Mahunarke

{{Taksokvir 
| boja = lightgreen
| naziv = *Fabaceaeceae*(Mahunarke) 
| slika =Flowering kudzu.jpg
| slika_širina = 300px
| slika_opis =*Pueraria lobata*KudzuPalaeocen–Sadašnjost
| fossil_range =ref name="wojciechowski2004">
| regnum = Plantae
| divisio = **[[Angiosperme]]**
|razdioba_stepen=Eudikotiledone
| unranked_classis = 
| unranked_ordo = 
| ordo = Fabales
| familia = **Fabaceae**
| familia_autorstvo = Lindl. (Leguminosae Jussieu, nom. cons.).
| type_genus = *Faba* (now included in *[[Vicia]]*)
| type_genus_authority = Mill.
| subdivision_ranks = Subfamilies
| subdivision =
* Faboideae Rudd (Papilionoideae Juss., is the alternative name)
* Caesalpinioideae DC.
* Mimosoideae DC.
| range_map = Legume Biogeography.svg
| range_map_alt = The biomes occupied by Fabaceae
| range_map_caption = Fabaceae distribution map. Legumes are found in four major biomes: **<span style="color:#007000;">rain forest</span>**, **<span style="color:#00FF00;">temperate</span>**, **<span style="color:#D1E231;">grass</span>**, and **<span style="color:#987654;">succulent</span>**
| raznolikost_poveznica = Fabaceae#Genera
| raznolikost = 730 rodova i 19.400 vrsta
| sinonimi =
* Caesalpiniaceae R.Br.
* Cassiaceae Link
* Ceratoniaceae Link
* Detariaceae (DC.) Hess
* Hedysareae (Hedysaraceae) Agardh
* Lathyraceae Burnett
* Lotaceae Burnett
* Mimosaceae R.Br.
* Papilionaceae Giseke
* Phaseolaceae Ponce de León & Alvares
* Robiniaceae Welw.
* Swartziaceae (DC.) Bartl.
}}
***Fabaceae***, ***Leguminosae*** ili ***Papilionaceae***, odnosno **mahunarke** ili **lepirnjače** obično poznate kao leguminoze, grašci ili porodica grahova – je velika i ekonomski značajna porodica cvjetnica. Obuhvata drveće, grmove i višegodišnje ili jednogodišnje zeljaste biljke, koje se lahko prepoznaju po mahunama i zaliscima lišća. Ova grupa je široko rasprostranjena, treća po veličini porodica kopnenih biljaka po broju vrsta, samo iza orhideja (Orchidaceae) i zvjezdarki (Asteraceae), sa 630 rodova i preko 18.860 vrsta.

Pet najvećih od 630 rodova mahunarki su
* *[[Astragalus]]* (preko 2.000 vrsta),
* *[[Robinia]]* bagremi (preko 1000 vrsta),
* *[[Indigofera]]* (oko 700 vrsta),
* *[[Crotalaria]]* (oko 700 vrsta) i
* *[[Mimosa]]* mimoze (oko 500 vrsta), koji čine oko četvrtinu svih vrsta ove porodice. Poznato je oko 18.000 mahunarskih vrsta, što iznosi oko 8% svih vrsta cvjetajućih biljaka (cvjetnica). Vrste porodice *Fabaceae* su najčešće u tropskim kišnim šumama i u suhim šumama Amerike i Afrike.

Nedavne molekulski i morfološki dokazi idu u prilog tome da su Fabaceae jedna monofiletska porodica. Ovo gledište ne podržava samo stepen međusobne povezanosti koju pokazuju različite grupe unutar porodice u odnosu na one među mahunarkama i njihovim najbližim srodnicima, već i sve nedavne filogenetičke studije zasnovane na analizi sekvenci DNK. These studies confirm that the Leguminosae are a monophyletic group that is closely related with the Polygalaceae, Surianaceae and Quillajaceae families and that they belong to the order Fabales.

Uz žitarice, neko voće i tropsko korjenje, brojne mahunarke su osnova ljudske ishrane tpkom milenija. A njihova upotreba usko je povezan sa evolucijom čovjeka. Brojni su važne poljoprivredne i prehrambene biljke, uključujući i * Glycine max * (soja), * [[Phaseolus]] * (grah), * Pisum sativum * (grašak), * Cicer arietinum * (leblebija), * Medicago sativa * (lucerna), * Arachis hypogaea * (kikiriki), * Lathyrus odoratus * (slatki grašak), * [[Ceratonia siliqua]] * (rogač) i * [[Glycyrrhiza glabra]] * (sladić). Veliki broj vrsta su također ukrasne u različitim dijelovima svijeta, uključujući: * [[Cytisus scoparius]] * (metlika), *[[Robinia pseudoacacia]]* (bagrem) *, [[Ulex europaeus]] * (evropska štipalica), * [[Pueraria lobata]] * (kudzu), kao i brojne vrste roda 'Lupinus* ([[leća|leće]]).

== Etimologija ==
Naziv 'Fabaceae' dolazi od ugašenog roda *Faba*, sada uključenog u *Vicia*. Izraz "faba" dolazi od latinskog, i čini se da jednostavno znači "[[grah]]". Termin mahunarke, iako stariji naziv, i dalje se smatra važećom, a odnosi se na [[plod]]ove ovih biljki – [[mahuna|mahune]].

== Opis ==

Opseg izgleda Fabaceae se kreće od gigantskog [[drvo|drveća]] (kao što je *Koompassia excelsa*) do malih [[jednogodišnja biljka|jednogodišnjih]] [[zeljasta biljka|zeljastih biljaka]], s većinom zeljastih trajnica. Biljke imaju neodređene cvasti, koje su ponekad svedene na jedan [[cvijet]]. Cvjetovi imaju kratak [[hipantij]] i jednu [[karpel]]u sa kratkim [[ginofor]]om, a nakon oplodnje proizvodite plodove koji su mahune.

=== Vanjski izgled ===
Mahunarke imaju široku paletu [[rast (biologija)|oblike rasta]], uključujući i drveće, grmlje ili zeljaste biljke ili čak [[loza|loze]] ili [[lijana|lijane]]. Zeljaste biljke mogu biti jednogodišnje, dvogodišnje ili višegodišnje, bez baznog ili vršnog okupljanja listova. Uspravne su biljke, [[epifta|epifite]] ili loze. Potonji imaju sopstvenu podršku pomoću izdanaka da se okreću oko potpore, pomoću vitica ili lisnih [[pramen]]ova. Biljke mogu biti [[heliofit]]e, [[mezoft]]e ili [[kserofit]]e.

=== Listovi ===
Listovi su obično naizmjeničnio poredani. Najčešće su parni ili čak neparni, sa listićima u obliku spojenog pera, npr. *Caragana* i *Robinia*), često s tri listića (npr. *Trifolium* ([[djetelina]]), *Medicago* ([[grahorica]]) i rijetko prstasto spojeni (npr. *Lupinus*). Kod *Mimosoideae* i *Caesalpinioideae* su najčešće dvoperasti (npr. *Roinia* - *Robinia* [[bagrem]]i i [[mimoza]] - *Mimosa*). Uvijek imaju [[sporedni listić]], koji može biti listolik (npr. * grašak *), kao i trn (npr. *Robinia*), ili biti prilično neupadljiv. Listne plojke su cijele ili, ponekad naborane ili uvrnute da omoguće [[Nastije|nastijske pokrete]]. U neke vrste, su se razvile u [[pramen]]ove (npr. * Vicia * – [[grahorica]]).

Mnoge vrste imaju lišće sa strukturama koje privlače [[mrav]]e da štite biljke od [[biljojed]]nih insekata (oblik [[Mutualizam (biologija)|uzajamnosti]]). [[Nektarija|vanlisne nektarije]] su uobičajena među *Mimosoideae* i *Caesalpinioideae*, a nalaze se I u nekim *Faboideae* (npr. *Vicia sativa*). U nekim vrstama roda *Robinia* ([[bagrem]]i), u modificirane šuplje stipule naseljavaju se mravi i poznati su kao domaćini.

=== Korijen ===
Mnoge Fabaceae su domaćini [[bakterija]] u svojim korijenima, unutar struktura pod nazivom [[korijenova kvržica|korijenove kvržice]] (nodule). Ove bakterije, poznat kao [[rizobij]]e, imaju sposobnost da uzimaju plin [[dušik]] (N<sub>2</sub>) iz zraka i pretvaraju ga u oblik dušika koji je upotrebljiv u biljci domaćinu ([[nitrat|NO<sub>3</sub><sup>–</sup>]] ili [[amonijak|NH<sub>3</sub>]]). Ovaj proces se naziva [[fiksacije azota]]. Mahunarka, djelujući kao domaćin, a rizobij – kao dobavljač upotrebljivih [[nitrat]]a, formiraju [[simbioza|simbiotski]] odnos.

=== Cvjetovi ===

Cvjetovi mahunarki često imaju pet generalno spojenih čašičnih i i pet slobodnih kruničnih listića ([[latica]]) . glavnom su dvospolni ([[hermafrodit]]ni), a imaju kratak [[tučak]], najčešće u obliku kupe. U ocvijeću je obično deset prašnika i jedan izduženi superiorni [[jajnik]], zaobljenog oblika. Obično su raspoređeni u vršne [[cvast]]i. *Fabaceae* su obično [[entomofilija|entomofilni]], tj. oprašuju se pomoću [[insekt|insekata]], a cvjetovi su obično razmetljivo obojeni da bi privukli [[oprašivač]]e.

U grupi *Caesalpinioideae*, cvetovi su često zigomorfni (nepravilnog oblika), kao u *Cercis* ili gotovo simetričnj sa pet jednakih latica u *Bauhinia*. Gornje latice su najskrivenije, za razliku od *Faboideaea*. Neke vrste, poput nekih u rodu *Senna*, imaju asimetrične cvjetove, s jednom nižom laticom koja je veća od suprotne, sa pojasom nagnutim na jednu stranu. Čašica, krunica i /ili prašnici mogu biti razmetljivo upadni u ovoj grupi.

Kod mimoza (*Mimosoideae*), cvjetovi su aktinomorfni, i raspoređeni u loptaste [[cvast]]i. Latice i prašnici su mali, kojih može biti i više nego samo 10; imaju duge, obojene filamente, koji su najuuočljiviji dio [[cvijet]]a. Svi cvjetovi u [[cvast]]i se otvaraju odjednom.

Kod *Faboideae*, cvjetovi su nepravilni (zgomorfni), a imaju [[leptir|leptirast cvijet]] specijalizirane strukture. Gornji latica, zvana zastavica, je velika i obavija ostatak latica pri korijenu, često presavijena tokom cvjetanja. Dvije susjedne latice, krila, okružuju dvije donje latice. Te latice su spojeni zajedno na tjemenu (slobodne u bazi), formirajući strukturu koja je nalik na brodski pod nazivom kobilica. Prašnika ima uvijek deset, a njihovi filamenti mogu biti spojeni u različitim konfiguracijama, često u grupi od devet prašnika plus jednu odvojeni – stamen. Razni geni porodice * Cycloidea (CYC) / *Dichotoma* (DICH) * se ispoljavaju u gornjoj (leđnoj) latici u nekih vrsta, kao u *Cadia*, ovi geni su izraženi u cijelom cvijetu, proizvodeći zrakasto simetrični cvijet.

=== Plod ===


[[Jajnik]] većine leguminoza obično se razvija u [[mahuna|mahunu]]. To je [[plod|jednostavni suhi plod]] koji se obično ima dehiscenciju (otvara se uz šav) na dvije strane. Zajednički naziv za ovu vrstu ploda je "mahuna", iako to se može primijeniti na nekoliko drugih vrsta plodova . Nekoliko vrsta je od osnovnih mahuna evoluiralo plod u samara plod, u ovoju (folikulu), kao indehiscentne mahune, [[ahena|ahene]], [[koštunica|koštunice]] i [[bobica|bobice]].

=== Fiziologija i biohemija ===
Mahunarke su rijetko [[cijan]]ogene, ali onda kada su, od cijanogeni spojevi se izvode iz [[tirozin]]a, [[fenilalanin]]a ili [[leucin]]a. Često sadrže [[alkaloid]]e. [[Proantocijanidin]]i mogu biti prisutan ili kao [[cijanid]]sk i [[delfinidin]]ski ili oboje u isto vrijeme. Često su prisutni i [[flavonoid]]i, kao što su [[kemferol]], [[kvercetin]] i [[miricetin]]. [[Elaginska kiselina]] nikada nije pronađena u bilo kojem od rodova ili vrsta koje su analizirane. [[Šećer]]i se prenose u biljkama u obliku [[saharoza|saharoze]]. [[Fiksacija ugljika C3|C3 fotosinteza]] je pronađena u širokom spektru rodova. U ovoj porodici je također razvijena jedinstvena hemija sastojaka. [[Pterokarpan]]i su klasa [[molekula]] (derivata [[izoflavonoid]]a) koja se može naći samo u *Fabaceae*

== Ekologija ==

=== Rasprostranjenje i [[stanište|staništa]] ===
*Fabaceae* su rasprostranjene u suštini diljem svijeta, jer su utvrđeno svuda osim [[Antarktik]]a i visokog [[Arktik]]a. Drveće se često nalazi u tropskim područjima, dok su zeljaste biljke i grmlje dominantni u vantropskim regijama.

=== Biološko usvajanje [[dušik]]a ===


[[Fiksacija dušika|Biološku dušikofiksaciju]] (BNF), obavljaju organizami zvani [[diazotrof]]i, što je vrlo star proces koji je vjerojatno nastao u [[arhaj]]skom [[eon]]u, kada je u početnoj [[atmosfera|atmosferi]] nedostajalo [[kisik]]a. Ona se izvodi samo kod *Euryarchaeota* i samo kod 6 od više od 50 [[Koljeno (biologija)|koljena]] [[bakterija]]. Neke od tih loza su [[koevolucija|koevoluirle]] zajedno sa [[cvjetnica]]ma utvrđivanju molekulske osnove obostrano korisnih [[simbioza|simbiotskih]] odnosa. Taj proces se odvija u čvorićima koji se uglavnom nalaze u korteksu korijena, iako se povremeno nalazi i u matičnom tkivu kao u *Sesbania rostrata*. [[Spermatophyte]] su ostvarile evolucijsku suradnju sa [[aktinoriza|aktinoriznim]] diazotrofima (*Frankia*) ili sa [[rizobij]]ima da uspostave [[simbioza|simbiozu]], a pripadaju u 11 porodica koje se nalaze u [[kladus]]u *Rosidae* (utvrđeno proučavanjem gena *rbcL* molekulske filogeneze, koji su kodirajući za dio [[RuBisCO]] [[enzim]]a u [[hloroplast]]ima). Ova grupa pokazuje da je predispozicija za formiranje čvorića u cvjetnica vjerovatno nastala samo jednom i da se može smatrati predačkom. Karakteristično je da je u određenim lozama konzervirana ili izgubljena. Međutim, tako široka distribucija porodica i rodova unutar ovog reda ukazuje na to da je imao višenodulacijsko porijeklo. Od 10 porodica grupe *Rosidae*, 8 ih formira su čvoriće:

* *Aktinomicete*: (*Betulaceae*, *Casuarinaceae*, *Coriariaceae*, *Datiscaceae*, *Elaeagnaceae*, *Myricaceae*, *Rhamnaceae* i *Rosaceae*), a preostale porodice,
* *Ulmaceae* i *Fabaceae* čvoriće formiraju u rizobijima.

Rizobiji i njihovi domaćini moraju biti u stanju da prepoznaju jedni druge za početak formiranja nodula. Rhizobiji su specifični za određene vrste domaćina, iako jedna vrsta rizobija često može inficirati više od jedne vrste domaćina. To znači da je jedna biljne vrste može biti zaražena putem više od jedne vrste [[bakterija]]. Naprimjer, čvorići u *Acacia senegal* mogu sadržavati sedam vrsta rizobija koji pripadaju u tri različita roda. Najistaknutije karakteristike koje omogućuju formiranje rizobija treba razlikovati odvojeno sa brzinom njihovog rasta i vrste korijenskog nodula koji su u dodiru sa svojim domaćinom. Čvorići se mogu svrstati kao
* *'neodređeni**,
* **cilindrični** i često
* **razgranati**, i
* **određeni – sferni** sa istaknutim [[lenticela]]ma.
Neodređeni čvorići su karakteristične za mahunarke iz Sjeverne Amerike, dok se određena nodula se obično nalaze kod vrsta tropske ili suptropske [[klima|klime]].
Formiranje nodula je uobičajeno u cijeloj grupi mahunarki, što je utvrđeno u većini njihovih pripadnika koji udružuju sa rhizobjima, što zauzvrat čine ekskluzivnu simbiozu s mahunarkama (s izuzetkom ''Parasponi'', jedinog od 18 rodova ''Ulmaceae'' ([[joha|johinih]]) rodova je sposobno da formira nodule). Stvaranje čvorića je prisutno u svim potporodicama mahunarki, iako je manje uobičajeno kod ''Caesalpinioideae''-a. Sve vrste koje ih formiraju u potfamiliji ''Papilionoideae'' imaju:
* **neodređene** (sa [[meristema]]om),
* **određene** (bez meristema) i
* **tip uključen u** ***Aeschynomene***. Za zadnje dva se smatra da su najmoderniji i specijalizirani tipovi nodula jer su prisutni samo u nekim linijama potporodice ''Papilionoideae''. Iako je stvaranje čvorića uobičajeno u dvije [[Monofiletska evolucija|monofiletske]] potporodice: ''Papilionoineae'' i ''Mimosoineae'' one sadrže i vrste koje ne formiraju nodule. Prisustvo ili odsustvo formiranja nodula kod vrsta unutar tri pod-porodice ukazuje na to da se formiranje čvorića pojavilo nekoliko puta tokom evolucije mahunarki i da je ova sposobnost izgubljena u nekim lozama. Npr, u okviru roda ''Robimia'' ([[bagrem]]i), člana porodice ''Mimosoideae'', ''A. pentagona'' ne stva nodule. Dok ih druge vrste istog roda stvaraju, kao npr. ''Acacia senegal'', koja formira i sporo i brzo rastuće rizoijske čvorove.

== Evolucija ==
Red ''Fabales'' sadrži oko 7,3% od eudikotiledonih vrsta, a najveći dio ove raznolikosti je u samo jednoj od četiri porodice: ''Fabaceae''. Ova grana ([[kladus]]) uključuje i porodice ''[[Polygalaceae]]'', ''[[Solanaceae]]'' i ''[[Liliaceae]]'', čiji korijeni datiraju od prije 94-89 miliona godina, iako je počeo diversifikaciju prije nekih 79-74 miliona godina. Dakle, mahunarke su raznolike od ranog tercijara, kada su postale sveprisutan dio modernih Zemljinih [[biom]]a., zajedno sa mnogim drugim porodicama koje pripadaju cvjetnicama.

Mahunarke su ostavile brojne i raznovrsne [[fosil]]ne tragove, posebno iz perioda [[tercijar]]a. Fosili cvjetova, plodova, [[list]]ova, [[stano|drveća]] i [[polen]]a iz ovog perioda su pronađeni na brojnim lokacijama.

Najraniji fosili koje se mogu definitivno odrediti kao mahunarke, pojavluju se u slojevima koji potiču iz kasnog [[paleocen]]a, prije oko 56 miliona godina. Predstavnici tri potporodice tradicijski prepoznate da su članovi mahunarki – ''Cesalpinioideae'', ''Papilionoideae'' i ''Mimosoideae'' – kao članovi velike grane, kao što su na genistoidi – pronađeni su u periodima koji selijede malo kasnije, počevši od prije 55-50 miliona godina. U stvari, pronađen je veliki broj fosilnih pripadnika taksona koji predstavljaju glavnu lohzu mahunarki, koje datiraju iz srednjeg do kasnog [[eocen]]a, što ukazuje na to da je većina modernih predstavnika grupe ''Fabaceae'' bila već prisutna i da je do široke diversifikacije došlo u tom periodu. Stoga, je zaključeno da su ''Fabaceae'' počele diversifikaciju prije oko 60 miliona godina, a najvažnije grane su se odvojile prije nekih 50 miliona godina.

Pojava glavnih grana ''Cesalpinioideae'' kladusa se procijenjuje na između 56 i 34 miliona godina, a bazna grupa ''Mimosoideae''-a 44 ± 2,6 miliona godina.

Podjela između ''Mimosoideae'' i ''Faboideae'' je datirana na prije između 59 i 34 miliona godina, a ishodišna grupa ''Faboideae'' na prije 58,6 ± 0,2 miliona godina. Moguće je da se tada dogodila i divergencija nekih grupa unutar ''Faboideae'', iako je unutar svakog roda bila relativno novijeg datuma.. Na primjer, '' [[Astragalus]]'' je odvojen od ''[[Oxytropis]]a'' prije nekih 16-12 miliona godina. Osim toga, razdvajanje [[aneuploidija|aneuploidnih]] vrsta roda ''Neoastragalus '' počelaje prije 4 miliona godina. ''[[Inga]]'' - još jedan rod iz grupe ''Papilionoideae'', sa oko 350 vrsta, izgleda da se odvojio dva posljednja dva miliona godina. Fosili predstavnika tri potporodice koje se tradicijski prepoznaju kao ''Leguminosae'' – ''Cesalpinioideae'', ''Papilionoideae'' i ''Mimosoideae'' — kao članovi velikog [[kladus]]a unutar ovih pod-porodica – kao što su genistoidi (''Genista'') – nađeni su još kasnije, prije oko 55 do 50 miliona godina. U stvari, široka varijacija taksona u klavnoj leguminoznoj liniji nađena je u [[fosil]]nim ostacima koji su datirani u srednji do u kasni [[eocen]], sugerirajući da glavnina suvremenih grupa ''Fabaceae'' i tada postojala i da se njihova diversifikacija odvijala u tom periodu.

Na onovu [[filogenetika|filogenetičkih]] dokaza, sugerirano je da su mahunjače izvorno evoluirale u suhim ili polusuhim regijama duž obala okeana [[Tetis]]a, tokom [[palaeogen]]a. Međutim, drugi zaključuju da se [[Afrika]] (ili čak [[Amerik]]e) još ne mogu isključiti kao mjesto porijekla ove porodice.

Implicirano je nekoliko različitih puteva koji su upleteni kao donori dupliranih [[gen]]a, potrebnih za nodulaciju. Glavni su geni povezani sa arbusnoidnom [[mikoriza|mikorizom]], geni formiranja [[polen]]ove cijevi i geni [[hemoglobin]]a. Pokazalo se da je jedan od glavnih gena zajednički za put arbuskularne mikorize i nodulacijskog puta ''SYMRK'', koji je uključen u prepoznavanje [[biljka]] – [[bakterija]], rast polenove cijev, koji je sličan razvoju infekcijske polarne niti, što liči na pojavu kada polenova cijev raste prema [[ovula]]ma. Oba puta uključuju istu vrstu [[enzim]]a, pektin-reducirajuće ćelijske zidove. Enzimi su potrebni kako bi se reducirao [[dušik]]; [[nitrogenaza|nitrogenaze]], zahtijevaju znatan unos [[ATP]], ali u isto vrijeme su osjetljive na slobodni [[kisik]]. Da bi ispunila uvjeti iz ovoe paradoksne situacije, biljke ispoljavaju tip hemoglobina koji se zove [[leghemoglobin]] za koga se vjeruje da se angažira nakon dupliranja događaja. Za ova tri [[genetika|genetička]] puta se smatra da su dio događanja u dupliranju gena koji se angažiraju za proces nodulacije .

== Flogenija ==
[[Filogeneza]] mahunarki je bila predmet mnogih studija, više istraživačkih grupe iz cijelog svijeta. Ova istraživanja su koristila [[morfologija|morfološke osobenosti]], [[DNK]] podatke (u [[hloroplast]]nim [[intron]]ima '' trnL '', hloroplastnim [[gen]]ima '' rbcL '' i '' matK '' ili [[ribosom]]ne odstojnike (''ITS'') i [[Kladistika|kladističke analiza]], kako bi istražili odnosi između različitih loza porodice. Studije su potvrdile da su standarnne potporodice ''Mimosoideae'' i ''Papilionoideae'' [[Monofiletska evolucija|monofiletske]], ali obje su ugnežđene unutar parafiletičnih podvrsta ''Caesalpinioideae''. Svi različiti pristupi dali su slične rezultate u pogledu odnosa između glavnih grana porodice, kao što je prikazano na [[kladogram]]u ispod.



Zvjezdica (*) pokazuje [[kladus]]e koji tradicijski označavaju ''[[Caesalpinioideae]]''.

== Taksonomija ==
Prema većini taksonomskih sistema, ''Fabaceae'' su svrstane u red ''[[Fabales]]'', uključujući i [[APG III sistem]]. U porodicu su uključene tri potporodice:
* ***[[Mimosoideae]]***: 80 rodova i 3.200 vrsta. Uglavnom tropska i toplija područja dviju [[SAD|Amerika]] i [[Azija|Azije]] i
** ''[[Robinia]]'' ([[Bagrem]]i)
** ''[[Mimosa]]''.
* ***[[Caesalpinioideae]]***: 170 rodova i 2.000 kosmopolitskih vrsta:
** '' [[Caesalpinia]]'',
** '' [[Senna]]'',
** ''[[Bauhinia]]'',
** ''[[Amherstia]]''.
* ***[[Faboideae]] (Papilionoideae)***: 470 rodova i 14.000 kosmopolitskih vrsta:
**''[[Lupinus]]''
**[[Astragalus]]''.

Ove tri potfamilija su alternativno tretirani na nivou porodice, kao u [[Cronquist sistem|Cronquist]] i [[Dahlgren sistem|Dahlgren]] sistemima. Međutim, ovaj izbor nije podržan krajem 20. i početkom dokaza 21. stoljeća, dokazujući da ''Caesalpinioideae'' mogu biti [[Parapatrična specijacija|parafiletski]], a ''Fabaceae'' u širem smislu [[Monofiletska evolucija|monofiletski]]. Dok su ''Mimosoideae'' i ''Faboideae'' u velikoj mjeri monofiletski, čini se da su ''Caesalpinioideae'' imale parafiletsku evoluciju. Osim toga, postoji veliki broj rodova čije smještanja u ''Caesalpinioideae'' nije uvijek dogovoreno (npr. ''[[Dimorphandra]]'',) a [[tribus]] ''[[Cercideae]]'' je vjerovatno [[sestrinske vrste|sestrinski]] za ostatak porodice.

== Rodovi i porodice==
Većina od 730 rodova ove porodice je uključena u:
* ''[[Mimosoideae]]''
* ''[[Caesalpinioideae]]''
* ''[[Faboideae]]''

== Ekonomski i kulturni značaj ==
Mahunarke su ekonomski i kulturno važne biljke zbog vanredne raznolikosti i obilatosti, a u širokom spektru jestivog povrća obuhvataju razne namjene. Mogu se uzgajati : u povrtlarstvu i poljoprivredi, kao hrana, za jedinjenja koje sadrže i tvari za medicinsku upotrebu i za ulja i [[masti]], koje imaju razne namjene.

=== Ljudska i stočna hrana ===
Historija korištenja i uzgoja mahunarki je usko vezana za mnoge rane ljudske civilizacije, koje su nastajale u [[Azija|Aziji]], [[SAD|Americi]] ([[grah]], nekoliko varijanti) i [[Evropa|Evropi]] ([[bob (biljka)|bob]]) oko 6.000 godina p.n.e., gdje su postale bitne kao izvor [[protein]]a.

Njihova sposobnost da uscajaju opraviti atmosferski [[dušik]] smanjuje potrebu za [[đubrivo]]m i troškove poljoprivrednika koji gaje mahunarke. One se mogu uzgajati u [[plodored]]u da se osiromašeno zemljište dopuni [[dušik]]om. Mahuna, sjemenke i lišće imaju relativno veći sadržaj [[protein]]a od ne-mahunarskog i materijala, zbog dodatnog dušika. Neke vrste obavljaju hidraulično podizanje, što ih čini idealnim za mješovite zasade ([[međukultura]]).

Uzgoj mahunarki može biti namijenjen različitim potrebama, uključujući i [[hrana|stočnu hranu]] ([[krma|krmu]]), uz [[žitarica|žitarice]], kao i one za farmaciju / industriju / zeleni stajnjak i drvo, a većina komercijalno uzgajanih vrsta istovremeno ima dvije ili više namjena.
* **Mahunarke za stočnu ishranu** obuhvataju dva široka tipa. Neki, poput [[lucerka|lucerke]], [[djetelina|djeteline]], [[grahorica|grahorice]] i ''[[Arachis]]a'', posije se mogu pretvoriti u [[pašnjak]] za stoku. Ostale krmne mahunarke, kao što su ''[[Leucaena]]'' ili ''[[Albizia]]'' su drvenasti [[grm]]ovi ili [[drvo|drvenaste]] vrste koje se ili daju stoci ili redovno održavaju za zalihe ljudske hrane.
* **Mahunarke za prinos sjemeki** za ljudsku i životinjsku potrošnju ili za proizvodnju [[masti|biljnih masti i ulja]] za industrijsku upotrebu. Proizvodnja zrna mahunarki uključuje i uzgoj zeljastih biljaka poput [[grah]]a, [[sočivo|sočiva]], [[lupina|lupine]], [[grašak|graška]] i [[kikiriki]]ja, te drveća, kao što su [[rogač]]i, [[meskvuito]] i [[tamarind]].
* **Cvijetne mahunarke** obuhvataju vrste, kao što je [[lupina]], koji se uzgajaju komercijalno zbog njihovog [[cvjet]]a kao i popularnosti u vrtovima i baštama širom svijeta. ''[[Laburnum]]'', '' [[Robinia]]'', '' [[Gleditsia]]'', ''[[Acacia]]'' ([[bagrem]]), ''[[Mimosa]] '' i '' [[Delonix]] '' su [[ukrasna biljka|ukrasna]] [[drvo|drveće]] i [[grm]]ovi.
* **Industrijski uzgoj mahunarki** uključuje '' [[indigo]]fere '', kultivirane za proizvodnju [[indigo|indiga]], ''[[bagrem]]a'', za [[guma]]rabiku i '' [[Derris]] '', kao [[insekticid]] a [[rotenon]]a.
* **Ugârske mahunarke** (za „odmaranje zemljišta“) ili biljke za **zeleni stajnjak** su vrste koje se uzgajaju za zaoravanje u zemlju da se iskoristi visoka razina [[dušik]]a u većini mahunarki. U tu svrhu se uzgajaju brojne mahunarke, uključujući i ''[[Leucaena]]'', ''[[Cyamopsis]]'' i ''[[Sesbania]]''.
* **Mahunarke za proizvodnji drvne mase** se uzgajaju za proizvodnju širom svijeta, uključujući i brojne vrste rodova ''[[Robinia]]'' ([[bagrem]]i), ''[[Dalbergia]]'' i ''[[Castanospermum australe]]''.
* **Medonosne mahunarke*' su biljke koje su bogate [[nektar]]om za [[pčela|pčele]] i druge [[insekt]]e da ih ohrabri da nose [[polen]] iz [[cvijet]]a do cvijeta, od jedne biljke drugima čime se osigurava [[oprašivanje]]i [[genetička rekombinacija|rekombiniranje genetičkog materijala]]. Veliki broj vrsta mahunarki su dobri nektaronosni dobavljači, kao što su [[lucerka|lucerke]], bijela djetelina (*Trifolium repens*, slatke djeteline (rod *Melilotus*) i različite vrste roda *Prosopis*. Mnoge biljke u porodici *Fabaceae* su važan izvor polena za [[bumbar]]a vrste *Bombus hortorum*. Ovoj vrsta pčela je posebno draga jedna vrsta: *Trifolium pratense* ([[crvena djetelina]]), koja je poznata i kao čest izvor hrane za *Bombus hortorum*.

=== Upotreba u Industriji ===

==== Prirodne gume ====
[[Prirodna guma|Prirodne gume]] su biljni eksudati (izlučevine) koje nastaju kao rezultat oštećenja, kao što to proizlazi nakon napada insekta ili prirodnog ili umjetnog reza. Ovi eksudati sadrže heterogene [[polisaharid]]e, formirane od različitih [[šećer]]a i obično sadrže [[uronska kiselina|uronske kiseline]. Oni čine viskozne [[koloid]]ne rastvore. Postoje različite vrste koje proizvode gume. Najvažniji od tih vrsta pripadaju mahunarkama. Oni se naširoko koriste u [[farmacija|farmaciji]], [[kozmetika|kozmetici]], prehrambenoj i tekstilnoj industriji. Također imaju zanimljiv terapeutska svojstva; naprimjer [[gumarabika]] je [[antitusiv]] i (protiv kašlja) [[upala|protivupalna]] supstanca. Najpoznatije gumonosne izlučevine su [[tragakant]] (*Astragalus gummifer*), gumarabika (* Acacia senegal *) i [[guar guma]] (* Cyamopsis tetragonoloba*.

=== Boje ===
Neke od ovih vrsta se koriste za proizvodnju boja. uključuju sljedeće: *Haematoxylon campechianum*; veliko bodljikavo drvo koje može narasti do 15 m visine. Njegovo pluto je tanko i mehko. S drvo je teško. Srčano drvo se koristi za proizvodnju crvenih i ljubičastih boja . U [[histologija|histologiji]] se koristi boja pod nazivom [[hematoksilin]], koja se proizvodi iz ove vrste. Brazilslo drvo *Caesalpinia echinata* je slično prethodnom stablu, ali sa manjim i crvenim ili ljubičastim [[cvijet|cvjetovima]]. Drvo se koristi i za proizvodnju crvene ili ljubičaste boje. [[Madras]]ki trn (*Pithecallobium dulce*) je još jedno trnovito stablo koje potiče iz Latinske Amerike. Naraste do visine od 4 m i ima žute ili zelene cvjetove koji rastu u [[cvast]]ima. . Njegov plod je crvenkast i koristi se za proizvodnju žute boje. Indigo boja se vadi iz pravih indigo biljaka *Indigofera tinctoria* koji je porijeklom iz Azije. U Srednjoj i Južnoj Americi boje se proizvode od dvije vrste koje su srodne ovoj: indigo od * Indigofera suffruticosa * i natal indigo iz *Indigofera arrecta*. Žuta boja se vadi iz *Butea monosperma* obično zvana kao šumski plamen.

=== Ukrasne biljke===
Širom svijeta, već stoljećima, mnoge vrste mahunarki se koriste u [[hortikultura|hortikulturi]], kao ukrasne biljke. Njihova ogromna raznolikost visine, oblika, lišća i boja cvjetova omogućava da se biljke ove porodicae se najčešće sade u u dizajnu i sadnji – od malih vrtova do velikih parkova. U nastavku je popis glavnih ukrasnih mahunarskih vrsta, navedene po pod-porodicama.UKRASI

* Potporodica *Caesalpinioideae*: *Bauhinia forficata*, *Caesalpinia gilliesii*, *Caesalpinia spinosa*, *Ceratonia Siliqua*, *Cercis siliquastrum*, *Gleditsia triacanthos*, *Gymnocladus dioica
*, *Parkinsonia aculeata*, *Senna multiglandulosa*.

* Potporodica *Mimosoideae*ː *Acacia caven*, *Acacia cultriformis*, * Bagrem dealbata*, *Acacia karroo *, *Acacia longifolia*, *Acacia melanoxylon*, *Acacia paradoxa *, *Acacia retinodes*, *Acacia saligna*, *Acacia verticillata*, *Acacia visco*, *Albizzia julibrissin*, *Calliandra tweediei*, *Paraserianthes lophantha*, *Prosopis chilensis*.
* Potporodica *Faboideae*: *Clianthus puniceus*, *Erythrina crista-galli*, *Erythrina falcata*, *Citysus scoparius*, *Laburnum anagyroides*, *Lotus peliorhynchus*, *Lupinus arboreus*, *Lupinus polyphyllus*, *Otholobium glandulosum*, *Retama monosperma*, *Robinia hispida*, *Robinia luxurians*, *Robinia pseudoacacia*, *Sophora japonica*, *Sophora macnabiana*, *Sophora macrocarpa*, *Spartium junceum*, *Teline monspessulana*, *Tipuana tipu*, *Wisteria sinensis*.

== Mahunarke kao simbol ==
* Kultivar koralno drvo (*Erythrina cristagalli*), je nacionalni cvijet [[Argentina|Argentine]] i [[Urugvaj]]a.
* Drvo slonovsko uho (*Enterolobium cyclocarpum*) je nacionalno stablo [[Kostarika|Kostarike]], po Izvršnoj naredbi od 31. augusta [[1959]].
* Brazilsko drvo (*Caesalpinia echinata*) je nacionalni drvo [[Brazil]]a od 1978.
* Zlatni bagrem *Acacia pycnantha* je nacionalni cvijet [[Australija|Australije]].
* [[Hong Kong|Honkonško]] [[orhideja|orhidejsko]] drvo *Bauhinia blakeana* je nacionalni cvijet [[Hong Kong]]a.

== Galerija ==
<gallery>
Datoteka:MG 7005.jpg|*Acacia baileyana* ([[Bagrem]])
Datoteka:Starr 050419-0368 Alysicarpus vaginalis.jpg|Elementi (režnjevi) *Alysicarpus vaginalis*
Datoteka:CalliandraEmarginata.JPG|*Calliandra emarginata*
Datoteka:Desmodium gangeticum W2 IMG 2776.jpg|*Desmodium gangeticum*
Datoteka:Sickle Bush (Dichrostachys cinerea) in Hyderabad, AP W2 IMG 9903.jpg|*Dichrostachys cinerea* Srpasti grm
</gallery>

== Reference ==


== Vanjske veze ==

* [http://www.theplantlist.org/browse/A/Leguminosae/ Leguminosae] u [http://www.theplantlist.org/ *The Plant List*] 
* [http://delta-intkey.com/angio/www/legumino.htm Leguminosae]  u [http://delta-intkey.com/angio/ *The Families of Flowering Plants (DELTA)*] 
* [http://eol.org/pages/4277/overview Fabaceae] u [http://eol.org/ *Encyclopedia of Life*]
* [http://www.mobot.org/mobot/research/APweb/orders/fabalesweb.htm#Fabaceae Fabaceae] na [http://www.mobot.org/mobot/research/APweb/welcome.html *Angiosperm Phylogeny Website*]
* [http://tolweb.org/Fabaceae/21093 Fabaceae]  u [http://tolweb.org/tree/ *Tree of Life Web Project*]
* [http://www.efloras.org/florataxon.aspx?flora_id=2&taxon_id=10335 Fabaceae] u online [http://www.efloras.org/flora_page.aspx?flora_id=2 *Flora of China'']