open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Kalkulator

**Kalkulator** ili **digitron** je minijaturni, elektronski računar namenjen, po pravilu, jednostvanim proračunima. Pojavio se početkom sedamdesetih godina dvadesetog veka. Program „Apolo“ (let na Mesec sa ljudskom posadom) izgubio je izvore finansiranja 1969. godine kada je prvi Amerikanac stupio na Mjesec. Mnogi inženjeri su, ostavši bez posla, osnovali svoje privatne firme koristeći stečena znanja i iskustva. Izmislili su uređaj baziran na integralnom kolu koje je moglo da sprovodi bazične računske operacije (sabiranje, oduzimanje, množenje i deljenje). On se sastojao od kućišta u kome je bila štampana ploča sa navedenim integralnim kolom, baterija ili akumulator, a spolja displej i tastatura. Dimenzije su bile obično takve da može da stane u džep (džepni kalkulator). 

Kasnije su dodate mnoge matematičke funkcije, pa su neki kalkulatori mogli i da se programiraju. Funkcije kalkulatora su danas preuzeli stoni računari. Digitrone danas uglavnom koriste učenici, studenti, trgovci, administrativno osoblje i inženjeri za jednostavnije proračune. 

U početku su ga proizvodile, po visokoj ceni, ugledne američke firme kao što su Hewlett Packard (*Hjulit Pakard*), -{Motorola}-, Texas Instruments (*Teksas instruments*), dok ga danas proizvode najviše kineske firme po izuzetno niskoj ceni. Pojednostavljenje kalkulatora se ogleda u minijaturizaciji ili zameni baterije sa fotonaponskim ćelijama koje mogu napajati kalkulator i na sobnom svetlu.

Postoje i nešto veći kalkulatori koji se zovu stoni kalkulatori i oni su uglavnom jednostavni. Postoje složeniji kalkulatori koji su specijalizovani za razne namene. Takvi su naučni kalkulatori koji imaju tipke za trigonometrijske i slične funkcije, potom programerski koji imaju mogućnost rada sa binarnim i heksadecimalnim ciframa, kao i finansijski kalkulatori koji izračunavaju kamate i slične funkcije. Najkompleksniji su programabilni kalkulatori i oni predstavljaju klasu za sebe. 

Skoro svi kalkulatori rade osnovne operacije na jedan način. Unese se jedan broj, operacija, drugi broj i na kraju znak za jednako. Međutim, pored ovoga, postoji i još jedan način koji se zove obrnuta poljska notacija i koju koriste svi kalkulatori firme Hjulit Pakard.

## Zanimljivost
Reč digitron je dobila ime po kompaniji Digitron u mestu Buje, Istra, Hrvatska koja ga je prva sklapala u SFRJ i nametnula se na tržištu kao robna marka.
Štampana ploča

**Štampana ploča** je pomoćna elektronska komponenta koja služi za povezivanje elektronskih komponenti (otpornici, kondenzatori, tranzistori, konektori, integralna kola, preklopnici, tasteri...), koje su na njoj montirane.

## Način izrade

Sve štampane ploče imaju sličan metod izrade i sastojke. Štampana ploča se pravi od glasfibera (za profesionalne potrebe) ili pertinaksa (za jeftinije elektronske uređaje). Na ploču se nanosi tanak bakarni sloj, koji predstavlja lice ploče. Foto postupkom na ploču se nanosi budući izgled ploče, potom se hemijskim postupkom skida suvišan bakar:
# Bakar se prvo premazuje hemijskim slojem osetljivim na svetlost - fotorezistom.
# Na ploču se stavlja filmski negativ šeme kola iste veličine kao ploča, i izlaže svetlosti. Slično kao pri pravljenju fotografije; u ovom slučaju, koristi se ultraljubičasto zračenje. Svetlost prolazi kroz negativ i pada na bakar presvučen fotorezistom.
# Posle osvetljavanja, ploča se potapa u razvijač. Iz razvijača se izvlači ploča na kojoj su neosvetljene bakarne površine postale crne ili tamnosive. 
# Na kraju, ploča se potapa u rastvor za nagrizanje, tj. „ecovanje“. Sredstvo za nagrizanje je tečnost slična kiselini (ili sama kiselina) koja nagriza bakar. Crne i sive površine su otporne na njega i prave šemu kola na ploči.

Posle bušenja i metalizacije rupa koje povezuju donju i gornju štampu na ploču se nanosi zaštitni film čija je funkcija da spreči kratke spojeve tokom montaže i lemljenja elemenata. Kolo se realizuje pomoću lemnih tačaka (engl. *pads*) i provodnih linija (engl. *traces*):
* *Lemne tačke*: Ove tačke kontakta obično su okrugle ili četvrtaste. Posle nagrizanja ploče, u centru svake lemne tačke buši se rupa. Komponente se postavljaju na ploču tako što se njihove nožice stavljaju u te rupe. Nakon toga, nožice svake komponente leme se za ploču u lemnim tačkama.
* *Provodne linije*: Ovi spojevi se protežu između lemnih tačaka i električno povezuju komponente.

## Vrste

Štampane ploče mogu biti jednostrane i dvostrane:
* Jednostrane ploče su presvučene bakrom samo s jedne strane. Komponente se postavljaju na drugu stranu.
* Dvostrane ploče imaju bakarnu foliju sa obe strane; često se koriste za rad s veoma složenim kolima.

Takođe ploče mogu biti zalepljene jedna na drugu i time se otvaruje više slojeva bakra tj. višeslojna štampana ploča.

## Povezano
* Prototipska ploča
Celularni automat

**Stanični automat** (još i **celularni automat** ili **ćelijski automat**) je model fizikalnog sustava.

U tom modelu, diskretizirane veličine su prostor i vrijeme. Interakcije su ograničene samo na lokalnost.

Stanični automati imaju sastav od pravilne rešetke od n-protega (dimenzija), koju čine polja stanica. Pri tome svaka ta stanica moze biti u jednom od konačnog broja mogućih stanja.

Stanje svake stanice se mijenja/osvježava u diskretiziranim vremenskim intervalima (pri čemu pravilnost tih ažuriranja je lokalna). Pritom, stanje stanice u vremenskoj točki t+1 je ovisna veličina, na koju utječe stanje susjedstva te stanice u trenutku k.

Susjedstvo te stanice definiramo kao tu samu stanicu, koja je predmetom promatranja, i određeni broj susjednih stanica. Potonje ovisi o protežnosti staničnog automata i vrsti susjedstva (postoje, primjerice, Von Neumannovo susjedstvo, Mooreovo susjedstvo...)

## Povezano
* Booleov stanični automat
* toroidna rešetka
* elementarni stanični automat (eng. ECA)
* Stanislaw Uram
* Stephen Wolfram
* John Conway
* Martin Gardner
* Konrad Zuse

## Reference
Kvadratni korijen

**Kvadratni koren** je unarna matematička operacija inverzna kvadriranju. Oznaka ove operacije nad nekim brojem *x* je:

:\sqrt x, i čita se kao „koren iz *x*“.

Potpuno ispravno bi bilo pisati \sqrt[2]{x}, i izgovarati „kvadratni koren od *x*“, međutim to se ređe radi iz razloga što se najveći broj slučajeva pomena korena odnosi na kvadratni koren, pa se ustalio kraći izgovor i jednostavniji zapis. Mnogi matematicari smatraju da je Arsenijevic Petar stvorio koren.

## Definicija
Ova operacija se definiše sledećom relacijom:
:*Kvadratni koren broja x je nenegativan broj koji pomnožen sam sobom daje x.*

Na primer, \sqrt 9 = 3 pošto je 3^2 = 3\cdot 3 = 9\,.

Primer pokazuje kako se kvadratni koren pojavljuje prilikom rešenjavanja kvadratne jednačine x^2 = 9\,.

Uopšteno kvadratna jednačina ima oblik ax^2 + bx + c = 0\, i za njeno rešavanje je neophodna primena kvadratnog korena.

## Osobine
* **Glavna vrednost kvadratnog korena** je funkcija  f(x) = \sqrt{x} koja preslikava skup nenegativnih realnih brojeva \mathbb{R}^+ \cup \{0\}  na samog sebe.

## Opširnije
Kvadratni koren prirodnog broja je često iracionalan broj tj. broj koga nije moguće zapisati u obliku razlomka. Na primer \sqrt 2\, se ne može zapisati kao *m*/*n*, gde su *n* i *m* prirodni brojevi. Međutim, toliko tačno iznosi dužina dijagonale kvadrata čija je dužina stranice jednaka 1.

Otkriće činjenice da je \sqrt 2\, iracionalan („van pameti“) se pripisuje Hipasu, Pitagorinom učeniku.

Oznaka, simbol, za kvadratni koren (\sqrt{\ } ) je prvi put upotrebljena u 16. veku. Skoro je sigurno da je proizašlo iz prilagođenog ispisa malog latiničnog slova *r*, što je skraćenica od  što znači koren.

## Argument i vrednost
Da bi rezultat korenovanja bio realan broj, argument operacije *x* mora biti nenegativan broj. Postoje dve vrednosti za kvadratni koren broja većeg od nule i te dve vrednosti su kvadratni koren i negativni kvadratni koren (češće obeležavani sa plusom i minusom). Primer \sqrt 9 = 3 (nekad se ovo naziva glavna vrednost korena), ali takođe važi i \sqrt 9 = -3 što se neki put beleži kao \sqrt 9 = \pm 3 i time u jednom iskazu označavaju oba rezultata.

Za negativne brojeve nije moguće naći realan kvadratni koren. Zato je uveden pojam imaginarnog i kompleksnog broja, pa je matematički moguće izračunati odnosno predstaviti i takve brojeve.

:\sqrt{-1} = i
:\sqrt{-25} = \sqrt{-1 \cdot 25} = \sqrt{-1} \cdot \sqrt{25} = 5i

## Povezano
* Kubni koren
* Koren
* Stepen
Primitivna funkcija

**Primitivna funkcija** funkcije {f(x)} definisane u intervalu {(a,b)}, je funkcija {\varphi(x)} definisana na istom intervalu, sa svojstvom \varphi'(x)=f(x).

## Definicija
Neka je funkcija {f(x)} definisana u intervalu {(a,b)}.

Primitivnom funkcijom funkcije {f(x)} nazivamo funkciju \varphi(x) , x\in(a,b), ako je ona diferencijabilna i ako zadovoljava jednakost \varphi'(x)=f(x), x\in(a,b).

Ako je \varphi(x) primitivna funkcija funkcije {f(x)}, onda je i \varphi(x)+c primitivna funkcija funkcije {f(x)}, gde je {c} − proizvoljna konstanta.

## Sve primitivne funkcije date funkcije
***Stav 1:*** Ako je \varphi(x) primitivna funkcija funkcije {f(x)}, onda je i \varphi(x)+C primitivna funkcija funkcije {f(x)}, gde je {C} − proizvoljna konstanta..

Ako su \varphi(x) i \phi(x) dve primitivne funkcije od {f(x)} u nekom intervalu, onda je njihova razlika konstantna u tom intervalu.

## Neodređeni integral

Pojam primitivne funkcije je usko povezan sa pojmom neodređenog integrala, koji se definiše kao skup svih primitivnih funkcija neke funkcije i označava sa : \int f(x) \,dx.

## Povezano
* Neodređeni integral
* Diferencijabilnost
* Izvod
* Funkcija

## Reference

## Literatura
* Dušan Adnađević, Zoran Kadelburg: Matematička analiza 1, Studentski trg, Beograd, 1995.
* *Introduction to Classical Real Analysis*, by Karl R. Stromberg; Wadsworth, 1981 (see also)
* ''Historical Essay On Continuity Of Derivatives'' by Dave L. Renfro;

## Vanjske veze
* Primitivna funkcija: definicija i osnovna svojstva
* Integral i primitivna funkcija
* Wolfram Integrator
* Mathematical Assistant on Web 
* Function Calculator
Sinus

**Sinus** ( zavoj, nabor, vijuganje; poluokrug, šupljina) je trigonometrijska funkcija. Definiše se kao odnos naspramne katete i hipotenuze pravouglog trougla izgrađenog nad datim uglom, čiji se sinus određuje.

Graf sinusne funkcije jeste sinusoida. Ona je izvijena kriva linija po određenim pravilima, i podsjeća na vijuganje zmije.

## Etimologija

Sanskritska riječ *jyā́ḥ* - tetiva na luku, u arapskom prihvaćena i napisana kao *jayb* جيب, odakle ju je Gerard iz Kremone prevedeo u 12. veku na latinski kao *sinus* - luk, kriva.

## Definicije

Definicija 1: Sinus određenog ugla u pravouglom trouglu je odnos (količnik) naspramne katete (a) tom uglu i pripadajuće hipotenuze (c).
Po definiciji slijedi (slika pravougli trougao):
\frac{a}{c}=\operatorname{sin}\alpha  ; \frac{b}{c}=\operatorname{sin}\beta  

Definicija 2: Sinus ugla u trigonometrijskoj kružnici je vertikalna projekcija jediničnog radijus vektora koji sa početnim smjerom ose X zatvara taj ugao.

## Diskusija funkcije sinus

Kada ugao raste od 0° do 90°, sinus je pozitivan i njegova vrijednost raste od 0 do +1;

kada ugao raste od 90° do 180°, sinus je pozitivan i njegova vrijednost opada od +1 do 0;

kada ugao raste od 180° do 270°, sinus je negativan i njegova vrijednost opada od 0 do -1;

kada ugao raste od 270° do 360°, sinus je negativan i njegova vrijednost raste od -1 do 0.

## Reference

## Povezano
* Sinusoida

## Vanjske veze

* Funkcija sinus na wolfram.com
Prefiksna notacija

**Prefiksna notacija** je oblik notacije koji se koristi u logici, aritmetici i algebri. NJena odlika je da se operatori pišu levo od svojih operanada. Ako je arnost operatora fiksirana, sintaksa koja se dobija je nedvosmislena i bez zagrada. Poljski logičar Jan Lukašijevič je izumeo ovu notaciju oko 1920; ova notacija se ponekad naziva **poljskom notacijom**.

Više se ne koristi puno u logici, ali je našla primenu u računarstvu.

## Aritmetika
Izraz za sabiranje brojeva 1 i 2, u prefiksnoj notaciji se zapisuje kao "+ 1 2" umesto uobičajenog infiksnog "1 + 2". U komplikovanijim izrazima operatori i dalje prethode operandima, ali sami operandi mogu biti netrivijalni izrazi koji imaju svoje operande. Na primer, izraz koji bi u infiksnoj notaciji bio zapisan kao
:5 * (6 + 7)
se u prefiksnoj notaciji može zapisati
: 5 (+ 6 7),
ili jednostavnije
: 5 + 6 7.

Kako su jednostavni aritmetički operatori svi binarni (bar u aritmetičkom kontekstu), svako njihovo prefisko predstavljanje je nedvosmisleno, pa su zagrade nepotrebne. Kod infiksnog načina zapisivanja, ako bismo uklonili zagrade, promenio bi se rezultat.

Prefiksna notacija u jednostavnoj aritmetici je uglavnom od akademskog interesa. Za razliku od slične postfiksne notacije (poznate i kao „Obrnuta poljska notacija“), prefiskna notacija se vrlo malo koristila u komercijalnim kalkulatorima. Međutim, prefiksna notacija se često koristi kao prvi, konceptualni korak u izučavanju programskih jezika koji koriste prefiksnu notaciju.
Kosinus

**Kosinus** je trigonometrijska funkcija funkcija koja se za neki ugao definiše kao odnos pripadajuće katete  i dužina hipotenuze  nad njime konstruisanim pravouglim trouglom.

## Povezano
* Sinusoida

## Vanjske veze
* Funkcija kosinus na -{wolfram.com}-
Tangens

**Tangens** je trigonometrijska funkcija izvedena od sinusa i kosinusa. Definicija joj glasi:

:\operatorname{tg}\;x = \frac{\sin x}{\cos x} = \frac{1}{\operatorname{ctg}\;x}

## Vanjske veze
* Funkcija tangens na wolfram.com
Kotangens

**Kotangens** je trigonometrijska funkcija izvedena od sinusa i kosinusa. Definiše se kao:

:\operatorname{ctg}\;x = \frac{1}{\operatorname{tg}\;x} = \frac{\cos x}{\sin x}

## Vanjske veze
* Funkcija kotangens na wolfram.com
Sinus versus

**Sinus versus** je trigonometrijska funkcija y=\operatorname{versin}x=1-\cos x, slika desno.

Funkcija se naziva i *versinus*. Ovi nazivi su danas veoma retko u upotrebi. Graf versinusa je kosinusoida translirana za jedan gore. Svugde je definisana. Nule su u tačkama \left(2k\pi,0\right), na ostalim mestima je pozitivna, osnovni period je 2π, minimumi su u nulama, a maksimumi \left((2k+1)\pi,2\right).

Sinus versus ugla alfa je odnos \frac{\overline{AB}}{\overline{OC}}, na slici (2) levo, gde je B projekcija vrha pokretnog radijus-vektora na apscisu. Zamenom dužina sa slike dobićemo da je sinus versus ugla alfa 1 - cosα.

Pojam sinusa versusa uveden je u 17. veku i danas se skoro uopšte ne upotrebljava. Ruski matematičar P. L. Čebišev je smatrao da će sinus versus igrati važnu ulogu u matematici.

Latinski: *sinus* - ispupčenost, nadutost; *versus* - (pre) okrenut; *sinvers* - (pre) okrenuti sinus.
Kosinus versus

**Kosinus versus** je trigonometrijska funkcija y=\operatorname{vercos}x=1-\sin x, slika desno.

Čita se i *verkosinus*. Pojam je uveden u matematiku u 17. veku, ali danas to ime veoma retko srećemo. Graf funkcije verkosinus je sinusoida, to je graf funkcije sinus, transliran za jedan gore.

Funkcija je definisana svugde. Nule su \left(\frac{\pi}{2}+2k\pi,0\right), a za sve ostale -{h}- je pozitivna. Osnovni period je 2&pi;. Minimumi su u nulama, maksimumi su \left(-\frac{\pi}{2}+k\pi,2\right).

Latinski: *co* (skraćeno od *complementum*) - dopuna, *sinus* - ispupčenje, nabor, *versus* - obrnut, *kosinus versus* - obrnuti kosinus.
Sinusoida

**Sinusoida** je grafik trigonometrijske funkcije \ y=\sin x u pravouglom Dekartovom sistemu koordinata.

## Druge definicije

* Grafici funkcija oblika \ y=A\sin(\omega x+\phi) takođe se nazivaju sinusoidama koje se dobijaju iz prethodne sinusoide jednim pomeranjem za -φ, deformacije ω po osi h, i deformacije A po osi u. Pri tome se broj A naziva amplituda, ω - kružna frekvencija, φ - početna faza oscilovanja.
* Grafik funkcije \ y=\cos x (kosinusoida) je takođe sinusoida, paralelno pomerena po h osi za -π/2, jer je \ \cos x=\sin(x+\pi /2).

## Primeri sinusoida

* Sinusoida se često sreće u elektrotehnici, mehanici i dugim oblastima fizike pri izučavanju oscilatornih kretanja. Na primer, oscilacije matematičkog klatna, oscilacije struje i napona u elektičnoj oscilatornoj konturi-kolu itd., jesu sinusoidalne oscilacije, kada se zanemare amortizacije - prigušenja.
* Projekcija spiralne linije na ravan presek kružnog valjka je sinusoida čija je amplituda jednaka poluprečniku baze (poluprečnik cilindra) a perioda jednaka koraku spiralne linije.
* Jedan praktičan model. Uzeti sveću i omotati je nekoliko puta tankom hartijom, a zatim raseći pod uglom koji nije okomit na osu sveće. Rub razmotane hartije daje model sinusoide.
Radijan

U matematici i fizici, **radijan** je merna jedinica ugla. To je SI izvedena jedinica za ugao. Definisana je kao ugao kod centra kruga zatvoren lukom kružnice koji je jednak u dužini poluprečniku kruga. Mere ugla u radijanima su često date bez ikakve eksplicitne jedinice. Kada se da jedinica, koristi se skraćenica **rad**, a ponekad simbol **<sup>c</sup>** (za cirkularni).

Postoje 2π (oko 6,283185) radijana u punom krugu, pa:

2π rad = 360°
1 rad = 360/(2π)° = 180/π° (približno 57,29578°).
ili:

:360^\circ=2\pi\mbox{rad}

:1^\circ=\frac{2\pi}{360}\mbox{rad}=\frac{\pi}{180}\mbox{rad}

U matematičkoj analizi, uglovi moraju da se predstave u radijanima u trigonometrijskim funkcijama, da bi identiteti i rezultati bili što prostiji i prirodniji. Na primer, upotreba radijana vodi do prostog identiteta

:\lim_{h\rightarrow 0}\frac{\sin h}{h}=1,

koji je osnova za mnoge druge elegantne identitete u matematici, uključujući

:\frac{d \sin x}{dx} = \cos x.

Radijan je pre bio SI dopunska jedinica, ali je ova kategorija ukinuta iz SI sistema 1995. godine.

Treba naglasiti da, iako je radijan jedinica za meru, sve mereno u radijanima je *bezdimenzionalno*. Ovo može lako da se uoči u tome da je odnos dužine luka i poluprečnika ustvari ugao luka, meren u radijanima; a ipak količnik dva rastojanja je bez dimenzija. Veličine uglova su naprosto *[[broj]]evi*—u matematičkom smislu—a *ne* fizičke veličine merene u odnosu na izvestan fiksan etalon. Veličina ugla, u radijanima, stepenima ili ma kojoj drugoj jedinici, nezavisna je od jedinice koja se koristi za izražavanje dužina i drugih fizičkih merljivih veličina.

Za merenje prostornih uglova, vidite steradijan.

## Povezano
* Trigonometrija
* Harmonijska analiza
* Ugaona frekvencija
* Stepeni
* Pi
Kosinus hiperbolični

**Kosinus hiperbolički**: je parna funkcija, čiji se domen kreće u granicama *(-∞,∞)*, a kodomen [1,∞), sa minimumom u nuli. Osa simetrije funkcije je -{y}--osa, a asimptota nema. Jedna od definicija glasi:

:\operatorname{cosh}(x) = \frac{e^x + e^{-x}}{2}

## Vanjske veze

* Funkcija cosh na wolfram.com
Tangens hiperbolični

**Tangens hiperbolični** je neparna, monotono rastuća funkcija. Domen joj uzima vrednosti *(-∞,∞)* a kodomen *(-1,1)*. Definiše se kao:

:\operatorname{tanh}(x) = \frac{\operatorname{sinh}(x)}{\operatorname{cosh}(x)} = \frac{e^x - e^{-x}}{e^x + e^{-x}}

U nuli se nalazi jedini prevoj funkcije, a u istog se ulazi pod ugom od π/4.

## Vanjske veze
* Funkcija tanh na wolfram.com
Kotangens hiperbolični

**Kotangens hiperbolični** je neparna, monotono opadajuća funkcija, čiji domen se kreće u vrednostima (-∞,0) i (0,∞), a kodomen (-∞,-1) i (1,∞). Definiše se kao:

:\operatorname{ctgh}(x) = \frac{\operatorname{cosh}(x)}{\operatorname{sinh}(x)} = \frac{e^x + e^{-x}}{e^x - e^{-x}}

Funkcija ima tri asimptote: *x = 0*, i *y = ±1*.

## Vanjske veze
* Funkcija ctgh}- na -{wolfram.com}-
Hiperbolički sekans

**Sekans hiperbolični** je parna, pozitivna funkcija, čiji domen pripada *(-∞,∞)*, a kodomen *(0,1]* sa maksimumom u nuli. Funkcija se definiše kao:

:\operatorname{sech}\;x = \frac{1}{\operatorname{cosh}\;x} = \frac{2}{e^x + e^{-x}}

## Vanjske veze
* Funkcija sech na wolfram.com
Kosekans hiperbolični

**Kosekans hiperbolični** je hiperbolična, neparna, monotono opadajuća funkcija. Definiše se kao:

:\operatorname{cosech}\;x = \frac{1}{\operatorname{sinh}\;x} = \frac{2}{e^x - e^{-x}}

## Vanjske veze
* Funkcija -{cosech}- na -{wolfram.com}-
Sinus hiperbolični

**Sinus hiperbolični** je neparna, monotono rastuća funkcija, čiji se domen i kodomen kreću u granicama *(-∞,∞)*. Definicija ove funkcije je:

:\operatorname{sinh}(x) = \frac{e^x - e^{-x}}{2}

U svoj jedini prevoj ulazi u nuli, pod ugom *π/4*. Nema asimptota.

## Vanjske veze
* Funkcija sinh na wolfram.com
Arkus tangens hiperbolični

**Arkus tangens hiperbolični** je monotono rastuća, funkcija, čiji se domen kreće u *(-1,1)*, a kodomen u *(-∞,∞)*. Definiše se kao:

:\operatorname{arctgh}\;x = \operatorname{tgh}^{-1}x = \frac{1}{2} \left ( \log(1+x) - \log(1-x)  \right )

Funkcija ima jedan prevoj i nulu u nuli, u koju ulazi pod ugom od π/4. Ima dve asimptote: *x = ±1*.

## Vanjske veze
* funkcija arctgh na wolfram.com
Arkus kotangens hiperbolični

**Arkus kotangens hiperbolični** je monotono opadajuća funkcija, čiji domen leži u *(-∞,-1)* i *(1,∞)*, a kodomen u (-∞,∞). Definiše se kao:

:\operatorname{arcctgh}\;x = \operatorname{ctgh}^{-1}x = \frac{1}{2}\left ( \log(1+\frac{1}{x}) - 
\log(1-\frac{1}{x}) \right ),\;\;x \ne 0
:\operatorname{arcctgh}\;0 = \frac{i\pi}{2}

Funkcija ima prekid na *-{[-1,1]}-*, asimptote su joj *-{y}-=0* i *-{x}-=±1*, a nula nema.

## Vanjske veze
* funkcija arcctgh na wolfram.com
Inverzne trigonometrijske funkcije

**Inverzne trigonometrijske funkcije** su arcsin x (arkus-sinus iks), arccos x (arkus-kosinus), arctg x (arkus-tangens), arcctg x (arkus-kotangens). One su inverzne trigonometrijskim funkcijama sin x (sinus iks), cos x (kosinus), tg x (tangens), ctg x (kotangens). Prefiks *arkus* im dolazi od latinske reči *arcus* - luk, ugao. Nazivaju se i *ciklometrijske* funkcije. U nekim zemljama pišu ih na uobičajen, opšti način za inverzne funkcije: sin-1x, cos-1x, tg-1x, ctg-1x.

Pored ovih postoje i inverzne trigonometrijske funkcije arkus sekans (arcsec x) i arkus kosekans (arccsc x). One su inverzne trigonometrijskim funkcijama sekans iks (sec x), kosekans (csc x), koje se malo ređe upotrebljavaju. NJihove osobine su detaljije opisane uz pojam: Ravninska trigonometrija.
Arkus sinus

**Arkus sinus** je funkcija inverzna sinusnoj funkciji na njenom ograničenom intervalu [-π/2,π/2]. Koristi se za određivanje veličine ugla u ovom opsegu, kada je poznata vrednost njegovog sinusa.

## Formule
Slede neke od formula koje se vezuju za arkus sinus:

:\arcsin{-x} = \frac{\pi}{2} - \arccos{x} (pravilo komplementarnih uglova)
:\arcsin{-x} = -\arcsin{x} (neparnost f-je)
:\arcsin{\frac{1}{x}} = arccosec{x}

Preko formule za polovinu ugla se dobija i:

:\arcsin x = 2 arctg \frac{x}{1+\sqrt{1-x^2}}

Izvod:

:\frac{d}{dx} \arcsin x {}= \frac{1}{\sqrt{1-x^2}}; \qquad |x| 

Predstavljanje u formi integrala:

:\arcsin x {}= \int_0^x \frac {1} {\sqrt{1 - z^2}}\,dz,\qquad |x| \leq 1

Predstavljanje u formi beskonačne sume:

:
\begin{align}
\arcsin z & {}= z + \left( \frac {1} {2} \right) \frac {z^3} {3} + \left( \frac {1 \cdot 3} {2 \cdot 4} \right) \frac {z^5} {5} + \left( \frac{1 \cdot 3 \cdot 5} {2 \cdot 4 \cdot 6 } \right) \frac{z^7} {7} + \cdots\\
& {}= \sum_{n=0}^\infty \left( \frac {(2n)!} {2^{2n}(n!)^2} \right) \frac {z^{2n+1}} {(2n+1)}
; \qquad | z | \le 1
\end{align}


## Vanjske veze
* Funkcija arkus sinus na wolfram.com
Arkus tangens

**Arkus tangens** je funkcija inverzna funkciji tangensa na intervalu njenog domena [-π/2,π/2]. Koristi se za određivanje veličine ugla kada je poznata vrednost njegovog tangensa. Može se definisati sledećom formulom:

:\operatorname{arctg}\;x = \tan^{-1}x = \frac{i}{2}\left ( \log(1-ix) - \log(ix+1) \right )

## Formule
Slede neke od formula koje se vezuju za arkus tangens:

:\operatorname{arctg}\; x = \frac{\pi}{2} - \operatorname{arcctg}\; x (pravilo komplementnih uglova)
:\operatorname{arctg} (-x) = - \operatorname{arctg}\; x \! (neparnost f-je)
:\operatorname{arctg}\; \frac{1}{x} = \frac{\pi}{2} - \operatorname{arctg}\; x =\operatorname{arcctg}\; x, \  x > 0
:\operatorname{arctg}\; \frac{1}{x} = -\frac{\pi}{2} - \operatorname{arctg}\; x = -\pi + \operatorname{arcctg}\; x, \  x 

Preko formule za polovinu ugla se dobija i:

:\operatorname{arctg}\;x = 2 \operatorname{arctg}\; \frac{x}{1+\sqrt{1+x^2}}

Izvod:

:\frac{d}{dx} \operatorname{arctg}\; x {}= \frac{1}{1+x^2}

Predstavljanje u formi integrala:

:\operatorname{arctg}\; x {}= \int_0^x \frac 1 {x^2 + 1}\,dx

Predstavljanje u formi beskonačne sume:

:
\begin{align}
\operatorname{arctg} x & {}= x - \frac {x^3} {3} +\frac {x^5} {5} -\frac {x^7} {7} +\cdots \\
& {}= \sum_{n=0}^\infty \frac {(-1)^n x^{2n+1}} {2n+1}
; \qquad | x | \le 1 \qquad x \neq i,-i
\end{align}


## Vanjske veze
* Funkcija -{arctg}- na -{wolfram.com}-
Arkus sinus hiperbolični

**Arkus sinus hiperbolični** je neparna, monotono rastuća funkcija, čiji domen i kodomen pripadaju *(-∞,∞)*. Definiše se kao:

:\operatorname{arcsinh}\;x = \operatorname{sinh}^{-1}x = \log \left ( x + \sqrt{x^2 + 1} \right )

Funkcija ima jedan prevoj u nuli, u koga ulazi pod ugom od &pi;/4. Nema asimptota.

## Povezano
* Funkcija -{arcsinh}- na -{wolfram.com}-
Arkus kosinus hiperbolični

**Arkus kosinus hiperbolični** je monotono rastuća funkcija, čiji domen uzima vrednosti *[1,∞)* a kodomen *(0,∞)*. Definiše se kao:

:\operatorname{arccosh}\;x = \operatorname{cosh}^{-1}x = \log(x + \sqrt{x-1}\sqrt{x+1})

Funkcija je konveksna, nema prevoja ni asimtota, a apsolutni minimum joj je nula u tački 1, -{x}--ose.

## Povezano
* Funkcija arccosh na wolfram.com

[sr:Аркус косинус хиперболични]
Arkus kotangens

**Arkus kotangens** je funkcija inverzna funkciji kotangensa na intervalu njenog domena [-π/2,π/2]. Koristi se za određivanje veličine ugla kada je poznata vrednost njegovog kotangensa. Može se definisati sledećom funkcijom:

:\operatorname{arcctg}\;x = \operatorname{ctg}^{-1}x = \frac{i}{2}\left ( \log \left ( 1 - \frac{i}{x} \right ) - \log \left ( 1 + \frac{i}{x} \right ) \right )

Pri čemu treba važiti da je *-{x}-* različito od nule.

## Formule
Slede neke od formula koje se vezuju za arkus kotangens:

:\operatorname{arcctg}\; x = \frac{\pi}{2} - \arctan x  (pravilo komplementnih uglova)
:\operatorname{arcctg} (-x) = \pi - \operatorname{arcctg}\; x \!
:\operatorname{arcctg}\; \frac{1}{x} = \frac{\pi}{2} - \operatorname{arcctg}\; x =\arctan x, \  \ x > 0
:\operatorname{arcctg}\; \frac{1}{x} = \frac{3\pi}{2} - \operatorname{arcctg}\; x = \pi + \arctan x,\  \ x 

Izvod:

:\frac{d}{dx} \operatorname{arcctg}\; x {}= \frac{-1}{1+x^2}

Predstavljanje u formi integrala:

:\operatorname{arcctg}\; x {}= \int_x^\infty \frac {1} {x^2 + 1}\,dx

Predstavljanje u formi beskonačne sume:

:
\begin{align}
\operatorname{arcctg} x & {}= \frac {\pi} {2} - \arctan x \\
& {}= \frac {\pi} {2} - ( z - \frac {x^3} {3} +\frac {x^5} {5} -\frac {x^7} {7} +\cdots ) \\
& {}= \frac {\pi} {2} - \sum_{n=0}^\infty \frac {(-1)^n x^{2n+1}} {2n+1}
; \qquad | x | \le 1 \qquad x \neq i,-i
\end{align}


## Vanjske veze
* Funkcija arcctg na wolfram.com
Arkus sekans

**Arkus sekans** je funkcija inverzna funkciji sekansa.

## Formule
Slede neke od formula koje se vezuju za arkus sekans:

:\arcsec (-x) = \pi - \arcsec x \!
:\arcsec \frac{1}{x} = \arccos x 

Izvod:

:\frac{d}{dx} \arcsec x {}= \frac{1}{|x|\,\sqrt{x^2-1}}; \qquad |x| > 1

Predstavljanje u formi integrala:

:\arcsec x {}= \int_1^x \frac 1 {x \sqrt{x^2 - 1}}\,dx, \qquad x \geq 1

Predstavljanje u formi beskonačne sume:

:
\begin{align}
\arcsec x & {}= \arccos\left(x^{-1}\right) \\
& {}= \frac {\pi} {2} - (x^{-1} + \left( \frac {1} {2} \right) \frac {x^{-3}} {3} + \left( \frac {1 \cdot 3} {2 \cdot 4} \right) \frac {x^{-5}} {5} + \left( \frac{1 \cdot 3 \cdot 5} {2 \cdot 4 \cdot 6 } \right) \frac{x^{-7}} {7} + \cdots ) \\
& {}= \frac {\pi} {2} - \sum_{n=0}^\infty \left( \frac {(2n)!} {2^{2n}(n!)^2} \right) \frac {x^{-(2n+1)}} {(2n+1)} 
; \qquad \left| x \right| \ge 1 
\end{align}


## Vanjske veze
* Funkcija arcsec na wolfram.com
Arkus kosekans

**Arkus kosekans** je funkcija inverzna funkciji kosekansa. Domen arkus kosekansa uzima vrednosti , dok se kodomen kređe po vrednostima iz intervala .

## Formule
Slede neke od formula koje se vezuju za arkus kosekans:

:\operatorname{arccosec} (-x) = - \operatorname{arccosec} x \!
:\operatorname{arccosec} \; \frac{1}{x} = \arcsin x 

Izvod:

:\frac{d}{dx} \operatorname{arccosec}\; x {}= \frac{-1}{|x|\,\sqrt{x^2-1}}; \qquad |x| > 1

Predstavljanje u formi integrala:

:\operatorname{arccosec}\; x {}= \int_x^\infty \frac {1} {x \sqrt{x^2 - 1}}\,dx, \qquad x \geq 1

Predstavljanje u formi beskonačne sume:

:
\begin{align}
\operatorname{arccosec}\; x & {}= \arcsin\left(x^{-1}\right) \\
& {}= x^{-1} + \left( \frac {1} {2} \right) \frac {x^{-3}} {3} + \left( \frac {1 \cdot 3} {2 \cdot 4 } \right) \frac {x^{-5}} {5} + \left( \frac {1 \cdot 3 \cdot 5} {2 \cdot 4 \cdot 6} \right) \frac {x^{-7}} {7} +\cdots \\
& {}= \sum_{n=0}^\infty \left( \frac {(2n)!} {2^{2n}(n!)^2} \right) \frac {x^{-(2n+1)}} {2n+1}
; \qquad \left| x \right| \ge 1 
\end{align}


## Vanjske veze
* Funkcija arccosec na wolfram.com
Sekans hiperbolični

**Sekans hiperbolični** je parna, pozitivna funkcija, čiji domen pripada *(-∞,∞)*, a kodomen *(0,1]* sa maksimumom u nuli. Funkcija se definiše kao:

:\operatorname{sech}\;x = \frac{1}{\operatorname{cosh}\;x} = \frac{2}{e^x + e^{-x}}

## Vanjske veze
* Funkcija sech na wolfram.com
Arkus sekans hiperbolični

**Arkus sekans hiperbolični** je matematička funkcija koja se može definisati sa:

:\operatorname{arcsech}\; x = \operatorname{sech}^{-1} x = \log \left ( \sqrt{\frac{1}{x} - 1 } \sqrt{1+\frac{1}{x}} + \frac{1}{x}  \right )

## Vanjske veze
* Funkcija arcsech na wolfram.com
Vandana Shiva

**Vandana Shiva** (Hindi: वंदना शिवा; Dehra Dun, Uttarakhand, Indija, 5. 11. 1952.-) je fizičarka, ekološka aktivistkinja i spsiateljica. Shiva, koja trenutno živi u New Delhiju, je autorica preko 300 radova u vodećim naučnim i tehničkim časopisima.

Shiva je sudjelovala u nenasilnom Chipko pokretu 1970-ih. Pokret, čiji su glavni sudionici žene, preuzeo je taktiku grljenja stabala kako bi spriječio njihovo rušenje. 

Shiva je jedna od vođa Međunarodnog foruma o globalizaciji, (zajedno s Jerryjem Manderom, Edwardom Godlsmithom, Ralphom Naderom, Jeremyjem Rifkinom i dr.), te važna ličnost u pokretu globalne solidarnosti odnosno alter-globalizacijskom pokretu. Zagovarala je mudronst tradiocionalnih običaja i prakse, o čemu najbolje svjedoči intervju za knjigu *Vedic Ecology* (autor: Ranchor Prime) koji se temelji na indijskom vedskoj tradiciji.

## Vanjske veze

* On Air chicago public radio -rebroadcast on 3-2-08
* Vandana Shiva's South End Press HomePage 
* Navdanya - Research Foundation for Science, Technology and Ecology (RFSTE) founded by Dr. Shiva 
* Vandana Shiva's ZNet HomePage
* ZNet audio: Vandana Shiva (Video Interviews)
* Stock Exchange Of Visions: Visions of Vandana Shiva 
* The Soil Is Our Liberator - Vandana Shiva
* Interview with Vandana Shiva by Paolo Scopacasa , EcoWorld, March 2004
* Vandana Shiva biography , Right Livelihood Award homepage
* In the Footsteps of Gandhi - An Interview with Vandana Shiva  by Scott London (From the Radio Series 'Insight & Outlook').
* Vandana Shiva page, Third World Traveler.
* Vandana Shiva on McDonald's, Exploitation and the Global Economy, One-Off Productions, 1997.
* Whose Freedom? Which Freedom? , Working TV, June 15, 1998.
* Resurgence Magazine: Vandana Shiva 
* Vandana Shiva. Corporate Terrorism, Resurgence Magazine, January 2002.
* Vandana Shiva. Privatizing water will lead to war, Resurgence Magazine, July 2003.
* Amy Goodman. An Hour With Vandana Shiva , Democracy Now, November 27, 2003.
* Vandana Shiva. Gift of Food, Resurgence Magazine, January 2005.
* Vandana Shiva. Celebrating Food Economies, Resurgence Magazine, March 2005.
* Shiva on Coca-Cola's involvement in water depletion and contamination in India , NOW with Bill Moyers. September 5, 2003.
* Video of Shiva's lecture at Michigan State University, Internet Archive, April 7, 2005.
* Vandana Shiva. Two Myths That Keep The World Poor , Ode Magazine, October 2005. (accessed 2007 Oct 19)
* Listen online: Women, Bioengineering, Corporations 
* Video Lecture at Michigan State University (04/07/05)
Monotonost funkcije

**Monotonost funkcije** u matematici označava njeno svojstvo da joj se sa porastom vrednosti argumenta vrednosti nižu od većih ka manjim ili od manjih ka većim. Grafički predstavljeno, ovo daje liniju koja izgleda kao uzlazna ili silazna linija, a funkcija sa ovim svojstvom se zove *monotona funkcija*.

Vrednosti ne moraju biti striktno uzlazne, tj. dozvoljena je pojava više jednakih vrednosti. U tom slučaju, funkcija bi bila *monotno nerastuća* ili *monotono neopadajuća*. Ukoliko do ovoga ne dolazi, radi se o *monotono opadajućoj* ili *monotono rastućoj* funkciji.

## Definicije
**Monotonost funkcije** označava svojstvo onih funkcija koje zadovoljavaju bilo koji od sledećih uslova:
* (\forall x_{1},x_{2} \in B) (x_{1} \le x_{2} \rightarrow f(x_{1}) \le f(x_{2})) - rastuća na B
* (\forall x_{1},x_{2} \in B) (x_{1}  - strogo rastuća na B
* (\forall x_{1},x_{2} \in B) (x_{1} \le x_{2} \rightarrow f(x_{1}) \ge f(x_{2})) - opadajuća na B
* (\forall x_{1},x_{2} \in B) (x_{1}  f(x_{2})) - strogo opadajuća na B

Za funkciju koja zadovoljava ovo svojstvo (tj. bilo koje od četiri navedena svojstva) kažemo da je *monotona* na skupu B. Specijalno, za funkciju koja zadovoljava drugo ili četvrto svojstvo od četiri navedena, kažemo da je *strogo monotona* na B.

Ako je funkcija *f* neprekidna na zatvorenom intervalu [*a*,*b*], i diferencijabilna na otvorenom intervalu (*a*,*b*); onda je: 
* funkcija *f*, monotono neopadajuća za svako *x* iz intervala (*a*,*b*), gde je *f ' (x)* veće ili jednako nuli.
* funkcija *f*, monotono nerastuća za svako *x* iz intervala (*a*,*b*), gde je *f ' (x)* manje ili jednako nuli.

## Povezano
* funkcija (matematika)
* Neprekidna funkcija
Arkus kosekans hiperbolični

**Arkus kosekans hiperbolični** je matematička funkcija koja se može definisati sa:

:\operatorname{arccosech}\; x = \operatorname{cosech}^{-1} x = \log{\left ( \sqrt{1+\frac{1}{x^2}} + \frac{1}{x} \right )}

## Vanjske veze
* Funkcija arccosech na wolfram.com
Velika kružnica

**Velika kružnica** sfere (lopte) je kružnica koja se dobija presekom sfere sa ravni koja prolazi kroz njen centar. Poluprečnik velike kružnice sfere jednak je poluprečniku sfere na kojoj ona leži.

Kroz svake dve tačke sfere koje nisu krajevi njenog prečnika prolazi samo jedna velika kružnica sfere. Bilo koje dve velike kružnice sfere seku se u dvema dijametralno suprotnim tačkama sfere.
Sfera (razvrstavanje)

**Sfera** može značiti:

* Sfera, skup točaka u prostoru jednako udaljenih od neke točke
* SFera, Društvo za znanstvenu fantastiku iz Zagreba
* Nagrada SFERA, nagrada koju od 1981. dodjeljuje društvo **[[SFera]]**
* ''Sfera'' (novela), knjiga Michaela Crichtona iz 1987. godine 
* ''Sfera'' (film), film iz 1998, zasnovan na istoimenoj noveli, u kojem glume Dustin Hoffman, Sharon Stone and Samuel L. Jackson
Okus

*'Okus* je jedno od pet čovjekovih osjetila (čula). Za osjet okusa zaslužni su okusni pupoljci, koji se nalaze na jeziku. Ti pupoljci su uronjeni u epitel jezika, a građeni su od potpornih i receptorskih stanica iz kojih izlaze nervna vlakna koja se stapaju u živce, koji dalje vode podražaje u koru velikog mozga.

Na površini jezika, osobito na korijenu jezika, nalaze se brojne okusne bradavice, unutar kojih se nalaze okusni pupoljci, koje mogu podražiti samo u slini topljive tvari.

Četiri su vrste okusa koje razlikujemo: gorko (osjećaju ga osjetilne stanice na korijenu jezika i nepcu), slatko (osjećaju ga osjetilne stanice na vrhu jezika), slano (prednji dio jezika, iza osjetilnih stanica za slatko) i kiselo (nepce i uz rub jezika). To su četiri osnovne vrste okusa, no čovjek može razlikovati beskonačno mnogo okusa, a u tome pomaže i osjet mirisa, koji nadopunjava impulse koji idu prema mozgu.
Menora

**Menora** (heb. מְנוֹרַת שִׁבְעַת הַקָּנִים, što znači *svijećnjak*) je sedmerokraki ili osmerokraki svijećnjak koji je važan za Židove, od kojih je osmerokraki osobito važan za vrijeme Hanuke, dok je sedmerokraki svećnjak bio jedan od glavnih objekata u šatoru za vremena lutanja Hebreja po pustinji koja je trajala mnogo godina, i kasnije, u Hramu u Jeruzalemu. Osmerokraki svijećnjak (s dodatnim postoljem za šamaš, odnosno pomoćno svjetlo) još uvijek se koristi kao glavni element pri slavljenju osmodnevnog velikog hebrejskog praznika Hanuke, praznika svjetla. Menora iz Šatora sastanka opisana je na dva mjesta u Bibliji (Izlazak 25, 31—40; 37, 17—24). Naviješćeno je (Izlazak 25, 40) da je Bog Mojsiju pokazao obrazac za njenu izradu na brdu Sinaju. Osmerokraka menora za Hanuku, obično kao uzor, uzima menoru iz Hrama, iako je također ona poprimila i čitav niz drugih oblika. Prema tradiciji Židova, prve noći praznika na njoj se pali jedno svjetlo i tijekom svake od sljedećih sedam noći dodaje se još po jedno, sve dok se ne zapale svi kraci na osmerokrakoj menori. Tada završava Hanuka. U jeruzalemskome Solomonovom hramu, stajala je zlatna sedmokraka menora, napunjena maslinovim uljem. Simbolizira Božju mudrost, dok je Toru simboliziralo svjetlo. Za vrijeme slavljenja Hanuke, koristi se osmerokraka menora. Menora, zajedno s Davidovom zvijezdom, predstavljaju glavne simbole u judaizmu.
[
SFera

Društvo za znanstvenu fantastiku, **SFera**, osnovano je 1976. godine. Od tada neprekinuto djeluje kao neprofitna kulturna organizacija na području Hrvatske i grada Zagreba. Osnovni cilj SFere je združiti ljude, a prvenstveno djecu i mladež, koje interesira znanstvena fantastika, fantastika, nadnaravni horor i znanost općenito. Stoga su članovi uglavnom učenici i studenti ali i ostali građani.

SFera u svom fanzinu "Parsek", kao i godišnjim zbirkama objavljuje SF priče autora iz cijele Hrvatske. Isto tako, održava radionice za članove, prati video i kino produkciju u okviru žanra, ima bogatu knjižnicu s preko 2500 domaćih i stranih naslova, organizira znanstvena i ostala predavanja, okrugle stolove i tribine na kojima sudjeluju eminentni stručnjaci, omogućava svima da upoznaju najnovija informatička dostignuća, računalne igre i igre na ploči te organizira mnogo drugih sličnih aktivnosti.

Društvo svake godine dodjeljuje Nagradu SFERA za najbolje domaće djelo s područja SF-a. Nagrada se dodjeljuje u kategorijama minijature, kratke priče, priče, novele i romana, a iznimno su moguće i druge kategorije.

## Vanjske veze
* SFera
Radovan Devlić

**Radovan Devlić** (Zagreb, 1950. - Zagreb, 2000.) je bio crtač stripova, ilustrator i pisac znanstvene fantastike.

Stripom se profesionalno bavio od 1976. godine. Uglavnom je crtao povijesne, znanstvenofantastične i satirične stripove. Stripove je objavljivao u raznim revijama i novinama, a svoja djela izlagao je na grupnim i samostalnim izložbama u Zagrebu, Rijeci, Dubrovniku, Puli, Koprivnici, Beogradu, Angoulemeu, Lucci i Bologni. Bio je član grupe crtača stripova Novi kvadrat.

Devlić je višestruki dobitnik nagrade SFERA za svoje SF priče.
Slobodan Petrovski

**Slobodan Petrovski** (Bitola, Makedonija, 1949) je hrvatski pisac znanstvene fantastike. Kratke priče i novele počeo je objavljivati sredinom 1980-ih u Vjesnikovu časopisu za znanstvenu fantastiku *Sirius*. Debitirao u 114. broju (prosinac 1985) novelom koja je ostala njegovo najpoznatije djelo, *Most*, za koju je 1986. dobio Nagradu SFERA. Mnoge kasnije priče slijedile su sličan model filozofske obrade znanstvenofantastičnih motiva *(Vrtlar; Sansai)*. Tijekom 1990-ih Petrovski je pisao humoristički kriminalistički ciklus o androidima *(Bay, bay, blondie)*. Taj ciklus, kao i niz drugih njegovih novela, dostupan je na elektronskom fanzinu NOSF (http://www.nosf.net). Kratke priče objavljivao je i Zabavniku *Jutarnjeg lista*. Za svoje SF priče nagrađivan je u Belgiji i Francuskoj.

## Važnije priče

* *Most* (Sirius, 114)
* *Efemeridi* (Sirius, 118)
* *OM6* (Sirius, 124)
* *Kazna* (Sirius, 140)
* *Tunel* (Sirius, 145)
* *Vrtlar* (Futura, br. 65, 1998)
* *Sansai* (Futura, br. 74, 1998)
Ivan Raos

**Ivan Raos** (Medov Dolac, 1. siječnja 1921. - Split 8. srpnja 1987.), je bio hrvatski književnik. Najpoznatiji je po romanu Prosjaci i sinovi, koji je poslužio kao predložak za popularnu TV-seriju.

Njegov sin Predrag Raos je etabliran pisac znanstvene fantastike.

## Djela
* Utjeha noći (pjesme s Petrom Meštrovićem, Zagreb, 1942.)
* Grold Taquart (Zagreb, 1943.)
* Dvije kristalne čaše (Zagreb, 1953.)
* Knjiga o Taquartima (Zagreb, 1956.)
* Žene i muževi (Subotica, 1958.)
* Volio sam kiše i konjanike (Zagreb, 1956.)
* Gaudamada (Zagreb, 1956.)
* Izabrat ćeš gore (Zagreb, 1964.)
* Vječno žalosni smijeh (trilogija, Zagreb, 1965.)
* Na početku kraj (Zagreb, 1969.)
* Nemojte nam kosti pretresati (Zagreb, 1970.)
* Prosjaci i sinovi (Zagreb, 1971.)
* Župnik na kamenu (Zagreb, 1975.)
* Kraljičin vitez (Zagreb, 1976.)
* 60 pripovijedaka (Zagreb, 1980.)
* Gastarbajteri (Zagreb, 1982.)
Aleksandar Žiljak

**Aleksandar Žiljak** (Zagreb, 19. lipnja 1963.), hrvatski znanstvenofantastični pisac i ilustrator.

Magistrirao je računarske znanosti na Elektrotehničkom fakultetu u Zagrebu. Nakon profesorskog rada u srednjim školama, posvećuje se od 1997. ilustratorskom pozivu. Od 1991. je napisao i objavio više fantastičnih priča i novela od kojih su *Slijepe ptice*, *Prvi let* i *Hladni dodir vatre* nagrađene SFERA-om, te dva filmska scenarija.

## Vanjske veze
* Nagrada SFERA
Tatjana Jambrišak

**Tatjana Jambrišak** (Zagreb, 1965.) prevoditeljica, pjesnikinja i prozaistica, višestruka dobitnica nagrade SFERA

## Biografija
Završila je lingvistiku te njemački i engleski na Filozofskom fakultetu u Zagrebu.

Objavljuje od 1989. u časopisima Futura i Alef, podlistku Jutarnjeg lista, fanzinu Parsek te u zbirkama priča hrvatskih autora u izdanju SFere i Nove stvarnosti. Aktivna je članica SFere od 1987. godine, te redovna recenzentica i urednica godišnjih zbirki najboljih priča hrvatskih autora u izdanju SFere. Osim pisanja i uređivanja, bavi se i podučavanjem jezika te prevođenjem za razne izdavačke kuće. Radi i 3D kompjuterske ilustracije, za koje je također nagrađena SFEROM. Svoju prozu i poeziju piše i na blogovima, te je 2007. objavljeno troknjižje tih zapisa.

Dvije priče su joj prevedene na španjolski i objavljene u Argentini.

## Nagrade
* 1996. SFERA za priču - *Duh novog svijeta* 
* 1998. SFERA za kratku priču - *Crveno i crno*
* 2002. SFERA za ilustraciju
* 2003. SFERA za priču - *Ima li bolje zabave, moje dame?*
* 2008. SFERA za poeziju - *Slova iz snova*

## Bibliografija
* *Duh novog svijeta* (zbirka kratkih priča; Mentor, 2003.)
* *Slova iz snova* (poezija; Mentor, 2007.)
* *Nikad bivša* (proza; Mentor, 2007.)
* *Blogomdana* (logovi; Mentor, 2007.)

**Urednica**
* *Zagreb 2014.* (1998.)
* *Krhotine svjetova* (1999.)
* *Dvije tisuće šarenih aliena* (2000.)
* *Jutra boje potopa* (2001.)
* *Alternauti* (2002.)
* *Djeca olujnih vjetrova* (2003.)
* *Zagreb 2094.* (2004.)
* *Kap crne svjetlosti* (2005.)
* *Zagrob* - zbirka hrvatskog horora (2006.)
* *Trinaesti krug bezdana* - zbirka hrvatske fantastike i SF-a (2007.)
* *Zmajev zlatni svitak* - zbirka hrvatskog fantasyja (2008.)

## Vanjske veze
* Blog s prozom
* Blog s poezijom
* Ilustracije 
* Priča na španjolskom
Futura

**Futura** (ISSN 1330-5115) je hrvatski časopis za spekulativnu fikciju, prvenstveno za znanstvenofantastičnu književnost.

## Historija
Časopis je počeo izlaziti u listopadu 1992. u nakladi poduzeća Bakal d.o.o. iz Zagreba, kao neslužbeni nasljednik *Siriusa* koji je izlazio od travnja 1976. do prosinca 1989. U početku objavljuje samo strane autore, ali s dolaskom novog urednika, Krste A. Mažuranića, urednička politika se mijenja i u gotovo svakom broju se pojavljuju jedna ili dvije priče domaćih autora, što doprinosi razvoju nove generacije hrvatskih SF književnika sredinom 90-ih, među kojima se posebno ističu Marina Jadrejčić, Tatjana Jambrišak, Darko Macan i Aleksandar Žiljak.

Tijekom 2000. i 2001. godine Futura prestaje držati dotad uglavnom redovan mjesečni ritam izlaženja, te počevši s brojem 94, u srpnju 2001. izdavanje Future preuzima poduzeće Strip-agent d.o.o. iz Zagreba. Časopis redovno izlazi tijekom do 2004., no u 2005. izlazi samo šest brojeva, u 2006. tri broja, a u 2007. samo jedan.

## Popis urednika
* Vlatko Jurić-Kokić (od 1. do 5. broja)
* Krsto A. Mažuranić (od 7. do 53. broja)
* Mihaela Velina (od 31. do 93. broja)
* Davorin Horak (od 94. do 116. broja)
* Milena Benini (od 117. broja)
Marijana Nola

**Marijana Nola** (Split, 1975.) je hrvatska dramatičarka, scenaristica i dramaturginja

Diplomirala je dramaturgiju na zagrebačkoj Akademiji dramske umjetnosti. Za dramu Don Juanov kraj dobila je 1997. prvu nagradu za znanstvenu fantastiku SFERA. Ima oko četrdesetak premijerno izvedenih dramskih tekstova i adaptacija. Četverostruka je dobitnica Nagrada za dramsko djelo "Marin Držić" i to za drame: Ljudi-Ribe (2000), Fantazija (2004), Zločestobija (2006) i Dubrovačke legende (2010). Kao dramaturginja radila je na predstavama Teatra &TD, Kerempuha, Istarskog narodnog kazališta, Kazališta Marina Držića, DK Gavella, HNK u Zagrebu, Gradskog kazališta Žar-ptica i Male scene. Kao scenaristica radila je na prvoj hrvatskoj sapunici Zabranjena ljubav.

## Drame
* 1997. **Don Juanov kraj**
* 1999. **Ljudi-ribe**
* 2001. **Mala kavana na Griču**
* 2003. **Fantazija** 
* 2003. **Šampionski nocturno**
* 2005. **Diva**
* 2006. **Zločestobija**
Krešimir Mišak

**Krešimir Mišak** (Zagreb, 26. veljače 1972.), hrvatski novinar, rock glazbenik i publicist.

Poznat je kao voditelj emisije *[[Na rubu znanosti]]* koja se emitira na HRT-u.

## Obrazovanje
Godine 1996. je završio novinarstvo na Fakultetu političkih znanosti  pri Sveučilištu u Zagrebu.

## Karijere
Iskazao se kao novinar, glazbenik i pisac znanstvene fantastike.

### Novinar
Od 1988. radi u Obrazovnom i dječjem programu Hrvatskoga radija, a od 2002. godine na Hrvatskoj televiziji radi emisiju *[[Na rubu znanosti]]*.
Piše pomalo i za razne novine, kao što su Zabavnik (nedjeljni prilog Jutarnjeg lista), Drvo znanja, Modra lasta, Svjetlost, Nexus ... Pisao je i o stripu (u Hrvatskom slovu, Kvadratu, Modroj lasti).

### Glazbenik
Prve koncerte je imao 1988. u KSET-u i Omladinskom centru. Odtada je snimio 6 albuma sa 4 različite grupe (Fantomi, Fantomi2, Građani, Virusi) i sudjelovao na nizu kompilacija.

Danas je vokalist, gitarist i frontmen rock grupe *Hakuna Matata*. Prvi album ove grupe zove se Antigravitacija, čija promocija je bila 16. siječnja, 2007. u zagrebačkom klubu SAX .

### Pisac
1999. je počeo pisati znanstvenu fantastiku. Odtad je napisao desetak kratkih SF priča. 2000. i 2005. je dobio SFERA nagradu za najbolju SF priču.
2005. godine objavljena mu je zbirka SF-priča *Zvjezdani riffovi*, a u 2006. je izdao knjigu *Telepatija i telekineza*.

## Reference

## Vanjske veze
* Preko ruba znanosti - Blog Krešimira Mišaka
* Hakuna Matata  &ndash; rock grupa Krešimira Mišaka
Ivana Sajko

**Ivana Sajko** (Zagreb, 1975.) je hrvatska dramatičarka i dramaturginja

Diplomirala na Akademiji dramske umjetnosti; smjer: dramaturgija. Dobitnica je nekoliko nagrada za dramsku knjizevnost uključujući tri nagrade za dramsko djelo "Marin Držić" za drame: Naranča u oblacima (1998.), Rebro kao zeleni zidovi (2000.) i Misa za predizbornu šutnju, mrtvaca iza zida i kopita u grlu (2002.) Drame joj se izvode u kazalistu i na radiju, te su objavljene na vise svjetskih jezika. Radi kao dramaturg, redatelj, dramski pisac, novinar i autor radio emisija. Clan je urednistva Frakcije — Magazina za izvedbene umjetnosti. Suosnivac je kazalisne skupine BAD co. 2006. objavila je roman Rio bar koji je iste godine dobio prestižnu nagradu "Ivan Goran Kovačić" za najbolju prozu.

## Drame
* 1995. **23 macak**
* 1997. **Naranča u oblacima**
* 1997. **Rekonstrukcije - komičan sprovod prve rečenice**
* 1999. **4 suha stopala**
* 2000. **Arhetip: Medeja - Monolog za ženu koja ponekad govori**
* 2000. **Rebro kao zeleni zidovi**
* 2001. **Ulicari - city tour Orfeja i Euridike**
* 2002. **Misa za predizbornu šutnju, mrtvaca iza zida i kopita u grlu**
* 2003. **Zena-bomba**
* 2004. **Europa - monolog za majku Courage i njezinu djecu**