Razdelnik struje

U elektronici, **razdelnik struje** je prosto linearno kolo koje proizvodi izlaz električne struje (*I*X) kao deo njegove ulazne struje (*I*T). **Trenutna podela** se odnosi na cepanja struja između ogranaka delitelja. Struje u različitim granama takvog kola će uvek podeliti tako da se minimalna ukupna energija utroši.

Formula koja opisuje trenutnog delitelja je u sličnom obliku kao za naponskog razdelnika. Međutim, odnos opisuje trenutnu podelu stavlja impedansu nerazmotrene grane u brojilac, za razliku od napona podele gde je impedansa u brojiocu. To je zato što u strujnom razdelniku, ukupna energija utrošena je minimizirana, što dovodi u strujama koje idu kroz staze najmanjom impedansom, zato recipročnom odnosu sa impedansom. S druge strane, strujni razdelnik se koristi da zadovolji Kirhofov zakon. Napon oko petlje mora sumirati na nulu, tako da kape napona moraju biti ravnomerno podeljen u direktnoj vezi sa impedansom.

Da budemo precizni, ukoliko su dva ili više impedansa paralelna, struja koja ulazi u kombinaciju će biti podeljena između njih u obrnutoj srazmeri sa njihovim impedansama (prema Omovom zakonu). Takođe sledi da ako impedanse imaju istu vrednost onda je struja jednako podeljena.

## Strujni razdelnik
Opšta formula za tekuću *I<sub>X</sub>* u otporniku *R<sub>X</sub>* da je paralelno sa kombinacijom ostalih otpornika od ukupnog otpora *R<sub>T</sub>* je (vidi sliku 1):
:I_X = \frac{R_T}{(R_X+R_T)}I_T \ 
Gde je *I<sub>T</sub>* ukupna struja ulazi u kombinaciju mreže *R<sub>X</sub>* paralelno sa *R<sub>T</sub>*. Obratite pažnju da kada *R<sub>T</sub>* se sastoji od paralelne kombinacije otpornika, kažu *R<sub>1</sub>*, *R<sub>2</sub>*, ... * Itd*, onda recipročno svakog otpornika mora se dodati da pronađe ukupan otpor *R<sub>T</sub>*:
: \frac {1}{R_T} = \frac {1} {R_1} + \frac {1} {R_2} + \frac {1}{R_3} + ... \ . 

## Opšti slučaj
Iako rezistivni Razdelnik je najčešći, struja Razdelnik može biti napravljen od frekventnog zavisnog impedansa a. U opštem slučaju struja ja IX is given by:
:I_X = \frac{Z_T} {Z_X+Z_T}I_T \ ,

## Korišćenje prijema
Umesto da koristite impedancu , strujnog razdelnika, pravilo se može primeniti baš kao strujni razdelnik pravila ako prijem (inverzna od impedanse) se koristi.
:I_X = \frac{Y_X} {Y_{Total}}I_T
Vodite računa da se primetiti da YTotal je jednostavan dodatak, ne zbir inverses znacima (kao što bi uradila za standardne paralelno resistive mreže). Za slici 1, struja ja IX
:I_X = \frac{Y_X} {Y_{Total}}I_T = \frac{\frac{1}{R_X}} {\frac{1}{R_X} + \frac{1}{R_1} + \frac{1}{R_2} + \frac{1}{R_3}}I_T

### Primer: RC kombinacije

Slika 2 prikazuje jednostavnog trenutnog delitelja sačinjen od kondenzatora i otpornika. Koristeći formulu iznad, struja u otporniku je data sa:
:: I_R = \frac {\frac{1}{j \omega C}} {R + \frac{1}{j \omega C} }I_T  
::: = \frac {1} {1+j \omega CR} I_T  \ , 
Gde *Z<sub>C</sub> = 1/(jωC) * je impedansa kondenzatora i j je imaginarna jedinica.

Proizvod *τ = CR* je poznat kao vreme konstanta na ploči, i učestalosti za koji ωCR = 1 se zove ugao frekvencija od kola. Pošto kondenzator ima nultu impedansu na visokim frekvencijama i beskonačnu impedansu na niskim frekvencijama, struja u otporniku ostaje na svom DC vrednosti *I<sub>T</sub>* za frekvencije do korner frekvenciji, nakon čega se kapi ka nuli za višim frekvencijama kao kondenzator efikasno kratkog spoja a otpornik. Drugim rečima, sadašnji Razdelnik je Filter prolaza niskih tonova za struja u otpornika.

## Učitavanje efekat

Dobitak od pojačala uglavnom zavisi od njenih izvornih i opterećenja završetaka. Strujna pojačala i transkonduktivnošću pojačala odlikuju izlaznim stanjem kratkog spoja, a strujna pojačala i transresistance pojačala karakteriše koristeći idealu beskonačnu impedansu trenutnog izvora. Kada pojačalo prestaje konačnom, ne-nula prestanka, i / ili vođen ne-idealnog izvora, efektivna dobit je smanjena zbog **utovar efekat ** na izlazu i / ili ulazu, koji se može shvatiti u smislu sadašnjeg podele.

Slika 3 prikazuje primer strujnog pojačala. Pojačalo (siva kutija) ima ulazni otpor *R<sub>in</sub>* A izlazni otpornik *R<sub>out</sub>* i idealana strujni dobitak *A<sub>i</sub>*. Sa idealna struja vozač (beskonačan otpor Norton) sve izvor struja *i<sub>S</sub>* postaje ulazna struja na pojačalo. Međutim, za Nortonovu teoremu strujni razdelnik se formira na ulazu koji smanjuje unos struju na
::i_{i} = \frac {R_S} {R_S+R_{in}} i_S \ , 
što je jasno manja od *i<sub>S</sub>*. Isto tako, za kratkog spoja na izlazu, pojačalo isporučuje izlaznu struju *i<sub>o</sub>* = *A<sub>i</sub> i<sub>i</sub>* do kratkog spoja. Međutim, kada je opterećenje od nule otpornik *R<sub>L</sub>*, struja dostavljena opterećenje se smanjuje sadašnja podela na vrednost:
::i_L = \frac {R_{out}} {R_{out}+R_{L}} A_i  i_{i} \ . 
Kombinujući ove rezultate, idealno struja gain *A<sub>i</sub>* realizovan sa idealnom vozača i opterećenje kratkog spoja se svodi na* 'Loaded koristoljublja*' *A<sub>loaded</sub>*:
::A_{loaded} =\frac {i_L} {i_S} =  \frac {R_S} {R_S+R_{in}}  \frac {R_{out}} {R_{out}+R_{L}} A_i  \ . 
Otpornika pokazatelji u gornjem izrazu se zove **faktor učitavanja**.

### Jednostrani protiv bilateralnih pojačala

Slika 3.a u vezi diskusije se odnosi na jednostrana pojačalom. U opštijem slučaju kada je pojačalo predstavljena sa dva luka, ulazni otpor pojačala zavisi od opterećenja, a izlazna otpornost na izvorne impedanse. Utovar faktori u ovim slučajevima moraju zaposliti prava pojačala impedansi uključujući ovih bilateralnih efekata. Na primer, uzimanje jednostranu trenutnu pojačalo slici 3, odgovarajući bilateralni mreža dva-port je prikazano na slici 4. zasniva na h-parametri. Sprovođenje analize ovog kola, trenutni dobitak sa povratnim *A<sub>fb</sub>* utvrđeno je da je
:: A_{fb} = \frac {i_L}{i_S} = \frac {A_{loaded}} {1+ {\beta}(R_L/R_S) A_{loaded}} \ . 
To je, idealan strujno pojačanje *A<sub>i</sub>* je smanjen ne samo utovar faktora, ali zbog bilateralnog prirodi dve luke od dodatnih faktora ( 1 + β (RL / RS ) Aloaded ), koja je tipična za kola negativnih povratnih pojačala. Faktor β (RL / RS ) je trenutna povratna informacija obezbeđuje povratne napon izvor napona dobiti β V/V. Na primer, za idealan strujni izvor sa*R<sub>S</sub>* = ∞ Ω, napon povratne nema uticaja, i za *R<sub>L</sub>* = 0 Ω, tu je nula opterećenja napona, ponovo onemogućite povratne informacije.

## Povezano
* Razdelnik napona
* Redna i uporedna kola
* Kirchhoffovi zakoni električnog kola

## Reference

## Vanjske veze
* University of Texas: Notes on electronic circuit theory