Šurabil

**Šurabil** (, također i *Šur-Ab* ili *Šurabi*, dosl. *rasolska voda*) je slano jezero u pokrajini Ardabilskoj pokrajini na sjeverozapadu Irana, oko 2,0 km jugozapadno od centra grada Ardabila. Jezero ima površinu do 170 ha, dubinu do 10 m i volumen do 14,000.000 m³, no navedene vrijednosti kao i salinitet mogu oscilirati ovisno o godišnjem dobu i navodnjavanju iz Baleklu-Čaja. Nadmorska visina jezera iznosi 1365 m, a vodom se prirodnim putem napaja prvenstveno padalinama i lokalnim brdskim potocima koji mu pritječu sa sjevera. Područja oko jezera sve se više urbaniziraju i danas se uz njegove obale nalazi niz obrazovnih, kulturnih, stambenih, rekreacijskih i turisitčkih objekata.

## Geografija

Šurabil se nalazi na krajnjim sjevernim padinama brdovitog lanca smještenog između Sabalana i Tališkog masiva koji se pružna u smjeru sjeveroistok−jugozapad. Jezero je tektonskog porijekla i njegova kotlina oblikovana je tokom ranog kvartara, dok se voda akumulirala kroz posljednje ledeno doba zahvaljujući količini padalina većoj od evaporacije. Podloga jezera sastoji se uglavnom od karbonatne gline s argilitom, iznad koje se na zapadu nalaze sedimenti pijeska. Zapadna podloga jezera sastoji se od gipsa i anihidrita, a istočna od travertinskih stijena. Oko 700 m sjeverozapadno od Šurabila protječe rijeka Baleklu-Čaj, a oko 2,9 km istočno nalazi se susjedno umjetno jezero Pilas-e Sahran-Gol. Oblik jezera je izdužen i proteže se dužinom od 2,2 km u smjeru sjeveroistok−jugozapad, a širina mu oscilira između 0,65 i 1,05 km. Litoralni pojas najstrmiji je prema sjeverozapadu odnosno najblaži prema jugu gdje se nalaze aluvijalne terase oblikovane sezonskim potokom. Površina mu iznosi do 1,7 km², a nadmorska visina 1365 m.

Širenjem Ardabila krajem 20. vijeka područja sjeverno i istočno od jezera su urbanizirana, a taj se proces nastavlja i dan danas. Uz istočnu obalu nalazi se kampus Univerziteta ''Mohakek Ardabili'' u sklopu kojeg se nalazi i univerzitetska biblioteka, dok su uz sjevernoistočnu obalu smješteni muzej i Ardabilska centralna biblioteka. Zapadno od jezera nalazi se gradsko naselje Šahrak Naderi, južno Šahrak Kosar sa stambenim objektima, a uz sjevernu obalu smješteni su park, rekreacijski i zabavni sadržaji. Početkom 21. vijeka pokrenut je veliki projekt uređenja obale i pripadajućih sadržaja na koji se planira utrošiti oko 750,000.000 USD. Jezero okružuje Šurabilska ulica koja se na sjeveroistoku nadovezuje na aveniju Danešgah, odnosno prema jugozapadu na državnu cestu 16.

## Hidrologija
Šurabil se hidrološki tradicionalno klasificira pod kaspijski sliv, a uži sliv s Šurabilom u žarištu obuhvaća usko područje od oko 25 km² i proteže se oko 18 km prema brdskom jugu. Granični slivovi uključuju porječje Ardabil-Ruda (uključujući sliv umjetnog jezera Pilas-e Sahran-Gola) na istoku, te porječje Baleklu-Čaja na zapadu s kojim je najviše hidrogeološki povezan. Obje navedene rijeke pritoci su Karasua koji se preko Arasa i Kure nadovezuje na Kaspijsko jezero. Nadmorska visina na području jezerskog sliva kreće se od 1365 do najviše 1830 m na južnom brdskom lancu, a njime prevladava sredozemna klima (Csa) s prosječnom godišnjom količinom padalina od 300 mm. Prosječna temperatura zraka kreće se od najmanje −7,9°C tokom januara do najviših 25°C u julu. Tokom najhladnijih zima površina jezera zaleđena je od decembra do marta. Šurabil je do 2000-ih godina bio jedno od devet jezera s najvišim stupnjem saliniteta i njegove obale bile su prekrivene debelim naslagama soli (uglavnom CaCO<sub>3</sub> i MgCO<sub>3</sub>) koje je lokalno stanovništvo koristilo u terapeutske svrhe. Međutim, izgradnjom kanala kojim je povezan sa slatkovodnim Baleklu-Čajom, njegove limnološke osobine bitno su promijenjene. Usporedno istraživanje kakvoće vode iz 2009. u odnosu na 1999. godinu pokazala su smanjenje ukupne otopljene tvari bikarbonata (HCO<sub>3</sub>) sa 5,5 na 3,5 mEq/L, kalcija (Cl) 95 na 3,1, natrija (Na) 109 na 7,1, magnezija (Mg) 35,5 na 2,2, te sulfata (SO<sub>4</sub>) 71 na 3,5 mEq/L. Najveća prirodna dubina zbog navodnjavanja Baleklu-Čaja povećana je sa 8,07 na 10 m, a volumen na maksimalnih 14,000.000 m³. Vrijednosti pH kreću se iznad 7,0, a tlo sadrži  organskog materijala. Na jezeru je izmjereno prirodno ionizirajuće zračenje od prosječno 331 μSv/h (min. 120; maks. 707 μSv/h).

## Flora i fauna

Flora i fauna Šurabila određene su prvenstveno visokim stupnjem saliniteta, a u novije vrijeme bitnu ulogu igraju urbanizacija i drugi ljudski čimbenici. Široko rasprostranjena biljka u okolici jezera je aromatska *[[Trigonella caerulea]]* iz porodice mahunarki. Šurabil je migracijska stranica brojnim pticama selicama koje uključuju i desetak jedinki žutokljunih (''Cygnus cygnus'') i crvenokljunih labudova (''Cygnus olor''), te 180 patka ledara (''Clangula hyemalis'') koje ga posjećuju tokom zime.

U jezeru je identificirano pet koljena odnosno 54 roda fitoplanktona. Njihova gustoća najveća je tokom ljeta, a prevladavajući taksoni su *[[Chlorophyta]]* (62,5%), *[[Cyanophyta]]* (33,5%), *[[Bacillariophyta]]* (3,5%), *[[Euglenophyta]]* (0,4%) i *[[Pyrrophyta]]* (0,1%). Među šurabilskim zooplanktonima identificirana su tri koljena odnosno 26 rodova čija je gustoća također najveća tokom ljeta, a najzastupljeniji taksoni su *[[Ciliophora]]* (51%), *[[Rotatoria]]* (43,8%), te *[[Arthropoda]]*, *[[Copepoda]]* i *[[Cladocera]]* (zajedno 5,1%). Hidrobiološka istraživanja pokazuju da je Šurabil nekada imao potencijal i prikladne planktonske vrste za hranjenje ribe. Identificirani planktoni prema sistematici su:

* *[[Bacillariophyta]]* − *[[Achnanthes]]*, *[[Amphiprora]]*, *[[Caloneis]]*, *[[Cocconeis]]*, *[[Coscinodiscus]]*, *[[Cyclotella]]*, *[[Cymatopleura]]*, *[[Cymbella]]*, *[[Diatoma]]*, *[[Diploneis]]*, *[[Epithemia]]*, *[[Gomphonema]]*, *[[Navicula]]*, *[[Nitzschia]]*, *[[Rhoicosphenia]]*, *[[Rhopalodia]]*, *[[Stephanodiscus]]*, *[[Surirella]]* i *[[Synedra]]*.
* *[[Chlorophyta]]* − *[[Actinastrum]]*, *[[Ankistrodesmus]]*, *[[Binuclearia]]*, *[[Carteria]]*, *[[Coelastrum]]*, *[[Closterium]]*, *[[Codatella]]*, *[[Cosmarium]]*, *[[Dictyosphaerium]]*, *[[Franceia]]*, *[[Golenkinia]]*, *[[Kirchneriella]]*, *[[Micractinium]]*, *[[Oocyctis]]*, *[[Pandorina]]*, *[[Pediastrum]]*, *[[Scenedesmus]]*, *[[Tetrastrum]]* i *[[Tetraedron]]*.
* *[[Cyanophyta]]* − *[[Anabaena]]*, *[[Anabaenopsis]]*, *[[Chroococcus]]*, *[[Lyngbya]]*, *[[Microcystis]]*, *[[Oscillatoria]]*, *[[Phormidium]]*, *[[Romeria]]* i *[[Spirulina]]*.
* *[[Euglenophyta]]* − *[[Euglena]]*, *[[Phacus]]*, *[[Trachelomonas]]* i *[[Strombomonas]]*.
* *[[Pyrrophyta]]* − *[[Cryptomonas]]*, *[[Gymnodinium]]* i *[[Peridinium]]*.
* *[[Rhizopoda]]* − *[[Arcella]]*, *[[Cyphoderia]]* i *[[Difflugia]]*.
* *[[Ciliophora (Protozoa)|Ciliophora]]* − *[[Coleps]]*, *[[Paramicium]]*, *[[Strombidium]]*, *[[Tintinnidium]]*, *[[Tintinnopsis]]*, *[[Vorticella]]* i *[[Ciliata]]*.
* *[[Rotatoria]]* − *[[Asplanchna]]*, *[[Brachoinus]]*, *[[Cephalodella]]*, *[[Filinia]]*, *[[Keratella]]*, *[[Lepadella]]*, *[[Notholca]]*, *[[Polyarthra]]*, *[[Pompholyx (rod)|Pompholyx]]*, *[[Proalides]]*, *[[Rotaria]]*, *[[Synchaeta]]* i *[[Trichocerca]]*.
* *[[Cladocera]]* − *[[Bosmina]]*, *[[Daphnia]]*, *[[Moina]]* i *[[Cladocera emberyoni]]*.
* *[[Copepoda]]* − *[[Cyclops (rod)|Cyclops]]* i *[[Naupli copepoda]]*.
* *[[Rotifera]]* − *[[Brachionus calyciflorus]]*, *[[Brachionus plicatilis]]* i *[[Hexarthra]]*.

Zbog povećanja bioraznolikosti i razvoja sportskog ribolova, u Šurabilu je 2012. godine introducirano 100.000 jedinki prilagodljive kalifornijske pastrve (''Oncorhynchus mykiss''). Između 2002. i 2006. godine u jezero je pušteno i 15.000 jedinki barskog raka (''Astacus leptodactylus''). Prvo mitarenje kod muških jedinki započinje u maju kada se temperatura vode penje do 14°C i završava sredinom juna, a drugo muško i ujedno prvo žensko počinje u oktobru kada temperatura iznosi oko 17°C. Njihovo razmnožavanje počinje u decembru i traje do sredine juna. Kasnih 1980-ih u jezeru je zabilježena partenogenetska artemija koja se danas smatra izumrlom.

## Popularna kultura
U popularnoj kulturi, Šurabil se pojavljuje kao jedno od glavnih mjesta radnje *[[Simfonija mrtvih|Simfonije mrtvih]]* (perz. *Samfoni-e mordagān*; engl. prijevod *Symphony of the Dead*), novele iranskog književnika A. Maroufija iz 1989. godine. Glavni likovi izmišljene priče su dva brata − pjesnik Aidin Urhani koji je zbog trovanja izgubio razum i oronuo luta kavanama uz obale Šurabila, te Urhan koji ga truje i opsjednut je njegovim ubojstvom. Jezero pri završetku radnje postaje mjestom zločina.

## Povezano
* Geografija Irana
* Popis iranskih jezera

## Literatura

*  
*  
*  
*  
*  
*  
*  
*  
*  
*  
*  
*  

## Vanjske veze
*  Shorabil Lake 
;Ostali projekti