open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Bušmani

**Bušmani** (kojima ime dolazi od afrikaanske riječi *Bosjemans*, "ljudi iz grmlja"), ponekad poznati pod imenima **Khwe**, **Koe**, **Basara** ili **San** predstavljaju kojsansku etničku skupinu lovaca-sakupljača koje odlikuje niski rast (do 150 cm), blijedožuta boja kože i kovrčava kosa. 

Uglavnom žive kao nomadi u pustinjskim oblastima Namibije, Južne Afrike, Bocvane i Angole.

Nauka je, temeljem istraživanja mitohondrijskog DNK, u posljednje vrijeme ustanovila da Bušmani predstavljaju jedne od najstarijih naroda u Africi, odnosno da se tragovi njihovog postojanja mogu datirati do 20,000 godina. Mnogi su počeli proučavati njihov način života držeći da oni daju uvid u proces evolucije jezika, društvene organizacije, umjetnosti i drugih karakteristika modernog čovjeka. 

Bušmani, koji su zajedno s drugim kosjanskim narodima dominirali južnim dijelom Afrike, su od godine 1000. potiskivani u pustinju zbog invazije Bantu naroda sa sjevera, a u 19. i 20. vijeku su se tome pridružili evropski kolonizatori.
Istočna filozofija

**Istočna filozofija** je zajednički naziv za različite filozofske pravce koji su nastali ili se temelje na vjerskim i drugim tradicijama Azije različitim od onih na kojima se temelji zapadna filozofija.

U posljednje vrijeme istočna filozofija je stekla veliku popularnost u zapadnom svijetu, a veliki se napori ulažu da se pronađe što više dodirnih točaka s zapadnom filozofijom i vjerovanjima.

Istočnjačka filozofija i rana zapadna filozofija su slične u interesu o ljudskom postojanju, međutim postoje neke bitne karakteristike.
Rana zapadna filozofija i nauka su bile pod uticajem vjerovanja da je Bog kralj svemira. Kao kralj, Bog je stvorio zakone kojima se prirodni svijet pokoravao (npr. zakon gravitacije).
U istočnjačkoj filozofiji, prirodni svijet ne prati zakone i jednostavno "jeste".
Ljudi mogu tražiti neke pravilnosti i "šablone" u prirodi u toku prirode, ali bilo koji "zakoni" tako odkriveni su proizvod ljudskog shvaćanja.
Zapadnjaci pristupaju dubljem razumijevanju koje uključuje primjenu simboličkog mišljenja tj. da priroda stvarnosti moze biti spoznana tako što o njoj razmišljamo na pravi način. Znanost se oslanja na specifičan proces mišljenja (logiku) a vjera na specifične misli (dogme).
Istočnjaci pristupaju da nas mišljenje dijeli od razumijevanja stvarnosti. Kad mislimo , preusmjeravamo našu pažnju od stvarnosti prema svijetu simbola i nenadoknadljiva razlika leži između simbola i onoga što simbol prezentuje.
Kod istočnjaka, priroda stvarnosti je odkrivena tako što se direktno doživljava, bez misli. To se postiže kroz razne meditacijske procese.
Na zapadu, filozofija se uvijek strogo razlikovala od religije (čak i od teologije). Filozofija je u jednu ruku počela kao reakcija protiv religije a u drugu kao reakcija protiv mitova i magije,dok na istoku nema oštre granice između filozofije i religije ili npr. psihologije i religije. 
Zapadnjaci nastoje pronaći istinu i dokazati je,dok istočnjaci prihvataju datu istinu i više su zainteresovani za traženje ravnoteže.

## Povezano
* Istočni svet
* Zapadna filozofija
* Zapadni svet
Planinski Damara

**Planinski Damara** je naziv za kojsansku etničku skupinu koja živi u Namibiji.

Od godine 1980. do sticanja nezavisnosti Namibije su imali vlastiti bantustan zvan Damaraland, određen od strane aparthejedskog režima Južne Afrike. Danas se tako zove glavni grad istoimene oblasti.
Führer

**Führer** (izgovara se firer) je njemački naziv za vođu koji se ostalim jezicima koristi za označavanje titule koju je nakon smrti njemačkog predsjednika Hindenburga godine 1934. koristio njemački kancelar Adolf Hitler. Time je označen i formalni raskid Trećeg Reicha s ustavnopravnim kontinuitetom Weimarske republike i njenog ustava, koji nije poznavao tu instituciju.

Hitler je tom titulom htio simbolizirati vlastiti autoritet, odnosno u svojoj osobi simbolički sjediniti sjediniti njemačku državu, narod i vladajuću stranku NSDAP, po očitom uzoru na Benita Mussolinija koji je koristio titulu Duce.
Alois Hitler

**Alojz Šiklgruber** ili **Alojz Hitler** () bio je otac Adolfa Hitlera.

## Život
Alojz je rođen 7. juna 1837, u regiji Waldviertel. Majka mu se zvala Anna Maria Schicklgruber., a identitet njegovog oca je ostao nepoznat. Zvanično otac mu je bio, alkoholičar, Johann Georg Hiedler, koji je njegovu majku oženio kada je Alois imao 5 godina. Takođe se pretpostavlja da mu je pravi otac bio Johann Nepomuk Hiedler koji njegovu majku nije mogao da oženi jer je već bio oženjen i imao troje dece, pa je to, za novac, uradio brat. Godine 1876. promenio je prezime u Hitler. Notar je pri tome napravio grešku pa je od Hiedler postao Hitler. Bio je oženjen sa Annom Glasl-Hörer (koja je bila starija od njega, pa je ubrzo umrla), potom sa sluškinjom Franziskom Matzelsberger (umrla) sa kojom je imao dvoje dece Aloisa mlađeg i Angelu. Treća žena mu je bila Klara Pölzl. Imali su sina Adolfa, Edmunda (umro sa 4 godine), Gustava (umro kao beba) i ćerku Paulu. Zbog poslovanja, bio je carinik, s porodicom se selio po čitavoj Austriji. Od sve dece koje je imao, najviše je mrzeo Adolfa, za kojeg je mislio da je nesposoban i neinteligentan. Umro je 3. januara 1903, u 65. godini života, u jednoj lokalnoj kafani, gde se jednostavno srušio. Do danas se ne zna razlog njegove smrti.

## Izvori
Mala Njemačka

**Mala Njemačka**, isto tako poznata pod njemačkim nazivom **Kleindeustchland**, jest naziv za projekt ujedinjenja Njemačke u 19. vijeku koji je isključivao Austriju iz buduće njemačke države.

Projekt Male Njemačke je nastao kao alternativa projektu Velike Njemačke koji je originalno zagovarao ujedinjenje pod austrijskom dinastijom Habsburg. Glavni zagovornik projekta Male Njemačke bila je Prusija na čelu s Ottom von Bismarckom, koji je držao da će protestantska Prusija lakše dominirati novom državom bez uključenja austrijskih katolika. Dodatni razlog bila je činjenica da bi uvođenje Austrije i drugih habsburških zemalja Njemačku dovelo u sukob s mađarskim, italijanskim te slavenskim nacionalizmima, a posredno s Rusijom i drugim velikim silama.

Projekt Male Njemačke je prevagu odnio u prusko-austrijskom ratu godine 1866., nakon koga je 1871. Njemačka formalno ujedinjena kao Drugi Reich.

Nakon prvog svjetskog rata su projekt Male Njemačke formalizirale pobjedničke sile Antante, spriječivši ujedinjenje Weimarske republike i Austrije. Nakon što je ideja Velike Njemačke pobijeđena u drugom svjetskom ratu, Mala Njemačka je formalno ustanovljena i zabranom anschlussa u ustavima Njemačke i Austrije.
Anschluss

**Anschluss** (izgovor: **anšlus**) je naziv za proces pripojenja Austrije u Treći Reich godine 1938., a u širem smislu predstavlja naziv za svaku sličnu ideju ujedinjenja Njemačke i Austrije prije i poslije tih događaja.

## Vanjske veze
Centimetar

**Centimetar** (skraćenica **cm**) predstavlja mjernu jedinicu za dužinu koja predstavlja stoti dio metra. U Srbiji se ponekad za centimetar, pod utjecajem francuskog jezika, koristi izraz *santimetar*.
Decimetar

**Decimetar** je merna jedinica za dužinu koja iznosi deseti deo metra.

Relativno rijetko se koristi u usporedbi s milimetrima i centrimetrima.
Dekametar

**Dekametar** (skraćenica **dam**) je mjerna jedinica za dužinu koja iznosi deset metara.

Vrlo rijetko se koristi, i u SI je uvedena jedino da bi sistem bio potpun. Jedini koji je češće koriste jesu meteorolozi kojim njome označavaju geopotencijalna visinu. 

Dekametar se kao izvedena jedinica koristi za označavanje volumena jezera i rijeka, odnosno kao kubni dekametar, gdje odgovara jednom megalitru. 

Kvadrat od dekematra iznosi jedan ar.
Hektometar

**Hektometar** (skraćeno **hm**) je mjerna jedinica za dužinu koja iznosi stotinu metara. Vrlo rijetko se koristi, osim kod mjerenja dužine željezničkih pruga i cesta. Poznata je prije svega kao osnov za kvadratni hektometar, odnosno hektar, najčešće korištenu mjeru za površinu.
Kilometar

**Kilometar** (simbol: **km**) je jedinica za dužinu jednaka sa 1000 metara (iz grčke reči *khilia* = hiljada i *metro* = brojati/mera). Približno je jednak sa 0,621 milja, 1094 jarde ili 3281 stopom.

Unikod ima simbole za "km" (㎞), za kvadratni kilometar (㎢) i za kubni kilometar (㎦); međutim, oni su korisni samo u *CJK* tekstovima, gde su jednaki u veličini kineskim karakterima.

hektometar &lt;&lt; **kilometar** &lt;&lt; megametar

## Povezano
* red veličina
* SI, SI prefiks
* milja, verst
Megametar

**Megametar** je mjerna jedinica za dužinu koja iznosi milijun metara, odnosno tisuću kilometara.

Vrlo rijetko se primjenjuje.
Osnovne jedinice SI sistema

SI sistem jedinica definiše **sedam osnovnih jedinica SI sistema**: fundamentalnih fizičkih jedinica definisanih operacionalnim definicijama. 

Sve ostale fizičke jedinice mogu biti izvedene iz ovih osnovnih jedinica: one su poznate kao izvedene jedinice SI sistema. Ovo izvođenje se vrši dimenzionalnom analizom. SI prefiksi se koriste da skrate dugačke brojeve.

## Dužina (''l'')
Jedinica: metar (m)

Jedan metar je definisan kao razdaljina koju svetlost pređe u vakuumu za 1/299792458 deo sekunde. Ovaj standard je usvojen 1983. godine, kad je brzina svetlosti određena kao 299792458 m/s.

## Masa (''m'')
Jedinica: kilogram (kg)

Jedan kilogram je definisan kao masa posebnog cilindra od legure iridijuma i platine, koji se čuva u Međunarodnom Muzeju Mera i Tegova (blizu Pariza). Traju napori da se uvede definicija putem neke fundamentalne ili atomske konstante.

## Vreme (''t'')
Jedinica: sekund (s)

Jedan sekund je definisan kao vreme potrebno za 9192631770 prelaza između dva hiprefina nivoa osnovnog stanja cezijuma 133. Ova definicija je usvojena 1967. godine.

## Jačina struje (''I'')
Jedinica: amper (A)

Jedan amper je konstantna jačina struje koja će, ako se održava u dva prava paralelna provodnoka, beskonačne dužine, zanemarljivog poluprečnika, postavljena na međusobnoj udaljenosti od 1 metra u vakuumu, stvarati između ta dva provodnika silu privlačenja/odbijanja od 2 x 10-7 njutna po metru dužine.

## Termodinamička temperatura (''T'')
Jedinica: kelvin (K)

Jedan kelvin je jedinica termodinamičke temperature, jednaka 1/273.16 delu termodinamičke temperature trojnog stanja vode (to je temperatura i pritisak pri kojim voda može biti u tri agregatna stanja - čvrstom, tečnom i gasovitom).

## Količina supstance (''n'')
Jedinica: mol (jedinica) (mol)

# Jedan mol je količina supstance koja sadrži broj elementarnih entiteta jednak broju atoma u 0.012 kilograma ugljenikovog izotopa, C12; njen simbol je "mol".
# Kad se mol koristi, mora biti specifikovano o kojim se elementarnim entitetima radi i to mogu biti atomi, molekuli, joni, elektroni, ostale čestice, ili specifikovane grupe takvih čestica.

## Intenzitet svetlosti (''I'')
Jedinica: kandela (cd)

Kandela je intenzitet svetlosti, u datom smeru, izvora koji emituje monohromatsko zračenje, frekvencije 540 x 1012 herca i koje ima radijanski intenzitet od 1/683 vata po sterradijanu u tom smeru .
Korzika

**Korzika** je četvrti po veličini otok u Sredozemnom moru i pokrajina Francuske koja se sastoji od dva departmana. Korzika po zakonu ima malo veću nezavisnost od ostalih regija Francuske.

## Historija

Zbog svoje strateške važnosti u Sredozemlju, Korzika je često bila predmet oružanih sukoba između Francuske i Italije.
Grad država Genova je dominirala Korzikom stoljećima, dok nije 1768. ustupila otok Francuskoj, kao bi otplatila dug. Bitna ličnost u povijesti Korzike je Pasquale Paoli (1725-1807), borac za nezavisnost, koji se prvo borio protiv Genove, a onda poslije protiv Francuske. Unatoč godinama borbe za slobodu, Korzika nije izborila nezavisnost. 
Vjerojatno najpoznatiji Korzikanac svih vremena je Napoleon Bonaparte koji je rođen u Ajacciu.

## Geografija

Korzika je otok koji se nalazi otprilike 200&nbsp;km od Azurne obale, zapadno od Toskane i sjeverno od Sardinije. Korzika ima oko 1000&nbsp;km obale i više od 200 plaža. Korzika je većinom planinski otok, najviši vrh je Monte Cintu(2710m). Na otoku još postoji 50 vrhova čija je visina veća od 2000m.

Važni gradovi: (*Korzikanska imena*)
:Ajaccio (*Aiacciu*) – poznat i pod latinskim imenom Ajax
:Bastia (*Bastia*)
:Corte (*Corti*)
:Sartène (*Sartè*)

Drugi gradovi i sela:
:Saint-Florent (*San Fiurenzu*)
:Calvi (*Calvi*)
:L'Île-Rousse (*Isula Rossa*)
:Porto-Vecchio (*Porti Vechju*)
:Bonifacio (*Bunifaziu*)
:Appietto (*Appiettu*)

## Ekonomija
Turizam je najvažnija grana Korzikanskog gospodarstva. Otok je popularna turistička destinacija Francuzima i ostalim europljanima. Turizam je najviše razvijen u područjima oko Porto Vecchia i Bonifacia na jugu otoka, i oko Calvija na sjeveru.

## Administracija
Glavni grad teritorijalnog kolektiva je Ajaccio. Regija je podjeljena na dva departmana: Corse-du-Sud i Haute-Corse. Departmani su stvoreni 15. rujna 1975. kada je na dva dijela podijeljen jedinstveni departman Korzika.
Korzika ima status teritorijalnog kolektiva (Collectivité territoriale de Corse - CTC) od 13. lipnja 1991.

Teritorijalni kolektiv se sastoji od tri organa:
* Izvršno vijeće Korzike (Conseil exécutif de Corse)
* Skupština Korzike (Assemblée de Corse)
* Ekonomsko i socijalno vijeće Korzike (Conseil économique et social de Corse - CESC).
- Stranica od CTC-a 

## Vanjske veze

* Službena stranica prefekture
* Corse Photos  Fotografije sa Korzike i Ajaccia.
* Korzika u slikama 
* - Službena stranica Teritorijalnog Kolektiva Korzike 
* - Stranica Fakulteta znanosti i tehnologije sveučilišta na Korzici
* Povijest Korzikanaca i Pasqualea Paolia 
* Dictionnaire Freelang - Riječnik korzikansko-francuski/francusko-korzikanski.
* Povijest Korzike
Hotentoti

**Hotentoti** ili **Khoikhoi** je zajednički naziv za kojsanske etničke skupine srodne Bušmanima koje predstavljale ili predstavljaju domorodačko stanovništvo u jugozapadnim dijelovima Afrike.

Izraz *Hotentot* je u posljednje vrijeme stekao pejorativno značenje, jer se smatra kako dolazi od *hottentot*, riječi za mucavce u sjevernim dijalektima holandskog jezika kojim su bili govorili holandski doseljenici u 17. vijeku. Tim izrazom su se nastojali opisati kojsanski jezici koji u sebi sadržavaju kliktaje kao sredstvo komunikacije.

Što zbog Bantu invazije na jug Afrike oko godine 1000., što zbog kasnije evropske kolonijalne ekspanzije, većina Hotentota je bila prisiljena napustiti nomadski način života, a s vremenom se i stopiti s drugim afričkim narodima.

Etničke skupine koje u sebi imaju najviše hotentotskih primjesa su Obojeni ljudi u bivšoj Kap Koloniji, narod Griqua u Zapadnom Kapu odnosno Oorlams narod u Namibiji.
Milimetar

**Milimetar** (oznaka **mm**) predstavlja mjernu jedinicu za dužinu koja iznosi tisućiti dio metra.

Najčešće se koristi za tehničke nacrte. Građevinci koriste centimetre.
Erthogrul

**Ertuğrul**, isto poznat kao **Ertoğrul** ili **Erthogrul**, (1198-1281) bio je otac Osmana I., osnivača Otomanskog Imperija. Godine 1227. naslijedio je vodstvo Kayi, plemena Turaka Oghuza nakon što se u rijeci Eufrat, bježeći pred mongolskim prodorom, utopio njegov otac Süleyman. Ertuğrul je kao leno dobio zemlje Karaja Dağ, planine blizu Angore (današnja Ankara), od Ala ed-Din Kay Qubadh Ia, seldžučkog sultana Rüma. Kasnije je dobio selo Söğüt s okolnom zemljom.
Defenestracija

**Defenestracija** označava čin izbacivanja jedne ili više osoba kroz prozor, koji je u historiji često učinjen iz političkih razloga. Sama riječ dolazi od latinskih riječi *de* (od ) i *fenestra* (prozor).

Jedna od najpoznatijih defenestracija bila je Praška defenestracija te moguća defenestracija češkog političara Jana Masaryka, koji je po do danas nerazjašnjenim okolnostima 1948. ili počinio samoubojstvo ili je od svojih političkih protivnika izbačen kroz prozor kupaonice u zgradi Ministarstva vanjskih poslova.
Jamajka

**Jamajka** je otočna država u Karipskom moru, južno od Kube i zapadno od Hispaniole.

## Historija
Ime države potječe od imena **Xamayca** ("zemlja šume i vode") koje su joj dali pripadnici prvobitnog stanovništva. Narodi Arawak i Taino doselili su na Jamajku iz Južne Amerike između 1000. pne. i 400. pne..

Kolumbovim iskrcavanjem 1494. Jamajku zauzimaju Španjolci, a 1655. Britanci. Tijekom britanske vladavine Jamajka postaje najveći svjetski izvoznik šećera, što je postignuto masovnim dovoženjem robovske radne snage iz Afrike. Nakon niza pobuna ropstvo je ukinuto 1838.

Jamajka je pomalo dobijala neovisnost od Ujedinjenog kraljevstva: 1958. je postala provincijom u sklopu Federacije Zapadnih Indija, a punu samostalnost nakon napuštanja Federacije, 1962.

## Ekonomija
Najveći dio ekonomije Jamajke čine poljoprivreda, rudarstvo, turizam, financijske usluge i usluge osiguranja. Turizam i rudarstvo donose najviše strane devizne dobiti.

## Stanovništvo
Kultura Jamajke je najvećim dijelom mješavina afričkih kultura i anglo-irske kulture, sa španjolskim i izvornim indijanskim utjecajima.
Velika većina stanovništva je miješanog crnačkog, indijanskog, engleskog, irskog i drugih europskih podrijetla. Čistog rasnog stanovništva ima manje od 1%.
Oko tri četvrtine stanovništva je kršćanske vjere, dok ostatak čine različite religije, uključujući rastafarijanstvo.

## Kultura
Iako mala zemlja, Jamajka je bogata kulturom i dosta prisutna u svijetu.

Muzički žanrovi kao što su reggae, ska, rocksteady, [dub] i, u nešto novijem vremenu, dancehall, ragga i ragga jungle su svi nastali na Jamajci. Bob Marley, možda najpoznatiji reggae mužičar, rođen je na Jamajci i uživa veliko štovanje u svojoj domovini.

Rastafarijanstvo je započeto na Jamajci.

## Geografija
* Popis gradova na Jamajci
* Parohije Jamajke

## Izvori
Anana

**Anana** može značiti:
* **[[Anana (pisac)|Anana]]**, staroegipatski pisac (XIII. stoljeće prije nove ere), autor djela *Jusuf i Zulejha*) *([[Izvori#ER5|ER5]], [[Izvori#Tošićev ER5|Tošićev ER5]])*;
* **[[Amaná|Ananá]]** ili **Amaná**, naselje na sjeveru Argentine, jugozapadno od grada Santiago del Estero *([[Izvori#CD-atlas|CD-atlas]])*;
* **[[Añaná]]**, naselje na Kubi, jugoistočno od Havane *([[Izvori#CD-atlas|CD-atlas]])*;
* **Anana**, hindusko muško ime (*internet*).
Kde domov můj?

**Kde domov můj** je od 1993. godine državna himna Češke.

Riječi himne potječu iz kazališnog djela "*Fidlovačka aneb žádný hněv a žádná rvačka*" koje je napisao Josef Kajetán Tyl. Ovo kazališno djelo je prvi put primijerno izvedeno u Pragu 21. prosinca 1834. godine. Glazbu je napisao František Škroup. Kazališno djelo ima više dijelova ali se za himnu uzima samo prva strofa.

Za vrijeme Čehoslovačke, državna himna se sastojala iz dva dijela. Prvi je dio bila sadašnja Češka himna a drugi dio je bila himna Slovačke (Nad Tatrou sa blýska). - Himna se izvodila bez stanke.

## Tekst

:Kde domov můj,
:kde domov můj?
:Voda hučí po lučinách,
:bory šumí po skalinách,
:v sadě skví se jara květ,
:zemský ráj to na pohled!
:A to je ta krásná země,
:země česká, domov můj,
:země česká, domov můj!

## Vanjske veze

* Audio-Stream Češke državne himne (Real Player)
Inkvizicija

**Inkvizicija** (lat. *inquisitio* - istraživanje) je bila ustanova Rimokatoličke crkve čiji je zadatak bio da pronalazi, zatvara, optužuje, isleđuje, sudi i kažnjava ljude proglašene hereticima. U najširem smislu inkvizicija znači svaki onaj pravosudni organ koji u sebi objedinjuje istražnu i sudsku funkciju. (V. inkvizitorni postupak.)

Inkvizicija je postojala od 12. stoljeća do Napoleonskih ratova u 19. veku. Prvo su papa Lucije III. i car Fridrik I. Barbarossa 1184. osnovali *Biskupsku inkviziciju*, kojom daju ovlasti biskupima da imenuju svećenika-inkvizitora koji će voditi postupke protiv "heretika". Potom je papa Grgur IX osnovao univerzalnu Papsku Inkviziciju u periodu 1231–1233. godine, kao specijalni sud za iskorenjivanje jeresi. Sveta Inkvizicija, jedna od najsurovijih institucija u istoriji državne represije, je osnovana da bi ugušila jeretičke pokrete bezemljaškog proletarijata. Godine 1252, papa Inoćentije IV je, uz saglasnost vodećih teologa tog vremena, odobrio mučenje jeretika.

Od svih inkvizicija najpoznatija i najzloglasnija je Španska inkvizicija, osnovana 1478. godine radi obračuna sa Židovima, muslimanima i kršćanskim "hereticima" nakon reconquiste.

Andre Voše smatra da je tajna „uspeha“ Inkvizicije bila u njenoj proceduri. Hapšenje osumnjičenih se izvodilo u krajnjoj tajnosti. Progon se u početku sastojao iz upada na jeretičke skupove, u saradnji sa javnim vlastima. Kasnije, kada su valdenzi i katari već bili potisnuti u ilegalu, osumnjičeni su bili izvođeni pred sud bez objašnjenja za njihovo privođenje. Ista tajnost je odlikovala i proces ispitivanja. Optuženima nije saopštavano zbog čega su optuženi, a onima koji bi uspeli da ospore optužnicu bilo je dopušteno da ostanu anonimni. Osumnjičeni bi bili oslobođeni ako bi potkazali svoje saučesnike i obećali da će ćutati o svom priznanju. Uhapšeni jeretici tako nisu mogli da znaju da li ih je odao neko iz njihove zajednice.

Italo Mereu ukazuje da je delovanje rimske Inkvizicije ostavilo duboke ožiljke u istoriji evropske kulture, tako što je stvorilo klimu netolerancije i institucionalne sumnjičavosti, koja je nastavila da nagriza legalni sistem sve do naših dana. Nasleđe Inkvizicije je kultura podozrenja, koja počiva na anonimnim optužbama i preventivnim hapšenjima i u kojoj se osumnjičeni tretiraju kao da je njihova krivica već dokazana.

## Reference

## Povezano

* Hrišćanska jeres
Sinagoga

**Sinagoga** (od gr. συναγογε "skupština, okupljanje" - heb. *Beit Knesset* „Kuća okupljanja” ili *Beit T`Phila* „Kuća molitve”) je zgrada u kojoj se obavljaju verske aktivnosti u judaizmu. Glavna uloga sinagoge jeste zajednička molitva, mada je povezivana i s privatnom ili ličnom molitvom. Sinagoga se povezuje i sa učenjem i u tom svojstvu naziva se bet midraš ili "kuća učenja". Nije jasno da li je u starim vremenima kuća učenja bila deo glavnog svetilišta ili se nalazila odmah do njega, kao danas. 

Svrha sinagoge je takođe da bude mesto okupljanja, bet kneset, mesto gde se održavaju gradski skupovi i gde se obavljaju poslovi. Od 1. veka pa do danas, sinagoga se gradila tako da služi i kao konačište za putnike namernike, bet orhim. Kada su u pitanju umetnost i arhitektura sinagoge, Jevreji su se prilagođavali životu izvan Hrama, prihvatajući dominantnu estetiku svog doba. To je svojevrstan pomak od kolektivne religije iz najranijih vremena prema individualizovanijoj religiji sinagoge, koja je mogla biti preneta u sve zemlje i sve zajednice. Sve do modernih vremena, sinagoga je bila sedište jevrejskog iskustva. S liberalnim tendencijama koje je donela misao 18. i 19. veka nastale su razne inovacije u sinagogama reformističkih i konzervativnih Jevreja. 

Nemački reformisti su uveli orgulje i muziku u versku službu, što su do izvesne mere preuzele i konzervativne sinagoge u 20. veku. Prihvatanje propovedi, svešteničke odeće, govornog jezika okoline i sekularnog, pored verskog obrazovanja, predstavljali su osnovne elemente za razvoj savremene sinagoge. Učešće žena u službi, prvo u reformističkoj zajednici, a kasnije i u mnogim drugim liberalnim kongregacijama, pojavilo se kao vrlo značajno pitanje čak i u ortodoksnim krugovima. Na taj način, kako je sinagoga izašla iz geta kao zajednice srednjovekovnih vremena, moderno doba je izvršilo na nju veći uticaj od bilo kojeg drugog činioca u njenoj istoriji. 

U starom dobu i u srednjem veku, sinagoga je bila nosilac svih jevrejskih vrednosti, kao i središte većeg dela aktivnosti zajednice. Danas takve sekularne stvari kao što su filantropija i cionizam imaju druge kanale. Opstajanje sinagoge kao trajne odlike jevrejske civilizacije ukazuje, međutim, na neprekinuti kontekst za one mitske elemente tradicije koji nadilaze istorijsko vreme. (domatrios)
Mojsije

**Moše**, **Mojsije** ili **Musa** (hebrejski מֹשֶׁה [*Moshe*], grčki Mωϋσῆς [*Mōüsēs*], arapski موسى [*Mūsa*]) je legendarni jevrejski oslobodilac, vođa, zakonodavac i prorok.

Mojsije je bio potomak Avrama. Procenjuje se da je živeo u 13. veku pre nove ere.

Prema jevrejskim svetim knjigama, Mojsije je izveo Jevreje iz Egipta. Mojsijeva najveća zasluga leži u širenju vere u jednog Boga, Jahvea, dakle u učvršćivanju monoteizma među Jevrejima, te objavljivanju Deset zapovesti.

Kao prorok je priznat u Judaizmu, Hrišćanstvu i Islamu. Judaizam ga smatra najznačajnijim od svih proroka.

Tradicionalno mu se pripisuje autorstvo nad knjigama Tore.

## Izlazak iz egipatskog ropstva

Prema jevrejskim svetim knjigama, Mojsije je izveo Jevreje iz Egipta. Faraon nije to dozvolio, ali Mojsije učini mnoga čuda, i tako uspe da izvede narod iz Egipta. Putovanje Jevreja u obećanu zemlju trajalo je četrdeset godina. Išli su preko pustinje, hranili se manom, čudesnom hranom sa neba, zahvaljujući kojoj nikada nisu osećali glad.

## Deset Božijih zapovesti

Preme predanju, Mojsije je od Boga na Sinaju dobio table sa Deset zapovesti, koje glase:

# Ja sam Gospod Bog tvoj; nemoj imati drugih Bogova osim Mene.
# Ne pravi sebi idola niti kakva lika; nemoj im se klanjati niti im služiti.
# Ne uzimaj uzalud imena Gospoda Boga svog.
# Sećaj se dana odmora da ga svetkuješ; šest dana radi i obavi sve poslove, a sedmi dan je odmor Gospodu Bogu tvome.
# Poštuj oca i mater svoju, da ti dobro bude i da dugo poživiš na zemlji.
# Ne ubij.
# Ne čini preljube.
# Ne ukradi.
# Ne svedoči lažno na bližnjega svoga.
# Ne poželi ništa što je tuđe.

## Reference

## Povezano
* Tora 
* Judaizam 
* Stari zavet

## Vanjske veze

* Teaching Troubling Texts: Study Session of Textual Reasoning at the annual meeting of the AAR 1999
* "Difficult Texts" by Bonna Devora Haberman. How do we study difficult Jewish texts without apologizing for, justifying, or historicizing them? 
* Unitarian Universalist approach to reading the Bible
* Prof. E.Anati: Archaeological discoveries at Har Karkom
Jahve

**Jahve** () bio je nacionalni Bog Kraljevstva Izrael i Juda. Tačno porijeklo naziva je sporno, iako seže iz mlađeg gvozdenog doba, pa čak i kasnog bronzanog: naziv se u početku koristio kao epitet boga Ela, vrhovnog božanstva kananske religije tokom bronzanog doba, ali najranije vjerodostojno pominjanje je u egipatskim tekstovima koji ga smještaju među nomade iz južne Transjordanije.

U najstarijim biblijskim tekstovima Jahve je tipični drevni bliskoistočni „božiji ratnik“ koji vodi nebesku vojsku protiv neprijatelja Izraela; kasnije je postao glavni bog Kraljevstva Izrael i Judeja, a kraljevski sud i hram promovišu Jahvea kao boga cijelog kosmosa, koji posjeduje sve pozitivne osobine prethodno pripisivane drugim bogovima i božanstvima.
Pred kraj Vavilonskog ropstva (6. vijek p. n. e.), samo postojanje drugih bogova je negirano, a Jahve je proglašen Tvorcem kosmosa i istinskim Bogom cijelog svijeta.

## Povezano
* Tetragram
* Adonaj
* Bog

## Reference

## Literatura

* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
*
Brahma

**Brahma** je riječ, koja po učenju hinduističkih svetih knjiga Veda ima različito značenje: snaga molitve, sveto znanje, gospodar snage, gospodar stvorova, kralj bogova, Apsolutno, vrhovno božanstvo, panteističko Svebiće. Štovan je kao stvoritelj u indijskoj vjeri. Uz njega vladaju još Šiva i Višnua

## Vanjske veze

* Contemplation of Brahma - The creative power of the Infinite
* Lord Brahma - The first member of the Hindu Trinity 
* Brahma - the Creator Amongst the Hindu Trinity  
* Weekly podcast on Vedic Chanting and Vedic Mythology
Šiva

**Bog Šiva** je hinduističko božanstvo.

Kao posljednjeg iz hinduističkog svetog trojstva, uz Brahmu i Višnua koji su stvaratelji i održavatelji ovog materijalnog svemira, Bog Šiva se prikazuje kao uništavatelj, kao onaj koji dolazi posljednji da bi u sebi zadržao ovaj svijet do novog ciklusa stvaranja.

Za njega kažu da je jedini od tri božanstva stalno utjelovljen na Zemlji i da boravi na planini Kailash, koja se nalazi u sklopu Himalaja. Prikazuje ga se snježno bijelog ili u svijetloplavoj boji, ponekad prekrivenog pepelom.
Bijelina Šive simbol je svjetla koje otklanja tamu, a ujedno i personifikacija Boga kao kozmičke svijesti. Često se prikazuje sa otvorenim trećim okom ili agja čakrom koja predstavlja kapiju unutarnjeg duhovnog razvoja. Oko Šivinog vrata je kobra Vasuki simbol prolaska vremena. Tri prstena oko vrata predstavljaju prošlost, sadašnjost i budućnost.

Zapetljane kose, na svom nosiocu, biku Nandi, okružen je bićima koja ga prate svuda i koja su iz njegove dimenzije. U drugim je prilikama prikazan kao asketa koji sjedi na tigrovoj koži i neprekidno meditira na planini Kailash. Poklonici ga štuju prikazanog u kipu, u simbolu Linge, okruglom, faličkom obliku koji predstavlja stvaralačku moć boga, ili u njegovu obliku koji plesom uništava materijalni svemir i predstavlja uništavajuću moć boga Nataraja (kralja plesa). Većina poklonika Šivu smatra milosrdnim i punim ljubavi.

Najveći je od svih Jogija, on je Adijogi, ili prvi Jogi koji je podelio Jogu sa svojih 7 pomoćnika. Upravlja tamas gunom (neznanje, tama) koja je jedna od tri vezujuće sile materijalnog svemira.

Mantra u slavu Šive glasi: *Om Namah Shivaya*.
Višnu

**Višnu** ili **Vishnu** je hinduističko božanstvo koje predstavlja simbol djelatnosti i stvaralaštva u prirodi.

Višnu predstavlja suprotnost rušitelju Šivi.
Manama

**Manama** (arapski: المنامة‎ *Al Manāma*) je glavni i najveći grad Emirata Bahrein, od 143.035 stanovnika, što je četvrtina svih stanovnika zemlje.

## Geografija
Grad leži na sjeveroistočnoj obali istoimenog otoka Bahrein u Perzijskom zaljevu.

## Historija
Ime Manama se prvi put spominje u islamskim kronikama oko 1345. Portugalci je zauzimaju 1521., a nakon njih Iranci 1602. godine. Sve do 1783. uz manje prekide, gradom vlada dinastija al-Halifa. Između 1861. i 1914. emiri Bahreina sklopili su seriju sporazuma sa Velikom Britanijom, pa su na kraju postali protektorat kojim je od 1900. upravljao britanski agent sa sjedištem u Manami. Manama je 1971. postala je glavni grad nezavisnog Bahreina.

## Znamenitosti, kultura i školstvo

Najveća atrakcija grada je Bahreinska tvrđava koja je 2005. uvrštena na UNESCO-vu listu Svjetske baštine u Aziji i Oceaniji, dograđena i korištena od strane Portugalaca u 16. vijeku.

Manama ima nekoliko univerziteta, od kojih je najstariji osnovan 1986. godine.

## Privreda
U ne tako davnoj prošlosti ekonomija grada se sastojala od ronjenja bisera, ribarstva, izgradnje i popravka brodova i trgovine. Luka Maname je bila plitka i slabo opremljena, tako da su se veliki prekoocenski brodovi morali sidriti 3 do 6&nbsp;km od obale. Otkriće velikih količina nafte 1932. potpuno je izmjenilo ekonomiju zemlje i grada. Tako da je današnja Manama financijsko trgovački centar u kojoj je većina poslova vezana uz naftu.

Otkako je Manama proglašena slobodnom lukom 1958. izgrađena je nova dublja luka do 1962., u zaljevu al-Kulajah jugoistočno od grada. Kako je od samog starta odlično opremljena, brojnim skladištima i hladnjačama postala je jedna od najprometnijih luka Perzijskog zaljeva. Manama ima međunarodni Aerodromom Bahrein (IATA: **BAH**, ICAO: **OBBI**) na otoku Muharak, 7&nbsp;km sjeverno od centra grada.

## Gradovi prijatelji
*Manama* ima ugovore o prijateljstvu sa slijedećim gradovima; 

## Reference

## Vanjske veze

* Službene stranice grada 
* ''Manama'' na portalu Encyclopædia Britannica
Taoizam

**Taoizam** je naziv za filozofska i religijska učenja koja se temelje na metafizičkom tumačenju kineskog znaka Tao. Taoisti Tao tumače kao princip kontinuiteta u vječno mijenjajućem Univerzumu. Taoizam je ostavio neizbrisiv trag na razne oblasti kineske kulture, a poslije se proširio i po drugim oblastima istočne Azije.

Jedan od utemeljitelja taoizma je i Lao Tse, koji je živio u 6. vijeku pne. Lao Ce je poučavao da ljudi treba da žive u harmoniji sa prirodom. On je naglašavao važnost jednostavnog života i održanje ravnoteže sa prirodom, pri čemu se nije slagao sa Konfučijevim uvjerenjem da su u jednom društvu najvažniji snažna porodica i država. On nije vjerovao u zakone i poučavao je da je najbolji način života ne preduzimati nikakve snažne, protivprirodne akcije. Temeljno djelo taoizma je Tao Te Chinga, koja se često prevodi kao Knjiga Puta i Vrline.

Središnji pojam taoizma je Tao (ili Dao). Tao je nepromjenjiv, prije je svih stvari. Od njega potiču nebo i zemlja, kao dva pola. Muški princip Jang (duh, dobro, ljubav, svjetlo) i ženski princip Jin (tvar, zlo, mržnja, tmina), koji zajedno održavaju sklad svijeta u neprestanom mijenjanju. Taoisti Tao tumače kao princip kontinuiteta u vječno mijenjajućem univerzumu.

Taoizam kao religija se pojavljuje dosta kasnije, u 2. vijeku ne. Taoizam je jedna od velikih religioznih tradicija nastalih u Kini. Za razliku od velikih zapadnjačkih religija, taoizam nema jednog Boga ni proroka osnivača. Jedno od glavnih vjerovanja taoizma je da svaka osoba treba da slijedi sopstveni Tao ili Put. Univerzalan, a ipak veoma lične prirode, taoizam je imao značajnog utjecaja na duhovni život mnogih kultura, kako u Aziji, tako i širom svijeta.

Važno je međutim napomenuti da taoizam nije jasno izdiferencirana religija, baš kao ni konfucijanstvo i kineski budizam, već svi zajedno čine jednu cjelinu - kinesku narodnu religiju koja se je godinama razvijala i prihvaćala razna učenja. Podjela Kineza na taoiste, budiste i konfičijaniste je jedna velika zabluda na Zapadu, a u stvari su ovo samo tradicije koje zajedno čine jednu cjelinu. Istina je da se Kinezi izjašnjavaju kao pripadnici jedne od ovih religija, ali to je samo zato što time žele istaknuti da su više privrženi tom vjerovanju nego ostalima. Mnogi deklarirani taoisti ili konfucijanci idu često u budističke hramove i obrnuto.

## Vanjske veze

* Taoism Virtual Library 
* Taoist Texts at the Internet Sacred Text Archive 
* Patheos Library - Taoism 
* Taoism Initiation Page
Nanak

Sri **Guru Nanak Dev** Ji (pandžabski: ਸ੍ਰੀ ਗੁਰੂ ਨਾਨਕ ਦੇਵ ਜੀ) (20. 10. 1469. – 7. 5. 1539) je indijski mislilac, osnivač sikizma i prvi od deset gurua Sikha.
Vudu

**Vudu** ili **Voodoo**, isto tako poznat kao **Vodun** u Beninu te **Vodou** u Haitiju je naziv koji se promjenjuje na srodne religije i kultove koji svoj korijen imaju u animističko-spiritističkoj tradiciji zapadne Afrike.

Vudu u posljednje vrijeme ima sve više pristalica u cijelom svijetu, prije svega u Africi gdje je lokalno stanovništvo sve više priklonjeno tradicionalnim vrijednostima. Na Haitiju gotovo je 100% stanovnika pristalica vudu religije, iako se i njih 90% istovremeno smatra katolicima.

## Podrijetlo
Korijen mu se može naći među Fon-Ewe narodom Zapadne Afrike, u zemlji koja se danas zove Benin, a nekoć je bila poznata kao Kraljevina Dahomej, gdje Vodun predstavlja nacionalnu religiju s više od 7 miliona sljedbenika. Dolazi od *vodun*, Fon-Ewe riječi za duha.

Uz Fon i dahomejske tradicije koje su ostale u Africi, razvile su srodne vudu tradicije u Novom svijetu kao posljedica translantske afričke trgovine robljem.

Osim Benina, afrički Vodun i srodni kultovi se mogu pronaći u Togou, Gani, Dominikanskoj Republici, Portoriku, Kubi, Brazilu, Haitiju i na Zelenortskom Otočju.
Na američkom kontinentu došlo je do stapanja vudu tradicija s katolicizmom.

Na Kubi se Fon tradicije nazivaju *La Regla Arara*, dok su u Brazilu među bivšim robovima evoluirale u *Jeje Vodun*.
Vudu se često, zahvaljujući utjecaju popularne kulture u 20. vijeku, povezuje s crnom magijom, pa je s vremenom postojao kolokvijalni sinonim za nju.

## Opis
U vuduu su podjednako bitni duhovi prirode i mrtvi ljudi, a posebnu važnost daje se duhu umrlog člana porodice. Ta religija koristi slike katoličkih svetaca kao zamjenu za afrička božanstva koja imaju slične ili iste osobine.

Česti su rituali s muzikom i plesom.

Postoje dva načina za prakticiranje vudua, takozvani "rada" i takozvani "petro". "Rada" je stariji i stoga sadrži i više tradicionalnih elemenata. "Petro" je po svemu sudeći osnovan krajem 18. stoljeća od strane svećenika po imenu Petro koji je po priči koristio opojna sredstva kako bi svoje poklonike doveo do ekstaze.

## Povezano
* Zombi

## Vanjske veze
*
Bahaizam

**Bahá'í** je monoteistična religija čiji pripadnici slijede učenja Bahá'u'lláh-a, začetnika i proroka bahaizma. Temeljna ideja je da je čovječanstvo jedinstvena rasa i da će jednog dan doći do ujedinjenja u jednu jedinstvenu zajednicu. Bahá'u'lláh (Iranac čije ime na arapskom znači "Slava Boga") je učio da postoji samo jedan bog koji se pomalo otkriva čovječanstvu. Po bahaističkom vjerovanju svaka od velikih svjetskih religija koja je čovječanstvu došla od Boga preko proroka (Buda, Zaratustra, Isusa, Muhamed, i svi ostali proroci koji će tek doći) predstavljaju samo jedan korak u nizu božjih otkrivanja čovječanstvu. Vjernici bahaisti vjeruju da je Bahá'u'lláh zadnji od takvih proroka, što ne znači da ih neće biti još u budućnosti. 

Prema "The Britannica Book of the Year (1992)" vjernici Baha'i se nalaze u 247 zemalja svijeta, u više od 2100 etničkih, plemenskih i rasnih skupina, a procjena je da ima oko šest milijuna vjernika. Većina vjernika se nalazi u zemljama Trećeg svijeta i to: 
- Azija: 2.6 milijuna,
- Afrika: 1.8 milijuna,
- Latinska Amerika: 900 000

Najveća Baha'i zajednica se nalazi u Indiji (2.2 milijuna stanovnika), slijedi Iran s 350 000 i SAD s 150 000.

## Veze
* Bahaistički kalendar

## Vanjske veze

* Bahai Education Resources
* Bahá'í Faith Index
Bab

**Siyyid Mírzá 'Alí-Muhammad** (میرزا علی‌محمد na perzijskom; 20. 10. 1819. – 9. 7. 1850.) bio je trgovac iz iranskog grada Širaza koji je, u dobi od 25 godina, počeo za sebe tvrditi da je novo i nezavisno utjelovljenje Boga, odnosno obećani Kaim ili Mahdi. Nakon svoje objave uzeo je naslov **Báb** (باب), što znači "vrata" na arapskom jeziku, a šest godina kasnije pogubljen je od streljačkog stroja u Tabrizu.

Njegove titule, uz ostale, sadrže naslove kao što su "Glasnik vjetra" i "Točka Bajana".

Njegovi navodi su u početku, od strane nekih dijelova javnosti, bili pogrešno shvaćeni kao referenca na Vrata skrivenog imama Muhameda, što je on javno opovrgnuo. Kasnije je hrabro za sebe tvrdio, u prisutnosti kadžarskog prijestonasljednika i drugih velikodostojnika, da je Obećani.

Bahaisti za Baba tvrde da je prethodnik njihove religije. Bahaulah, prorok-osnivač bahaizma, bio je njegov sljedbenik i za sebe tvrdio da je ostvarenje njegovih proročanstava.
Šintoizam

**Šinto** (神道 Shintō) ili **šintoizam** je japanska religija koja je dugo vremena bila državnom religijom.

Šinto dolazi od kombiniranja dva kanjija: "神" *shin*, što znači bog (a ponekad predsatvlja znak za "kami" u japanskom jeziku) i "道" *tō* što znači Tao ("put" ili "staza" u filozofskom smislu). Tako šinto može značiti "stazu bogova."

Nakon Drugog svjetskog rata, šintoizam je izgubio svoj status državne religije. Neki običaji kojima je davan politički značaj više ne prenose na nove naraštaje, a drugi su postali isključivo svakodnevna aktivnost bez vjerskih konotacija, poput omikujija.

Kontraverze vezane za šinto nastavljaju se do današnjih dana. I dalje postoji lobi desničara i konzervativnih nacionalista koji se zalažu za obnavljanje veze između šinto religije i države.

## Odvajanje od države
Nakon Drugog svetskog rata, desio se preobražaj šintoa iz ideologije pod državnim sponzorstvom koja je pothranjivala nacionalizam kroz obožavanje cara u religiju potpuno lišenu podrške vladajućih struktura. Direktivom o šintou, koju je izdala okupaciona vlada u decembru 1945. godine, državno sponzorisanje šintoa je zvanično prekinuto. Zabranjene su školske posete svetilištima, uklonjeni oltari sa portretom cara, uklonjen je Carski ukaz o obrazovanju iz hramova gde je čuvan, dok je šintoistička doktrina koja je propovedala nacionalističku ideologiju uklonjena iz školskih udžbenika. Car se i formalno odrekao sopstvene divinacije u javnom obraćanju naciji 1946. godine, a šintoistička vera u potpunosti je odvojena od državnih institucija. Tako šinto postaje zasebna duhovna egzistencija sa eksplicitno izraženim verskim karakterom.

## Bogovi kamiji
Šintoizam se sastoji od obožavanja kamija, koji se mogu tumačiti kao bogovi, duhovi ili jednostavno duhovna prisutnost. Neki kamiji su lokalne prirode i mogu se gledati kao duh određenog mjesta, ali ostali predstavljaju nešto veće prirodne fenomene ili procese. Planina Fudži sveta je te svaka planina ima svog boga. Zanimljivo je što bogovima vlada božica. To je Amaterasu, božica Sunca i svjetla. Mnogo njezine braće vlada raznim pojavama. Još i danas Japanci odlaze u hramove iako je utjecaj religije popustio. Šintoizam je potekao iz stare japanske mitologije.

## Izvori
Unitarijanizam

**Unitarijanizam** je kroz historiju označavao sva ona vjerovanja u jedinstvenost Boga, koja su bila protivna tradicionalnom kršćanskom vjerovanju u Trojstvo (Otac, Sin i Sveti Duh). Unitarijanci su u prošlosti vjerovali u Isusov moralni autoritet, ali ne i u Isusovu božansku prirodu.

Unitarijanci su se kroz vijekove često isticali svojim slobodoumljem i disidentstvom, postepeno evoluirajući svoja vjerovanja u pravcu slobode, tolerancije, racionalizma i humanizma.

U današnjem svijetu mnoge unitarijanske crkve i udruženja pripadaju Međunarodnom savjetu unitarijanaca i univerzalista. U SAD mnogi unitarijanci pripada Unitarijanskom univerzalizmu ili UU, označavajući institucionalnu fuziju unitarijanizma i univerzalizma. Danas mnogi unitarijanski univerzalisti sebe ne smatraju kršćanima, iako imaju vjerovanja prilično slična tradicionalnom kršćanstvu. 

## Reference
Bahá'u'lláh

**Mírzá Husayn-'Alí** (perzijski: میرزا حسینعلی ) (1817-1892), koji je kasnije uzeo naslov **Bahá'u'lláh** (بهاءالله "Slava Boga" na arapskom) bio je prorok-osnivač bahaizma. 

Tvrdio da u sebi ispunjava Bab proročanstvo o "Onom koga će Bog natjerati da se objavi", ali je u širem smislu isto tako za sebe tvrdio da je Božji Glasnik prorican u svim velikim vjerskim tradicijama. Rekao je da je njegov dan "kralj svih dana" za kim su "duše svih proroka, bogova i božjih glasnika žeđali" i da su u ovoj "najveličajnijoj Objavi, sve Providnosti prošlosti pronašle svoje najveće i konačno ostvarenje."

Bahá'u'lláh's je napisao mnoge vjerske knjige od kojih su najvažnije *[[Kitab-i-Aqdas|Kitáb-i-Aqdas]]* i *[[Kitáb-i-Íqán|Knjiga sigurnosti]]*. Umro je u Bahjíu u Palestini, današnji Izrael, gdje je i pokopan.

## Link
* The Life of Bahá'u'lláh - A Photographic Narrative
Koma (narod)

**Koma** je naziv za istočnoafričku etničku skupinu koja danas živi na granici Sudana i Etiopije. Danas ih živi oko 5000.

U 19. i početkom 20. vijeka bili su česta meta napada od strane Arapa, Oromoa i Nuera koji su ih uzimali za roblje. Njihovo nestajanje je spriječeno tek nastojanjima britanskih kolonijalnih vlasti.

## Vanjske veze
* Članak o Komama iz 1985. godine (engleski)
Gumuz

**Gumuz** je naziv za istočnoafričku etničku skupinu srodnu Komama, koja živi u etiopskoj pokrajini Benishangul-Gumaz.
Humanizam

**Humanizam** je razdoblje kasne povijesti obilježeno težnjom za upoznavanjem i nasljedovanjem klasičnih rimskih i grčkih književnosti i civilizacije. Začeci se nalaze u talijanskim gradovima 14. st., ali humanizam svoj procvat doživljava tijekom 15. st., kada se širi i na veći dio Europe. Obilježuje ga eklektična uporaba antičke filozofije i njezino uklapanje u kršćansku srednjovjekovnu filozofiju te vjera u sposobnost i vrijednost čovjeka. Pristaše humanizma (humanisti) izdvajaju se kao poseban društveni sloj u koji ulaze znanstvenici i kulturni djelatnici, kao i vladari i drugi predstavnici društvene elite (dvorjanici, kondotjeri, aristokrati). Razdoblje humanizma pripremilo je preporod znanosti i umjetnosti u Europi (renesansa). 

Glavni su predstavnici: Dante Alighieri, Francesco Petrarca, Giovanni Boccaccio, Giovanni Pico della Mirandola, L. Valla, Thomas More, H. Grotius, Johannes Reuchlin, Erazmo Roterdamski, P. Melanchthon; u Hrvata: Ivan Česmički, Marko Marulić i dr.

U općenitom smislu humanizam predstavlja bilo koji sustav mišljenja i djelovanja koji u prvi plan stavlja čovjeka i njegove potrebe.
Ababa

**ABABA**, drugi naziv Toresovih otoka (*Torres Islands, Iles Torres, Îles Torrés, Iles Vava*), brdovitih (do 1888 m) vulkanskih otoka (aktivni vulkani!), koji se protežu u duljinu od 650 km i imaju površinu od 132 km²). Pripadaju tihookeanskoj državi Vanuatu, provincija **Torba**.

**Ababa** je i mjesto u Kamerunu.

----
**Izvori**:
* *[[Izvori#CD-atlas|CD-atlas]], [[Izvori#HOL|HOL]]*
Canberra

**Canberra** je glavni grad Australije i sa svojih 367 752 stanovnika sedmi grad po veličini u toj zemlji.

## Etimologija
Riječ Canberra potiče iz jezika australijskih starosjedioca, Aboridžina, i znači "mjesto za susret".

## Historija
Kao glavni grad Australije je odabran godine 1908. kao kompromisno rješenje između Sydneya i Melbournea. Od svih ostalih australskih gradova se odlikuje time da je građen planski, po nacrtu čikaškog arhitekta Waltera Burleja Griffina. Gradnja je otpočela godine 1913.

Ispočetka u sjeni mnogo razvijenijih gradova na obali, Canberra se znatno razvila nakon drugog svjetskog rata.

## Vanjske veze

* Službene stranice grada
Aboba

**Aboba** (bugarski *Абоба*), staro ime sela Pliska u sjeveroistočnoj Bugarskoj, u opštini **Kaspičan** (Šumenska oblast), s ruševinama prestolnice Prvog bugarskog carstva, koja se zvala **Pliska** ili **Plskov** (bug. *Плъсков*). Ime je promijenjeno nakon što je locirana historijska Pliska i nakon što su iskopavanja počela.

Plisku je osnovao ga je kan Asparuh i bila je glavni grad Bugarske od 681. do 893. godine. Uništena je 972. godine i nikada više nije izgrađena. Nalazila se na dosta velikom prostoru od 23&nbsp;km² a zidovi unutrašnje tvrđave su debeli 2.6 m i visoki 12 m.

Današnji grad Pliska nalazi se oko 3&nbsp;km od bivšeg starog grada i ima 1.126 stanovnika.

## [[Velika bazilika u Plisci]]

Datoteka:Pliska-svik.jpg
Datoteka:Pliska - Gate.JPG
Datoteka:Old Basilica in Pliska.jpg
Datoteka:Old Basilica in Pliska 2.JPG


## Literatura
* Материалы для болгарских древностей. Абоба-Плиска. - Известия Русского археологического института в Константинополе. Т. Х (1905)
* engleska Wikipedia 
* bugarska Wikipedia 
* *[[Izvori#ER5|ER5]], [[Izvori#Tošićev ER5|Tošićev ER5]], [[Izvori#CD-atlas|CD-atlas]]*
Antonio Salieri

**Antonio Salieri** (Legnago, 18. 8. 1750. – Beč, 7. 5. 1825), kompozitor i dirigent, poznat kao jedan od najvećih muzičara svog vremena.

## Biografija
Današnje generacije ga, pak, više znaju po urbanoj legendi koja mu pripisuje trovanje Wolfganga Amadeusa Mozarta, motivirano Salierijevom zavišću prema Mozartovom talentu. Naime, Salieri je na temelju glasina bio optužen za ubojstvo Wolfganga Amadeusa Mozarta. Na tu temu je Aleksandr Puškin 1825. godine, ubrzo nakon Salierijeve smrti, napisao malu tragediju "Mozart i Salieri", koja se bavi grijehom zavisti. Taj mit je nadalje ukorijenjen kazališnom predstavom Petera Schaffera prema kojoj je snimljen *Amadeus*, film Miloša Formana. Bio je i sjajan učitelj i među njegovim učenicima bili su Ludwig van Beethoven, Franz Schubert, Franz Liszt i mnogi drugi. Među njegovim omiljenim učenicima bio je i sam Mozart.

## Djela
Glavna djela Salierija su Armida (1771) Škola ljubomornih (1778) Prepoznata Europa (3. srpnja 1778.) prvi put izvedena na otvaranju "Novoga kraljevskoga vojvodskoga kazališta" (današnje Scale) u Milanu. Tarare (1787) Palmira, kraljica Perzijska (1795) Falstaff (1799) i mnogi drugi.
Robert Peary

**Robert Edwin Peary** (6. 5. 1856. – 20. 2. 1920) bio je američki polarni istraživač koga se često spominje kao prvu osoba koja je, 6. 4. 1909., stupila na geografski Sjeverni pol.