open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Ritwan

**Ritwan**, ime dano jezicima Indijanaca Wiyot (Wishoskan) i Yurok (Weitspekan) (Dixon i Kroeber, 1913) iz sjeveroistočne Kalifornije, koja se na prijedlog Edwarda Sapira (1913) dalje povezivala u veliku porodicu Algonquian-Ritwan. Jezična srodnost ovih Indijanaca veoma je upitna, kako sa porodicom Algonquian, tako i ona među plemenima Wiyot i Yurok. 

## Vanjske veze
* William J. Poser, On The End of the Ritwan Controversy
* Lenguas Ritwan
Wishoskan

**Wishoskan**, ime malenoj porodici indijanskih jezika kojima se služe plemena s kalifornijske obale, u područjima donjeg Mad Rivera, ušća rijeke Eel i dijela Humboldt Baya. Ime Wishosk došlo je od naziva Weeyot Indijanaca plemenima s donjeg Mada i Humboldt Baya, odnosno Wishoskima i možda Patawatima. Gibbs navodi kako su wee-yot i wish-osk dijalekti istoga jezika rašireni od rta Cape Mendocino do Mad Rivera i u unutrašnjost do podnožja prvih planina. Swanton navodi 3 plemena koja govore wishoskan dijalektima, to su Batawat ili Patawat s donjeg Mada; Wiki s Humboldt Baya, pleme koje poznajemo i kao Wishosk i Wiyot ili Weeyot s donjeg Eel Rivera. Imena posljednjih dviju grupa suvremeni autori poistovjećuju ne smatrajući bitnim što plemena nisu ista. Wishosk jezici ponekad se dovode u vezu s jezicima Weitspekan Indijanaca i povezuju u širu porodicu Ritwan, koja se smatrala dijelom Velike porodice Algonquian-Wakashan, sada nepriznate. 

## Jezici
Jedini jezik je jezik wiyot

## Izvori

## Vanjske veze
* Wishoskan Family
* Algic, Wiyot (14th)
* Algic, Wiyot (15th)
Batawat

**Batawat** (Patawat, Mad River Indijanci).- Jedan od tri glavna ogranka Wiyot Indijanaca koji su bili naseljeni na donjem toku rijeke Mad u Kaliforniji. Njihova sela po svoj prilici bila su: *Kachewinach* (?, na Mad Riveru), *Ma'awor* (Yurok naziv; na ušću Mad Rivera), *Osok* (Yurok naziv; Mad River), *Tabagaukwa* (? na ušću Mad Rivera), *We'tso* (?, na južnoj strani Mad Rivera). -Jezično pripadaju porodici Wishoskan, i preko nje u širu porodicu Ritwan.

## Literatura
* Frederick Webb Hodge, Handbook of American Indians North of Mexico

## Izvori
Wikí

**Wikí** (Humboldt Bay Indijanci, Wiki, Wigi), središnja geografska skupina Wiyot Indijanaca u području Humboldt Baya u Kaliforniji, koji su na sjeveru uz donji Mad imali susjede poznate kao Batawat ili Potowat (Patawat), i na jugu na donjem Eel Riveru grupu Weeyot ili Wiyot.

U pravilu su Wiki, Wiyot i Batawat geografski naziv za jedan narod i ne temelje se na nekoj političkoj podjeli ili jezičnoj razlici jel sve tri skupine govore jednom jezikom.

Wiki sela su bila: Bimire, Dakduwaka, Dulawat, Kotsir (?), Legetku (?), Potitlik, Tabayat ili Witki (?), Tokelomigimitl (?), Yachwanawach.

## Izvori

## Vanjske veze
*Wiyot: Sociopolitical Organization
Tonikan

**Tonikan**.- /Naziv Tonikan došao je po imenu plemena Tunica ili Tonika, a iz tunica riječi óni, “man,” “people”/ Porodica indijanskih jezika i naroda iz Mississippija koja obuhvaća Indijance sa lijeve obale rijeke Mississipi, to su: Grigra, Koroa, Tiou, Tunica ili Tonika i Yazoo. Prije se porodica Tonikan povezivala sa skupinama Attacapan i Chitimachan, u Veliku porodicu Hokan-Siouan, sada nepriznatu.

## Vanjske veze
* Tonikan Family
Grigra

**Grigra** je pleme američkih Indijanaca koje je u ranom 18. stoljeću živjelo na St. Catherine Creeku u Mississippiju, u blizini Natchez Indijanaca. Grigre, za koje je poznato da su imali tek jedno selo (Gris ili Gras), pripadali su po svoj prilici porodici Tonikan. Pleme je još u rano doba bilo adoptirano od Natcheza, pa im je i povijest identična s njihovom. Populacije je, prema John Rreed Swantonu, (1944) između 1720-1725. iznosila kojih 60 ratnika.

## Vanjske veze
* Grigras
Weitspekan

**Weitspekan**, ime porodici indijanskih jezika s Klamath Rivera koja obuhvaća jezika nekoliko plemena u Kaliforniji. Od Karok Indijanaca ova plemena kolektivno su nazivana Yurok (“ *down* ” or “ *below* ”). Powell ovu porodicu navodi kao posebnu. Latham, nasuprot njemu, povezuje ovu porodicu s jezicima porodice Wishoskan. Zajedno ove dvije porodice poznate su kao Ritwan. Ime Yurok navodi se i kao Eurocs i Yu´-rok. Plemena što su govorila ovim jezikom ili jezicima su: Mita, Pekwan, Sugon ili Shragoin i Weitspek, s Klamath Rivera. Indijanci Chilula koji se danas klasificiraju kao Athapaskani moguće su Weitspekanskog porijekla i athapaskanizirani od strane Hupa Indijanaca. Chilule su naseljavali Redwood Creek, i danas žive s Hupa Indijancima. 

## Jezici
Jedini predstavnik porodice je jezik yurok

## Izvori

## Vanjske veze
* Weitspekan Family
* Algic, Yurok (14th)
* Algic, Yurok (15th)
Yazoo

**Yazoo** ∕*značenje imena nepoznato*∕  Pleme Indijanaca porodice Tonikan s južne strane donjeg toka rijeke Yazoo u Mississippiju. Godine 1682. susreću ih La Salle i njegovi kompanjoni na svom putu na ušće Mississippija. Francuzi svoju postaju podižu 1718, a za njima dolaze uskoro (1727.) i isusovački misionari i naseljavaju se u blizini. Godine 1729., Yazoo se priključuju Natchezima u ustanku i masakriraju francuski garnizon i pobiju misionare. Yazu ubrzo nestaju iz povijesti, vjerojatno su ih apsorbirali Chickasaw i Choctaw Indijanci. 

Prema Swantonu, 1698. bilo je oko 600 Yazu i Koroa Indijanaca. Gravier 1700. izvještava o 30 nastambi Yazooa. Četvrt godine kasnije (1758.) La Page du Pratz procjenjuje da ih je 100. Sigurno je da su Yazoo, Koroa i Ofo 1722. brojali svi skupa 260 osoba. Po njima danas se nazivaju istoimena rijeka i okrug u Mississippiju.

## Izvori
Tonkawan

**Tonkawan**, porodica indijanskih jezika iz južnog Teksasa koja je dobila ime po plemenu Tonkawa, a obuhvaća još nekoliko manjih sateliskih plemena, među kojima su najznačajniji: Mayeye, Ervipiame i Yojuane, te manjih plemena Cava, Cantona, Coyabegux, Emet, Sana, Tetzino, Toho, Tohaha, Tucara, Tusolivi, Tenu [?], Yprande [?], Quiutcanuaha, Tishin, Ujuiap, Nonapho, Sijame, Simaomo , i možda još koje. Ostaci Tonkawa danas žive u Oklahomi, te nešto u Teksasu pod vlastitim plemenskim imenom Tickanwatic. 

Prije se porodica tonkawann klasificirala u veliku, danas nepriznatu porodicu Hokan-Siouan, unutar koje se vodila kao jedna od skupina porodice Hokan. Danas se klasificira velikoj porodici Macro-Algonquian.

## Vanjske veze
* Tonkawan Family
* Tonkawan Tribes
Cava

**Cava** (Caba, Cagua, Caouache, Lava) je indijansko pleme porodice Tonkawan, nastanjeno u kasnom 17. stoljeću u blizini zaljeva Matagorda u Teksasu, uglavnom u kraju između rijeka Guadalupe i Colorado. I rijeka Colorado i Cava Indijanci (pod ovim imenom; vidi niže) otkriveni su u isto vrijeme, a tada su naseljavali zajednička naselja sa plemenima Cantona, Emet, Sana, Toho i Tohaha. Između 1740. i 1750. godine neki Cava Indijanci ulaze u misiju San Antonio de Valero u San Antoniju i kasnije sudbinu dijele sa tamošnjim plemenima. Postoji i sumnja da su Kabaye Indijanci iz vremena La Sallea kasniji Cavas.

## Literatura
* *Herbert Eugene Bolton*, ed., Spanish Exploration in the Southwest, 1542-1706 (New York: Scribner, 1908; rpt., New York: Barnes and Noble, 1959).
* *Frederick Webb Hodge*, ed., Handbook of American Indians North of Mexico (2 vols., Washington: GPO, 1907, 1910; rpt., New York: Pageant, 1959).
* *William W. Newcomb*, The Indians of Texas (Austin: University of Texas Press, 1961).
* *A. F. Sjoberg*, "The Culture of the Tonkawa, A Texas Indian," Texas Journal of Science 5 (September 1953).
* *John R. Swanton*, The Indian Tribes of North America (Gross Pointe, Michigan: Scholarly Press, 1968).
Ervipiame

**Ervipiame** (Chivipane, Cibipane, Hierbipiane, Huvipane, Hyerbipiame, Yerbipiame, Yrbipia), pleme američkih Indijanaca poznato od 1673. godine, kada žive na području sjeveroistočne Coahuile, Meksiko, kraju nastanjenom bandama Coahuiltecan Indijanaca, prema čemu se računa da su njihovog porijekla. Godine 1675. susreće ih ekspedicija Bosque-Larios (predvode je Fernando del Bosque i Juan Larios) koja prelazi rijeku Rio Grande i odlazi u smjeru Edwards Plateaua. Godine 1698. nalaze se na misijama sjeveroistočne Coahuile. Odavde će izbjeći na teksašku stranu, a 1707. godine nalaze se u središnjem Teksasu, na Rancheriji Grande de los Ervipiames, gdje postaju dominantna grupa među Coahuiltecan-izbjeglicama. Godine 1722. utemeljena je misija San Francisco Xavier de Náxara u San Antoniju za Ervipiame sa Rancherije Grande. Njihovo naselje blizu misije postalo je poznato kao Ervipiame suburb. Nakon što se njihova misija ujedinila sa misijom San Antonio de Valero, vračaju se na Rancheriju Grande i udružuju sa plemenima Tonkawa, Mayeye i Yojuane. Za ove Tonkawe utemeljena je 1748. misija San Francisco Xavier de Horcasitas na rijeci San gabriel blizu Rockdalea, a Ervipiame su među njima. Nešto kasnije u 18. stoljeću njihovo ime sve se rjeđe spominje, pa se pretpostavlja da su sa Tonkawa plemenima izgubili identitet. Ervipiame se često navode kao Tonkawan govornici, no njihovo porijeklo bez sumnje je coahuiltecansko . Tonkawa Indijanci danas pod imenom Tonkawa žive u Oklahomi i kao Titskanwatitch u Teksasu.

## Izvori
Mayeye

**Mayeye** (Macheye, Maheye, Maiece, Maieye, Malleye, Maye, Muleye), pleme američkih Indijanaca iz grupe Tonkawa nekad naseljeno na jugu današnjeg Teksasa. Smatra se da se prvi put spominju pod imenom Meghey (Maghay, Meghty) za vrijeme Sieur de LaSalleLa Salleove (1643-1687) ekspedicije u drugoj polovici 17. stoljeća. La Salle ih nalazi u krajevima sjeverno ili sjeveroistočno od zaljeva Matagorda u Teksasu. Španjolci u ranom 18. stoljeću spominju naziv Mayeye, a 1748. oni ulaze na misiju San Francisco Xavier de Horcasitas na rijeci San Gabriel, blizu sadašnjeg Rockdalea. Nekoliko godina nakon što je misija San Francisco Xavier de Horcasitas napuštena ulaze na drugu misiju, San Antonio de Valero u San Antoniju, gdje se još spominju do 1760. Negdje 1770.-tih godina skupina nemisioniziranih Mayeye Indijanaca kreće se južno prema obali zaljeva gdje su se priključili Coco Indijancima, jednom plemenu iz grupe Karankawan, na donjem toku rijeke Colorado. Godine 1805. o njima se izvještava da se nalaze na ušću rijeke Guadalupe. 
O Mayeye Indijancima kasnije je malo poznato. Njihove središnje skupine po svoj su prilici asimilirani od Karankawa, a ostali od Tonkawa. A. F. Sjoberg sugerira da bi oni možda mogli biti legendarni Yakwal, o kojima govore Tonkawe iz kasnog 19. stoljeća.

## Literatura
* A. F. Sjoberg, "The Culture of the Tonkawa, A Texas Indian," Texas Journal of Science 5 (September 1953).

## Vanjske veze
* Mayeye Indians
Quiutcanuaha

**Quiutcanuaha**.- Pleme američkih Indijanaca poznato tek iz izvještaja španjolskioh misionara 1691., prema kojima oni žive jugozapadno od Hasinai Indijanaca, u istočnom Teksasu. U kraju gdje su obitavali javljaju se još dva slična imena, to su Anathagua i Quanataguo, koja bi možda mogle biti varijante istog naziva i čiji identitet nije ustanovljen. Za pleme Quiutcanuaha dopušta se mogućnost da su pripadali grupi plemena Tonkawan.

## Literatura
* *Frederick Webb Hodge*, ed., Handbook of American Indians North of Mexico (2 vols., Washington: GPO, 1907, 1910; rpt., New York: Pageant, 1959). 
* *John R. Swanton*, Source Material on the History and Ethnology of the Caddo Indians (Smithsonian Institution, Bureau of American Ethnology Bulletin 132, Washington: GPO, 1942). 

## Izvori
Tiou

**Tiou**.- Pleme američkih Indijanaca porodice Tonikan nastanjeno u kasnom 17. stoljeću na gornjem toku rijeke Yazoo u Mississippiju, a kasnije (1699) malaze se dijelom naseljavaju među Natcheze. Ime Tiou, kaže Swanton, nepoznatog je značenja, i nije u vezi sa imenom Sioux. Diron d'Artaguiette (1916) dokazuje da jezično pripadaju porodici Tonikan. 
Ime Tioua pojavljuje se prvi put na mapi iz 1697. godine, a ubilježena su dva njihova 'grada'. Godine 1699. naseljavaju su među Natchezima, jer su, kaže Antoine-Simon Le Page du Pratz (1758), protjerani od moćnih Chickasawa. Kao posvojeno pleme među Natchezima oni su, po svoj prilici, izgradili naselje poznato kao *Tougoulas*. Do 2. polovice 18. stoljeća o njima se više ništa ne čuje.

## Izvori
Tohaha

**Tohaha** (Teao, Thoaga, Toaa, Toaha, Toao, Tooja, Tohahe, Tohaka, Tuxaha).- Pleme američkih Indijanaca porodice Tonkawan naseljeno u kasnom 18. stoljeću na donjoj Guadalupi i Coloradu, Teksas, ne daleko od obale. Tohaha Indijanci često su naseljavali ista naselja s plemenima Cantona, Cava, Emet i Sana. Pleme nije nikada zapisano da su bili na nekoj od tamošnjih misija. Suvremeni autori poistovjećuju ih s Toyal Indijancima koje spominje François Simars de Bellisle, Francuz koje je bio u ranom 18. stoljeću bio u zarobljeništvu Caux (Akokisa) Indijanaca. Po De Bellisleu, pripadnici plemena koje ga je uhvatilo, pojeli su jednog pripadnika plemena Toyal zapadno ili sjeverozapadno od Galveston Baya, što bi i potvrđivala navedena lokacija. O Tonkawa i Atakapa plemenima znano je da su bila ljudožderska.

## Literatura
* . Frederick Webb Hodge, ed., Handbook of American Indians North of Mexico (2 vols., Washington: GPO, 1907, 1910; rpt., New York: Pageant, 1959).

## Vanjske veze
* Tohaha Indians
Yakwal

**Yakwal**, /u jeziku Indijanaca Tonkawa = "*drifted ones*"/ pleme američkih Indijanaca za koje se zna tek po pričanju Tonkawa Indijanaca. Prema legendi koju je zapisao A. S. Gatschet, oni su dio Tonkawa koji su jednom na teksaškoj obali ostali odsječeni od ostatka plemena. Mnogo godina kasnije pleme Tonkawa ponovno je pronašlo ove ljude blizu sadašnjeg zaljeva Galveston i prozvali ih Yakwal. A. F. Sjoberg, poznavatelj Tonkawa, sugerira da bi Yakwali mogli biti Mayeye Indijanci, satelitsko pleme Tonkawa, koje se u kasnom 18. stoljeću na obali Zaljeva priključilo plemenu Karankawa.

## Literatura
* Frederick Webb Hodge, ed., Handbook of American Indians North of Mexico (2 vols., Washington: GPO, 1907, 1910; rpt., New York: Pageant, 1959). 
* A. F. Sjoberg, "The Culture of the Tonkawa, A Texas Indian," Texas Journal of Science 5 (September 1953).

## Vanjske veze
* Yakwal Indians
Yojuane

**Yojuane** (Diujuan, Iacovane, Iojuan, Joyvan, Yacavan, Yocuana), pleme Tonkawan Indijanaca poznato iz 18. stoljeća, kada su živjeli na velikom području između rijeke Colorado i sadašnjeg Austina na Red riveru. U drugoj polovici istog stoljeća njihov teritorij ograničen je već na njegov južni dio. Između 1748. i 1756. nalaze se na misiji San Francisco Xavier de Horcasitas, blizu sadašnjeg Rockdalea. U 19. stoljeću malo se spominju, što je vjerojatno posljedica njihovog topljenja među plemenima Tonkawa koji se nalaze na rezervatu Brazos u okrugu Young, odakle su 1850. i 1859. preseljeni u Oklahomu. Nakon građanskog rata Tonkawe sele u sjeverni Teksas gdje ostaju do 1859. nakok čega se opet vraćaju u Oklahomu .

## Izvori
Yprande

**Yprande** (Ypande).- jedno od plemena američkih Indijanaca, vjerojatno iz grupe Tonkawan, koje je poznati jedino po podatku da su do 1762. bili naseljeni na teksaškoj misiji San Antonio de Valero, gdje su bila smještena i druga plemena Tonkawa. Ostalo je o njima nepoznato. Margery H. Krieger dopušta mogućnost da pripadaju i porodici Coahuiltecan, danas se ipak spominju u vezi sa Tonkawama. Po imenu poznat je pripadnik ovog plemena bio Francisco del Norte, koji je služio kao prevoditelj između Španjolaca i Apača.

## Vanjske veze
* Yprande Indians
Chatot

**Chatot**, pleme američkih Indijanaca porodice Muskhogean nastanjeno u 17. stoljeću zapadno od rijeke Apalachicola duž sredinjih tokova Chipole na Floridi. Prvi put spominju se u jednom španjolskom dokumentu iz 1639. godine. Chatoti su imali najmanje dva sela Chacato i Tolentino. Kasnije se nalaze (1674) na dvije misije koje sljedeće godine napuštaju, a Bienville ih 1709. nalazi uz još neka manja plemena kod današnjeg Mobilea u Alabami. Nakon što 1763. Mobile prelazi u ruke Engleza, Chatoti i manja plemena odlaze u Louisianu. Isprva se naseljavaju na Bayou Boeuf a kasnije na rijeku Sabine. Kasnije se o njima više ne čuje, a prema Swantonovom mišljenju njihov put je vjerojatno završio u jugoistočnoj Oklahomi.
 
## Vanjske veze
* Chatot Indian Tribe History
* The Spanish Horse in the East
Chiaha

**Chiaha** (Lameco, Olameco, Tolameco, Solameco), pleme Muskhogean Indijanaca, srodno Hitchitima, sa srednjeg toka rijeke Chattahoochee u Georgiji. U ranija vremena, to jest sredinom 16. stoljeća Chiahe su se sastojali od dvije grupe, od kojih je jedna živjela na otoku Burns na rijeci Tennessee u Tennesseeju, a druga u istočnoj Georgiji, blizu obale, i djelom u Južnoj Georgiji. Dio Chiaha u kasnijim vremenima odvojit će se i nastaniti u sjevernoj Floridi, gdje će postat poznati kao Mikasuki.

Hawkins (1848) daje imena triju njihovih sela: Aumucculle, na istoimenoj pritoci Flint Rivera. Chiahutci ili Little Chiaha, milju i pol od grada Hitchitija blizu Auhegee Creeka. Hotalgihuyana, koji je bio naseljen zajedno sa Osochima a nalazi se na desnoj obali Flint River i 6 milja od Kinchafooneeja.

Populacija Chiaha 1700. iznosila je oko 700, a u vrijeme odlaska u Oklahomu 1838. oko 600. Njihovi potomci danas žive među Creek Indijancima u Oklahomi. Današnje pleme Mikasuki, za koje se računa da su potekli od njih žive na rezervatima na jugu Floride.

## Vanjske veze
* Chiaha 
* The Chiaha Indians
Guale

**Guale** (Yupaha) /značenje nije poznato/, pleme američkih Indijanaca porodice Muskhogean sa obale Georgije između St. Andrews Sounda i rijeke Savannah.

## Jezik
Guale se jezično klasificiraju u porodicu Muskhogean govornika na temelju naziva njihovih sela i tituli "mico" (poglavica kod Creeka). Njihovi prvi susjednici srodnici bili su Cusabo Indijanci.

## Sela i lokalne skupine
Floridski guverner Ibarra spominje tri geografske Guale-skupine: Sjevernu, Središnju i Južnu od kojih je svaka imala nekoliko sela, to su:
* Sjeverni, sa selima: Asopo, Chatufo, Couexis (blizu St. Catherines), Culapala, Guale, Otapalas, Otaxe (Otashe), Posache, Tolomato, Uchilape, Uculegue, Unallapa, Yfusinique i Yoa.
* Središnji su imali sela: Aleguifa, Chucalagaite, Espogache, Espogue, Fasquiche, Sapala (na ili blizu Sapello Islanda), Sotequa, Tapala, Tulufina, Tupiqui i Utine. 
* Južni Guale: Aluque, Asao (St. Simons Island), Cascangue (možda od Timucua i moguće blizu Timucua granice), Falquiche, Fuloplata, Hinafasque, Hocaesle, Talaxe (možda na otoku St. Simons ili na rijeci Altamaha), Tufulo, Tuque i Yfulo.

## Povijest i etnografija
Povijest Guale Indijanaca na obali Georgije, kaže (Larson 1978), datira negdje od 2200. pr. Kr. pa do 1680.-tih godina kada su zbog napada sjevernijih plemena morali otići iz svog kraja na otoke San Pedro, Santa Maria i San Juan sjeverno od St. Augustine a dio i u Sjevernu Karolinu. Godine 1702. oni se priključuju Yamaseema u Yamasee Waru, nakon čega 1715. ulaze u konfederaciju Creek. O njima se čuje posljednji puta 1726. da žive na dvije misije blizu St. Augustine pod imenom "Iguaja nation."

Swanton procjenjuje da je njihov broj 1650. iznosio oko 4,000, od čega ih je 1700. preostalo svega 500. Njihovoh potomaka danas možda ima među Creek Indijancima u Alabami i Oklahomi.

Na obali Georgije, domovini Guale Indijanaca, sve do 1150. nove ere, kaže američki arheolog (DePratter 1979), njezini su stanovnici živjweli od ribolova, lova i uzgajanih biljaka. Profesorica Reitz (1983) sa * 'University of Georgia' * navodi da je obala Georgije jedan od najbogatijih resursa hrane morskog porijekla na svijetu, a riba je kod njih, Scarry (1985), veoma česta u prehrani, a jeli su je zajedno uz školjke i divlje i uzgajano bilje (kukuruz). Dolaskom Španjolaca način života Indijanaca uveliko će se izmjeniti. Misionari će Indijancima nametati sjedilački način života i intemnzivnu agrikulturu i promicati kršćanstvo. Sve ove promjene, kao i gubitak populacije u ratovima, dovest će do propadanja kulture Guale Indijanaca i njihovog konačnog nestanka.

## Vanjske veze
* Guale Indian Tribe
* History - St. Simons Island
Hitchiti

**Hitchiti**.- /od Atcik-hata, "*to look up the stream*"/Pleme Muskhogean Indijanaca i jedno od plemena Creek konfederacije, čiji je rani dom bio sjeverno od današnje Floride. U kronikama Hernanda de Sota područje koje su naseljavali nazivao je imenom Ocute, koje se nalazilo na ili blizu donjeg toka rijeke Ocmulgee u Georgiji. Hitchitije kasnije nalazimo kod današnjeg Macona, gdje su označeni na ranim engleskim mapama, a kasnije, oko 1715., najprije na rijeci Chattahoochee, u okrugu Henry, a kasnije na područje današnjeg okruga Chattahoochee u Georgiji.

Hitchiti će sudjelovati u izgradnji plemena kojega će povijest zabilježiti pod imenom Seminole, poglavito su to Eufaula Indijanci, koji im se priključuju 1767. Kada je izvjesni Henry posjetio Hitchitije 1799. oni su imali tek 2 naselja, to su *Hitchitoochee*, na Flint riveru, u kraju gdje joj se pridružuje Kinchafoonee creek, i *Tuttallosee* (Tutalosi), na spomenutom pritoku.

Godine 1832. čitava Hitchiti populacija iznosila je tek 381. Pleme će zajedno ostalim Creekima 1838. biti preseljeno u Oklahomu gdje su se integrirali u Creek populaciju.

## Vanjske veze
* Hitchiti Indian Tribe History
Chine

**Chine**, Pleme, možda porodice Muskhogean. koje je 1674. naseljeno sa druga dva plemena Amacano i Caparaz na jednoj misiji (San Luis) u zemlji Apalachee Indijanaca na Floridi, a kasnije 1680. nalaze se na misiji San Pedro de los Chines. 

Populacija sva tri plemena 1674. iznosila je oko 300. Govorili su istim jezikom kao i Amacano i Caparaz. Ostali podaci o njima nisu poznati. 

## Izvori
Choula

**Choula**, ime malenog plemena američkih Indijanaca za koje je poznato, prema podacima Bernard de La Harpea, da ih je bilo svega 40 naseljenih na rijeci Yazoo. Za njih se drži da bi mogli biti ogranak plemena Ibitoupa, pa prema tome i predstavnici jezičnog roda Muskhogrean. U jeziku Choctaw i Chickasaw Indijanaca njihovo ime znači &quot;fox&quot; (Swanton). 

## Izvori
Mikasuki

**Mikasuki** (Miccosukee, Miccosuki) /Značenje nije poznato (Swanton), pleme američkih Indijanaca porodice Muskhogean isprva naseljeno u istoimenom selu za zapadnoj obali jezera Miccosukee, na ili blizu danas povijesnog gradića Miccosukee u okrugu Leon.

Ime Mikasuki kasnije postaje naziv jedne od glavnih skupina Seminola, a njihov jezik dijalekt je jezika hitchiti. Naselje Mikasukija postalo je jedno od 'crvenih gradova' (1817) kada započinje rat sa Seminolama. Prema crveno bojanim stupovima, koji su bili simbol rata i krvi oni su postali poznati kao "Red Sticks," ili "Batons Rouges." Ovo naselje s oko 300 kuća zapalio je 1818. general Andrew Jackson porazivši ratnike poglavice Kinhagee.

Tijekom kasnijih ratova sa Seminolama Mikasuki su smatrani njihovom najopasnijom ratničkom skupinom. Nakon završetka ratova dio Mikasukija zajedno je sa Seminolama prebačen na Indijanski Teritorij (Oklahoma) gdje im potomci žive i danas. Dijelovi Mikasukija koji su ostali u močvarama južne Floride danas žive na rezervatima Big Cypress i Miccosukee. Od nekadašnjih 1.400 (1800), na Floridi ih ima oko 700 2000.

## Vanjske veze
* Miccosukee Tribe of Indians of Florida 
* Gallery: Miccosukee
* Mikasuki Indian Tribe History
Mugulasha

**Mugulasha** (Mugulash, Mougulasha, Muglahsa, Muglasha, Muguasha) /Imongolosha, = "People of the other side," / pleme američkih Indijanaca, srodno Choctawima, nekad nastanjeno u istom 'gradu' s Bayogoulama na donjem toku rijeke Mississippi u Louisiani. Prema nekim autorima mogli bi biti identični Quinipissama, dok su po drugima asimilirali ostatke Quinipisse. Iberville 1699. kaže da Bayogoula i Mugulasha imaju ukupno 250 ratnika, ukupno 1,250 duša, no uskoro nakon toga, u svibnju 1700. su Bayogoule pripadnike ovog plemena gotovo istrijebili zbog nekih zadjevica među njihovim poglavicama.
Naziv Mugulasha nalik je choctaw izrazu Imuklasha * 'opposite people' *, kojim oni nazivaju pripadnike suprotnih bratstava ili fratrija, pa se taj naziv pojavio i kao plemensko ime nekih grupa, kao što su Muklasa i Mugulasha.

## Vanjske veze
* Mugulasha
Muklasa

**Muklasa**.-/Značenje imena u jezicima alabama i choctaw je "friends," ili "people of one nation."/ Maleno sjedilačko pleme američkih Indijanaca sa jugoistoka današnjih SAD, na južnoj obali Tallapoose u okrugu Montgomery, Alabama. Muklasa Indijanci govorili su jezikom porodice Muskhogean i možda srodnih plemenima Choctaw ili Alabama i Koasati.

O njima se malo zna. Prema NAHDB-u 1700. ih je bilo tek 250; 150 (1800.) Na Floridu migriraju 1813., nešto prije svršetka rata između Sjedinjenih Država i Creeka. Gatschet ih spominje tek 1884. u vezi jednog njihovog 'grada' na području naroda Creek. Ipak kada je Swanton 1912./13. posjetio Creek Indijance u Oklahomi, o njima više ništa nije čuo.

Muklase su se vjerojatno izgubili u moćnoj 'topionici' Creek Indijanaca, koji su progutali brojne manje indijanske grupe, pa i mnoštvo crnaca i bijelaca.

## Vanjske veze
* Muklasa
Naniaba

**Naniaba** (Little Tohome, Naniba) /od choctawskog u značenju "fish eaters"; prema Swantonu "people dwelling on a hill," ili "people of the Forks;" / Muskhogean pleme, ogranak Tohome Indijanaca iz jugozapadne Alabame na području današnjeg okruga Clarke, sjeverno od Mobile Baya. Rana populacija Naniaba nije poznata, Regis de Rouillet 1730. procjenjuje im broj ratnika na 50, a Francuski guverner nekadašnje kolonije Louisiane, Louis Billouart de Kerlerec (1704-1770), procjenio je 1758. da Mobile, Tohome i Naniabe imaju ukupno 100 ratnika. Njihovi ostaci vjerojatno su se sa ostalim Tohome Indijancima otopili među Choctawima so sredine druge polovice 18. stoljeća. Kulturno su pripadali Jugoistočnim Indijancima (ratarima(.

## Vanjske veze
* Indians of Clarke County
Ibitoupa

**Ibitoupa** /možda u značenju &quot;at the source of&quot; a stream or river), pleme Indijanaca porodice Muskhogean koje u ranom 18. stoljeću obitavalo na rijeci Yazoo na području današnjeg okruga Holmes u Mississippiju. Godine 1722. 

Poimence  im je poznato tek jedno (istoimeno) selo sa šest koliba. Iste godine popisano je i 40 Choula Indijanaca za koje se smatra da su bili njihov ogranak. Najbliži srodnici su im bili Chakchiuma. Od 1798 udruženi su sa Chakchiumama i Taposama u jednom zajedničkom selu. Nakon Natchezkog rata vjerojatno su se udružili sa Chickasawima među kojima su nestali.

Swanton drži da su možda bili srodni stanovnicima sela Ibetap okla.

## Izvori
Kaskinampo

**Kaskinampo**.- /Značenje nepoznato -možda je došlo kroz Koasati -*nampo*, u značenju 'mnogo' (Swanton)./ Pleme Muskhogean Indijanaca čija je najpoznatija povijesna domovina bili južni predjeli današnjeg Pine Islanda na rijeci Tennessee. De Soto nalazi ove Indijance u Arkansasu 1541, u provinciji koja se naziva Casqui, Icasqui ili Casquin "*province*", u koju zalazi prešavši rijeku Mississippi, možda današnji okrug Phillips u Arkansasu. Ekspedicije Marquetta i Jolieta posjećuju ih 1673. -Kasnije, do 1701., oni će se nastaniti na rijeci Cumberland, pa na Pine Islandu gdje su se udružili sa Koasatima, nakon čega se više ne spominju. Rana populacija iznosila je oko 1,000 (NAHDB). Prema nepubliciranom Bienvilleovom izvještaju imali su (1701.) 150 ratnika.

## Vanjske veze
* Kaskinampo
Napissa

**Napissa** /od choctaw Choctaw: na&lt;sup&gt;n&lt;/sup&gt;pisa, ’spy,’ ’sentinel’,/ pleme za koje Iberville (1699) kaže da živi ujedinjeno sa Chickasaw Indijancima i govori istim ili srodnim jezikom. Nestali su u ranom 18. stoljeću, najvjerovatnije asimilacijom u Chickasawe . Njih se dovodi i u vezu sa Napochima iz Alabame, koje spominje Tristan de Luna, a koji su iščezli sa području rijeke Black Warrior iza 1560.-te godine. 

## Izvori
Napochi

**Napochi**, pleme američkih Indijanaca koje je obitavalo duž rijeke Black Warrior u ameriočkoj državi Alabama. Jezično su pripadali porodici Muskhogean i najvjerojatnije bliže srodni s Choctawima. O Napochima se prvi put čuje početkom kolonizacije država Zaljeva 1559 koju provodi Don Tristan de Luna. Kasnija njihova sudbina postaje zagonetka. Čini se, bilo je borbe 1560. sa Coosa Indijancima kojima su pomagali ljudi Don Tristan de Lune, nakon čega su napustili Black River. U to vrijeme njihov broj mogao bi biti oko 1,000 ljudi. Napochi Indijanci moguće su se udružili sa Creekima, za koje kaže Swanton da se među njima do skorog vremena (rano 20. st., op.) ime Napochi sačuvalo kao ratno ime. Postoji i razmišljanje da su se udružili sa Chickasawima koji sada žive u Oklahomi. Iberville 1700. među ovim plemenom, čini se, pronalazi njihove potomke. Swanton ima i teoriju da bi Acolapissa sa Pearl rivera i Quinipisa iz Louisiane možda dijelovi istog plemena.

## Vanjske veze
* Napochi
Okelousa

**Okelousa** /choctaw naziv u značenju "black water," Nekoć veoma snažno i ratoborno pleme američkih Indijanaxca koje je obitavalo na desnoj obali Mississippija u Louisiani. Populacija je 1541. iznosila oko 10,000 u preko 90 sela, a * 'provincija' * koju su naseljavali rani autori spominju kao Caluca, što je vjerojatno kraći oblik od Okelousa. Njihov broj kasnije će uveliko opasti, vjerojatno u ratovima. Nicolas de la Salle 1682. piše da su zajedno sa Houmama uništili treće pleme, ali njihov broj je tada već bio sveden na koju stotinu duša. Gubitak populacije tjera ih da se ujedinjuju sa plemenima iz močvarnog juga Louisiane, Indijancima Chawasha i Washa, o čemu nas izvještava francuski trgovac, istraživač i vojnik Jean Baptiste Bénard de La Harpe (1683-1765). Na kraju, negdje početkom 19. stoljeća, njihova populacija svedena je na 100, a njihovi se ostaci priključuju starim saveznicima Houmama. Potomaka bi mogli imati među Houma Indijancima sa donjeg Mississippija. Jezično su pripadali porodici Muskhogean.

## Vanjske veze
* Okelousa
Pascagoula

**Pascagoula** (Pacha-Ogoula, Pascagola, Pascaboula, Paskaguna).- /"Bread people."; od Biloxija su nazivani Mískigúla/ Pleme američkih Indijanaca porodice Muskhogean nastanjeno u kasnom 17. st. na istoimenoj rijeci na jugu Mississippija. Ovo pleme koje je 1650. brojalo (Mooneyeva procjena) oko 1,000 duša prvi posjećuje Ibervilleov brat Bienville u ljeto 1699., a na jesen i drugi brat Sauvolle. U vrijeme Le Page du Pratza (rano 18. stoljeće), prema Swantonu, oni žive na obali, vjerojatno u blizini Mobilea. Prema Hodge oni i žive 1764. kod Mobilea, da bi se 1784. nastanili na istočnoj strani Mississippija, kojih 10 milja od sela Tunica Indijanaca. Još prije 1791. Pascagoule kreću uz Red River i dolaze na Rigolet du Bon Dieu. Godine 1795. nalazimo ih na Bayou Boeuf, nastanjene između plemena Choctaw i Biloxi. Ranog 19. stoljeća prodaju svu svoju zemlju. Dio pascagoula ostaje živjeti znatno vrijeme u Louisiani.

Morse spominje da su podijeljeni u to vrijeme na dvije različite bande, dok je treća sa Biloxima otišla u Texas blizu Neches Rivera u okrugu Angelina, i dio na Red River u sjeveroistočnom Texasu. Većina Pascagoula odlazi sa Biloxima na Indian Territory (Indijanski Teritorij), današnja Oklahoma. Dio ih se priključio i Alabama Indijancima u okrugu Polk, gdje ih tek dvojicu 1914. pronalazi Swanton. Danas više nema živih Pascagoula, svoj identitet su izgubili sa Biloxima, Choctawima i Alabamama. Prema raznim izvorima njihovo brojno stanje od početnih 1,000, spalo je 1700. na 200 (Iberville) u Mississippiju. Godine 1800. ima ih 200 u Louisiani. Pet godina poslije Sibley navodi 150 duša sa 25 ratnika; 240 (1822; Morse); 111 (Swanton; 1829).

Suvremeni mlađi autori smatraju da su bili Siouan govornici zbog svoje povijesne povezanosti sa plemenom Biloxi. Swanton ih nasuprot toga smatra Muskhogeanima.

## Vanjske veze
* Pascagoula Indian Tribe History 
* Pascagoula Indians
* Pascagoula & Biloxi Indians
Pawokti

**Pawokti**, pleme Muskhogean Indijanaca u bazenu rijeke Choctawhatchee, čiji je prvi poznati dom bio ne daleko od Meksičkog zaljeva. Iz ovih krajeva potisnuli su ih 1706/7 Creek Indijanci pa su se naselili blizu Mobilea s Tawasama. Nekih deset godina kasnije (1717.) nalaze se u područje rijeke Alabame blizu današnjeg Montgomeryja a 1799. udružit će se sa Alabamama. O njihovom brojnom stanju i naseljima nije ništa poznato. Potomaka možda imaju među Alabamama u Teksasu. 

## Izvori
Talapoosa

**Talapoosa**, zajednički je naziv za gradove i plemena Creeka na rijeci Tallaposa u Alabami. Njihovih 13 gradova 1715. sa 2,343 stanovnika pripadalo je skupini Upper Creek. Najznačajni među njima, prema Hodgeu bili su Atasi, Fusihatchi, Hillabi, Huhliwahli, Imukfa, Kitchopataki, Kulumi, Talasse i Tukabatchi. 

Ostale slične varijante su: Talapousses, Talapoosas, Talabouchi, Tallabutes i sl. 

## Izvori
Tamathli

**Tamathli**, pleme Muskhogean Indijanaca nastanjeno nekada na jugozapadu današnje Georgije i susjednim predjelima Floride. Tamathli se prvi put spominju u De Sotovim pričama koji kroz Georgiju putuje 1540., i nalazi ih na Pine Islandu u okrugu Daugherty, kod današnjeg Albanyja. Njihova populacija u ta rana vremena iznosila je oko 500. Godine 1675. preseljeni su iz Georgije na područje Floride gdje ih je biskup Calderon smjestio na misiju La Purificacion de la Tama. Kasnija im je sudbina slična onoj Apalacheeja. Godine 1704. napada ih general Moore iz Južna Južne Karoline, gotovo ih uništivši, pa se nakon toga presele blizu St. Augustine, ali ih i tamo 1. studenog 1725. napadnu Creek Indijanci. Creeki pobiju mnoge Tamathlije a ostatak se rasprši. Godine 1799. njihovi ostaci su se priključili Creekima i Seminolama. Za njihovo brojno stanje Morse navodi da je bilo 220 među Seminolama.

Potomaka danas zasigurno imaju među Creek Indijancima u Alabani i Oklahomi,i Seminolama na Floridi i Oklahomi.

## Vanjske veze
* Tamathli
Tangipahoa

**Tangipahoa** (Tangibao, Tanguahoa, Maheouala, Mahehoualaima) /domorodački naziv, prevodi se kao "corncob gatherers," ili "corncob people," "ear of corn", "corn stalk", ili "*those who gather corn*." Odnosno od Choctaw riječi "Tanchapi" = "Cornstalk", i "Ayua" = "gather". "*Those who gather Maize Stalks*"/ pleme američkih Indijanaca porodice Muskhogean sa rijeke Tangipahoa u Louisiani, sjeverno od jezera Pontchartrain. Tangipahoe su srodni Acolapissama, i moguće da su njihov ogranak. Preživjeli su se otopili među Acolapissama koji su do sredine druge polovice 18. stoljeća postali dio plemena Houma, čiji potomci žive u župama La Fourche i Terrebonne.

## Vanjske veze
* Tangipahoa
Quinipissa

**Quinipissa**, pleme Muskhogean Indijanaca, srodno Choctawima, naseljeno u drugoj polovici 17. stoljeća na zapadnoj obali Mississippija nedaleko današnjeg New Orleansa u Louisiani. Quinipisse prvi otkriva 1682. francuski istraživač LaSalle. Četiri godine spominje ih * 'Otac Arkansasa' * Henri de Tonti (1649–1704) u vezi mira koji su sklopili. Već pred samo 18. stoljeće, prema d'Ibervilleu, oni su identični s Mugulashama. Ovdje ga ispravlja guverner francuskog Teritorija Louisiane, sieur de Sauvolle, da nisu identični, nego da su se udružili sa Mugulashama. U svibnju 1700., ubrzo nakon druge d'Ibervilleove posjete, Mugulashe koji su živjeli u istom gradu s Bayogoula Indijancima, napadnuti su od istih Bayogoula, u kojem ih je oko 200 pobijeno. Nakon ovog pokolja prestaje i spominjanje Quinipissa. Njihov broj procjenjuje se da je iznosio oko 400 - 500.

## Vanjske veze
* History of the Quinipissa Tribe
Sawokli

**Sawokli**, pleme Muskhogean Indijanaca sa rijeke Chattahoochee na sjeveroistoku okruga Barbour u američkoj državi Alabama. Španjolci ih ovdje prvi put nalaze u blizini slapova. Sawokli su imali 6 sela za koje je poznato, to su: Hatchee tcaba, u Alabami u okrugu Russell; Okawaigi, na Cowikee Creeku u okrugu Barbour; Okiti-yagani, u okrugu Clay, ne daleko od Fort Gaines. Selo Sawokli, osim na Chattahoocheeju imalo je još nekoliko lokacija. Selo Sawoklutci, jedino u Georgiji, na istočnoj obali Chattahoocheeja u okrugu Stewart. Posljednje je *Tcawokli*, na sjeveroistoku okruga Russell u Alabami.

O populaciji Sawoklija malo se zna, uglavnom tek o pojedinim selima ili skupinama, i prilično je nepouzdana. Španjolci 1738. navode tek 20 Sawoklija. Očito besmisleno. Godine 1750. za 4 njihova sela spominje se broj od 50 muškaraca. Već 1760. podaci spominju veliko naselje od 190 muškaraca. Rani patrijarhalni putnici očito žene i djecu nisu smatrali dovoljno važnim da bi se računali u populaciju. Značajan je podatak za godinu 1832. za koju se kaže se da su Sawokli brojali 187 duša, povrh toga i 42 roba. Ovi robovi zacijelo bijahu crnci koje su i Indijanci smatrali pogodnima za rad. Pojava ropstva na američkom Jugoistoku odrazila se i na kulturu Indijanaca, koji su uobičavali držati crnačke robove, štoviše i bunili su se protiv ukidanja ropstva.

Španjolci svoje misije među Sawoklima podižu u drugoj polovici 17 stoljeća. Godine 1675. kubanski biskup Calderon utemeljuje misiju Santa Cruz de Sabacola. Grade se misije i među Creekima 1679. i 1681. Sawokli u ovim krajevima ostaju do 1706. ili 1707. kada ih potiskuju, čini se, ratoborni Muskogee. Sawokli se 1715. cijepaju na nekoliko naselja i dijele sudbinu sa Creekima. U 17. stoljeću mora da je jedan njihov dio živio skroz na zapadu u području Yazoo Rivera, gdje je na mapi označen grad "Sabougla".

## Vanjske veze
* North American Indian - Population Records
Tohome

**Tohome** (Big Tohome).– /Tohome prema Ibervilleu znači "little chief", očita je greška ,smatra Swanton. Prema drugom mišljenju ime je došlo od choctawskog, u značenju "white" ili "shining",/ pleme američkih Indijanaca sa Tombigbee Rivera u okolici McIntosh's Bluff-a, jezično pripadnici porodice Muskhogean, i bliži srodnici Mobile Indijanaca. Tohome su kao i sva ostala jugoistočna Muskhogean plemena bili sjedilački ratari i lovci. Godine 1771. ili možda malo kasnije udružuju se sa Choctawima i do 1800. se vode kao nestali.

## Historija

Kartografija ukazuje da su Tohome nekoć živjeli uz jedan vodeni tok koji je bio poznat kao Oke Thome, danas poznata kao Catoma Creek, pripada slivu Alabame u koju utječe nedaleko Montgomeryja. U De Luninim pričama Tombigbee se naziva imenom "River of the Tome." Godine 1702. Iberville ih naziva prijateljskimj plemenom. Godine 1705. oni su pod franuskom zaštitom pred nasrtljivim Alabama Indijancima što učestvovahu u uništenju plemena Apalachee. Pleme kasnije ulazi u savez sa Mobile Indijancima, savez i potraje sve dok jedan Tohome nije ubio neku Mobile-ženu. Izazivaju nevolje i dalje, pa 1715. ubiju engleskog trgovca Hughesa što je putovao kopnom iz Južne Karoline za Mobile.
Tohome bijahu podijeljeni na dvije skupine, jedna je poznata kao Tohome ili Big Tohome i Little Tohome, poznatiji kao Naniaba. Imena sela nisu poznata, osim onih što nose plemenska imenima.

## Populacija
Prema Ibervilleu (1700) oni i Mobile imali su 300 ratnika, očito premalo, jer već 2 godine kasnije spominje se broj od 350 ratnika za obadva plemena. Broj im uskoro opada. Godine 1758 guverner De Kerlerec procjenjuje broj od 100 ratnika za plemena Mobile, Tohome i Naniaba.

## Vanjske veze
* Tohome 
* Tohome Indian Tribe History
Tuskegee

**Tuskegee**.-/Značenje nepoznato; moguće od Alabama riječi tåska, "warrior." /, pleme američkih Indijanaca porodice Muskhogean, nastanjeno do sredine druge polovice 17. stoljeća između Coose i Tallapoose u Alabami. Brojno stanje u domorodačko doba je nepoznato, tek 1832./3. popisano ih je 216 plus 25 crnih robova. Njihovi ostaci zajedno sa Creek Indijancima odlaze 1837. u Oklahomu gdje im i danas žive potomci; 600 (2000.).

## Historija
Kroz zemlju Tuskegee Indijanaca 1540. prvi prolazi De Soto, i nailazi na njihovo selo Tasqui. Sljedeći dolazi Pardo 1567. a Vandera informira o dva njihova sela, Tasqui i Tasquiqui. U ranom 18. stoljeću pleme se podijelilo na dvije bande, jedni se naseliše na otoku u rijeci Tennessee. Ova banda je znatan period provela među Cherokeema nastanivši se I na južnoj strani Little Tennesseeja, blizu ušća rijeke Tellico, u sadašnjem okrugu Monroe u Tennesseeju. Čuveni izumitelj cherokee-pisma, Sequoya, proveo je svoje dječaštvo među njima. Drugo mjesto koje je ova ista skupina nastanila , vjerojatno je bilo na sjevernoj obali Tennesseeja, sjeverno od Robbinsvillea, u okrugu Graham u Sjevernoj Karolini. Ovaj dio bande apsorbiran je od Cherokeeja.

Druga banda Tuskegeeja odlazi na područje Creek Indijanaca na Ocmulgee, i zajedno sa njima 1715. odlaze na Chattahoochee. Odlaskom Jugoistočnih plemena 1837. u Oklahomu, Tuskegee polaze zajedno sa Creekima. U Oklahomi se odvoje od Creeka i nastaniše u blizini plemena Yuchi.

Popisom iz 1832. bilo je 216 Tuskegeeja i od onda im broj postupno raste: 300 (1900.); 600 (2000.). NAHDB kalkulira da ih je 1700. bilo oko 400.

## Kultura
Tuskegee su bili pleme sa tipičnom kulturom za stalno-naseljene Jugoistočne ratare.

## Vanjske veze

* Tuskegee 
* A Tuskegee Legend 
* The Origin of Earth (Tuskegee)
Ahepatokla

**Ahepatokla** (Oypatukla, Sjeveroistočni Choctawi, Northeastern Choctaws) /= * 'potato-eating people' *,/ jedna od tri skupine Choctaw Indijanaca iz Mississippija čija su se sela nalazila poglavito u okrugu Kemper. Swanton (prema H. S. Halbert; 1901) navodi sljedeća: Alamucha, Athlepele, Boktokolo chito, Chichatalys, Chuka hullo, Chuka lusa, Cutha Aimethaw, Cuthi Uckehaca, East Abeka, Escooba, Hankha Ula, Holihta asha, Ibetap okla chito, Ibetap okla iskitini, Imoklasha iskitini, Itokchako, Kunshaktikpi, Lukfata, Oka Altakala, Osapa issa, Pachanucha, Skanapa, Yagna Shoogawa, Yanatoe i Yazoo iskitini .

Ostale dvije Choctaw skupine su Oklafalaya i Oklahannali.

## Reference
Taposa

**Taposa** /Značenje nepoznato (Swanton) /, pleme američkih Indijanaca jezično srodno Chickasawima i Chakchiumama, porodica Muskhogean, čiji je najraniji poznatim dom bio na rijeci Yazoo, između plemena Chakchiuma i Ofo. Tapose prvi spominju 1699. utemeljitelj francuske kolonije Louisiane (Nova Francuska) Pierre Le Moyne d'Iberville i Francis Joliet de Montigny. Na De Crenayevoj mapi iz 1733 njihovo selo je locirano u blizini sela Chakciuma. Podaci o populaciji ni spoznati a francuski etnograf i povjesničar Antoine-Simon Le Page du Pratz navodi da su imali 25 'kuća' (1730).

Ime Taposa također je jedno od naziva sudanskog plemena Topotha.

## Izvori
Oklahannali

**Oklahannali** /=six towns; otuda i Sixtown Indians/, ime Oklahannali izvorno je označavalo 6 Choctaw gradova na nekoliko pritoka rijeke Chickasawhay u okruzima Smith i Jasper u Mississippiju, a kasnije označava jednu od 3 autonomne grupe Choctaw Indijanaca, koji su imali najjužnije Choctaw-naselje u Mississippiju. Oklahannali glase za najkonzervativniju granu plemena, ali također i kao najbolji igrači loptom i najljući ratnici. –Od ostalih Choctawa Oklahannali se razlikuju i po svom dijalektu, i njihovom običaju tetoviranja ustiju plavom bojom, zbog čega su oni kod ranijih autora nazivani imenom Blue Mouths. Po odlasku u Oklahomu, kraj koji naseliše, po njihovom velikom poglavici postade poznat kao Pushmataha. U novoj domovini njihov etnički identitet i političko jedinstvo postupno se izgubilo u centralističkoj vlasti naroda Choctaw.

Ostale dvije Choctaw grupe bile su Oklafalaya (ili Zapadni Choctaws) i Ahepatokla (Oypatukla , 'potato-eating people' ili Sjeveroistočni).

Sixtown-gradovi bili su Bishkon, Chinakbi, Inkillis Tamaha, Nashwaiya, Okatalaya i Talla. Populacija im je 1846 iznosila 650.

## Vanjske veze
* Choctaw Indian Dialect
Bohicket

**Bohicket** (Bohickott, Bohickett ), maleno indijansko pleme koje je u drugoj 2. polovici 17. stoljeća obitavalo u Južnoj Karolini. Prvi se puta spominju na jednoj mapi iz 1685. godine. Istoimeno glavno selo Bohicket nalazilo se u blizini današnjeg Rockvillea. Pripadali su široj grupi Cusabo Indijanaca. Ime im se sačuvalo u nazivu jedne marine na Seabrook Islandu.

## Izvori
Combahee

**Combahee** /značenje imena nepoznato,/ maleno, slabo poznato pleme iz grupe Cusabo Indijanaca, Porodica Muskhogean, nastanjeno u rano kolonijalno doba duž donjeg toka rijeke Combahee u okruzima Beaufort i Colleton, Južna Karolina. O njihovoj povijesti i kulturi ništa nije poznato.

## Vanjske veze
* South Carolina – Indians, Native Americans – Combahee
Edisto

**Edisto** (Edistoe, Edistow, Adusta, Audusta, Orista, Oristanum), jedno od plemena Cusabo Indijanaca, porodica Muskhogean, naseljeni u kolonijalno vrijeme na donjem toku istoimene rijeke u okruzima Charleston i Colleton u Južnoj Karolini. Njihova populacija procijenjena je na 1,000 (1600).

Prvi bijelci sa kojima dolaze u kontakt su francuski hugenoti, njih pedesetak što ih je iz Le Havre De Grace doveo kapetan Jean Ribaut, kojima 1562. pomažu u njihovom bezuspješnom pokušaju da utemelje koloniju u Port Royalu. Na otoku Parris Island uz pomoć Indijanaca grade utvrdu Charles Forte u čast kralja Charles IX., no ubrzo je napuštaju, te odjedre za Francusku. Nekoliko godina kasnije dolaze Španjolci, utemeljuju misiju i grade utvrdu 1566. koju će Indijanci 1576. zapaliti. Španjolci će je iznova podignuti da bi je 1587. napustili, a Indijanci se povukli sa donjeg Edista na istoimeni otok Edisto. Englezi neće svoju koloniju u ovom kraju utemeljiti sve do 1670. a 45 godina kasnije, oslabljeni bolestima bijelaca i napadima susjednih plemena, oni će 1715. nestati. Potomaka ovog plemena ipak se nešto očuvalo i oni danas žive pod imenom Edisto Indian Nation u južnoj Karolini.

## Vanjske veze
* Edisto
Stono

**Stono** (Stonoe, Stalame), pleme američkih Indijanaca iz grupe Cusabo, porodica Muskhogean, naseljena tradicionalno u domorodačko vrijeme južno od Charlestona duž rijeke Stono, na području današnjeg okruga Charleston.
Godine 1661. agresivni Yuchi iz plemena poznatog kao Westo prodiru na područje rijeke Savannah i razaraju 'gradove' Cusaba, pa se ovi 1670. prikljanjaju engleskim naseljenicima što su te godine utemeljili Charles Towne (Charleston). Mira neće dugo biti, a pleme Stono priključuje se 1674. drugim Cusabo plemenima u ustanku protiv doseljenih kolonista, što je rezultiralo odvođenjem mnogih Indijanaca u ropstvo u Zapadne Indije. Slijedit će ipak 1693. drugi kraći Stono rat sa doseljenicima. Oni će ipak zajedno sa ostalim Cusabima nestati u sljedećih pedesetak godina.

## Vanjske veze
* South Carolina – Indians, Native Americans – Stono
Wimbee

**Wimbee** (Wimbehee).- Slabo poznato pleme Indijanaca iz grupe Cusabo, porodica Muskhogean. Tradicionalno su nastanjivali kraj uz rijeku Cossawatchie River u okruzima Hampton i Jasper u Južnoj Karolini. Danas su nestali. O njihovom broju ništa se ne zna, religiji također. Živjeli su vjerojatno kao i ostali susjedi od lova ribolova i obrade tla.

Njihovo ime spominje se tek u izvještaju o prodaji zemlje 'poglavice Wimbeeja' koja se nalazila između rijeka Combahee i Broad u *Mill's Hist. S. C.*, 106 (1826). a bilježi Rivers u *Hist. S. C.* 38. (1856),
## Vanjske veze
* South Carolina – Indians, Native Americans – Wimbee
Coosa

**Coosa**, Jedno od glavnih plemena Muskogee, odnosno Upper Creek Indijanaca nastanjeno u ranom 19. stoljeću po brojnim selima u Alabami, sjeverozapadnoj Georgiji. Coose su do odlaska na Indijanski Teritorij Oklahomu kontrolirali sva naselja od Cahutta Mountainsa do Cumberland Mountainsa, sjeverno do Knoxvillea. Odlaskom Oklahomu (1832) osnovali su naselja *Abihkutci*, *Tulsa Canadian* i *Tulsa Little River*. Potomci im i danas žive u Oklahomi.

## Izvori
Fus-hatchee

**Fus-hatchee**, Maleno pleme Muskogee ili Upper Creek Indijanaca sa sjeverne obale rijeke Tallapoosa u Alabami, na području današnjeg okruga Elmore, gdje im se nalazio istoimen grad 'tulwa'. Fus-hatchee su po svoj prilici, smatra Swanton, sa Kolomima i Kan-hatkima bili srodni Holiwahalima. 

## Izvori
Hilibi

**Hilibi** (Hillabi), pleme pravih Creek Indijanaca koje je živjelo u kraju gdje se spajaju Hillabee Creek i Bear Creek u okrugu Tallapoosa u Alabami. Swanton daje nazive 6 njihovih sela Anetechapko, Etcuseislaiga, Kitcopataki, Lanutciabala, Little Hilibi i Oktahasasi. Selo Hillabi 18. studenog 1813. napao je general Andrew Jackson sa svojom armijom, prilikom čega ih je 316 poginulo ili zarobljeno a Hillabi je razoren. Preživjeli su preseljeni na Indijanski teritorij (Oklahoma).

## Vanjske veze
* Muskogee Indian Tribe, History
Holiwahali

**Holiwahali**, Jedno od plemena Muskogee ili Upper Creek Indijanaca naseljeno do odlaska na Indijanski Teritorij na sjevernoj obali rijeke Tallapoosa u okruzima Elmore i Montgomery, Alabama. Selo Laplako nalazilo im se na južnoj obali Tallapoose nasuprot Holiwahalija u okrugu Montgomery. Swanton je mišljenja da bi Fus-hatchee, Kan-hatki i Kolomi mogli biti njihovi bliži srodnici, odnosno njihovi izdanci. 

## Izvori
Kan-hatki

**Kan-hatki** /=white earth/, jedno od malenih plemena Muskogee ili Upper Creek Indijanaca čiji je dom bio u blizini plemena Kolomi na sjevernoj obali rijeke Tallapoosa u okrugu Elmore u Alabami. Inmali su svega jedan istoimeni 'grad' (tulwa). Prema Swantonu, moguće da su bili srodni sa Holiwahalima. 

## Izvori