Turks i Caicos

**Turks i Caicos Otoci** (engleski *Turks and Caicos Islands*) je Britanska prekomorska teritorija koja se sastoji od dvije grupe tropskih otoka u Karibima, jugoistočno od Bahama, na 21°45′ N 71°35′ W.

Trideset otoka imaju ukupnu površinu od 166 kvadratnih milja (430&nbsp;km²) te se sastoje od uglavnom od niskih vapnenačkih ravnica s velikim udjelom močvara i mangrove. Klima je obično sunčana i relativno suha, ali otoci trpe česte uragane. Otoci imaju prilično ograničene izvore pitke vode te se ona uglavnom prikuplja cisternama u privatnom vlasništvu. Glavni prirodni resursi jesu jastozi i školjke.

Komitet UN za dekolonizaciju navodi Turks and Caicos Otoke na UN-ovom popisu nesamoupravnih teritorija.

U okviru Britanskog Imperija, Turks i Caicos Otoci su ispočetka bili administrativno povezani s Jamajkom, a potom s Bahamima. Nakon što su obje zemlje stekle nezavisnost, britanska vlada je imala iste planove za Turks i Caicos, ali su oni napušteni. Zbog relativno velikog broja kanadskih turista koji redovno posjećuju otoke, kao i domorodaca koji žive i rade u Kanadi, od 1970-ih se sve češće predlaže da Turks i Caicos postanu kanadska provincija, dok je godine 2004. kanadska provincija Nova Scotia izglasala zakon kojim bi preuzela brigu o otocima ako ikada postanu dio Kanade.

## Fizičko-geografske odlike
### Reljef
**Turks i Kajkos** čini 8 ostrva i preko 30 nenaseljenih sprudova. Uzdižu se i do 2000 m nadmorske visine. Tlo je peskovito, prekriveno šikarom i kaktusima.

### Klima
Klima na ostrvima je topla i ujednačena. Prosečna godišnja temperatura iznosi 24-32°-{S}-, tokom cele godine. Godišnje padavine iznose oko 720&nbsp;mm, što nije dovoljno za redovno snabdevalje pijaćom vodom.
## Hidrografija
Na ostrvima nema rečnih tokova, što otežava vodosnabdevanje stanovništva, a u prilog ide i činjenica da padavine nisu tako česte.
## Flora i fauna
Ostrva Turks su dobili naziv po vrsti kaktusa koji podseća na turban, što je doseljenike asociralo na Turke, pa shodno tome, dalo naziv ostrvu. Osim karakterističnih kaktusa ovde se gaje i domaće kulture, najviše, pasulj, kukuruz i brojne vrste tropskog voća.

## Društveno-geografske odlike
### Historija

Ime arhipelaga je izvedeno s jedne strane po jednoj vrsti endemskog kaktusa koji podsjeća na tursku kapu, fes, a s druge od naziva koji su otocima dali Lucayo Indijanci. Prvobitni naseljenici na otocima su bili Lucayo Indijanci za koje se smatra da su ih naselili oko 750. godine (po arheološkim podacima). Otoke je, navodno, 1492. "otkrio" Kristofor Kolumbo, ali postoji mogućnost da je to zapravo bio Juan Ponce de León. Starosjedilačko stanovništvo je bolestima i ropstvom do oko sredine 16. stoljeća istrijebljeno.

U 17. stoljeću su otoci naseljavani sa Bermuda, i tijekom vremena bili su pod španjolskom, pa francuskom i britanskom kontrolom. Od 1776. do 1848. bili su dio kolonije Bahama, od 1848. do 1962 su bili vezani uz Jamajku, dok ona nije dobila nezavisnost. Negde oko 1976. je su počeli pokreti za nezavisnost otoka, ali od 1982. su zamrli.

Od 2003. Kanada nastoji otoke proglasiti svojom jedanaestom provincijom. Da bi to bilo moguće, Velika Britanija bi prvo morala otocima dati nezavisnost.

Septembra 2008. ostrva je teško pogodio uragan Hana.

### Administrativna podela
Ostrva su podeljena u dve grupe Turks ostrva i Kajkos ostrva:
* Kajkos ostrva
** Zapadni Kajkos
** Providensijales
** Severni Kajkos
** Središnji Kajkos
** Južni Kajkos
** Delis Kej
** Pajn Kej
** Perot Kej
* Turks ostrva
** Veliki Turk
** Solt Kej
Politički gledano, **Turks i Kajkos** su podeljeni na šest distrikta (okruga):

## Reference

## Vanjske veze

* Službeni sajt ostrva