open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Diogen Laertije

**Diogen Laertije** (grč. Διογένης ὁ Λαέρτιος) bio je grčki istoričar filozofije i pisac biografija grčkih filozofa. Prema nekim izvorima, svoje je prezime dobio po gradu *Laerte* na Kritu, a prema drugima, po rimskoj porodici Laercija *(Laërtii)*. 

O njegovom životu ne zna se ništa. Sigurno je živeo nakon Seksta Empirika (oko 200. godine nove ere), jer ga spominje u svom delu, ali svakako pre Stefana Bizantinca (oko 500. godine), koji prenosi citate iz Diogenovog dela. Može se pretpostaviti da vrhunac njegove delatnosti pada u doba vladavine rimskog cara Aleksandra Severa (222–235) i njegovih neposrednih naslednika.

Premda neki izvori smatraju da je Diogen bio hrišćanin, ipak izgleda verovatnije da je bio ili skeptik ili epikurejac. Njegovo delo, napisano na grčkom, nosi naslov *[[Životi i mišljenja znamenitih filozofa]]*, dok se u grčkom izvorniku nalaze varijacije naslova, već prema tome o kojem se rukopisu radi, na primer: Λαερτίου Διογένους βίων καὶ γνωμῶν τῶν ἐν φιλοσοφία εὐδοκιμησάντων καὶ τῶν ἑκάστη αἱρέσει ἀρεσάντων τῶν εἰς δέκα τὸ πρῶτον (firentinski rukopis) ili Λαερτίου Διογένους βίοι καὶ γνῶμαι τῶν ἐν φιλοσοφία εὐδοκιμησάντων καὶ τῶν ἑκάστη αἱρέσει ἀρεσκόντων (pariski rukopis).

Cilj ovog doksografskog dela jeste da opiše živote i učenja grčkih filozofa. Premda se radi o nekritičkoj i nefilozofskoj kompilaciji, vrednost dela je ogromna, jer prenosi citate iz dela mnogih antičkih filozofa – posebno iz presokratskog perioda – čija su nam izvorna dela izgubljena. Svi su grčki filozofi podeljeni na dve skupine: jonsku i italsku. Jasno je da je ta podela sasvim nefilozofska. Biografije jonskih filozofa započinju Talesom, a završavaju se Klitomahom, Teofrastom i Hrisipom. Italski filozofi započinju Pitagorom, a završavaju se Epikurom. Različite sokratske škole svrstane su u grupu jonskih filozofa, dok se elejska škola i skeptici obrađuju u grupi italskih filozofa. Delo ima ukupno deset knjiga, od kojih je poslednja u celini posvećena Epikuru te sadrži tri veoma zanimljiva pisma upućena Herodotu, Pitoklu i Menekeju. 

Kao glavni izvori za sastavljanje ovog dela služili su Diogenu spis Diokla iz Magnezije *Beleška o filozofima* i spis Favorina iz Arlesa *Razne povesti i memoari*. Prema izveštajima monaha Waltera Burleya iz 14. veka, izgleda da je Diogenov tekst bio potpuniji od onoga koji mi danas posedujemo. 

Pored *Života filozofa*, Diogen je napisao i jedno stihovano delo o slavnim ljudima, u kojem se služio različitim metrima. Od toga dela ostalo je 56 fragmenata, koje je sam Diogen uključio u *Živote filozofa*. Iz njih vidimo da njegovo pesničko delo nije imalo veliku umetničku vrednost, ali i da se odlikovalo formalnom i metričkom elegancijom.

## Vanjske veze

* On-line version of Lives and Opinions of Eminent Philosophers 
* Diogenes Laertius: the Manuscripts of "The Lives and Opinions of Eminent Philosphers" *(notes on the publication history of Diogenes Laertius, from R.D. Hicks' edition of the "Lives", 1925)*
* On-line version of the ancient Greek text of Diogenes' ''Lives''
Testiranje na droge

**Testiranje droga** odnosno **testiranje na droge** je postupak prilikom koga se iz tijela određene osoba uzimaju biološke tvari kako bi se utvrdilo da li je dotična osoba konzumirala ili zloupotrebljavala droge. Riječ je o postupku koji, pogotovo u zapadnom svijetu i među liberalnim krugovima, izaziva velike kontroverze. Mnogi smatraju kako je riječ o ograničavanju nečije privatnosti, dok se s druge strane spominje nepreciznost, odnosno brojne mogućnosti manipulacije s testovima.

Testiranje na droge je prvi put ušlo u široku upotrebu krajem 1980-ih u SAD, te se primjenjivalo za federalne službenike kao i zaposlenike koji radi obavljanja redovnog posla i održavanja javne sigurnosti moraju imati normalne mentalne sposobnosti.

Testiranje na droge je postupak koji se također široko primjenjuje u sportu u svrhu borbe protiv dopinga.

## Vanjske veze
* Pass Your Drug Test Online 
* Drug Testing Q&A 
* Drug Testing: An Overview 
* Test Clear
* Official National Institute on Drug Abuse (NIDA) Website
* Official Substance Abuse and Mental Health Services Administration (SAMHSA) Website 
* Law Enforcement Against Prohibition (LEAP) Home Page 
* Erowid Drug Testing Vaults: The Basics
* The Drug Testing FAQ (v.4.11) 
* Marijuana Detection Time Shorter Than Previously Assumed 
* Sumary of Findings by The Independent Inquiry into Drug Testing at Work 
* On-site Oral drug testing in the workplace
Ona Munson

**Ona Munson** (16.6. 1903 – 11.2. 1955.) bila je američka glumica najpoznatija po svojoj ulozi prostitutke Belle Watling u filmu *[[Gone with the Wind (film)|Gone with the Wind]]* (1939).

Rođena kao Owena Olcott, karijeru je započela i najveći dio provela na Broadwayu, odnosno nastupajući u njujorškim radio-dramama. Ulogu Belle je dobila nakon što ju je odbila Tallulah Bankhead; ona ju je, u velikoj mjeri, zapečatila karijeru, s obzirom da su je hollywoodski producenti otada gotovo uvijek angažirali za likove prostitutki ili madam.

Posljednje godine života su joj obilježili zdravstveni problemi. Izvršila je samoubistvo predoziranjem barbituratima.

## Vanjske veze

*
Fudbalski savez Engleske

**The Football Association** (engleski: *Fudbalsko udruženje*), poznatiji i po skraćenici **FA**, je tijelo koje regulira fudbal u Engleskoj i krunskim zavisnim teritorijama Jerseya, Guernseya i Otoka Man. FA ima važnu ulogu u historiji fudbala, s obzirom da je sastavila moderna pravila po kojima se danas širom svijeta igra taj sport.

## Vanjske veze

* The FA official site
* Tom Bower ''Has the Blazer Brigade doomed football?'' Guardian July 2, 2005
* Royal Engineers Museum  When the Royal Engineers won the FA Cup 1875
* FA Sim A free online game simulating the work of a Football Association
Ministar unutrašnjih poslova UK

**Državni sekretar za Odjel unutrašnjih poslova** (engleski: **Secretary of State for the Home Department**), skraćeno *Sekretar unutrašnjih poslova* (engleski: **'Home Secretary**'), je ministar koji vodi britansko Ministarstvo unutrašnjih poslova, a koji je odgovoran za unutrašnje poslove Engleske i Walesa, te za pitanja imigracije i državljanstva u cijelom Ujedinjenom Kraljevstvu (uključujući Škotsku i Sjevernu Irsku). U nekim drugim zemljama engleskog govornog područja, kao što su Australija i Indija, izraz **Home Secretary** se odnosi na Trajnog sekretara, odnosno višeg državnog službenika, pri Ministarstvu unutrašnjih poslova te država.

Djelokrug rada tih ministarstva uključuje policiju, nacionalnu sigurnost, imigraciju, krivičnopravni sistem, sistem zatvora i pitanja državljanstva.

## Vanjske veze

* Home Office website
* Electronic list of ministerial responsibilities 
* Her Majesty's Government  (Cabinet Ministers)
* Full list of Her Majesty's Government (which includes various junior Ministers too).
Michael Howard

**Michael Howard**, QC (7.7. 1941) je britanski političar, bivši vođa Opozicije i vođa Konzervativne stranke od novembra 2003. do decembra 2005. Otkada je izabran za člana britanskog Parlamenta na općim izborima 1983. godine, Howard je vršio razne dužnosti u nizu konzervativnih vlada sve do izbornog poraza svoje stranka 1997, a među time se ističe dužnost ministra unutrašnjih poslova pod Johnom Majorom.

## Vanjske veze

* Michael Howard MP  official site
* NMP Management Book Michael Howard for after-dinner and conference speaking
* Conservative Party: Michael Howard  official profile of the Party Leader
* ePolitix.com - Michael Howard  profile
* Guardian Unlimited Politics - Ask Aristotle: Michael Howard MP 
* They Work For You: Michael Howard MP
* The Public Whip - Michael Howard MP voting record
* BBC News - Michael Howard profile 17 October, 2002
* Open Directory Project - Michael Howard  directory category
* (PDF) First 8 pages of Lord Saatchi's ''If this is Conservatism, I am a Conservative'' and ordering information
Droga (razvrstavanje)

**Droga** se može odnositi na:
* Lijekove
* Psihoaktivne droge
* Supstance koje se koriste za rekreativnu upotrebu droga
* Supstance koje se koriste za zlouporabu droga
* Lake i teške droge
* Droga Portorož, prehrambena tvrtka u Sloveniji
Moors ubistva

**Moors ubistva** ili **Ubistva u močvari** (engleski *Moors Murders*) je naziv koji se koristi za seriju ubistava koje su u engleskom okrugu Greater Manchester između 1963 . i 1965. počinili Ian Brady i Myra Hindley. Naziv su dobili zato što su četiri od pet žrtava pokopane u močvari Saddleworth Moor blizu Oldhama u Lancashireu. Svih pet žrtava su bila djeca ili maloljetnici. 

## Literatura
* Media Representations of Myra Hindley, Lesley McLaughlin, 1995. http://www.lulu.com/content/321531
Myra Hindley

**Myra Hindley** (23.7, 1942&ndash;15.11. 2002) je bila engleska žena-ubica poznata po svom učešću u zloglasnim Moors ubistvima.

Godine 1966. je zajedno sa svojim tadašnjim ljubavnikom Ianom Bradyjem osuđena na tri kazne doživotnog zatvora. Usprkos izražavanju kajanja za zločin i povratku katoličkoj vjeri, ostala je jedna od najomraženijih zatvorenica Velike Britanije i svi ministri unutrašnjih poslova su joj odbijali zahtjeve za uvjetni otpust. Godine 2002. je umrla od srčanog udara.

O Myri Hindley je napisano mnogo knjiga i snimljeno nekoliko filmova, a njena policijska fotografija se smatra jednom od najvećih ikona popularne kulture 20. vijeka. S druge strane, njena omraženost u Velikoj Britaniji je bila tolika, da je danas teško pronaći ijedno dijete kome bi roditelji dali ime Myra.

## Vanjske veze
* Brian Deer on Hindley's campaign for release
* Murder On The Moors: The Ian Brady and Myra Hindley Story 
* BBC News Search Results for Myra Hindley
David Waddington

**David Charles Waddington, Baron Waddington**, GCVO, PC, QC, DL (2.8, 1929) je advokat i konzervativni političar u Ujedinjenom Kraljevstvu.

Obrazovao se na oxfordskom Hertford koledžu gdje je vodio lokalnu organizaciju konzervativnih studenata. Od 1951. se profesionalno bavi pravom.

Od 1968. do 1974. je bio konzervativni član Parlamenta, a zatim od 1979. do 1990. kada je imenovan doživotnim perom, odnosno članom Doma Lordova. Za vrijeme svoje parlamentarne karijere je vršio niz važnih dužnosti u konzervativnim vladama uključujuću onu ministra unutrašnjih poslova. Od 1990. do 1992. je služio kao vođa Doma lordova i Lord čuvar tajnog pečata. Od 1992. do 1997. je služio kao guverner Bahama.

Baron Waddington danas predsjeda Evropskim reformskim formumom, organizacijom koja se zalaže za mijenjanje statusa Velike Britanije unutar Evropske unije.
Morgan Stanley

**Morgan Stanley** () je investicijska banka, retail broker i pružatelj usluga kreditnih kartica sa sjedištem u New Yorku.

## Vanjske veze
* Morgan Stanley Homepage
* Discover Card
* (UK) Morgan Stanley Credit Card 
* Yahoo! - Morgan Stanley Company Profile
* Excite Company Profile 
* Morgan Stanley  at Cheatingculture.com - info on scandal, USD $50 million dollar fine, etc.
* Morgan Stanley CEO surrenders
* John Mack Elected Chairman and CEO of Morgan Stanley 
* "Group of Eight" Homepage 
* Morgan Stanley Global Economic Forum
* Morgan Stanley Global Economic Forum RSS Feed
* Morgan Stanley Global Strategy Bulletin
* Morgan Stanley Global Strategy Bulletin RSS Feed
* 1997 merger discussion and analysis details
Dean Witter Reynolds

**Dean Witter Reynolds** je bila američka tvrtka za burzovno mešetarenje čiju je klijentelu sačinjavala uglavnom srednja klasa. Godine 1997. se spojila s tvrtkom Morgan Stanley Group u novi entitet pod imenom **Morgan Stanley Dean Witter**. Danas se ta firma zove Morgan Stanley.
Horor

**Horror** (čiji naziv dolazi od engleske riječi *horror* = "užas") je naziv koji se danas koristi za žanr u fiktivnim djelima (kao što su književnost, likovna umjetnost, strip, film, video-igre), a čiji autori nastoje izazvati strah, uznemirenje i nelagodu kod njihovih konzumenata. Kao najčešći izvor neugodnih osjećaja jest uvođenje nekog zlog - a ponekad neobjašnjivog i nerazumljivog - elementa natprirodnog porijekla u "normalnu" ljudsku svakodnevnicu. Od 1960-ih se izraz horor koristi i za djela s morbidnim, neugodnim temama i snažnom emocionalnom napetošću. Horor se ponekad propliće s djelima naučne fantastike, kao i fantasyja, s kojima zajedno tvori poseban nad-žanr spekulativne fantastike. Za izraz horor se u prošlosti koristio izraz **strava i užas**, odnosno **strava**.

## Vanjske veze

* Twilight Tales. News, information, fiction, podcasts of original material, schedule of the public reading series -- Chicago 
* New Horror Authors, film makers, and artists get free promotion at Feo Amante's Horror Thriller
* New Horror Authors Get A free page On Grimpuppy.com
* "Supernatural Horror in Literature" essay by H. P. Lovecraft on horror fiction antecendents 
* Most Honored Horror Books at Book Award Annals
* Horror Writers Association
* Horor Filmovi - Recenzije 

;Vijesti vezane uz horor žanr
* Feo Amante's Horror Thriller
* Dread Central
* Horror Fiction News Network
* Horror News

;Web-stranice s horor-prozom
*  
* Devil's Work 
* The First Mile - Interactive horror fiction 
* Vault Of Evil
* Groovy Age Of Horror
* A Haunted Dolls House
* Horror Garage
* Twilight Tales 
* HorrorMasters
* Fic Of The Dead 
* Horror Literature Quarterly 
* Ghostsandstories.com-A haunted website full of ghosts and stories.
* MicroHorror
Lista pisaca naučne fantastike

Ovo je abecedni popis književnika koji su pisali u žanru SF-a (naučne fantastike / znanstvene fantastike).

## A
:Adams, Douglas Noël (1952. - 12001.) www.douglasadams.com
:Alargić, Danilo (1925-1995)
:Asimov, Isaac (1920. – 1992.)

## B
:Banks, Iain M. (* 1954.) www.iainbanks.net

:Baxter, Stephen (* 1957.) :en:Stephen Baxter
:Bear, Greg (* 1951.) www.gregbear.com
:Belan, Branko (1912. - 1986.)
:Benford, Gregory (* 1941.) www.gregorybenford.com 
:Bradbury, Ray (* 1920.) www.raybradbury.com
:Bujold, Lois McMaster (* 1949.) :en:Lois McMaster Bujold, www.dendarii.com

## C
:Card, Orson Scott (* 1951.) www.hatrack.com
:Carroll, Lewis (1832. - 1898.)
:Clarke, Arthur Charles (* 1917.) www.clarkefoundation.org

## Č
:Čapek, Karel (1890. - 1938.)

## Ć

## D
:Devlić, Radovan (1950. - 2000.)
:Dick, Philip K. (1928. - 1982.) www.philipkdick.com

## Dž

## Đ

## E

## F

## G
:Gavran, Ivan (* 1953.)
:Gibson, William (* 1948.) www.williamgibsonbooks.com
:Gorše, Vesna (* 1961.)

## H
:Heinlein, Robert Anson (1907. - 1988.) www.heinleinsociety.org
:Herbert, Frank (1920. - 1986.) :en:Frank Herbert

:Huxley, Aldous (1884. - 1963.)

## I

## J

## K

## L
:Lem, Stanisław (1921. - 2006.) www.lem.pl
:Le Guin, Ursula K. (* 1929.) www.ursulakleguin.com

## Lj

## M
:Macan, Darko (* 1966.) darkomacan.com 
:Miller, Walter M. (1923. - 1996.)

## N
:Niven, Larry (* 1938.) www.larryniven.org

## Nj

## O
:Orvell, George (1903. - 1950.)

## P
:Perković, Dalibor (* 1974.) 
:Pratchett, Terry (* 1948.) 
:Pihač, Branko (* 1956.)

## Q

## R
:Raos, Predrag (* 1951.)
:Reynolds, Alastair (* 1966.) www.alastairreynolds.com
:Robinson, Kim Stanley (* 1952.)

## S
:Sagan, Carl (1934. - 1996.)
:Shelley, Mary (1797. - 1851.)
:Spirin, Vanja (* 1963.) free-zg.htnet.hr/VanjaSpirin 
:Stephenson, Neal (* 1959.) www.nealstephenson.com 
:Sterling, Bruce (* 1954.) blog.wired.com/sterling
:Strugacki, Arkadij i Boris (Струга́цкий, Арка́дий: 1925. – 1991.; Бори́с: * 1933.)

## Š
:Šufflay, Milan (1879. - 1931.)

## T

## U

## V
:Verne, Jules (1828. – 1905.)
:Vinge, Vernor (* 1944.)

## W
:Wells, Herbert George (1866. - 1946.)

## X

## Y

## Z
:Zamjatin, Jevgenij (Евгений Иванович Замятин, 1884. - 1937.)
:Zelazny, Roger (1937. - 1995.)

## Ž
:Žiljak, Aleksandar (* 1963.)
:Živković, Zoran (*1948.)

## Povezano
:Popis književnih SF-djela
Karel Čapek

**Karel Čapek** (Male Svatonjovice, 9. siječnja 1890. - Prag, 25. prosinca 1938.) bio je češki pisac.

Školovao se u Brnu, Pragu, Berlinu i Parizu. Bio je doktor filozofije, novinar i pisac. Najznačajniji je prozaik izmedu dva svjetska rata i najpoznatiji češki pisac izvan granica Češke. Prve književne radove pisao je i objavljivao zajedno s bratom Josefom. Samostalno je pisao priče, romane, drame, putopise, eseje, kozerije i feljtone.

Svjetsku slavu postigao je dramom "R. U. R." (*Rossumovi univerzální roboti*, 1920.) kojom je uveo riječ *[[robot]]* i započeo niz utopističkih djela posvećenih problemu opasnosti od naglog razvitka tehničke civilizacije: »Tvornica Apsolutnoga«, »Krakatit« i »Rat daždevnjaka«. Tim se djelima nametnuo se kao tvorac moderne znanstveno-fantastične književnosti. Bajke je počeo pisati za vrijeme Prvoga svjetskog rata, crpeći građu za njih iz narodnih predaja svoga rodnog kraja.

Napisao je jedanaest priča kojima se svrstao u osnivače moderne bajke. Za djecu je još napisao i knjigu "Dašenjka ili Život šteneta", "Imao sam psa i mačku", "Devet bajki" - najpoznatija u našim krajevima je »Poštarska bajka« za djecu.

U periodu od 1932. do 1938., Čapek je svake godine bio predložen za Nobela za književnost, međutim, nagradu nikada nije dobio, mahom zbog političkih razloga.

### Predstave
* 1920&nbsp;– *[[R.U.R. - Rossumovi univerzalni roboti]]* (*Rossumovi univerzální roboti*)&nbsp;
* 1921&nbsp;– *[[Slike iz života kukca|Slike iz života kukaca]]* (*Ze života hmyzu*)
* 1922&nbsp;– *[[Slučaj Makropulos|Afera Makropulos]]* (*Věc Makropulos*).
* 1927&nbsp;–*Adam stvoritelj* (*Adam stvořitel*)
* 1937&nbsp;– *[[Bijela bolest]]* (*Bílá nemoc*)
* 1938&nbsp;– *Majka* (*Matka*)

### Romani
* 1922&nbsp;–  *Fabrika Absolutnog*&nbsp;
* 1922&nbsp;– *[[Krakatit]]*&nbsp;–
* 1933&nbsp;- *[[Hordubal]]* - prvi dio "Noetic trilogije"
* 1934&nbsp;- *Meteor* (*Povětroň*)
* 1934&nbsp;- *Običan život* (*Obyčejný život*)
* 1936&nbsp;– *[[Rat s daždevnjacima]]* (*Válka s mloky*)
* 1939&nbsp;– *[[Život i djelo skladatelja Foltýna]]* (*Život a dílo skladatele Foltýna*) - nedovršeno
## Vanjske veze
* Kratka biografija 
* Sabrana djela na projektu Gutenberg
* Website posvećen Čapeku  (na češkom)
Branko Pihač

**Branko Pihač** (Zagreb, 1956) je hrvatski pisac znanstvene fantastike. Diplomirao je radiokomunikacije na Elektrotehničkom fakultetu u Zagrebu, a od 1988. živi u Kanadi.

Pihač je bio jedno od najprominentnijih domaćih imena u Vjesnikovu časopisu za znanstvenu fantastiku *[[Sirius (magazin)|Sirius]]*, u kojemu je objavio dvadesetak novela i kratkih priča. Njegovo znanstvenofantastično pisanje pripada tvrdoj znanstvenoj fantastici, katkad staromodnog kova, no na svojim najboljim stranicama on uspješno ostvaruje intrigantan spoj filozofske problematizacije i logičke analize, utemeljene u hegelijanskom duhu klasične njemačke filozofije, sa znanstvenim premisama koje često posežu za pseudoznanstvenim i alkemičarskim motivima, katkad i u ironijskom tonu. Njegov je stil klasično pripovijedanje s elementima avanturističkog i kriminalističkog žanra, koje obrađuje poznate žanrovske motive.

## Važnije novele:
* "Fombos, dar zvijezda", Sirius, 41, 1979.
* "Đavolji vrtovi doktora Hirnemiusa", Sirius, 53, 1980.
* "Perpetuum mobile", Sirius, 64, 1981.
* "Prometheus", Sirius, 76, 1982.
* "Čovjek iz Vučjeg Dola", RS magazin, zima 1982.
* "Maggemoniusov most", Sirius, 79, 1983.
* "Posljednja poruka", Sirius, 83, 1983.
* "Poziv", Sirius, 87, 1983.
* "Bumerang", Sirius, 100, 1984.
* "Mačje oko", Sirius, 119, 1986.
* "Eksperiment doktora Kühlgrubera", Alef, 9, 1988.

## Prijevodi na strane jezike:
* zbirka priča *Perpetuum mobile* (poljski, 1986) - hrvatski rukopis nikad nije objavljen
* njemačka SF antologija *Venice 2* (1985)
* njemačka SF antologija *Das digitale Dachau (1985)
* njemačka SF antologija *Entropie* (1986)
* poljski časopis *Fantastyka*
* u češkoj antologiji jugoslavenske fantastike *Duhová křídla'' (1985)
Roger Zelazny

**Roger Zelazny** (Cleveland, Ohio, 13. svibnja 1937. - Santa Fe, New Mexico 14. lipnja 1995.) američki je pisac spekulativne fikcije (uglavnom fantastike i znanstvene fantastike)

## Nepotpun popis djela
### Amberske kronike
* *Nine Princes in Amber* (*Devet prinčeva u Amberu*) 1970.
* *The Guns of Avalon* (*Puške Avalona*) 1972.
* *Sign of the Unicorn* (*Znak jednoroga*) 1975.
* *The Hand of Oberon* (*Oberonova ruka*) 1976.
* *The Courts of Chaos* (*Dvori Kaosa*) 1978.

Nastavak:
* *Trumps of Doom* (*Arkana propasti*) 1985.
* *Blood of Amber* (*Krv Ambera*) 1986.
* *Sign of Chaos* (*Znak kaosa*) 1987.
* *Knight of Shadows* (*Vitez sjena*) 1989.
* *Prince of Chaos* (*Princ Kaosa*) 1991.

### Ostala djela
* *The Dream Master* 1966.
* *…And Call Me Conrad* 1966. - nagrađen nagradom Hugo
* *Lord of Light* (*Gospodar svjetlosti*) 1967. - nagrađen nagradom Hugo
* *This Immortal* 1968. (na temelju novele *…And Call Me Conrad*)
* *Creatures of Light and Darkness* 1969.
* *Isle of the Dead* 1969.
* *Damnation Alley* 1969.
* *Jack of Shadows* 1971.
* *Today We Choose Faces* 1973.
* *To Die in Italbar* 1973.
* *Doorways in the Sand* 1976.
* *Bridge of Ashes* 1976.
* *Roadmarks* 1979.
* *Changeling* 1981.
* *Madwand* 1981.
* *The Changing Land* 1981.
* *Dilvish, the Damned* 1982.
* *Eye of Cat* 1982.
* *A Dark Traveling* 1987.
* *Bring me the Head of Prince Charming* (*Donesite mi glavu dražesnog princa*) 1991.
* *Here There Be Dragons and Way Up High* 1992.
* *A Night in the Lonesome October* 1993.
* *If at Faust You Don’t Succeed* (*Frka s Faustom*) 1993.

## Vanjske veze
www.roger-zelazny.com
Matrijarhat

**Matrijarhat** je oblik društva u kome se vlast drže žene, a posebno majke. Riječ *matrijarhat* dolazi od latinske riječi *mater* za *majku* i grčke riječi *archein* što znači *vladati*. Postoji i poseban izraz za žensku vlast - *ginekokracija*, koja se ponekad naziva *ginokracija*.

Matrijarhat se razlikuj od matrilinearnosti, gdje se djeca svoje porijeklo identificiraju po majci umjesto po svom ocu, te gdje se šire porodice i plemenski savezi stvaraju po ženskim linijama. Na primjer, u židovskim halaškim tradicijama se samo osoba kojoj je majka Židovka automatski smatra Židovom. Tako se židovsko porijeklo prenosi s majke na dijete (v.: Tko je Židov).

Matrijarhat se također razlikuje od matrilokaliteta, koje neki antropolozi koriste kako bi opisali društva gdje je autoritet majke važan u domaćim odnosima, odnosno gdje se suprug priključuje obitelji svoje supruge, umjesto da se supruga priključuje selu ili plemenu svog supruga, pa tako suprugu podržava njena šira porodica, dok su supruzi više izolirani.

## Vanjske veze
* www.hagia.de
* www.goettner-abendroth.de
* www.second-congress-matriarchal-studies.com
* Matriarchy.Info : ancient and contemporary matriarchal societies
* ''Cattle ownership makes it a man's world'' New Scientist (1. October 2003): A new study claims to demonstrate that early female-dominated societies lost their power to men when they started herding cattle.
* Radical Goddess Thealogy A blog discussing the Goddess and the ancient Matriarchy
* The Goddess web site dedicated to the Goddess, featuring instruction and political blogs
* Matriarchy Planet  (Science fiction trope on SF wiki)
Patrijarhat

**Patrijarhat** (od grčkog: *patér*, odnosno *patris*, genitiva riječi koji potječe od korijena riječi *patr*- otac; i *arché* što znači starost, početak ili, metaforički, vladavina) je riječ kojom se označava stav da očevi imaju najvažniju ulogu u brigi za dobrobiti porodica. Riječ se, nadalje, koristi i za društva gdje se od muškaraca očekuje da brinu o dobrobiti cijele zajednice, odnosno drže javne službe. Riječi *partrijarhalno* i *patrijarhalnost* se koriste i za praksu i za stavove kojima se brani patrijarhat.

Izraz *patrijarhat* treba razlikovati od izraza patrilinarnost i patrilokalitet. *Patrilinealna* su društva gdje nasljedstvo (imovinsko i drugo) dolazi od očeve linije, a patrilokalitet se odnosi na društva gdje se supruge priključuju porodici svog supruga. Većina današnjih društava u svijetu su patrilinearna i patrilokalitetna.

## Zanimljivosti
Patrijarhat podrazumjeva, u starija vremena više, lošiji društveni položaj žena. Tako je biskup Đuro Patačić 1706. u Đakovu održao biskupijsku sinodu i u svojim zaključcima, pored ostalih (pobačaj, trovanje, ubojstva, loš postupak s roditeljima, uporaba lažnih mjera), naveo i dva tadašnja učestala poroka katolika u Slavoniji, otimanje djevojaka i kupovinu žena. Neka crnogorska plemena su u gladnim godinama, za žito, davali svoje žene i kćeri nikšićkim Turcima, kako bi spasili sebe i mušku djecu od gladi i smrti.

## Povezano

* Matrijarhat
* Patrijaršija
* Patrijarh

## Vanjske veze
* ''Cattle ownership makes it a man's world'' New Scientist (1. October 2003): Early matrilineal societies became patrilineal when they started herding cattle, a new study demonstrates
* Debate Between Mark Ridley and Stephen Goldberg on the Inevitability of Patriarchy (archive.org)
* The Return of Patriarchy  by By Phillip Longman
Inokosno preduzeće

**Inokosno preduzeće** je izraz koji se koristi za male porodične radnje (trgovine, kiosci) u kojima rade članovi porodice. Brzo se registruju, zahtjevaju mala početna finansijska sredstva, a vlasnik odgovara neograničeno solidarno ličnom imovinom. Kada osnivač izađe iz preduzeća, ono se gasi.
Trgovačko društvo

**Trgovačka društva** predstavljaju udruživanja trgovaca u cilju efikasnijeg i kvalitetnijeg poslovanja.

Da bi olakšali način ulaganja i realiziranja trgovačkih poslova trgovci se udružuju u trgovačka društva u koja ulažu kapital i radnu snagu te dijele dobit i rizik u poslovanju. Više je trgovaca time bilo u prilici da u jednom zajedničkom poslu sa manjim ulaganjem više zarade, ali i u slučaju da posao propadne taj rizik lakše podnesu.

Obično su trgovačka društva pravljena od dva člana i obično je jedan član ulagao kapital a drugi je obavljao sav ostali posao do ostvarivanja zarade, koju su zajednički dijelili. Prvi član se zvao *[[socius stans]]*, a drugi *[[socius tractans]]*.

## Povezano
* Preduzeće
Ortačko društvo

**Ortačko društvo** je tip preduzeća koje osnivaju dva ili više pravnih ili fizičkih lica radi obavljanja određene delatnosti pod zajedničkim poslovnim imenom i čiji je zajednički cilj sticanje profita. Ortačka društva su sva privredna društva u kojima članovi imaju neograničenu solidarnu odgovornost za obaveze društva. Ortaci u ortačkom društvu svoje međusobne odnose regulišu i uređuju slobodno, takođe je slobodno i raspolaganje udelom među ortacima u ortačkom društvu. O ovom tipu preduzeća po pravilu ne postojiminimalni ulog kapitala. 
Ortačko društvo je slično inokosnim društvima (društva sa jednim vasnikom), od kojih se razlikuje samo po broju članova. Ortačka društva se pretežno osnivaju u oblastima trgovine na veliko i malo, uslužnim delatnostima, zanatstvu, osiguranju itd.

## Vrste ortačkih društava
U praksi razvijenih zemalja javljaju se uglavnom dve vrste ortačkih društava:
* javno ortačko društvo,
* tajno ortačko društvo.

Oba društva čine ortaci koji su u javnim ortačkim društvima poznati javnosti, a u tajnim ortačkim društvima oni su najčešće poznati samo ostalim članovima društva.
Komanditno društvo

**Komanditno društvo** je društvo više lica koja mogu biti komanditori i komplementari koji obavljaju određenu delatnost pod zajedničkim poslovnim imenom i čiji je cilj sticanje profita. U ovom društvu barem jedan ortak odgovara neograničeno i solidarno za obaveze prema poveriocima društva, a bar jedan odgovara ograničeno do visine svog uloga u društvu. Ovo je ključno obeležje ovog tipa preduzeća koje ga čini različitim od ortačkog društva.
Komanditno društvo za svoje obaveze odgovara svojom celokupnom imovinom.

Sa stanovništa odgovornosti prema trećim licima komanditno društvo ima dve vrste članova, to su **komplementari** i **komanditori**.
* **Komplementari** vode poslovanje društva i odgovaraju za njegove obaveze neograničeno solidarno, tačnije celokupnom svojom imovinom. 
* **Komanditori** ne učestvuju u vođenju poslovanja društva i ograničeno, u visini svog uloga, odgovaraju za obaveze društva. 

Članovi ovog društva mogu da budu pravna i fizička lica, bez obzira na to da li se radi o komplementarima ili komanditorima.
Komplementari imaju isti status kao i ortaci u ortačkom društvu, što znači da rade u društvu, vode društvo i odgovaraju neograničeno solidarno za obaveze društva.
Ovo nije slučaj sa komanditorima koji nemaju obavezu da rade u društvu, a nemaju obavezu ni da odgovarju za obaveze društva, oni su obavezni samo da unesu određeni ulog u društvo na osnovu koga učestvuju u raspodeli ostvarene dobiti ili pokrivaju gubitke. 
Za sticanje članstva u ovom tipu društva nije potrebna saglasnost komanditora.

## Prednosti komanditnog društva
Postoji dosta prednosti koje upućuju preduzeća da se organizuju u ovakvu pravnu formu, neke od njih su:
* ograničenje odgovornosti,
* poreske pogodnosti i olakšice,
* nezavisnost menadžmenta od promene ortaka itd.
Društva lica

**Društva lica** ili **društva osoba** je izraz koji se u privrednom, odnosno trgovačkom zakonodavstvu koristi za:
* komanditno društvo i
* ortačko društvo.

Društva lica - ortakluk je odnos između lica koja obavljaju delatnost pod zajednički poslovnim imenom u cilju sticanja profita.

Društva lica se još nazivaju i partnerska ili ortačka društva. Njih čine i osnivaju partneri, koji se udružuju radi zajedničkog posla, a ne pojedinačni vlasnici. Oni partnerstvom obezbeđuju neophodan kapital za osnivanje i funkcionisanje preduzeća, učestvuju u raspodeli profita ili gubitka srazmerno svom ulogu.

Sva imovina uložena u ovakvu vrstu preduzeća, pre njihovog osnivanja, odnosno koja je stečena putem kupovine ili na drugi način, za potrebe preduzeća predstavlja zajedničku imovinu. Ovu imovinu partneri društva moraju da koriste isključivo u svrhu obavljanja zajedničke delatnosti, što ne mora da bude obavezno ukoliko je partnerskim ugovorom definisano drugačije.
Zadruga

**Zadruga** je seoska zajednica dobara, koja je bila prisutna među mnogim slovenskim plemenima, a najviše među Južnim Slovenima.

Zadrugu je najčešće sačinjavalo nekoliko generacija, jedne ili više porodica, sa najstarijim članom na čelu (djed ili starac), čije mišljenje su svi uvažavali. Važnija pitanja su se rešavala na zajedničkim okupljanjima, koja su se nazivala sabor, zbor, savet, veće (staroslovenski: vetьe, ruski: veče, u Zagorju: skupčina).

Svi članovi zadruge, najčešće oko 30 osoba, su živeli zajedno i obrađivali zajedničku zemlju, koju niko nije mogao samostalno naslediti. Zadruga se sastojala od nekoliko kuća, jedne glavne i nekoliko okolnih u kojima su živeli mlađi bračni parovi. Pošto je zadruga bila zasnovna na patrilinearnom sistemu, devojka koja bi se udala, napuštala je očevu zadrugu i prelazila u zadrugu svoga muža.

Zadruge su bile ujedinjene u župu, a nekoliko župa je sačinjavalo slovensko pleme. Na čelu plemena je stajao vrhovni knez, koji se u Južnih Slovena nazivao župan.

Zadruge su nestale krajem 19. veka, a od nekih većih zadruga su nastala sela. Mnogo današnjih sela na Balkanu ima koren u zadrugama, a veliki broj ih nosi ime osnivača. Naselja koja potiču iz zadruga se mogu prepoznati po nazivima koji imaju nastavke poput: -ivci, -evci, -inci, -ci, -ane, -ene, itd.

U Srbiji, Bosni i Bugarskoj su se zadruge najduže održale, najverovatnije zbog turske vlasti. Sloveni su imali veće izglede da opstanu ujedinjeni u zadruge, nego pojedinačne porodice. U Srbiji su zadruge opstale sve do početka 20. veka, a u zapadnoj Bugarskoj do kraja 19. veka.

Smatra se da su prodor novčane privrede i razvoj individualizma najviše uticali na raspad slovenskih zadruga.

## Vanjske veze

* Zadruge u bugarskom društvu
* Kućna zadruga u Hrvata
Javno preduzeće

**Javno preduzeće** (**JP**, **J.P.**, **J. P.**), ili **državno poduzeće**, je preduzeće čiji je većinski vlasnik država. Formiraju se u oblastima interesantnim za državu (elektroprivreda, telekomunikacije, željeznica). Često javna preduzeća imaju monopolski položaj na tržištu, što odmah poskupljuje uslugu i prouzrokuje niži kvalitet. Organi upravljanja su nadzorni odbor i odbor za reviziju.

Cilj osnivanja javnih preduzeca je obezbedjivanje i zastita interesa drzave u funkcionisanju vitalnih sektora privredne delatnosti koje su od velikog znacaja za drzavu i zivot gradjana.Zbog znacaja i uloge ovih preduzeca njihove organe upravljanja biraju organi drzave.
Cesto se postavlja pitanje efikasnosti javnih preduzeca zbog sukobljavanja trzisnih i drzavnih interesa tj. ciljeva koje drzava zeli da ostvari putem funkcionksanja i postojanja javnih preduzeca. Obicno se odgovor nametne sam, javno preduzece je komparativno neefikasnije od privatnog upravo iz razloga sto je privatnom preduzecu jedini cilj maksimizacija profita.
Pored preduzeca ciji je cilj ostvarivanje ciljeva drzave javna preduzeca se javljaju i u oblastima u kojima je neophodno odrzati kvalitet proizvoda odnosno umerene cene, kao sto su proizvodnja elektricne energije kao i distribubucija iste,vodovod itd.Sredstvima u drzavnoj svojini,sto uslovljava njihov specifican polozaj kako u pogledu osnivanja,upravljanja,poslovanja i pokrica gubitka.Javna preduzeca su zbog prirodne delatnosti koje vrse i vaznosti koju ta delatnost ima za drzavu,gradjane pod posebnim pravnim rezimom.Na njihovo osnivanje,upravljanje i poslovanje primenjuje se u zakonu o javnim preduzecima.

-----
Društva kapitala

**Društva kapitala** je izraz koji se u privrednom, odnosno trgovačkom pravu koristi za sljedeća trgovačka društva:
* akcionarsko društvo,
* društvo sa ograničenom odgovornošću.
Društvo sa ograničenom odgovornošću

**Društvo sa ograničenom odgovornošću** je društvo kapitala koje se najčešće bira prilikom organizovanja malih i srednjih preduzeća. Ono predstavlja prelazni oblik između ortakluka i akcionarskog društva. Prednost ovog oblika organizovanja je znatno manji nivo formalnosti procedura i unutrašnje organizacije u funkcionisanju društva u odnosu na akcionarsko društvo.

Društva sa ograničenom odgovornošću osnivaju pravna i fizička lica ulaganjem svojih novčanih ili nenovčanih sredstava radi obavljanja zajedničke delatnosti i radi ostvarivanja profita. Ulozi članova predstavljaju početni kapital.

Upravljačka prava u društvu srazmerna su visini uloga članova. Članovi društva odgovaraju za obaveze društva samo do visine svojih uloga, a ne i sopstvenom privatnom imovinom. Udelima članova može da se trguje, ali obično postoje ograničenja kao što je prednost ostalih članova pred drugim kupcima i slično. Udelima se ne trguje na berzi.

Društva sa ograničenom odgovornošću u nazivu preduzeća imaju sufiks **d.o.o.**
Pravno lice

**Pravno lice**, **pravna osoba** ili **pravni subjekt** je pravna tvorevina, *virtuelno fizičko lice*, koja ima zakonsko pravo i obaveze kao što su zakonske mogućnosti da se prave ugovori, te da se tuži ili bude tužen. To je lice (ili telo), najčešće u formi organizacije, korporacije (preduzeća) ili vlade koje je sačinjeno od više fizičkih lica, a koje zakon, iz praktičnih razloga tretira kao jedno.

## Atributi pravnih lica

a) **Naziv** pravnog lica predstavlja ono što lično ime predstavlja kod fizičkih lica tj. služi za identifikaciju. Svaka privredna organizacija ima svoju firmu pod kojom istupa na tržištu i po kojoj se razlikuje od drugih organizacija koje se bave istom ili sličnom delatnošću.

b) **Sedište** pravnog lica je mesto za koje je pravno lice pravno vezano tj. u kome ostvaruje svoja prava i obaveze. Ono mora da bude određeno statutom preduzeća.

c) **[[Državljanstvo]]** pravnog lica određeuje se prema tome u kojoj zemlji se nalazi sedište pravnog lica.
Krunske zemlje Commonwealtha

**Komonveltska kraljevstva** (eng. ***Commonwealth realms***) je zajedničko ime za šesnaest suvernih država koje priznaju britansku kraljicu Elizabetu II kao svoju kraljicu i šefa države. Elizabeta II je kraljica i šef države svake od ovih država zasebno, tako da nijedna od tih država nema primat nad bilo kojom drugom državom. U svakoj od njih ona postavlja, nezvanično po predlogu šefa vlade, generalnog guvernera, koji je njen predstavnik u datoj državi. Komonveltska kraljevstva ne treba mešati sa **[[Komonvelt]]om**, čiji su članovi i države sa republikanskim uređenjem.

Istorijski gledano, tihim rasformiranjem Britanske imperije nastaje veći broj nezavisnih država koji su do tada bili britanske kolonije ili protektorati. Po sticanju nezavisnosti većina ovih država je inicijalno prihvatila vladajućeg britanskog monarha za šefa svojih novostvorenih država. Međutim, neke države su već tada, a neke u kasnijem periodu, odlučile proglase republiku i samostalno imenuju šefove svojih država. Funkcija kraljice u ovim državama je uglavnom ceremonijalna i simbolična, premda ona zadržava svoja "rezervna ovlašćenja" u svakoj od njih. 

Komonveltska kraljevstva čini sledećih šesnaest država:
* Antigva i Barbuda 
* Australija 
* Bahami 
* Barbados 
* Belize 
* Grenada 
* Jamajka 
* Kanada 
* Novi Zeland 
* Papua Nova Gvineja 
* Sveti Kits i Nevis
* Sveta Lucija 
* Sveti Vinsent i Grenadini 
* Solomonski Otoci
* Tuvalu 
* Ujedinjeno Kraljevstvo 

## Povezano
* Komonvelt
* Prekomorske teritorije
Ivica Račan

**Ivica Račan** (24.2. 1944. - 29.4. 2007.) je hrvatski i bivši jugoslavenski političar, koji je bio dugogodišnji vođa Saveza komunista Hrvatske, odnosno Socijaldemokratske partije Hrvatske, a od 2000. do 2003. i hrvatski premijer. Njegov mandat je poznat pod nazivom Trećesiječanjska vlast.

31.1. 2007. je najavio privremeno povlačenje iz politike zbog zdravstvenih razloga. Na mjestu čelnika SDPH ga je kao v.d. predsjednika stranke zamijenila Željka Antunović. 11.4. 2007. je podnio ostavku na mjesto stranke. Umro je 29.4. u 3 sata ujutro.

Ivica Račan je u historiji višestranačke demokratske Hrvatske postigao rekord po dugovječnosti na čelu jedne veće političke stranke. 
Nakon bolesti umro je 29.4.2007. u Zagrebu

## Vanjske veze

* Biographies in Croatian: SDP.hr: Profil , Net.hr, TPortal.hr: Odlazak oca tranzicije , TPortal.hr: Preminuo Ivica Račan, SDP.hr: Ivica Račan - otac Hrvatske demokracije , Jutarnji.hr , Moljac.hr
Trnjaci

**Trnjaci** može značiti:

**Naselja u [[Bosna i Hercegovina|BiH]]:**
* Trnjaci (distrikt Brčko), naselje u distriktu Brčko
* Trnjaci (Bijeljina, BiH), naselje u općini Bijeljina

**Naselja u [[Srbija|Srbiji]]:**
* Trnjaci (Ub, Srbija), naselje u općini Ub
Fizičko lice

**Fizičko lice** ili **osoba** je je izraz koji u pravu označava individualno, samostalno ljudsko biće.

U pravnoj nauci, fizičko lice je samosvesno ljudsko biće podložno fizičkim zakonima, za razliku od patvornog, pravnog lica. Dakle, ljudi postaju fizički subjekti samim svojim rođenjem i takvi ostaju do svoje smrti. 

## Atributi fizičkih lica
Osnovni atributi fizičkih lica su:

a) **[[Osobno ime|Lično ime]]** fizičkog lica je oznaka pomoću koje se jedno lice razlikuje od drugog. Ono se sastoji od imena i prezimena. Lično ime je pravo građanina ali i dužnost jer je svako dužan da se služi svojim ličnim imenom. Građaninu je po zakonu dato pravo da može da promeni svoje lično ime. Evidencija statusnih podataka za fizička lica vodi se u matičnim knjigama.

b) **[[Prebivalište]] i [[boravište]]**- Svako fizičko lice mora da bude vezano za jedno mesto gde je stalno nastanjeno.

c) **[[Državljanstvo]]**- predstavlja pripadnost određenoj državnoj zajednici.
Holding

**Holding** je izraz koji u privredi označava preduzeće koje u svom vlasništvu, ili pod svom kontrolom drži jedno ili više manjih, zavisnih preduzeća, najčešće putem vlasništva nad većinom dionica ili vlasničkih udjela.

U užem smislu se izraz holding koristi za preduzeće čija je osnovna djelatnost odnosno svrha postojanja kontrola nad drugim preduzećima.

Najveće holding poduzeće na svijetu je Berkshire Hathaway, na čijem se čelu nalazi poznati investitor Warren Buffet.
Istopolni brak u Belgiji

**Istopolni brakovi u Belgiji** su legalizovani 30. januara, 2003. Belgija je time postala druga država u svetu, posle Holandije, koja je zakonski priznala istopolne brakove. Kao i u Holandiji, legalizacija istopolnih brakova se i u Belgiji dogodila u periodu kada hrišćanski demokrati nisu bili na vlasti.

Pre legalizacije istopolnih brakova Belgija je legalizovala istopolne zajednice, dajući im neki nivo privilegija i prava koja uživaju venčani parovi.

Belgija je najpre dozovlila sklapanje istopolnih brakova strancima i strankinjama samo iz onih zemalja koje priznaju istopolne brakove. Ovaj zakon je promenjen oktobra 2004. tako da Belgija dozvoljava venčanja svim parovima pod uslovom da bar jedan parter, odnosno jedna partnerka živi u Belgiji duže od tri meseca.

Belgijski službeni glasnik (fr: *Le moniteur Belge*; nl: *Belisch Staatsblad*) objavio je da je oko 300 parova venčano u periodu između juna 2003. i aprila 2004. (245 u toku 2003. i 55 u toku 2004). Belgijska vlada je 22. jula, 2005. saopštila da su u periodu od dve i po godine sklopljena 2442 braka.

## Usvajanje dece
Zakon o braku nije dozvoljavao usvajanje dece i partner, odnosno parterka nije nikako mogao/la da postane ko-otac, odnosno ko-majka deteta svo partera, odnosno partnerke. Godine 2005. pokrenuta je inicijativa za donošenje zakona kojim bi se omogućilo usvajnaje dece od strane istopolnih parova. Donji dom belgijskog Parlamenta je podržao zakon na glasanju 1. decembra, 2005., a Senat je konačno usvojio zakon 20. aprila, 2006. Zakon je dobio kraljevski pristanak 18. maja, a stupio je na snagu 30. juna, 2006.

## Vidi dalje
* LGBT prava u Belgiji
* Registrovano partnerstvo u Belgiji

## Vanjske veze
*  (tekst zakona o braku na francuskom)

## Izvori
Sintetički radioizotopi

**Veštački radioaktivni izotopi** su radioaktivni izotopi koji se ne javljaju u prirodnim uslovima na Zemlji.
Najčešće se dobijaju bombardovanjem atomskih jezgara elementarnim česticama ili drugim atomskim jezgrima i raspadom ili cepanjem tako dobijenih jezgara.
Veštački radioaktivni izotopi mogu biti veoma kratkog veka (manje od jedne sekunde) a mogu biti i dugoživeći, do nekoliko stotina godina. Kratkoživeći izotopi imaju izvanredno veliku primenu. Nukearna medicina najvećim delom se bavi primenom kratkoživećih radioaktivnih izotopa u lečenju i dijagnostici. Recimo pozitron emisiona tomografija koristi izotope ugljenika 11-C (~20 min), azota 13-N (~10 min), kiseonika 15-O (~2 min) i fluora 18-F (~110 min).

Dugoživeći radioaktivni izotopi nastali sagorevanjem nukearnog goriva u atomskim cetralama predstavljaju najveći problem u skladištenju istrošenog nuklearnog goriva.
Prirodni priraštaj

**Prirodni priraštaj** po definiciji predstavlja promenu broja jedinki neke populacije po jedinici vremena. Izraz prirodni priraštaj može se odnositi na bilo koju životinjsku vrstu ali se najčešće koristi za ljudsku populaciju. Još češća je primena tog termina u demografskom smislu, kao merilo promene broja stanovnika jedne države, regije, pripadnika neke grupe ili ljudi na celom svetu.

## Rast svetske populacije

U svetskim razmerama, stopa rasta prirodnog priraštaja već duže vreme konstantno opada. I dalje je međutim visoka na Bliskom istoku i subsaharskoj Africi.
U nekim državama (uključujući Srbiju) ova stopa je negativna. Ovo je posebno tačno za centralnu Evropu, istočnu Evropu (prvenstveno zbog niske stope nataliteta) i za jug afričkog kontinenta (većinom zbog visoke smrtnosti prouzrokovane virusom HIV-a). Očekuje se da će negativna stopa priraštaja postati veliki problem tokom sledeće decenije i u Japanu i zapadnoj Evropi . Prema podacima CIA-e broj ljudi u svetu svakodnevno se povećava za oko 200 000. IZRAZAVA SE U PROMILIMA.

\mathrm{stopa\ rasta\ populacije} = {(\mathrm{natalitet} + \mathrm{imigracije}) - (\mathrm{mortalitet} + \mathrm{emigracije}) \over \mathrm{velicina\ populacije}}

## Reference


## Vanjske veze
* Stope rasta svetskog stanovništva 1950-2050
* Posledice visokog prirodnog priraštaja 
*  Engleska Vikipedija o ovome
Germanski jezici

**Germanski jezici** su podgrupa indoevropskih jezika iz Centum grupe jezika. Jedna su od najproširenijih podskupina indoeuropskih jezika, ponajviše zahvaljujući kolonijalnim širenjima Engleza, tj. njihova jezika i kulture.

Smatra se da svi današnji germanski jezici potječu od zajedničkog proto-germanskog jezika s područja Sjeverne Evrope iz 1. st. pne.

Najmnogoljudniji germanski jezici su engleski i njemački s 380, t.j. 120 milijuna govornika. Ostali veći germanski jezici su nizozemski jezik (s afrikaanskim) s 48 milijuna govornika i skandinavski jezici (danski, švedski, norveški, islandski i farski jezik) koji zajedno imaju oko 25 milijuna govornika.
Ime

**Ime** je oznaka (riječ) koja označava, osobu, stvar, mjesto ili proizvod, a koristi se za razlikovanje jednog od drugog.

Vrste imena:
* osobno ime - ime koje uz prezime određuje neku osobu
* zajednička imena (*[[Engleski jezik|eng.]] Common name*) - imena koja znanstvenici daju biljnjim i životinjskim vrstama
* imena biljnih i životinjskih vrsta
* imena stvari i pojava (npr. automobil, vjetar)
* ostala imena
Cinq semaines en ballon

Roman ***Pet tjedana u balonu*** (francuski: *Cinq semaines en ballon*) iz godine 1863. je prvo djelo Julesa Vernea i smatra se prvim djelom moderne znanstvene fantastike. U ovom djelu dvojica ljudi, kako i samo ime kaže, provode pet nedjelja u balonu, ali ne bilo gdje, već je njihov zadatak da prelete cijelu Afriku od zapada do istoka i istraže je (u to vrijeme Afrika nije bila sasvim istražena, ona je bila u potpunsti istražena tek krajem XIX. st.).

## Povezano
 
* tekst
Voyage au centre de la Terre

***Put u središte zemlje*** (francuski: *Voyage au centre de la Terre*) je klasični naučnofantastični roman Julesa Vernea iz 1864. koji govori o dječaku i njegovom ujaku kako putuju u središte planete Zemlje. Oni u središte zemlje ulaze na Islandu, dok na kraju romana oni izlaze na vulkanu u Italiji. Oni su u ovaj poduhvat krenuli po sljedeći upute iz jedne stare knjige.
Maslina

**Maslina** ili **ulika** (*Olea europaea*), suptropska zimzelena biljka iz porodice maslina (Oleaceae).

## Opis izgleda

## Maslina u književnosti i povijesti
U Bibliji spominje se više od tisuću puta. U kršćanstvu je simbol Božje providnosti i brige za ljude. Mojsije je oslobađao ratovanja muškarce, koji su uzgajali masline. Golubica koja se nakon potopa vratila na Noinu arku u kljunu je nosila maslinovu grančicu kao simbol pomirenja Boga i ljudi. Na slikama s prikazom ukazanja anđela Gabrijela Djevici Mariji, vidi se kako anđeo u ruci ima maslinovu grančicu. S mnogo takvih grančica, narod je proslavio Isusov ulazak u Jeruzalem. Isus se znojio krvavim znojem na Maslinskoj gori, okružen mnoštvom maslina, a Isusov križ, bio je po predaji od maslinova i cedrova drva.

Zbog čvrstoće i otpornosti, maslina je simbol snage. Tako je Herkul imao toljagu od maslinova drva, a Odisej je maslinovim kolcem oslijepio Kiklopa. Maslina je simbol odanosti i vjernosti pa je Odisejev i Penelopin bračni krevet bio od panja masline. Homer je maslinovo ulje zvao tekućim zlatom. Hipokrat je maslinovo ulje prepisivao za više od 60 raznih bolesti. Pobjednicima na Olimpijskim igrama, na glave su stavljali maslinove vijence, a za nagradu su dobivali amfore s maslinovim uljem, koje je bilo tada vrlo skupo.

## Uzgoj maslina u svijetu

## Vanjske veze
Rodos

**Rodos** () najveće je od dodekaneških ostrva i najistočnije od velikih grčkih ostrva u Egejskom moru. Ostrvo se nalazi 18 kilometara zapadno od Turske, između grčkog kopna i ostrva Kipar. Površina ostrva je oko 1,4 hiljada km².

Procenjuje se da je Rodos 2004. imao 130.000 stanovnika, od kojih je većina živela u gradu Rodosu, glavnom ekonomskom i kulturnom centru. Rodos je glavni grad *Distrikta Dodekanezi* i *Provincije Rodos*, koja takođe obuhvata i obližnja ostrva Symi, Tilos, Halki i Kastellorizo.

Istorijski gledajući, grad je poznat po Kolosu sa Rodosa, jednom od Sedam svetskih čuda. Srednjevekovni grad Rodos je pod zaštitom Svjetske baštine.

## Geografija

Ostrvo Rodos je u obliku vrha strele, 79,7 km dug i 38 km širok sa ukupnom površinom od 1398 km² i obalnom dužinom od 220 km. Grad Rodos se nalazi na najsevernijoj tački ostrva, uključujući mesto antičke i današnje komercijalne luke. Glavni aeorodrom je Diagoras Međunarodni aerodrom koji se nalazi 14 km jugozapadno od grada. 

Flora i fauna su bliže povezane sa Turskm florom i faunom nego sa Grčkom. Unutrašnjost ostrva je planinska i slabo naseljena, prekrivena šumom turskog bora (*Pinus brutia*) i obilnim životinjskim svetom uključujući i rodoškog jelena. U središtu ostrva se nalazi dolina Petaludes, ili Dolina leptirova, gde se tigrasti leptirovi skupljaju tokom leta. U neposrednoj blizini je i planina Attavyros, na kojoj je najviša tačka ostrva (1215 m). Dok su obale kamenite, postoje obradivi pojasi gde se uzgaja limun, vinova loza, povrće ...

Osim grada Rodos, vredne atrakcije su i sela Faliraki, Lindos, Arhangelos, Afandou, Koskinou, Embona i Trianta. Ekonomija celog ostrva je okrenuta turizmu, glavnom izvoru prihoda.