomoću novca koji je doneo za svoga oca. Ocu pak kaže da su mu deo novca oteli na putu, a da je deo sakrio u Efesu.
Trijumf volje

***Triumph des Willens*** () je njemački dokumentarni film snimljen 1935. u režiji Leni Riefenstahl, poznat kao jedan od najuticajnijih, ali vjerojatno i najkontroverznijih dokumentarnih fllmova svih vremena.

Film prikazuje 6. kongres (Reichsparteistag) tada vladajuće Nacističke stranke održan od 5. do 10. septembra 1934. u Nürnbergu, te sadrži scene govora nacističkih vođa Adolfa Hitlera, Rudolfa Hessa i Juliusa Streichera te spektakularne parade i masovne zborove pripadnika stranačkih paravojnih formacija Sturmabteilung (SA) i Schutzstaffel (SS). Koristeći najnovija dostignuća filmske tehnike, ali i veliki talent da stvori dojmljive prizore, Rifenstahl je preko ekrana uspjela prenijeti poruku kongresa o tome da Njemačka pod vodstvom novih nacističkih vlastodržaca vraća status velike sile. *Trijumf volje* je postigao veliku gledanost u Njemačkoj, ali je imao i povoljne kritike izvan nje, te se često navodi kao jedan od najimpresivnijih i najuspješnijih primjera propagandnog filma.

Rifenstahl je, prema kasnijim vlastitim tvrdnjama, prilično nevoljko pristala na projekt, s obzirom da nije imala iskustava s dokumentarnim filmom. Hitleru se, međutim, bio dopao njen igrani film *[[Das Blaue Licht]]* te je nakon dolaska na vlast 1933. inzistirao da upravo ona snimi film o kongresu njegove stranke. Rifenstahl je pristala i na 5. kongresu, također održanom u Nürnbergu u ljeto 1933. godine, snimila *[[Der Sieg des Glaubens]]*. Taj je film, međutim, sljedeće godine završio u "bunkeru" nakon Noći dugih noževa, s obzirom da je glavna zvijezda bio u toj čistki likvidirani Ernst Röhm.

*Triumph des Willens* se u mnogo čemu naslanjao na iskustva stečena u tom projektu, a Rifenstahl je prilikom snimanja imala potpunu podršku Hitlera i njegove stranke. Angažirano je preko stotinu snimatelja i tehničara, a čak su ulice Nürnberga pregrađene i preuređene kako bi se ekipi olakšao rad.

Riefenstahl je nakon završetka drugog svjetskog rata zbog ovog filma neko vrijeme završila u zatvoru zbog pomaganja nacističkom režimu, a u današnjoj Njemačkoj je dan-danas zabranjeno njegovo prikazivanje. Usprkos toga, imao je snažan uticaj na brojne filmaše širom svijeta. Jedan od najpoznatiji je bio američki režiser Frank Capra, koji je tvrdio da je njegov ciklus ratnih propagadnih dokumentaraca *[[Why We Fight]]* nastao kao svojevrsni odgovor na *Trijumf volje*.

## Izvori

## Literatura
* 
* 
* Shirer, William. *[[Berlin Diary]]: The Journal of a Foreign Correspondent 1934-1941*. New York, Alfred A. Knopf, 1941. Includes a contemporary account of the 1934 Nuremberg rally.
*  (Complete Screenplay)
* 

## Vanjske veze
* 
* Das Blaue Licht: The Art of Leni Riefenstahl , an unofficial biographical website endorsed by the Riefenstahl Estate
* ''Triumph of the Will'' Screenplay by Leni Riefenstahl  at DasBlaueLicht.net
* Hinter den Kulissen des Reichsparteitag-Films, Riefenstahl's 1935 book on the making of the film with many photographs 
* ''Triumph of the Will'', available for download at Internet Archive
* "Lambeth Walk" - YouTube video of the Lambeth Walk British propaganda spoof
The Informer (roman)

***The Informer*** () je roman irskog književnika Liama O'Flahertyja objavljen 1925. godine. Radnja mu je smještena u Dublin poslije irskog građanskog rata. Naslovni protagonist je Gypo Nolan, bivši policajac i nominalni pripadnik "Revolucionarne organizacije" koji vlastima odaje svog najboljeg prijatelja Frankieja Phillipa, a zbog čega postaje metom njegovih drugova koji ga žele osvetiti.

The Informer je dva puta bio adaptiran kao film - 1929. u Britaniji pod naslovom **[[The Informer (film, 1929)|The Informer]]** i 1935. godine u SAD u istoimenoj, ali mnogo poznatijoj verziji u režiji O'Flahertyjevog rođaka Johna Forda.

## Reference
Ratar (Menandar)

***Ratar*** (grč. Γεωργός) naslov je jedne komedije grčkoga pesnika Menandra, koji je delovao u okviru nove atičke komedije. Fragment ovoga komada sačuvan je na papirusu.

Dramska napetost se u ovoj komediji postiže fokusiranjem na sukob između dve porodice različitog socijalnog statusa. Naime, zaplet se vrti oko dva suseda: siromašna udovica Mirina živi sa sinom i kćerkom, a bogati muškarac sa svojim sinom i kćerkom, no njih dvoje imaju različite majke. Bogatašev se sin želi oženiti Mirininom kćerkom, koja zapravo već nosi njegovo dete (on ju je naime zaveo noću tokom neke svetkovine). No mladićev otac, koji se upravo vratio s dugog putovanja, priprema da venča sina sa polusestrom. Čini se da i ratar Kleenet (on je "ratar" u naslovu) takođe želi ruku Mirinine kćerke. Tekst je veoma oštećen, no može se sa sigurnošću zaključiti da se nakon mnogih peripetija komedija završavala venčanjem Mirinine kćerke sa bogataševim sinom.
Liam O'Flaherty

**Liam O'Flaherty** (; 28. august 1896 – 7. septembar 1984) bio je irski književnik, poznat kao jedan od najznačajnijih predstavnika irskog književnog preporoda početkom 20. vijeka, ali i kao radikalni ljevičar. Najpoznatije djelo mu je roman *[[The Informer (roman)|The Informer]]* koga je 1935. u Hollywoodu ekranizirao njegov daleki rođak John Ford.

Iako se još u ranim danima za marskizam, nakon studija je razmišljao da postane katolički svećenik. Umjesto toga se 1917. priključio britanskoj Irskoj gardi i sudjelovao u prvom svjetskom ratu na Zapadnom frontu. Tamo je ranjen, ali i postao radikalni socijalist, da bi se s vremenom opredijelio za komunist.

Njegov brat Tom O'Flaherty je također bio istaknuti irski ljevičar.

## Bibliografija
* *[[Thy Neighbour's Wife]]* (1924)
* *The Black Soul* (1924)
* *[[The Informer (roman)|The Informer]]* (1925)
* *Mr. Gilhooley* (1926)
* *The Wilderness* (u časopisu u nastavcima 1927, kao knjiga 1986)
* *The Assassin* (1928)
* *[[Return of the Brute]]* (1929)
* *A Tourist's Guide To Ireland* (satira, 1929)
* *The House of Gold* (1929), prvi roman službeno zabranjen u Irskoj Slobodnoj Državi, zbog navodne nepristojnosti. Izdan 2013.
* *The Ecstasy Of Angus* (1931)
* *Skerrett* (1932)
* *Shame The Devil* (1934), autobiografija
* *Short Stories* (1937; revidirano izdanje 1956)
* *[[Famine (roman, O'Flaherty)|Famine]]* (1937)
* *Land* (1946)
* *Two Lovely Beasts and Other Stories* (1950)
* *[[Insurrection (1950 novel)|Insurrection]]* (1950)
* *The Pedlar's Revenge and Other Stories* (1976)
* *The Letters Of Liam O'Flaherty* (posthumno izdanje, 1996).

## Izvori

## Vanjske veze
* Project Muse
* Liam O'Flaherty and the raising the Red Flag at the Rotunda. The workers' occupation of the Rotunda of January 1922.
Kazaška Sovjetska Socijalistička Republika

**Kazaška Sovjetska Socijalistička Republika** (kazaški: *Қазақ Кеңестік Социалистік Республикасы*; ruski: *Казахская Советская Социалистическая Республика*, akronim: **KSSR**) bila je jedna od 15 republika Saveza Sovjetskih Socijalističkih Republika.

## Historija
Historija te republike počinje raspadom Ruskog Carstva, kad je lokalno stanovništvo osnovalo Alašku autonomiju (1917–1920), ona je čitavo vrijeme prolazila kroz brojne ustanke i pobune, koje su brutalno ugušene, te su Kazasi ipak došli pod sovjetsku vlast. 

Prostor današnjeg Kazahstana je 26. augusta 1920. proglašen autonomnom republikom unutar Ruske SFSR pod imenom Kirgijska Autonomna Sovjetska Socijalistička Republika. Ona je egzistirala do aprila 1925. kad je prezvana u *Kazaška Autonomna Socijalistička Sovjetska Republika*, 5. decembra 1936. uzdignuta je u rang republike i preimenovana u *Kazašku Socijalističku Sovjetsku Republiku*.
Omraženi čovek (Menandar)

***Omraženi čovek*** (grč. Μισούμενος) naslov je jedne komedije grčkoga pesnika Menandra, koji je delovao u okviru nove atičke komedije. To je u antici bila izuzetno popularna komedija, no do nas su došli samo oskudni papirusni fragmenti, svega oko 175 potpunih ili razumljivih stihova, koji nisu dovoljni da bi se sa sigurnošću rekonstruisao zaplet.

Plaćenik Trasonid drži u zatočeništvu devojku Krateju, u koju je ludo zaljubljen, no ne želi je silom obljubiti jer ga ona mrzi. Čini se da je njen otac Demeja otkupljuje od plaćenika. No dalji tok radnje ne može se utvrditi. Glavna tema drame verovatno je bila odnos između Trasonida i Krateje, čija dva lika pesnik crta sa simpatijama.
The Informer (film, 1935)

***The Informer*** () je američki crno-bijeli film snimljen 1935. u režiji Johna Forda. Temelji se na istoimenom romanu irskog književnika Liama O'Flahertyja koji je bio Fordov daleki rođak. Radnja je smještena u Dublin za vrijeme irskog rata za nezavisnost. Naslovni protagonist, koga tumači Victor McLaglen, je bivši pripadnik IRA-e koji, nastojeći sebi i svojoj djevojci osigurati novac za put u Ameriku, svog najboljeg prijatelja izdaje britanskim vlastima, te se potom suoči s progonom bivših drugova i vlastite savjesti.

The Informer je osvojio četiri Oscara - John Ford je osvojio Oscar za najbolju režiju; Victor McLaglen Oscar za najboljeg glumca, a Max Steiner za najbolju muziku. Dudley Nichols je osvojio Oscar za najbolji adaptirani scenario, ali ga je odbio primiti, što je bio prvi takav slučaj u historiji Oscara.

## Uloge
* Victor McLaglen - "Gypo" Nolan
* Heather Angel - Mary McPhillip
* Preston Foster - Dan Gallagher
* Margot Grahame - Katie Madden
* Wallace Ford - Frankie McPhillip
* Una O'Connor - Mrs McPhillip
* J. M. Kerrigan - Terry
* Joe Sawyer - Bartly Mulholland (na špici kao Joseph Sauers)
* Neil Fitzgerald - Tommy Connor
* Donald Meek - Peter Mulligan
* D'Arcy Corrigan - The Blind Man
* Leo McCabe - Donahue
* Steve Pendleton - Dennis Daly (na špici kao Gaylord Pendleton)
* Francis Ford - "Sudac" Flynn
* May Boley - Madame Betty

## Reference

## Vanjske veze

*
Moldavska Sovjetska Socijalistička Republika

**Moldavska Sovjetska Socijalistička Republika** (moldavski: *Република Советикэ Сочиалистэ Молдовеняскэ*; ruski: *Молда́вская Сове́тская Социалисти́ческая Респу́блика*, akronim: **MSSR**) bila je jedna od 15 republika Saveza Sovjetskih Socijalističkih Republika.

## Historija
Historija te republike počela je 12. oktobra 1924. kad je dotadašnji dio Ukrajine proglašen autonomnom republikom unutar Ukrajinske SSR pod imenom Moldavska Autonomna Sovjetska Socijalistička Republika. 

Ona je egzistirala do juna 1940. kad je spojena sa anektirnom Besarabijom i 2. augusta 1940. uzdignuta je u rang republike i preimenovana u Moldavsku Socijalističku Sovjetsku Republiku.
Litvanska Sovjetska Socijalistička Republika

**Litvanska Sovjetska Socijalistička Republika** (litvanski: *Lietuvos Tarybų Socialistinė Respublika*; ruski: *Литовская Советская Социалистическая Республика*, akronim: **LSSR**) bila je jedna od 15 republika Saveza Sovjetskih Socijalističkih Republika.

## Historija
Historija te republike počela je potpisivanjem Pakta Ribbentrop-Molotov 23. augusta 1939. u Moskvi, odnosno događajima pred početak Drugog svjetskog rata. Po tom sporazumu su Njemačka i SSSR dogovorno podijelili sfere uticaja, pa su SSSR-u pripale Finska, Estonija, Latvija, Litva, istočna Poljska i Besarabija. 

Kad je otpočeo Drugi svjetski rat 1. septembra 1939. napadom Njemačke, na Poljsku, Crvena armija, je 17. septembra okupirala istočni dio te zemlje. A u zimu 1940. jug Finske, kad se početkom juna desio slom Saveznika na zapadnom frontu (kapitulacija Francuske, Holandije i Belgije), Crvena armija je u junu preventivno okupirala Estoniju, Latviju, Litvu i Besarabiju.

Litvanska Sovjetska Socijalistička Republika proglašena je 21. jula 1940. a 3. augusta 1940. je anektirana u SSSR. Ali je već od juna 1941. bila okupirana od Nacističke Njemačke sve do jula 1944. godine.
Miroslav Biro

**Miroslav Biro** rođen kao *Friedrich Bittlingmayer* (Budimpešta, 29. novembar 1895. - Zagreb, 22. jun 1960.), bio je hrvatski kompozitor, koji će trajno ostati upamćen po svojoj pjesmi Mirno teku rijeke, koju je komponirao na stihove Drage Britvića sa kojom je osvojio prvu nagradu na Festivalu Opatija - 1959.

*Miroslav Biro*, je zapravo bio advokat, koji se muzikom i komponiranjem bavio u slobodno vrijeme. Njegovo vrijeme bio je period nakon rata, 1950-ih. Komponirao je hitove koji se i danas slušaju; *Tri palme na otoku sreće*, *More, more*, *Karolina* i nezaboravnu Mirno teku rijeke.

## Izvori
The Informer (film, 1929)

***The Informer*** () je britanski crno-bijeli film snimljen 1929. u režiji Arthura Robisona. Predstavlja prvu adaptaciju istoimenog romana irskog književnika Liama O'Flahertyja. Radnja se događa u Dublinu, a naslovni protagonist, čiji lik tumači švedski glumac Lars Hanson, je pripadnik revolucionarne organizacije koji policiji odaje svog najboljeg filma. The Informer je bio snimljen u vrijeme tranzicije sa nijemog na zvučni film; ispočetka zamišljen samo sa muzikom i zvučnim efektima, na kraju je snimljen sa govorom. Na kraju se ispostavilo da teški švedski naglasak Hansona nije uvjerljiv, kao ni mađarski naglasak zvijezde nijemih filmova Lye De Putti; oboje su morali biti sinkronizirani. Za De Putti je to bio posljednji film.

Godine 1935. je u Hollywoodu snimljena mnogo poznatija istoimena ekranizacija u režiji Johna Forda.

## Uloge
* Lya De Putti - Katie Fox 
* Lars Hanson - Gypo Nolan
* Warwick Ward - Dan Gallagher
* Carl Harbord - Francis McPhilip
* Dennis Wyndham - Murphy
* Janice Adair - Bessie
* Daisy Campbell - Mrs McPhillip
* Craighall Sherry - Mulholland
* Ray Milland - Strijelac
* Ellen Pollock - Prostitutka
* Johnny Butt - Procjenitelj

## Reference

## Vanjske veze
*
Laskavac (Menandar)

***Laskavac *** (grč. Κόλαξ) naslov je jedne komedije grčkoga pesnika Menandra, koji je delovao u okviru nove atičke komedije. Neki fragmenti ovoga komada otkriveni su na papirusu, no vrlo je teško razaznati iz njih zaplet dramske radnje. Jedino što se sa sigurnošću može utvrditi jeste da se u komediji radilo o nekom arogantnom grčkom plaćeniku.

Terencije je ovu komediju iskoristio za svog *[[Evnuh (Terencije)|Evnuha]]*.
Kirgiska Sovjetska Socijalistička Republika

**Kirgijska Sovjetska Socijalistička Republika** (kirgiski: *Кыргыз Советтик Социалисттик Республикасы*; ruski: *Киргизская Советская Социалистическая Республика*, akronim: **KSSR**) bila je jedna od 15 republika Saveza Sovjetskih Socijalističkih Republika.
## Historija
Historija te republike počela je 14. oktobra 1926. kad je osnovana Kara-Kirgiska autonomna oblast u okviru Ruske Sovjetske Federalne Socijalističke Republike. Ta oblast je 15. maja 1925. preimenovana je u **Kirgisku autonomnu oblast**, a već 1. februara 1926. reorganizirana je kao Kirgiska Autonomna Sovjetska Socijalistička Republika.

Ona je 5. decembra 1936. uzdignuta u rang punopravne republike SSSR-a pod imenom *Kirgijska Sovjetska Socijalistička Republika*.

Nakon raspada Sovjetskog Saveza proglasila je nezavisnost 31. augusta 1991.
The Marching Morons

**The Marching Morons** je znanstveno-fantastična priča Cyril M. Kornblutha iz 1951. godine koja 1973. godine biva proglašena jednom od najboljih znanstveno-fantastičnih priča svih vremena napisanih do 1965. godine pa je u skladu s tim bila uvrštena u kolekciju The Science Fiction Hall of Fame, Volume Two zajedno s Wellsovom pričom The Time Machine i još njih 20 drugih.

## Uvod

Krajem prve polovice dvadesetog veka u naučnoj zajednici SAD se počela voditi akademska rasprava nakon potvrđenih istraživanja koja su pokazala da osobe s nižom inteligencijom imaju više djece od osoba s višom inteligencijom. Ta tadašnja istraživanja čiji će rezultati biti potvrđivani bezbroj puta u kasnijim istraživanjima će postati inspiracija znanstveno-fantastičnim piscima za pisanje priča i knjiga o budućnosti u kojoj se iz današnje perspektive većina stanovnika biti idioti. S početka 1950-ih godina poznatije priče iz ove tematike su "The Little Black Bag" također od Kornblutha (1950) i "Null P" od William Tenna (1951) koja se pre svega bavi demokratskim nametanjem mediokracije što završava s zaglupljivanjem homo sapiensa i njegovom eliminacijom od strane rase inteligentnih pasa koji su se u međuvremenu razvili.

## Priča

Od kritičara slavljena priča The Marching Morons  je u određenom smislu nastavak priče "The Little Black Bag" samo što u njoj današnji trgovac nekretninama (John Barlow) koji će sve učiniti da sklopi pisao biva greškom hiberniran i potom probuđen neodređeni broj stoljeća ili hiljada godina u budućnosti. Nakon izlaska iz hibernacije John Barlow biva informiran da se probudio u svetu gde živi 3 miliona ljudi s inteligencijom 100 ili višom i 5 milijardi iz današnje perspektive idiota s inteligencijom od 45 IQ. U tom svetu inteligentne osobe rade kao robovi da bi idiote održali na životu jer bi planeta postala nesposobna za život ako bi svi oni umrli zbog milijarda i milijarda leševa.

John Barlow će toj eliti koja upravlja planetom ponuditi da rješi njihove probleme u zamjenu za položaj planetarnog neograničenog diktatora što će od njih biti prihvaćeno.

## Inspiracije

Priča The Marching Morons svoje ime duguje The Marching Chinese teoriji koja kaže da kada bi svi Kinezi stali u red i marširali kroz vrata taj marš nikada ne bi završio pošto je broj Kineza tako velik da bi se dok bi zadnji Kinezi prošli kroz vrata već rodili i odrasli novi koji bi zauzeli njihovo mjesto u redu .

Na osnovu ove znanstveno-fantastične priče će 2006. godine biti snimljen film Idiocracy koji će bez obzira na odluku izdavača da ga ne reklamira steći kultni status .

## Izvori
Ogrlica (Menandar)

***Ogrlica*** (grč. Πλόκιον) naslov je jedne komedije grčkoga pesnika Menandra, koji je delovao u okviru nove atičke komedije. Ova je komedija poslužila kao uzor rimskom komediografu Ceciliju Staciju za njegov komad *Plocium*. S obzirom na to da se Menandrova komedija sačuvala damo u fragmentima ne može se tačno utvrditi zaplet priče, nego samo razvoj pojedinih scena.

## Zaplet

Glavni likovi su jedan starac, njegova supruga, ropkinja i dvoje dece, te još jedan muškarac i druga žena. Dok majka uništava porodični mir, muž misli samo na dvoju sreću i sreću svoje dece, nastojeći da sina oženi jednom devojkom s bogatim mirazom. Istovremeno, majka pokazuje veliku arogantnost i despotski karakter te s gvozdenom rukom upravlja kućom, a jednog dana pobesni na svog muža, nakon što ga je zatekla u krevetu s jednom mladom i lepom sluškinjom. Priča se verovatno završavala pomirenjem cele porodice, do koga je došlo zahvaljujući nekoj ogrlici.

## ''Plocium'' Cecilija Stacija

Cecilije Stacije svoju palijatu *Plocium* (što isto znači "ogrlica") prerađuje za potrebe rimske publike i transformiše je u pravu farsu. Aul Gelije je uporedio Menandrov original i Stacijevu preradu, dajući uporedo i jedan odlomak na grčkom i na latinskom, te je našao da su kod Menandra različita osećanja "živa i jasna, no kod Cecilija su tupa i bez draži i dostojanstva u izrazu".  Moderni su ispitivači pak kod Stacija našli veće bogatstvo u muzikalnosti i ritmičnosti teksta. Osim toga, Stacijeva prerada kroz metafore naglašava karikaturalnost likova i, za razliku od Menandra, komičnost se postiže ne samo kroz smešne situacije, nego i kroz jezičke nesporazume i igre rečima.

## Reference
Kaya svetišta

**Kaya šumska svetišta Mijikenda** (engl.: *Sacred Mijikenda Kaya Forests*) je UNESCO-va nematerijalna svjetska baština koju čini 11 odvojenih šumskih lokaliteta na području od 200&nbsp;km uz kenijsku obalu, a u kojima se nalaze brojna utvrđena sela naroda Mijikenda ("devet plemena"), poznata kao *kaye* (engl. *kaya*, množina *kayas*). Kaye su nastala u 16. stoljeću, ali su napuštena 1940-ih. Danas se smatraju svetim mjestima i kao takva su ih održavala vijeća staraca. Jedanaest kaya, od poznatih pedesetak, je upisano na popis mjesta svjetske baštine u Africi 2008. godine kao "nositelji jedinstvenog svjedočanstva kulturne tradicije i izravna veza s živućom tradicijom", zbog toga su također, tradicije i običaji naroda Mijikenda u svetim kaya šumama upisane na popis nematerijalne svjetske baštine u Africi 2009. godine.

## Historija

Prema usmenoj predaji devet plemena Mijikenda (Digo, Chonyi, Kambe, Duruma, Kauma, Ribe, Rabai, Jibana, i Giriama) su svoja sela osnovali u 16. stoljeću, kada su došli sa sjevera (vjerojatno iz Somalije) i zakopali svoje svete figure (fingo). Prije su živjeli uz samu obalu, a u šume u unutrašnjosti su se povukli kako bi izbjegli portugalsku okupaciju.

Bogati su tradicijom jer su britanski i njemački kolonisti imali značajniji utjecaj u unutrašnjosti Kenije, ostavivši siromašnu obalu na miru. Danas svako pleme Mijikenda ima posebne običaje i jezik, iako su jezici slični jedni drugom i svahiliju. Zbog blizine plemena Mijikenda granici, pleme Digo većinom živi u Tanzaniji.

## Odlike

Kaya šume se većinom nalaze na niskim brežuljcima, ne dalje od 50&nbsp;km od morske obale Kenije. Uglavnom ih čini tropska kišna šuma veličine od 30 do 300 hektara, koja je jasno okružena poljoprivrednim zasadima mangoa, kokosa ili kašua.

U njima se nalaze ostaci starih sela od kojih su ostale tek poneke građevine uz ostatke kružnih palisadnih drvenih zidina ili suhozida. kako su kuće grupirane uz kružne zidine, središta su prostrana dvorišta u kojima se nalazio sveti gaj ili slamnata vijećnica (*moro*) gdje se, prema usmenoj predaji, po dolasku zakopala sveta skulptura (*fingo*). Mijikende su također poznati i po pogrebnim drvenim skulpturama (*kigango*) koje su predmet crnog tržišta.

I nakon napuštanja ovih sela u njima su živjeli plemenski starješine koji su ih pretvorili u svetišta i mjesta ceremonijalnih sabora, a okolne šume su postale mjesta molitve i skupljanja voćki i biljaka. Groblja su narasla oko sela i neke od znamenitih grobnica plemenskih starješina su sačuvane, kao i brojni kameni spomenici (*vigango*).

Zbog toga je sječa ovih svetih šuma strogo zabranjena, kao i uporaba za ispašu stoke i lov nekih vrsta životinja. To još vijek nadziru plemenske starješine koji vode pripadnike Mijikenda plemena kroz šume na molitvu njihovim pretcima i jedinstvenog boga Mulungua, te imaju pravo izricati presude u slučaju kršenja pravila.

## Reference

## Vanjske veze
* Fotografije na ourplaceworldheritage.com  
* video na službenim stranicama UNESCO-a   14. min.