Rudarska geologija

**Rudarska geologija** je veoma kompleksna geološka disciplina, jer osim geoloških metoda koristi i različite tehnološke i ekonomske metode kako bi dovela do otkrivanja ležišta, odredila njegovu veličinu, oblik i koncentraciju korisnih komponenata.

## Pojam ležišta mineralne sirovine
**Rudno ili mineralno ležište** je mjesto višestrukog povećanja koncentracije rudne komponente u odnosu na prosječni sadržaj u zemljinoj kori, koje se po kvaliteti, količini i načinu zalijeganja, suvremenim tehničko-tehnološkim postupcima mogu eksploatirati.  
Svako rudno ležište je proizvod mobilizacije, transporta i odlaganja (depozicije) rudne materije uz karakteristične fizikalno-kemijske ili fizičke procese. 

**Granica eksploatabilnosti** ovisi o ekonomskim i geološkim uvjetima te o tehničko-tehnološkom razvoju. 

## Pojavljivanje rudnih tijela u [[priroda|prirod]]i
Oblik rudnih tijela zavisi o načinu postanka i geološkoj građi terena. Konture rudnih tijela mogu biti oštre ili postupne. Prirodne konture rudnih tijela ne moraju se podudarati s rudarskim (ekonomskim). Okolne stijene su nositelji orudnjenja.

Odnos rudnog tijela prema okolnim stijenama određuje njihov naziv: 
:**a) Singenetska rudna tijela** (ležišta) nastala su sinhrono s okolnom stijenom. Razlikujemo krovinu i podinu u rudnom tijelu. Zovemo ih i stratiformna (jer formiraju sloj).
:**b) Epigenetska rudna tijela** (ležišta) mlađa su od okolnih stijena. 
:**c) Konkordantna rudna tijela** (zaliježu u seriji sedimentih stijena, engl. Stratabound).
:Singenetska rudna tijela su konkordantna, ali i epigenetska mogu biti konkordantna. 
:**d) Diskordantna rudna tijela** su isključivo epigenetska. 

## Podjela rudnih tijela prema obliku
**a) Izometrična rudna tijela**
:–*štokovi*...velika rudna tijela izgrađena od  impregnacija do masivnih tipova orudnjenja (česta kod bakarnih porfirnih ležišta)
:–*gnijezda*...mala rudna tijela, obično neravnomjerno raspoređena u prostoru
**b) Pločasta rudna tijela**
:–*slojevi*...najčešći oblik kod sedimentnih ležišta, "slojevita ili slojna ležišta" (stratiformna i stratabound), ne moraju biti sedimentna, samo imaju izraženi uslojeni karakter, opisuju se padom, pružanjem i debljinom 
:–*lećasta rudna tijela*...čine prijelaz od slojeva ka gnijezdima
:–*žična ili žilna rudna tijela*...mogu biti jednostavne i složene žile ili žile tipa konjskog repa 
**c) Rudni stupovi**...imaju dvije dimenzije puno manje od treće

## Tipovi orudnjenja
Prema stupnju koncentracije korisnih minerala u rudnim tijelima i načinu ispunjavanja prostora razlikujemo različite tipove orudnjenja:

:–**Impregnacioni tip orudnjenja** (diseminirani)...nejednoliko raspršene koncentracije rudne materije u okolnoj stijeni
:–**Štokverkno-impregnacijski tip orudnjenja**...sistem sitnih prslina, pukotina ispunjenih rudnim mineralima zajedno s impregnacijama
:–**Žiličasti tip orudnjenja**...orudnjenje vezano uz orijentirani sistem prslina i pukotina
:–**Masivna (kompaktna) orudnjenja**...su najbogatija

## Strukture rudnih ležišta
**Struktura rudnih ležišta** zavisi o općim geološkim uvjetima tijekom stvaranja ležišta (litološke i strukturne karakteristike terena). Oblik endogenih ležišta zavisi o putevima fluida (pukotine, rasjedi, porozne stijene), povoljnim geološkim zamkama, reaktivnosti okolnih stijena koje nose rudište. 
U pre-rudnom stadiju geološke strukture su bitne za puteve fluida i za odlaganje rudne materije. Inter-mineralizacijski stadij je razvijen tijekom samog stvaranja rudnog ležišta.  Post-rudni stadij je vrlo važan za razumijevanje građe ležišta, otkrivanje skrivenih rudnih tijela.

Strukture prema Schneiderhohn-u (1952.)
:**a) Prema razvoju oblika mineralnih agregata**
::–ksenomorfne (alotriomorfne, zrnaste)
::–hipidiomorfne
::–panidiomorfne
::–porfirne
:**b) Složeni sklopovi**
::–mirmekitsko-grafične
::–poikilitske
::–izdvajanja
:**c) Prema relativnoj veličini**
::–jednoliko ili nejednoliko zrnate

## Teksture rudnih tijela
Prema prostornom uređenju mineralnih sastojaka mogu biti (po Schneiderhohn-u 1952.):
:**a) Zrnaste**...bez izražene orijentacije
:**b) Jednostavne, usmjerene**
::- peraste
::- listaste
::- radijalne
:**c) Pravilne i ritmičko-trakaste**
::- slojevite
::- naborane
::- koncentrično-slojevite
::- oolitske
::- konkrecione

Karakteristični primjeri tekstura (Smirnov, 1975.) su: pjegava, trakasta, kokardna, ritmično trakasta, spužvasta, oolitska, kolomorfna, žiličasta, brečasta i druzna.

## Geneza ležišta mineralnih sirovina

Složeni fizičko-kemijski procesi koji dovode do formiranja ležišta prouzrokuju stvaranje koncentracija pojedinih elemenata koji je mnogo veći nego što je njihov srednji sadržaj u Zemljinoj kori. 

### Klasifikacija ležišta prema postanku

#### Magmatska (magmatogena) ležišta
Nastala su u glavnoj magmatskoj fazi kristalizacije, i posljedica su diferencijacije magme, zbog čega su vezana, za određene tipove magmatskih stijena. Ovdje, spadaju **likvaciona ležišta** (ili ležišta likvidnih segregata), **ranomagmatska** (ili ležišta kristalizacionih diferenci­jata) i **kasnomagmatska** (injekciona) ležišta.
Pegmatitska ili pneumatolitska ležišta, svrstavaju se prema ovoj podjeli u postmagmatska.

#### Sedimentna (sedimentogena) ležišta
Ova ležišta su stvarana na relativno niskim temperaturama (do maks. 50°C) i tlakovima koji odgovaraju atmosferskom, eventualno pritisku stupca vode prilikom njihovog formiranja u vodenoj sredini.
Sedimentogena (egzogena) ležišta dijele se u dvije vrste: **ležišta kore raspadanja** i **[[sedimentne stijene|sedimentna]] ležišta**.

#### Metamorfna (metamorfogena) ležišta
Postoje dva tipa ovih ležišta: **metamorfizirana** (ležišta drugih genetskih tipova koja su zahvaćena procesima metamorfizma i bitno promijenjena u smislu obogaćivanja korisnim komponentama) i **metamorfna** (ležišta koja su formirana u procesu metamorfizma, odnosno nastala kada i metamorfne stijene u kojima se nalaze).

## Povezano
* Mineralne sirovine
* Geologija
* Mineralogija
* Petrologija
* Rudarstvo
* Metalurgija