Predložena rezolucija Vijeća sigurnosti o Srebrenici

**Rezolucija S/2015/508** koja bi osuđivala genocid u Srebrenici a koju je predložila Velika Britanija nije usvojena u Vijeću sigurnosti UN-a prilikom glasovanja 8.7. 2015. jer, iako je većina zemalja glasovala za, Ruska federacija je uložila veto, navodeći da je "ispolitizirana" i "ne doprinosi pomirenju". Usprkos ovome, ova rezolucija je podigla veliko zanimanje na području bivše Jugoslavije te dovela do raznih rasprava o tom događaju.

## Tijek događaja
Potkraj juna 2015., Velika Britanija pokrenula je inicijativu da se usvoji rezolucija koja osuđuje bosanski genocid i ratne zločine u ratu u Bosni i Hercegovini povodom 20. obljetnice genocida u Srebrenici 11. jula 2015. godine, naslovljenu **S/2015/508**.

Informacija da bi rezolucija mogla biti usvojena izazvala je negodovanje vlade Republike Srpske i Srbije. Milorad Dodik označio je rezoluciju kao antisrpsku, dodajući da "ne doprinosi pomirenju". Predsjednik Srbije Tomislav Nikolić poslao je pismo predsjedniku Ruske Federacije Vladimiru Putinu i pozvao ga da uloži veto na rezoluciju, jer "Balkan će biti na ivici novog rata" ako se usvoji, te da je "...samo u toj regiji pobijeno je skoro 5.000 srpskih civila. Kako onda za njih tražiti pravdu, ko će za njih podnositi nacrte rezolucije u SB UN". U tekstu je, između ostalog, pisalo i da je "prihvaćanje genocida u Srebrenici preduvjet za pomirenje", kao i da se ubuduće "moraju pojačati napori da se zaštite oni u opasnosti".

Na inzistiranje Rusije, Velika Britanija je izmijenila nacrt rezolucije nekoliko puta kako bi se postigao kompromis i izbjegao veto, ali je čvrsto ustrajala u naporu da se riječ "genocid" ne smije izbaciti iz rezolucije.

## Glasovanje

Završni tekst rezolucije imao je podršku većinu zemalja u Vijeću sigurnosti - 10 je bilo za, samo četiri je bilo suzdržano (Angola, Kina, Nigerija, Venecuela) - ali nije prošla zbog jedne jedine države, Rusije, koja je uložila veto.

Veto je uložio stalni predstavnik Rusije pri UN-u, Vitalij Čurkin. Pri objašnjenju za svoj postupak, naveo je podatak da je "više stotina hiljada Srba moralo da napusti svoje domove", te rekao da se "može zaključiti da su Srbi patili kao drugi, ako ne i više". Završio je sa: "Pristup prema kom se iz svih ratnih zločina izdvaja samo jedan, apsolutno je neprimjeren i produbljuje ionako podijeljeno društvo u BiH." Simbolično je pitao "zašto nije obilježena 40. godišnjica kraja vijetnamskog rata".

## Odjek
Vlade Republike Srpske i Srbije su pozdravile uloženi veto i zahvalili Rusiji, te smatrali da je s time postignut "veliki uspeh".

S druge strane, reakcije su bile bile oštrije. Predstavnica SAD-a, Samantha Power, je kritizirala Rusiju i izjavila da njen veto "slama srce porodica žrtava te predstavlja mrlju na njenoj savjesti". Powersica je postavila retoričko pitanje:

Predstavnik Francuske je rekao da je Rusija "ometala pomirenje time što je uskratila prošlost".

Zamjenik britanskog ambasadora pri UN-u Peter Wilson je izjavio:

Španjolski predstavnik je izjavio da "žali što je uložen veto" te da je to "dvostruki korak unazad u naporima Vijeća da se spriječe masovne grozote". Predstavnik Malezije je izjavio da "Vijeće mora ostati čvrsto u osuđivanju genocida počinjenog u Srebrenici".

Munira Subašić, predsjednica Udruženja Majke enklava Srebrenica i Žepa, je izjavila da ju je pogodio uložen veto na rezoluciju: "Dok god Rusija od zločinaca pravi junake, dok god negira genocid, dok god nije prihvatila istinu i kazala šta se stvarno desilo, mislim da na ovim prostorima nema povjerenja, a kada nema povjerenja nema ni pomirenja. Nije važno meni da li ću se ja s nekim pomiriti ili neću, već je važno zbog one djece koja dolaze iza nas." Hrvatski sabor je 10.7. 2015. održao minutu šutnje povodom 20. obljetnice masakra u Srebrenici, a zastupnik bošnjačke manjine Nedžad Hodžić je tom prigodom osudio Rusiju i ironično izjavio "kamo li sreće da je Rusija prije 20 godina uložila veto kod gospodara rata".

Alison Smith, ravnateljica međunarodnog krivičnog odjela pravde za udurugu *No Peace Without Justice*, je napisala komentar o nedonošenju rezolucije:

Organizacioni odbor za obilježavanje 11. jula u Memorijalnom centru Potočari poručio ruskom ambasadoru u BiH Petru Ivancovu da je nepoželjan na komemoraciji 11.7. Na facebooku se pojavila i stranica u kojoj se pozivaju svi Bošnjaci na bojkot ruskih proizvoda. Web site je za tri dana sakupio preko 13.000 lajkova. Kulminacija nezadovoljstva odigrala se kada je gomila napala premijera Srbije Aleksandra Vučića u Potočarima 11.7. Ovaj incident je zaustavljen od daljnje eskalacije zahvaljujući pozivu Reis ul ulema Islamske zajednice u BiH Huseina Kavazovića.

Amnesty International isto je oštro osudila ruski postupak:

## Napomene

## Izvori

## Vanjske veze
*Tekst predložene rezolucije UN