Gustave Courbet

**Jean Désiré Gustave Courbet** (10. lipnja 1819. &ndash; 31. prosinca 1877.), francuski samouki slikar; utemeljitelj nove škole realizma, koja je u doba radikalnog akademizma značila revoluciju umjetničkog izraza; jedan od prvih umjetnika koji su radili u prirodi. Odbacio je romantične pejzaže i idealiziranje ljudi i prizora, izvršivši ogroman utjecaj na cjelokupno europsko slikarstvo sredinom 19. stoljeća.

## Biografija

Odbijen na Salonu u Parizu 1855. godine, priređuje samostalnu izložbu u drvenoj baraki koju naziva *Pavillion de Réalisme* (Paviljon realizma). Na izložbi su bila izložena njegova velika platna (*[[Stvarna alegorija]] i [[Pogreb u Ornansu]]*), a u katalogu se nalazio i njegov „Manifest realizma“. Javnost i kritika ga žestoko napadaju, dok ga oduševljeno prihvaćaju u Njemačkoj (njemački slikari minhenskog kruga oko W. Leibla, u kojem su se formirali i hrvatski slikari moderne). Courbet zapravo nastavlja tradiciju realizma francuskog slikarstva od Le Naina preko Chardina i vlastitih suvremenika Milleta i Daumiera.

Bio je aktivni sudionik pariške komune, te je zbog svoje demokratske političke djelatnosti osuđen i prognan iz Francuske. Nastanio se u Švicarskoj, gdje i umire.

## Djelo

Courbetov prkosan i nekonvecionalan pristup bio je daleko od nostalgije za izgubljenom tradicijom o kojoj su sanjali prerafaeliti ili slikari povijesnog slikarstva *[[Pompiers|pompiera]]* (pogrdni naziv za francuske akademske slikare). Njegov realizam u potpunoj slikarskoj ljepoti prikazuje realnost svakidašnjice, nikada deskriptivno niti doslovno. On ostvaruje slikarsku viziju u čvrstoj strukturi, izuzetno dobrim crtežom i u punoj plastici volumena postiže smirenu monumentalnost.

U početku slika zagasitim i gustim namazom (često spatulom), postupno upotrebljava bogatije i toplije tonove smeđe, zelene i modre. Slika realističke kompozicije po motivima iz stvarnosti s temama iz života radnika i seljaka (*Žena prosijava žito; [[Tucači kamena]]; [[Pokop u Ornansu]]*). U odabiru prizora je bio svestran, slikao je krajolike južne Francuske, marine, animalističke scene, aktove, portrete i dr. (*Marina u Nici; Val; Borba jelena; Kupačice; H. Berlioz*). Za njega je priroda bila izravan osjet, imala je sadržaj i fizičku čvrstoću, a oblikovalo ju je svjetlo koje nije sporedan element, već opipljiva struktura same stvarnosti.

Djelomice je utjecao na impresioniste (osobito na Maneta), a sintetiziranjem volumena anticipirao je Cézannea.

### Važnija djela

Datoteka:Gustave Courbet - Selbstporträt mit schwarzem Hund.jpg|*Autoportret s crnim psom*, 1842.
Datoteka:Gustave Courbet 018.jpg|*[[Tucači kamena]]*, 1849.
Datoteka:Courbet, Un enterrement à Ornans.jpg|*[[Pogreb u Ornansu]]*, 1849.
Datoteka:Gustave_Courbet_-_Bonjour_Monsieur_Courbet_-_Musée_Fabre.jpg|*Dobar dan, gospodine Courbet*, 1854.
Datoteka:Gustave Courbet 014.jpg|*Prosijačica žita*, 1854.
Datoteka:1866 Gustave Courbet - Woman with a Parrot.jpg|*Žena s papigom*, 1866.
Datoteka:Gustave Courbet 034.jpg|*Srne u divljini*, 1867.


## Napomene

## Vanjske veze

* Courbetove slike i biografija na CGFA
* [Gustave Courbet, ''[Porijeklo svijeta|Podrijetlo svijeta]'']
* Courbet na znanje.org