open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Ekliptički koordinatni sistem

**Ekliptički koordinatni sistem** je vrsta nebeskog koordinatnog sustava na nebeskoj sferi koji služi za određivanje položaja nebeskih tijela s obzirom na ekliptiku. **Ekliptička dužina** (longituda) je kut na ravnini ekliptike od proljetne točke u smjeru godišnjega gibanja Sunca, tj. prema istoku od 0° do 360°. **Ekliptička širina** (latituda) kut je u ravnini okomitoj na ekliptiku, od ravnine ekliptike do nebeskoga tijela, od 0° do 90° prema sjevernom ili od 0° do –90° prema južnom ekliptičkom polu.

Zemljinom putanjom oko Sunca određena je jedna važna ravnina u prostoru, a to je ravnina ekliptike. Krug ekliptike služi kao osnovni krug u ekliptičkom koordinatnom sustavu. Kružnice paralelne ravnini ekliptike jesu kružnice ekliptičkih dužina, a kružnice okomite na ravninu ekliptike jesu kružnice ekliptičkih širina. Kut pod kojim je ravnina ekliptike nagnuta prema ravnini ekvatora pomalo se mijenja, a iznosi 23° 27’ prema nebeskom ekvatoru. Kako se gibanja svih nebeskih tijela u Sunčevu sustavu uspoređuju uvijek iz Zemljina položaja, ekliptički koordinatni sustav primjenjuje se pri proučavanju gibanja tijela Sunčeva sustava, a tako i pri izučavanju utjecaja koji Zemljina putanja oko Sunca ima na nebeske pojave. Na primjer, relativan položaj planeta prema Zemlji karakteriziran je razlikom ekliptičke dužine. U konjukciji planet ima jednaku ekliptičku dužinu kao i Sunce, a u opoziciji ekliptičke dužine im se razlikuju za 180°. Slično, Mjesečeve mijene ovise o razlici ekliptičkih dužina Mjeseca i Sunca.

Aberacija svjetlosti dovodi do pogreške pri mjerenju ekliptičke dužine Sunca. Prividni položaj Sunca kasni za pravim na njegovu godišnjem gibanju; prividna je ekliptička dužina manja od prave za konstantu aberacije 20.5’’. Aberaciju trpe sve zvijezde, i ona se tokom godine zapaža u promjeni njihova razmještaja. Godišnju pak paralaksu pokazuju samo neke, bliže zvijezde. One se zbog Zemljine putanje oko Sunca prividno gibaju u polju drugih zvijezda. No i u slučaju paralakse prividna staza zvijezde je elipsa, koja ovisi o ekliptičkoj širini. Zvijezda koja se nalazi u ravnini ekliptike giba se prividno u luku, zvijezda smještena u ekliptičkom polu po kružnici, a zvijezda na općenitoj ekliptičkoj širini po elipsi. Velika poluos elipse paralelna je ekliptici, a numerički jednaka trigonometrijskoj paralaksi *p*.

## Reference

## Povezano
* Nebeski koordinatni sustavi
* Sferna astronomija
* Ekliptika
* Gama-točka

## Izvori
Herman Heijermans

**Herman Heijermans** (3. decembar 1864 &ndash; 22. novembar 1924), bio je nizozemski književnik. Odrastao je u porodici liberalnih Jevreja, prije nego što se opredijelio za socijalizam. Njegov opus je obilježila socijalna tematika, prije svega eksploatacija radničke klase. Najpoznatije od svih njegovih djela je drama *[[Op Hoop van Zegen]]* iz 1900. godine.
Op hoop van zegen

***Op hoop van zegen*** ( ) je kazališni komad nizozemskog književnika Hermana Heijermansa, premijerno izveden 24. decembra 1900. godine. Radnja prikazuje život siromašnih nizozemskih ribara, odnosno praksu tadašnjih brodovlasnika da ih šalju na olujne more u oštećenim brodovima nadajući se da će potonuti zajedno sa svom posadom i tako omogućiti naplatu osiguranja. *Op hoop van zegen* je doživio veliki uspjeh, a tokom 20. vijeka je ekraniziran nekoliko puta.

## Izvori
Op hoop van zegen (razvrstavanje)

***[[Op Hoop van Zegen]]*** je drama nizozemskog pisca Hermana Heijermansa iz 1900. Pod istim imenom se mogu podrazumijevati i njene filmske ekranizacije:

* ''Op Hoop van Zegen'' (film, 1918)
* ''Op Hoop van Zegen'' (film, 1924)
* ''Op Hoop van Zegen'' (film, 1934)
* ''Op Hoop van Zegen'' (film, 1986)
Op hoop van zegen (film, 1918)

***Op hoop van zegen*** () je nizozemski nijemi film snimljen 1918. u režiji Mauritsa Bingera. Predstavlja prvu ekranizaciju istoimene drame Hermana Heijermansa. Radnja prikazuje život siromašnih ribara. Op hoop van zegen je predstavljao prvi veliki komercijalni uspjeh studija Hollandia, te je potakao da se 1924. godine snimi još jedna verzija, prvenstveno namijenjena susjednom njemačkom tržištu.

## Uloge
* Esther De Boer-van Rijk - Kniertje
* Annie Bos - Jo
* Willem van der Veer - Geert
* Frits Bouwmeester - Barend
* Jan van Dommelen - Reder Bos
* Antoinette Gerritsen - Clementine Bos
* Willem Hunsche - Simon
* Jeanne Van der Pers - Marietje
* Theo Frenkel Jr. - Mees
* Paula de Waart - Truus
* Jan Grader - Boekhouder Kaps

## Vanjske veze
* 
* *Geschiedenis van de Nederlandse film en bioscoop tot 1940 - Karel Dibbets en Frank van der Maden - Het Wereldvenster - Weesp*.
Solarna longituda

**Solarna longituda** predstavlja kut koji zaklapaju Zemlja i γ-točka (točka proljetnog ekvinocija), sa Suncem kao tjemenom kuta. S obzirom na to da putanja Zemlje oko Sunca nije krug već elipsa, prema drugom Keplerovom zakonu Zemlja se kreće različitom brzinom na različitim dijelovima svoje orbite. Zbog toga je solarna longituda precizniji podatak o položaju Zemlje nego što je to datum. Iako postoje programi za preračunavanje datuma u solarnu longitudu i obrnuto, solarna longituda se po pravilu daje tablično.

Solarna longituda se na isti način definira i za druga tijela u Sunčevom sistemu (kut između promatranog tijela i γ-točke, sa Suncem u tjemenu). Najčešće se koristi za podatke o Marsu, jer njegovi dani i godine nisu iste duljine kao Zemaljski.

## Veze
* Nebeski koordinatni sistemi

## Izvori

## Vanjske veze
* Tablice solarnih longituda od 1988. godine
Naučna knjiga

**Naučna knjiga** je preduzeće iz Beograda koje se bavi izdavanjem i prodajom univerzitetskih knjiga, udžbenika za osnovnu školu, sedište se nalazi u centru Beograda, u Gračaničkoj ulici. Nastala je 1998. godine, podelom bivšeg preduzeća SFRJ „Naučna knjiga“. U knjižari je takođe zastupljena i beletristika, školski pribor i kancelarijski materijal. Pored izdavanja, ovo preduzeće i prodaje udžbenike za srednju i osnovnu školu.

## Vanjske veze
*
Op hoop van zegen (film, 1924)

***Op hoop van zegen*** () je nizozemsko-njemački nijemi film snimljen 1924. u režiji Jamesa Bauera i Henka Kleinmana. Predstavlja drugu po redu ekranizaciju istoimene drame nizozemskog pisca Hermana Heijermansa. Radnja prikazuje život siromašnih ribara. Poticaj za snimanje je bio uspjeh prethodne verzije, a novi film je bio namijenjen prije svega njemačkom tržištu, pa su angažirani uglavnom tamošnji glumci.

## Uloge
* Adele Sandrock - Kniertje
* Hans Adalbert Schlettow - Geert
* Erwin Biswanger - Bos
* Paula Batzer - Clementine
* Werner Funck - Reder Bos
* Joseph Klein - Simon
* Lotte Steinhoff
* Barbara von Annenkoff - Jo

## Vanjske veze
*
Op hoop van zegen (film, 1934)

***Op hoop van zegen*** () je nizozemski crno-bijeli film snimljen 1934. u režiji Alexa Bennoa. Predstavlja treću po redu, odnosno prvu zvučnu filmsku adaptaciju istoimene drame Hermana Heijermansa. Glavni lik, čiji lik tumači Esther De Boer-van Rijk, je siromašna ribarska udovica koja pokušava spriječiti sinove da odu na ribarski brod kome prijeti potapanje. Benno, koji je također producirao film, sudjelovao je u snimanju prve verzije 1918. godine, u kome je također nastupala De Boer-van Rijk. Op hoop je doživio veliki komercijalni uspjeh, a dobio je i priznanje žirija na venecijanskoj Mostri 1935. godine.

## Uloge
* Esther De Boer-van Rijk	... 	Kniertje
* Philip Dorn	... 	Geert - haar zoon (kao Frits van Dongen)
* Jan Van Ees	... 	Barend - haar zoon
* Annie Verhulst	... 	Jo - haar nicht
* Willem van der Veer	... 	Reder Bos
* Sophie de Vries-de Boer	... 	Reder Bos zijn vrouw (kao Sophie d.Vries-d.Boer v. Rijk)
* Miep van den Berg	... 	Clementine - z'n dochter
* Coen Hissink	... 	Kaps - boekhouder
* Willem Hunsche	... 	Simon - scheepstimmerman
* Cissy Van Bennekom	... 	Marietje - z'n dochter (kao Ciccy v. Bennekom)
* August Kiehl	... 	Daantje
* Anton Verheyen	... 	Kobus
* Aaf Bouber	... 	Truus - een buurvrouw
* Matthieu van Eysden	... 	Sergeant mariniers (kao Matthieu v. Eijsden)

## Vanjske veze
*
Horizontska visina

**Horizontska visina** (h) predstavlja kutnu udaljenost nebeskog tijela od horizonta, mjereno u ravni normalnoj na horizont i mjeri se od horizonta do nebeskog paralela na kome se dato tijelo nalazi. Visina može biti pozitivna (0° – +90°) za tijela koja se nalaze iznad horizonta odnosno negativna (0° – -90°) za tijela koja se nalaze ispod horizonta. Centar kuta horizontske visine je sam promatrač.

Zenitna daljina (z) je koordinata koja predstavlja dopunu visini, odnosno kutnu udaljenost paralela datog tijela od zenita. Može se nalaziti u intervalu (0° – 180°).

## Veze
* Horizontski koordinatni sistem
The Private Life of the Gannets

***The Private Life of the Gannets*** () je britanski kratki crno-bijeli dokumentarni film snimljen 1934. u režiji Juliana Huxleya. U njemu se prikazuje život kolonije bluna (Morus bassanus) na otočiću Grassholm, nedaleko od obale Walesa. Film je financirao znameniti producent Alexander Korda, a pomoć pri snimanju je pružila i britanska ratna mornarica. Film se ističe svojim "naučnim" pristupom, i u mnogo čemu ga se smatra uzorom za mnoge kasnije prirodoslovne dokumentarce. Postigao je i veliki uspjen kod kritike - žiri mu je odao priznanje na venecijanskoj Mostri 1935. godine, a 10. dodjeli Oscara 1938. godine je dobio Oscar za najbolji film od jedne role .

## Izvori

## Vanjske veze
*
Samohodni cirkular

**Samohodni cirkular** je vozilo opremljeno tračnom ili kružnom pilom, koje se koristi u drvnoj industriji i namjenjeno je za rezanje krupnijih trupaca, na manje cjepanice prikladne za peći na drva. Upotrebljava se najviše u jesen ili početkom zime, kada je najveća potražnja za ogrijevnim drvetom. Ova vozila koriste uglavnom dizelske motore raznih proizvođača, najčešće "Aran" i "Lombardini". Samohodni cirkular je takođe poznat i po pučkim nazivima njemačkog porijekla - "banzek", "banseg" ili "bancek". 

Prvi samohodni cirkular napravio je Nijemac Josef Kimmel, 1911. godine u *Kamp-Bornhofenu* http://www.valueanlage.de/content.php?title=Datei:Deutz-Motor-Bands%C3%A4ge_1911_r.jpg. Pokretao ga je Deutzov motor snage 8 kW (11 KS). Na zapadu je bio u čestoj upotrebi među trgovcima drvetom sve do 1960-ih godina, a u istočnoj Evropi ga se i danas često može vidjeti tokom kasne jeseni i početkom zime. Pilari na Balkanu ponekad koriste i cirkulare svojeručne izrade.
Josephine Wessely

**Josephine Wessely** (18. mart 1860 &ndash; 12. august 1887) bila je austrijska kazališna glumica. Odrasla je u porodici obućara, a glumački talent joj je prepoznat u najranijim danima, pa je već 1874. pohađala konzervatorij *[[Gesellschaft der Musikfreunde]]*. Debi na pozornici je imala 1876. godine, a 1879. je postala član postave bečkog Burgtheatera. U svojoj relativno kratkoj karijeri, gdje su joj specijalnost bile uloge mladih tragičnih heroina, stekla je popularnost i ugled, te je 1884. proglašena "carskom i kraljevskom" glumicom. Umrla je od leukemije. Često se pogrešno navodi da joj je nećaka Paula, koja će kasnije postati velika filmska zvijezda, bila sestra.

## Literatura
* Felix Czeike: *Historisches Lexikon Wien*; Bd. 5. Kremayr & Scheriau, Wien 1997

## Vanjske veze
* Entry on Aeiou Encyclopedia
Risan

**Risan** (latinski: *Risinium*) je danas samo gradsko naselje (kvart) u općini Kotor u Crnoj Gori od 2 083 stanovnika. 
## Geografija
*Risan* leži na krajnjem sjeveru Boke kotorske udaljen od Kotora 17 km, u istoimenom predposljednjem zaljevu. Samo naselje leži na uskom obalnom pojasu, okruženo dinarskim planinama; Glogovo brdo (939 m), Čelac (850 m), Ušanik (844 m), Sokolova greda (664 m) i Struge (945 m).

## Historija
*Risan* je najstariji grad u Boki, nastao sredinom 3. vijeka pne., kojeg je prema antičkim zapisima osnovalo ilirsko pleme Risoniti, po kojem je i dobio ime **Risinium**. On je bio centar pomorstva, trgovine i zanatstva ilirske države, sa kovnicom novca. Po lokalnoj legendi *[[Risinium]]* je bio prijestolnica ilirske kraljice Teute, njeno posljednje utočište oko 229. pne. u koji se sklonila pred navalom rimskih legija. Kad je vidjela da ga nemože odbraniti - bacila se u more.

Rimljani su pretvorili *Risinium* u provincijalni centar i dali mu status municipija, svoj.najveći procvat imao je u 1. vijek i 2. vijeku. Iz rimskih vremena, od nekadašnjih građevina, ostali su samo ostatci njihovih mozaika.

Za srednjeg vijeka *Risan* je bio sastavni dio Travunije, zajedno s njom ga je bosanski ban Tvrtko predao 1376 zetskom knezu Đurđu Balšiću. Nakon tog je ponovo podpao pod vlast bosanskih kraljeva, pa ga je Stjepan Tomašević sa još nekim mjestima, krajem 1491. predao Dubrovčanima prilikom sklapanja saveza s njima protiv hercega Stjepana Vukšića.

Kad su Osmanlije 1539. zauzele Herceg Novi i *Risan* im se predao bez otpora, pod njihovom vlašću ostao je sve do 1687., uz manji prekid 1648. kad su ga zauzeli Mlečani. Iz osmanskih vremena ostale su iznad Risna dvije jednostavne utvrde; Grkavac i Velenjak. Od 1687. potpao je pod vlast Mletačke Republike i bio pod njom sve do 1797.

Nakon tih vremena *Risan* je za napoleonskih ratova ušao u razdoblje, kad je često mjenjao vladare. Tako je između 1797. - 1805. bio pod vlašću Austrije, zatim su ga između 1806. - 1807. okupirali Rusi a nakon tog je između 1807. - 1814. bio dio napoleonovih Ilirskih provincija marionetske države Prvog Francuskog Carstva. Od 1814. do 1918. je pod vlašću Austrougarske.
Za vrijeme nevesinjskog ustanka, 1875. *Risan* je postao sklonište iseljenih hercegovačkih porodica i veza između ustanika i mora. Za vrijeme Drugog svjetskog rata kod *Risna* su se u oktobru i novembru 1944. vodile žestoke borbe između jedinica narodnooslobodilačke vojske i njemačkih jedinica.
## Privreda
Velik dio ekonomije današnjeg *Risna* vezan je uz turizam i prodaju nekretnina koje su jedine lukrativne djelatnosti, uz nešto zaposlenih u državnoj administraciji i trgovini.

## Značajne osobe
* Vaso L.Ćuković, poznati dobrotvor
* Savo Jančić, počasni gradjanin

## Reference

## Vanjske veze

* Službene stranice grada
Sanders of the River

***Sanders of the River*** () je britanski crno-bijeli pustolovni film snimljen 1935. u režiji Zoltana Korde. Temelji se na prozi Edgara Wallacea, a naslovni protagonist, čiji lik tumači Leslie Banks, je administrator distrikta u (tada britanskoj) Nigeriji kome u njegovom poslu pomaže obrazovani lokalni poglavica Bosambo, čiji lik tumači crni američki glumac Paul Robeson. Radnja prikazuje kako Sanders sticajem okolnosti napušta svoj distrikt, što koriste Bosambovi neprijatelji da bi podigli pobunu i oteli njegovu ženu. U *Sanders* je uložen veliki budžet, a producent Alexander Korda je, u nastojanju sa što većom autentičnošću, filmskoj ekipi organizirao četveromjesečno putovanje tadašnjim britanskim posjedima u Africi, pa se tako u jednoj sceni filma pojavljuje i budući kenijski vođa Jomo Kenyatta. Prilikom dosnimavanja nekih scena se Robeson naljutio na producente, uvjeren kako su potpuno "izopačili" originalni scenario, pa je njegov lik od hrabrog Afrikanca pretvoren u britanskog slugu, a sam film promovirao imperijalističku doktrinu o bremenu bijelog čovjeka. Robeson je potom, nastojeći spriječiti prikazivanje filma, pokušao bez uspjeha otkupiti sve kopije. Godine 1935. je prikazan na venecijanskoj Mostri gdje je osvojio priznanje žirija.

Godine 1938. je snimljena parodija pod naslovom *[[Old Bones of the River]]*, a 1963. britansko-zapadonjemački remake pod naslovom *[[Death Drums Along the River]]*.

## Uloge
* Leslie Banks ... Komesar R.G. Sanders
* Paul Robeson ... Bosambo
* Nina Mae McKinney ... Lilongo
* Martin Walker ... J. Ferguson
* Robert Cochran ... Poručnik Tibbets (kao Robert Cochrane)
* Richard Grey ... Kapetan Hamilton
* Tony Wane ... Kralj Mofolaba
* Marqués De Portago ... Farini
* Eric Maturin ... Smith
* Allan Jeayes ... Otac O'Leary
* Charles Carson ... Sir John
* Jomo Kenyatta ... Poglavica

## References

## Vanjske veze
* 
* 
 (Alternate title: Bosambo)
L'Chayim Hadashim

***L'Chayim Hadashim***, također poznat i pod engleskim naslovom ***Land of Promise*** () je palestinski  igrano-dokumentarni film snimljen 1935. u režiji Judaha Lemana. Sastoji se od igranih scena koje prikazuju prošlost Palestine, odnosno dokumentarnih scena koje prikazuju život jevrejskih doseljenika u to području, koje je tada bilo pod britanskom vlašću. Svrha filma je bila potaknuti što veće doseljavanje Jevreja. Smatra se jednim od prvih zvučnih filmova snimljenih na tom području. Godine 1935. je prikazan na venecijanskoj Mostri gdje je dobio priznanje žirija.

## Izvori

## Vanjske veze
*
Friesennot

***Friesennot*** (), rjeđe navođen i s podnaslovom ***Ein deutsches Schicksal auf russischer Erde*** () je njemački crno-bijeli snimljen 1935. u režiji Willyja Krausea (koji je koristio pseudonim "Peter Hagen"). Radnja kao podlogu ima život povolških Nijemaca (porijeklom iz Frizije) u Rusiji, odnosno nastoji prikazati njihovo ugnjetavanje od strane sovjetskih vlasti. Protagonist, koga glumi Friedrich Kayssler je mladi Frizijac čiju su sestru njegovi suseljani ubili zbog sramotne ljubavne veze sa sovjetskim komesarom, odnosno koji se priključuje otvorenoj pobuni nakon što komesar na selo pošalje vojsku. *Friesennot* se često navodi kao jedan od primjera eksplicitne nacističke propagande u njemačkim filmovima tog vremena, ali i spremnosti da se ta propaganda prilagodi okolnosti; iako je nacizam bio neprijateljski raspoloženih prema uglavnom menonitskim vjerskim stavovima povolških Nijemaca, u filmu su ona prikazana sa simpatijama, odnosno njihovo zatiranje od strane ateističkih Sovjeta kao primjer izopačenosti boljševičkog režima. *Friesennot* je kasnije poslužio kao model za slične propagandne filmove koje prikazuju ugnjetavanje folksdojčera u zemljama van njemačke vlasti, odnosno opravdaju njemačko širenje na Istok u svrhu njihove zaštite. Nakon sklapanja sovjetsko-njemačkog pakta 1939. je bio neko vrijeme zabranjen, da bi zabrana bila skinuta poslije početka operacije Barbarossa. Nakon drugog svjetskog rata su ga službeno zabranile savezničke vlasti u Njemačkoj.

## Uloge
* Friedrich Kayßler ... Jürgen Wagner
* Helene Fehdmer ... Kathrin Wagner
* Valéry Inkijinoff ... Kommissar Tschernoff
* Jessie Vihrog ... Das Mädchen Mette
* Hermann Schomberg ... Klaus Niegebüll
* Ilse Fürstenberg ... Dörte Niegebüll
* Kai Möller ... Hauke Peters
* Fritz Hoopts ... Ontje Ibs
* Martha Ziegler ... Wiebke Detlevsen
* Gertrud Boll ... Telse Detlevsen
* Maria Koppenhöfer ... Frau Winkler
* Marianne Simson ... Hilde Winkler
* Franz Stein ... Christian Kröger
* Aribert Grimmer ... Kommissar Krappien

## Vanjske veze
* 
*
Hrast plutnjak

**Plutnjak** () je vrsta bjelogoričnog drveta iz roda hrastova. 

## Namjena
Jedina je biljna vrsta od koje se dobiva pluto. Osobit je značaj imao prije izuma i široke uporabe plastičnih masa, jer je bio jedinim učinkovitim izolacijskim materijalom. Služio je kao sirovina za proizvodnju pojaseva za spašavanje na moru.

Vatroglavi kraljić voli praviti gnijezda u ovom drvetu.

## Geografska raširenost
Na zapadnom dijelu sjeverne Afrike i jugu Španjolske raste kao samoniklo. Od davnih se vremena raširio diljem Sredozemlja uzgajanjem radi dobivanja pluta: drugi djelovi Španjolske, Francuske i Italije.

## Izvori

* I. Trinajstić, 2005: : Hrast plutnjak (Quercus suber l.) u dendroflori Hrvatske, Rad. šumar. inst. 40 (2): 199–206, Jastrebarsko
Sjenice

**Sjenice** (ijek.) ili **senice** (ek.) (lat. *Paridae*), porodica ptica iz reda vrapčarki *(Passeriformes)*. Ima 8 rodova s mnogobrojnim vrstama.

## Opis
Sa izuzetkom tri monotipična roda *[[Sylviparus]]*, *[[Melanochlora]]* i *[[Pseudopodoces]]*, sjenice su izuzetno sličnog izgleda, i opisane su kao "jedne od najsličnijih ptičjih porodica što se tiče generalne morfologije". Uobičajena dužina im je 10-16 cm, a kod monotipičnih rodova to je 9-21 cm. Po težini variraju od 5 do 50 grama, odnosno od 7 do 30 grama kada se tri netipična roda uklone. Većina varijacija u porodici se odnosi na boju perja. 

Kljunovi sjenica su uglavnom kratki, i variraju od zdepastih do finih, ovisno o ishrani. Vrste koje se više hrane kukcima imaju finije kljunove, a one koje jedu sjemenje imaju zdepastije. Najneobičniji kljun ima vrsta *[[Pseudopodoces humilis]]*, čiji je dug i zakrivljen. 

## Ponašanje
Sjenice su aktivne, glasne i socijalne vrste. Teritorijalne su tokom sezone parenja, a van sezone parenja se često hrane u miješanim jatima, sa drugim vrstama ptica. Veoma su prilagodljive i, nakon vrana i papiga, među najinteligentnijim su pticama. 

## Rasprostranjenost
Sjenice su rasprostranjena porodica ptica, i pojavljuju se u većini Europe, Azije, Sjeverne Amerike i Afrike. Vrste roda *[[Poecile]]* nastanjuju Europu, Aziju do Sjeverne Amerike, južno do juga Meksika. Neke vrste u ovom rodu imaju prilično velik areal, a jedna vrsta, a sibirska sjenica, ima areal od Skandinavije do Aljaske i Kanade. 

## Neke vrste sjenica

* Cyanistes caeruleus - Sjenica plavić 
* Lophophanes cristatus - Ćubasta sjenica 
* Parus lugubris - Mediteranska sjenica
* Parus major - Velika sjenica 
* Periparus ater - Jelova sjenica
* Poecile montanus - Planinska siva sjenica 
* Poecile palustris - Obična siva sjenica

## Ostali projekti
Grmuše

----
 

**Grmuše** (lat. *Sylviidae*) su vrstama vrlo brojna porodica ptica iz reda vrapčarki (Passeriformes).

## Sistematika
Razgraničenje vrsta između ove, još jedne vrstama brojne porodice Cisticolidae i porodice Timaliidae je vrlo teško. Prvu se ponekad razvrstava kao potporodicu grmuša, a drugu se ujedinjuje s njima. U trenutnom obuhvatu, grmuše su parafilijska skupina.

## Opis
Većina grmuša je sličnog izgleda, iako neke azijske vrste imaju izražene šare. Oba spola su obično ista, ali kod nekih vrsta mogu biti veoma različiti, posebno u rodu *[[Sylvia]]*. Malene su do srednje veličine, 9 do 16 cm duge sa tankim kljunom. Perje im je najčešće sivo, plavo ili maslinasto zeleno. Skoro sve vrste su kukcojedi, iako neke također jedu voće, nektar ili maleno sjemenje. 

Nastanjuju prije svega područja s gustom vegetacijom, i tu se i gnijezde. Većina vrsta je monogamno i grade jednostavno gnijezdo oblika šalice u gustoj vegetaciji. Nesu između dva i šest jaja, ovisno o vrsti. Oba spola pomažu u podizanju mladih, koji su sposobni za let nakon dva tjedna. 

Porodica grmuša ima, prema trenutnoj sistematici, 48 rodova i oko 280 vrsta.

## Neke vrste grmuša

* *[[Acrocephalus arundinaceus]]* - Veliki trstenjak
* *[[Acrocephalus melanopogon]]* - Ševarski cvrčić
* *[[Acrocephalus paludicola]]* - Trstenjak istočnjak
* *[[Acrocephalus palustris]]* - Trstenjak mlakar
* *[[Acrocephalus schoenobaenus]]* - Trstenjak rogožar
* *[[Acrocephalus scirpaceus]]* - Trstenjak cvrkutić
* *[[Cettia cetti]]* - Svilorepi cvrčić
* *[[Hippolais icterina]]* - Žuti voljić
* *[[Hippolais olivetorum]]* - Voljić maslinar
* *[[Hippolais pallida]]* - Sivi voljić
* *[[Hippolais polyglota]]* - Kratkokrili voljić
* *[[Sylvia atricapilla]]* - Crnoglava grmuša
* *[[Sylvia borin]]* - Vrtna grmuša
* *[[Sylvia cantillans]]* - Riđogrla grmuša
* *[[Sylvia communis]]* - Obična grmuša
* *[[Sylvia curruca]]* - Grmuša čevrljinka
* *[[Sylvia hortensis]]* - Grmuša smokvarica
* *[[Sylvia melanocephala]]* - Crnorepa grmuša
* *[[Sylvia nisoria]]* - Pirgasta grmuša
* *[[Phylloscopus bonelli]]* - Gorski zviždak
* *[[Phylloscopus collybita]]* - Obični zviždak
* *[[Phylloscopus sibilatrix]]* - Šumski zviždak
* *[[Phylloscopus trochilus]]* - Zviždak kovačić
* *[[Regulus igncapillus]]* - Vatroglavi kraljić
* *[[Regulus regulus]]* - Običan kraljić

## Ostali projekti
Szerelmi álmok

***Szerelmi álmok*** () je mađarski crno-bijeli biografski film snimljen 1935. u režiji Heinza Hillea. Radnja prikazuje život znamenitog pijanista i kompozitora Franza Liszta, čiji lik tumači Ferenc Táray. Film je prikazan na venecijanskoj Mostri 1935. godine, kada je dobio priznanje žirija.

## Vanjske veze
*
Šojka

**Šojka**, **sojka**, **kreštalica** ili **kreja** (lat. Garrulus glandarius) je vrsta ptica iz reda vrapčarki (Passeriformes), podreda ptica pjevica.

## Opis
Šojka se hrani sitnim kukcima i paucima, a ponekad i drugim beskralježnjacima. Hrani se i žirevima, sjemenjem bukve, kupinama, miševima, a zna i napadati gnijezda i jesti jaja drugih ptica. Njena česta žrtva je tako vatroglavi kraljić.

## Rasprostranjenost

Šojke žive u gotovo cijeloj Europi, dijelovima sjeverne Afrike, na sjeveru Izraela i Maloj Aziji. Žive i u planinskim predjelima Irana i Irak. Sjeverno od Crnog mora i dijelovima Kine.

## Galerija

Datoteka:Garrulus_glandarius_1_(Marek_Szczepanek).jpg
Datoteka:Garrulus_glandarius_3_(Marek_Szczepanek).jpg
Datoteka:Garrulus_glandarius_4_(Marek_Szczepanek).jpg
Garrulus glandarius rufitergum MHNT 232 Weymouth.jpg 
Datoteka:Garrulus glandarius.jpg
Datoteka:Garrulus glandarius2.jpg
Datoteka:Garrulus glandarius3.jpg


## Vanjske veze

* Galerija slika
Francesco Morosini

**Francesco Morosini** (Venecija, 26. februar 1619. - Nafplio, 6. januar 1694.) bio je 108 mletački dužd koji je vladao od 3. aprila 1688. do svoje smrti.

Osobito se istakao za Velikog turskog rata kad je dobio nadimak **Peloponeški** (Peloponnesiaco).

## Biografija
*Morosini* je bio potomak bogate i uticajne venecijanske porodične dinastije - Morosini. 
Još je kao mladić sudjelovao u pomorskim podhvatima mletačke mornarice. Od 1656. je Generalni providur Kandije, a od 1657. admiral (capitano generale da mar) mletačke mornarice. Odtad se neumorno borio sa Osmanlijama po Levantu, sve do 1661. kad je zbog nekih optužbi, smjenjen i pozvan na suđenje u Veneciju. Nakon što je oslobođen od svih optužbi, ponovno je na moru od 1666. i kao admiral uzima učešće u Kandijskom ratu.
Tek od 1669. živi u miru u Veneciji, pa je tad izabran za Prokuratora Bazilike sv.Marka. Novi sudski proces protiv njega, koji je pokrenut zbog optužbi da olako predao Heraklion, nije ga zaustavio od sudjelovanja u političkom životu Venecije, u kojoj je do 1683. radio i kao revizor utvrda na kopnu.

Od 1684. ponovno je na moru i uzima učešće u Morejskom ratu, u kom je uspio u svega četiri godine ponovno zauzeti Peloponez od Osmanlija, pa je zvog tog i nazvan *Peloponeški*.

Iste godine kad je izabran za dužda 1688. nije ni dočekao da se dovrše sve ceremonije oko njegova ustoličenja, već se prihvatio komande nad ekspedicijom koja je neuspješno opsjedala Eubeju.

Iako već star i nemoćan ponovno se - 1693. prihvatio mornarice, ali je sljedeće godine umro u Nafplionu.
Pokopan je u venecijanskoj bazilici - Santo Stefano u grobnici koju su 1694. isklesali Antonio Gaspari i Filippo Parodi. 

## Reference

## Vanjske veze

* ''Morosini, Francesco, detto il Peloponnesiaco'' na portalu Treccani
Tangenta

**Tangenta** ili **dodirnica** je prava linija koji dodiruje krivulju u jednoj točki. Na svaku je krivulju (npr. kružnicu, elipsu, parabolu, hiperbolu) moguće položiti beskonačno mnogo tangenata, ali kroz svaku točku glatke krivulje prolazi samo jedna tangenta.

Jednadžba prave linije tangente je *y*&nbsp;-&nbsp;*y*0&nbsp;=&nbsp;*k*(*x*&nbsp;-&nbsp;*x*0), pri čemu je koeficijent smjera *k* jednak derivaciji funkcije krivulje u točki *x*0 tj. *k*&nbsp;=&nbsp;*f*'(*x*0).

Na slici desno prikazana je krivulja složene funkcije: 

::*f*(*x*)&nbsp;=&nbsp;*x*sin(*x*2)&nbsp;+&nbsp;1 

u dvodimenzionalnom koordinatnom sustavu (*x*,*y*). 
U svakoj točki krivulje (u intervalu od *x*&nbsp;=&nbsp;-1 do *x*&nbsp;=&nbsp;3) prikazana je tangenta na krivulju.
Kada je koeficijent smjera tangente (odnosno prva derivacija funkcije) pozitivan, *k*&nbsp;>&nbsp;0, dio prave linije tangente je **zelene** boje. 
Kada je koeficijent smjera tangente negativan, *k*&nbsp;**crvene** boje. 
Kada je koeficijent smjera tangente jednak nuli, *k*&nbsp;=&nbsp;0, tj. kad funkcija ima lokalni ekstrem (minimum ili maksimum), dio prave linije tangente je **crne** boje.
Kateta

**Kateta** () u pravokutnom trokutu predstavlja bilo koju od stranica koje tvore pravi kut.

Ukoliko su katete pravokutnog trokuta različitih dužina, razlikuju se manja (kraća) i veća (duža) kateta.

Odnos dužina kateta definira trigonometrijske funkcije tangens i kotangens nad oštrim kutovima trokuta.

Prema Euklidovim stavovima, u pravokutnom trokutu, dužina katete predstavlja geometrijsku sredinu dužine odsječka hipotenuze koji određuje hipotenuzina visina i dužine cijele hipotenuze. Ukoliko su oznake kao na slici, taj iskaz se može zapisati u sljedećem obliku:

* CA^2=AH \cdot AB, odnosno a=\sqrt{p \cdot c}
* CB^2=HB \cdot AB, odnosno b=\sqrt{q \cdot c}

## Veze
* Hipotenuza
* Geometrija trokuta
* Pitagorin poučak
* Trigonometrija

## Vanjske veze
* Članak o kateti na mathworld.wolfram.com
Sferni trokut

**Sferni trokut** je skup tri točke sfere i tri luka velikih kružnica, od kojih je svaki manji od polukružnice i ima krajeve u tim točkama. Zbir kutova sfernog trokuta veći je od dva prava i nalazi se između 180° i 540°, tj. \pi , gdje su A, B, C kutovi sfernog trokuta (sl.1.). Odnos opsega i dijametra kruga je manji od \pi.

Mnogi kriteriji podudarnosti sfernih trokuta analogni su kriterijima podudarnosti običnih ravnih trokuta. Međutim, postoje i drugi, npr., dva sferna trokuta (jedne iste sfere) podudarna su, ako su tri kuta jednog trokuta podudarna kutovima drugog trokuta.
Gérard de Vaucouleurs

**Gérard Henri de Vaucouleurs** (Pariz, 25. 4. 1918. – , 7. 10. 1995.), francuski astronom.

## Biografija
Rođen u Parizu, rano se zainteresirao za amatersku astronomiju, diplomirao 1939. na Sorbonni. Nakon vojne službe u Drugom svjetskom ratu, vratio se astronomiji.

Tečno govoreći engleski, boravio je od 1949. do 1951. u Engleskoj, sljedećih šest godina u Australiji, potom na Opservatoriju Mount Stromlo, od 1957. do 1958. na Opservatoriju Lowell u Arizoni odnosno od 1958. do 1960. na Opservatoriju Koledža Harvard. Godine 1960. postavljen je na Univerzitetu Teksas u Austinu, gdje je proveo ostatak svoje karijere.

Specijalizirao se za proučavanje galaksija i koautor je *Trećega referentnog kataloga sjajnih galaksija*.

*[[Klasificiranje galaksija#De Vaucouleursova klasifikacija|De Vaucouleursov prerađeni Hubbleov dijagram]]* široko je rasprostranjena inačica standardnoga Hubbleova dijagrama.

De Vaucouleursu je 1988. godine Američko astronomsko društvo dodijelilo nagradu za životno djelo *[[Henry Norris Russell Lectureship|Docentura Henry Norris Russell]]*.

## Veze
* Edwin Hubble
* Klasificiranje galaksija
* Galaktički dijagram boja–magnituda
* Klasificiranje galaksija#De Vaucouleursova klasifikacija
* William Wilson Morgan

## Vanjske veze
* Biography

;Nekrolog
* BAAS '''28''' (1996) 1449

;Ostalo
* http://nedwww.ipac.caltech.edu/level5/normal_galaxies.html
* http://astrosun2.astro.cornell.edu/academics/courses/astro590/lectures/A590_07%20(Galaxy%20Classification).pdf
* http://www.aqua.co.za/assa_jhb/Canopus/c99aEvZ.htm
Sideričko vrijeme

**Sideričko** ili **zvjezdano vrijeme** je vrijeme mjereno u odnosu na prividno kretanje točke proljetnog ekvinocija (gama-točka) po nebeskoj sferi. Prividno kretanje gama-točke je vrlo slično, ali ne i identično prividnom kretanju zvijezda.

## Siderički dan
Siderički dan je period rotacije planete u odnosu na udaljene zvijezde. Zemljin siderički dan definiran kao vrijeme između dva prolaska proljetne točke kroz meridijan i iznosi 23 sati 56 minuta i 4 sekunde. Siderički dan razlikuje se od perioda rotacije zbog precesije Zemljine osi, tj. kretanja gama-točke po ekliptici.

## Siderički mjesec

Siderički mjesec je vrijeme za koje Mjesec napravi puni krug oko Zemlje, iznosi 27.322 dana. Mjesec u tom vremenu napravi jednu cijelu rotaciju te dođe u isti položaj u odnosu na udaljene zvijezde.

## Veze
* Solarno vrijeme

## Vanjske veze
* Kalkulator sideričkog vremena
Duljina luka

**Duljina luka** krivulje je granična vrijednost kojoj teži dužina u krivulji (u luk krivulje) upisanih izlomljenih linija kad se broj njihovih pravolinijskih segmenata neograničeno povećava tako da dužina najvećeg segmenta teži nuli. Opseg kruga (dužina kružnice) se može smatrati kao granična vrijednost opsega upisanih i opisanih konveksnih n-to kutova kada broj njihovih strana (n) neograničeno raste i duljina najveće strane teži nuli. Opseg kruga (kružnice) izračunava se po formuli l=2\pi r\,. Za neprekidne krivulje spomenuta granična vrijednost uvijek postoji kao konačna ili beskonačna. Ako je ova granična vrijednost konačna, za krivulju (njen luk) se kaže da se može rektificirati (da je rektifikabilna). Uvjet rektifikabilnosti je ustanovio C. Jordan (v. Jordanova krivulja).

Ako je krivulja u ravni data pravokutnim Dekartovim koordinatama, jednadžbom y=f(x),\, gde je a \le x \le b\,, i ako funkcija y=f(x)\, ima neprekidnu derivaciju f'(x),\, njena duljina se izračunava po formuli:

:l=\int_a^b\sqrt{1+[f'(x)]^2}\,dx;

Ako je krivulja data parametarskim jednadžbama x=x(t), \; y=y(t), gdje je a \le t \le b,\, njena duljina je:

:l=\int_a^b\sqrt{[x'(t)]^2+[y'(t)]^2}\,dt.

Analogno ovome definira se i dužina krivulje u prostoru.
Geodezijska linija

**Geodezijska linija** date plohe sastoji se od lukova u datoj plohi koji svake dvije njene dovoljno bliske točke spajaju po liniji najkraće udaljenosti među njima. U svakoj točki geodezijske linije njena glavna normala koincidira sa normalom na plohu. Npr. na sferi, geodezijska linija je dio velike kružnice sfere.
Gaspard-Gustave Coriolis

**Gustave Gaspard de Coriolis** (Pariz, 21. 5. 1792. – Pariz, 19. 9. 1843.) bio je matematičar, inženjer mehanike i naučnik. Najpoznatiji je po svom radu na Coriolisovom učinku. Coriolis je bio prvi koji je skovao termin "rad" za proizvod sile i udaljenosti.

Godine 1816., Coriolis je postao tutor u Politehničkoj školi. Tamo je eksperimentirao sa trenjem i hidraulikom. Godine 1829. objavio je udžbenik, *Calcul de l'Effet des Machines* (dosl. Računanje efekta mašina), koji je predstavio mehaniku na način na koji bi se ona mogla lako primeniti u industriji. U ovom periodu, ustanovljen je pravi izraz za kinetičku energiju:

:\frac{1}{2}mv^2

Također, ustanovljena je i njegova veza sa mehaničkim radom. Tokom narednih godina, Coriolis je radio na istraživanju kintetičke energije i rada na rotirajućim sistemima. Prvi od njegovih radova, *Sur le principe des forces vives dans les mouvements relatifs des machines* (*O principima kinetičke energije u relativnom kretanju kod mašina*), bio je predočen Francuskoj akademiji nauka (1832). Posle tri godine, Coriolis je napisao djelo koje ga je učinilo slavnim, *Sur les équations du mouvement relatif des systèmes de corps* (dosl. O jednadžbama relativnog kretanja sistema tijela, 1835.). Coriolisovi radovi se ne bave atmosferom niti rotacijom Zemlje, već prijenosom energije u rotirajućim sistemima, kao što su vodenice.

Coriolisovo ime se počelo pojavljivati u meteorološkoj literaturi krajem 19. vijeka, iako termin „Coriolisova sila“ nije upotrebljivan do početka 20. vijeka. Danas, ime Coriolis vezuje se za meteorologiju, ali sva velika otkrića vezana za generalnu cirkulaciju i vezu između pritiska i polja vjetrova napravljena su bez znanja Gaspard-Gustava Coriolisa.

Coriolis je također postao profesor u Pariškoj centralnoj školi. Umro je sa 51 godinom života u Parizu.

## Izvori

## Literatura
* Persson, A. (1998.): ''How do we understand the Coriolis Force?'' , Bulletin of the American Meteorological Society 79, str. 1373.-1385.
Who Killed Cock Robin? (film, 1935)

***Who Killed Cock Robin?*** () je američki kratki animirani film snimljen 1935. u režiji Davida Handa i produkciji Walta Disneya. Naslovni protagonist je antropomorfni crvendać nalik na Binga Crosbyja koji ženki crvendaća (koja sliči na Mae West) pjeva serenadu prije nego što ga netko strijelom pogodi u srce. Radnja prikazuje suđenje za ubistvo za koje je optuženo nekoliko šumskih ptica, a koje završi kada se ispostavi da je crvendać, zapravo, živ i da ga je pogodila Amorova strijela. *Who Killed Cock Robin?* je prikazan na venecijanskoj Mostri 1935. godine gdje je dobio nagradu za najbolju animaciju.

## Vanjske veze
*
The Trail of the Lonesome Pine (roman)

***The Trail of the Lonesome Pine*** () je roman američkog književnika Johna Foxa Juniora objavljen 1908. godine. Po žanru se obično navodi kao mješavina vesterna i ljubavnog romana. Radnja je smještena u zabačene Apalačke planine gdje trideset godina traje sukob između dvije porodice - Tollivera i Fallina. Protagonist je geolog po imenu George Hale, koji je uvjeren kako će se kraj preporoditi ako se u njemu otvori rudnik ugljena, ali kako prije toga u njega doći civilizacija, odnosno red i zakon; njegove napore dodatno komplicira ljubavna veza sa lijepom June Tolliver. *The Trail* je doživio veliki uspjeh i bio jedan od najvećih književnih bestselera svog vremena, odnosno najuspješnija knjiga u Foxovoj karijeri.

1913. je poslužio kao inspiracija za popularnu pjesmu The Trail of the Lonesome Pine, a potom je ekraniziran čak četiri puta, tri puta kao nijemi, a posljednji put kao zvučni, odnosno jedan od prvih hollywoodskih cjelovečernjih filmova u boji.

### Filmske ekranizacije

* *[[The Trail of the Lonesome Pine (1914 film)|The Trail of the Lonesome Pine]]* (1914), rež. Frank L. Dear.
* *[[The Trail of the Lonesome Pine (1916 film)|The Trail of the Lonesome Pine]]* (1916), rež. Cecil B. DeMille.
* *[[The Trail of the Lonesome Pine (1923 film)|The Trail of the Lonesome Pine]]* (1923), rež. Charles Maigne.
* *[[The Trail of the Lonesome Pine (1936 film)|The Trail of the Lonesome Pine]]* (1936), rež. Henry Hathaway.

## Povezano
* June Tolliver House

## Izvori


## Vanjske veze
* 
* Official Outdoor Stage Play Site
Mary of Scotland (film)

***Mary of Scotland*** () je američki crno-bijeli historijski film snimljen 1936. u režiji Johna Forda. Temelji se na drami Maxwella Andersona i prikazuje život i vladavinu škotske kraljice Mary, čiji lik tumači Katharine Hepburn, s posebnim naglaskom na njen sukob sa engleskom kraljicom Elizabetom (čiji lik tumači Florence Eldridge), a koji je završio Maryinim hapšenjem i pogubljenjem. Radnja filma je u mnogo čemu odstupala od historijskih činjenica, posebno u slučaju njenog trećeg supruga Bothwella, čiji lik tumači Fredric March, a koji je prikazan kao romantični junak.

Prije početka snimanja je Ginger Rogers bila zaintrigirana ulogom Elizabete, te je preklinjala matični studio RKO Pictures da joj je dodijeli, pa, čak dala urediti frizuru u stilu engleske kraljice kako bi pokazala da može tumačiti taj lik. RKO-vi šefovi su je na kraju odbili, držeći da se jednu takvu zvijezdu ne smije "potrošiti" na sporednu ulogu. *Mary* je prikazana na venecijanskoj Mostri, gdje je dobila priznanje žirija. Većina kritika je, međutim, bila negativna, a i publika mu je uklonila leđa. Mary je imao ozbiljne posljedice po karijeru Katharine Hepburn koja je zahvaljujući njemu stekla reputaciju "otrova za kino-blagajne" koga se neće riješiti sve do 1940. godine i uspjeha u filmu *[[The Philadelphia Story|Filadelfijska priča]]*.

## Uloge
* Katharine Hepburn ... Mary Stuart
* Fredric March ... Bothwell
* Florence Eldridge ... Elizabeth Tudor
* Douglas Walton ... Darnley
* John Carradine ... Rizzio
* Robert Barrat ... Morton
* Gavin Muir ... Leicester
* Ian Keith ... Moray
* Moroni Olsen ... John Knox 
* William Stack ... Ruthven
* Ralph Forbes ... Randolph
* Alan Mowbray ... Throckmorton
* Frieda Inescort ... Mary Beaton
* Donald Crisp ... Huntly
* David Torrence ... Lindsay
* Molly Lamont ... Mary Livingstone
* Anita Colby ... Mary Fleming
* Jean Fenwick ... Mary Seton
* Lionel Pape ... Burghley
* Alec Craig ... Donal
* Mary Gordon ... Dadilja
* Monte Blue ... Glasnik
* Leonard Mudie ... Maitland
* Brandon Hurst ... Airan
* Wilfred Lucas ... Lexington
* D'Arcy Corrigan ... Kirkcaldy
* Frank Baker ... Douglas
* Cyril McLaglen ... Faudoncide
* Doris Lloyd ... Ribarova supruga
* Robert Warwick ... Sir Francis Knollys
* Murray Kinnell ... Sudac
* Lawrence Grant ... Sudac
* Ivan F. Simpson ... Sudac 
* Nigel De Brulier ... Sudac 
* Barlowe Borland ... Sudac
* Walter Byron ... Walsingham
* Wyndham Standing ... Glavni čuvar
* Earle Foxe ... Earl od Kenta
* Paul McAllister ... du Croche
* Lionel Belmore ... Ribar
* Gaston Glass ... Francuz
* Neil Fitzgerald ... Francuz

## Izvori


## Vanjske veze
* 
* 
* ''Mary of Scotland'' at Virtual History
* radio adaptation of original play done for ''Theatre Guild on the Air'' in 1946 at Internet Archive
The Trail of the Lonesome Pine (film, 1916)

***The Trail of the Lonesome Pine*** () je američki nijemi film snimljen 1916. u režiji Cecila B. DeMillea. Predstavlja drugu po redu adaptaciju popularnog istoimenog romana Johna Foxa Juniora. Radnja, koja se značajno razlikuje od originala, je smještena u zabačeni planinski kraj. Protagonist, koga glumi Thomas Meighan, je vladin službenik poslan kako bi suzbio proizvodnju ilegalnih alkoholnih pića i koji se zaljubi u kćer porodice koja se bavi tom djelatnošću. Danas se smatra jednim od "najkomornijih" DeMilleovih filmova, s obzirom da je nakon njih počeo uglavnom snimati historijske i druge spektakle.

Godine 1936. je snimljena daleko poznatija verzija, koja je predstavljala jedan od prvih cjelovečernjih hollywoodskih filmova u boji.

## Uloge
* Charlotte Walker ... June Tolliver
* Thomas Meighan ... Jack Hale
* Earle Foxe ... Dave Tolliver
* Theodore Roberts ... Judd Tolliver
* Milton Brown ... Tolliver Man
* Hosea Steelman ... Tolliver Man

## Izvori

## Vanjske veze
* 
* allmovie/synopsis
The Trail of the Lonesome Pine (film, 1936)

***The Trail of the Lonesome Pine*** () je američki film snimljen 1936. u režiji Henryja Hathawaya, poznat kao jedno od prvih cjelovečernijih ostvarenja napravljeno u potpunosti u boji, odnosno prvi takav film koji je, koristeći troslojnu tehniku Technicolora sniman izvan studija.

Predstavlja adaptaciju istoimenog romana Johna Foxa Juniora. Radnja je smještena u zabačeni planinski kraj Kentuckyja, gdje traje dugogodišnja zavada porodica Fallin i Tolliver. Protagonist, koga glumi Fred MacMurray, je geolog koji nastoji prekinuti sukob kako bi donio civilizaciju, red i zakon.

Film je postigao komercijalni uspjeh, a na venecijanskoj Mostri 1936. godine mu je odato priznanje zbog korištenja boje.

## Uloge
* Sylvia Sidney ... June Tolliver
* Fred MacMurray ... Jack Hale
* Henry Fonda ... Dave Tolliver
* Fred Stone ... Judd Tolliver
* Nigel Bruce ... Thurber
* Beulah Bondi ... Melissa
* Robert Barrat ... Buck Falin
* George "Spanky" McFarland ... Buddie Tolliver
* Fuzzy Knight ... Tater
* Otto Fries ... Corsey
* Samuel S. Hinds ... Šerif
* Alan Baxter ... Clay Tolliver
* Margaret Armstrong ... članica porodice Tolliver
* Ricca Allen ... članica porodice Tolliver
* Fern Emmett ... Lena Tolliver

## Izvori
### Napomene

### Literatura

* Bernstein, Matthew. *Walter Wagner: Hollywood Independent*. St. Paul, Minneapolis: University of Minnesota Press, 2000. .
* Maltin, Leonard. *Leonard Maltin's Movie Encyclopedia: Career Profiles of More Than 2000 Stars and Filmmakers.* New York, Penguin Books, 1994. .

## Vanjske veze
* 
* 
* ''The Trail of the Lonesome Pine'' at Virtual History
Der Student von Prag (film, 1935)

***Der Student von Prag*** () je njemački crno-bijeli horor film snimljen 1935. u režiji Arthura Robisona. Predstavlja zvučni remake znamenitog istoimenog nijemog horor-filma iz 1913. godine. Radnja je smještena u Prag 1860-ih, a naslovni protagonist, čiji lik tumači Anton Walbrook, je popularni student koji u nastojanju da osvoji glamuroznu opernu pjevačicu pristaje na ponudu tajanstvenog dr. Carpisa (koga glumi Theodor Loos), temeljem koje će dobiti bogatstvo, ali i dobiti i zlo drugo ja. Der Student je predstavljao posljednji film u filmografiji Robisona, koji je umro nedugo nakon njegovog dovršetka.

Godine 1938. je bio prvi igrani film prikazan na programu BBC Television Service.

## Vanjske veze
*
IUCN-ova crvena lista

**IUCN-ov crveni popis ugroženih vrsta** ili kraće IUCN-ov crveni popis je popis ugroženih biljnih i životinjskih vrsta utemeljen 1963. godine. Najsveobuhvatniji je svjetski popis takve vrste. Obuhvaća globalni status zaštite biljnih i životinjskih vrsta.

IUCN, Međunarodni savez za očuvanje prirode (eng. *International Union for Conservation of Nature*) je glavni svjetski autoritet po pitanju statusa zaštite vrsta.

Države i organizacije su napravile niz regionalnih crvenih popisa kojima procjenjuju rizik ugroženosti vrsta unutar određene političke jedinice.

IUCN-ov popis je sastavljen prema točnim kriterijima radi vrjednovanja rizika izumiranja tisuća vrsta i podvrsta. Ovi kriteriji su relevantni za sve vrsta u svim djelovima svijeta. Cilj je dati na značaju i shvaćanju hitnosti pitanja zaštite vrsta kod javnosti i kreatora politike, kao i doći do pomoći međunarodne zajednice radi pokušavanja smanjenja izumiranja vrsta.

## Stupnjevi ugroženosti

* LC - kratica za "least concern", najmanji stupanj zabrinutosti
* NT - kratica za "near threatened", vrsta blizu ugroženosti
U skupinu ugroženih su stupnjevi:
* VU - kratica za "vulnerable", osjetljiva vrsta
* EN - kratica za "endangered", ugrožena vrsta
* CR - kratica za "critically endangered", kritično ugrožena vrsta
Izvan ove skupine su dva stupnja:
* EW - kratica za "extinct in the wild", vrsta koja je izumrla u divljini
* EX - kratica za "extinct", izumrla vrsta
* DD - kratica za "data deficient", nedovoljnost podataka, kad se nema dovoljno podataka da bi se moglo točno ocijeniti stupanj ugroženosti

## Vanjske veze
* IUCN Red List
Maryša (film)

***Maryša*** je čehoslovački crno-bijeli film snimljen 1935. u režiji Josefa Rovenskog. Predstavlja adaptaciju istoimene drame braće braće Aloisa i Viléma Mrstíka. Naslovna protagonistica, čiji lik tumači Jiřina Štěpničková, je seoska djevojka koju protiv njene volje sile na brak sa starim udovcem, a što će dovesti do tragičnih posljedica. Maryša je bila prikazana na venecijanskoj Mostri 1936. godine.

## Uloge
* Jiřina Štěpničková (Maryša) 
* František Kovářík (Lízal) 
* Hermína Vojtová (Lízalka) 
* Jaroslav Vojta (starý Vávra) 
* Vladimír Borský (Francek)

## Vanjske veze
* 
* 
* http://www.csfd.cz/film/7901-marysa/
* http://www.vlcnov.cz/obcasnik/showpage.php?name=kroje
Josef Rovenský

**Josef Rovenský** (17. april 1894 - 5. novembar 1937) bio je česki kazališni i filmski glumac, odnosno režiser, koji je nastupao u nizu ostvarenja međuratne čehoslovačke kinematografije. Njegov film Maryša iz 1935. je dobio priznanje žirija na venecijanskoj Mostri 1936. godine.

## Vanjske veze
*
The Mine (dokumentarni film)

***The Mine*** () je britanski dokumentarni film snimljen 1936. u režiji J. B. Holmesa. Prikazan je na venecijanskoj Mostri gdje je dobio priznanje žirija.

## Vanjske veze
*
Tudor Rose (film)

***Tudor Rose*** () je britanski crno-bijeli historijski film snimljen 1936. godine u režiji Roberta Stevensona. Radnja, koja u brojnim detaljima odstupa od historijskih činjenica, prikazuje kratkotrajnu vladavinu Lady Jane Grey (čiji lik tumači Nova Pillbeam) kao engleske kraljice 1553. godine. *Tudor Rose* je postigao određenu popularnost, a prikazan je nas venecijanskoj Mostri 1936. godine gdje je Mutz Greenbaum nagrađen za najbolju fotografiju.

## Uloge
* Cedric Hardwicke ... the Earl of Warwick
* Nova Pilbeam ... Lady Jane Grey
* John Mills ... Lord Guilford Dudley
* Felix Aylmer ... Edward Seymour, 1st Duke of Somerset
* Leslie Perrins ... Thomas Seymour
* Frank Cellier ... Kralj Henry VIII
* Desmond Tester ... Edward VI
* Gwen Ffrangcon Davies ... Mary Tudor
* Martita Hunt ... Lady Frances Brandon Grey, majka Jane
* Miles Malleson ... Henry Grey, 1st Duke of Suffolk, Janein otac
* Sybil Thorndyke ... Ellen
* John Laurie ... John Knox

## Reference

## Vanjske veze
*
Maryša

***Maryša*** je kazališni komad čeških autora - braće Aloisa i Viléma Mrštíka - premijerno prikazan 1894. godine. Naslovna protagonistica je seoska djevojka po imenu Maryša koju je otac udovcu po imenu Vávra, iako ona voli Franceka, koji je odlučio priključiti se vojsci i otići u rat, jer ne želi vidjeti taj brak. Maryša je postala jedno od najpopularnijih djela češke književnosti, te je nekoliko puta obrađivano - kao istoineni film 1935. godine, kao opera i kao balet.

## Vanjske veze
* J. K. Tyl Theatre 
* National Theatre of Moravia and Silesia
Ždrijelna tonzila

**Ždrijelni krajnik** ili **ždrijelna tonzila** (lat. *tonsilla pharyngea*) je naziv za nakupinu limfnog tkiva u nosnom dijelu ždrijela, nasofarinksu. Ždrijelni krajnik se još naziva i "treći krajnik", a kad je uvećan, naziva se "adenoidna vegetacija" (lat. *vegetationes adenoidea*) ili samo "adenoid".

Ždrijelna tonzila nalazi se na stražnjoj stijenci nazofariksa, a građena je od nabora sluznice, te je u njima limfno tkivo i limfni čvorići difuzno rasprostranjeno. 

Ždrijelna tonzila zajedno sa nepčanim tonzilama, tubarnim tonzilama i jezičnom tonzilom čine limfnog prstena ždrijela (lat. *annulus lymphaticus Waldeyer*).

Kirurški zahvat uklanjanja ždrijelnog krajnika naziva se adenoidektomija.