Fudbalski savez Jugoslavije

**Fudbalski savez Jugoslavije**, odnosno **Nogometni savez Jugoslavije** (; ) bila je fudbalska federacija Jugoslavije koje je djelovalo od 1930. do 1991. (na području cijele bivše države), odnosno do 2003. na području SRJ (kada je preimenovano u Fudbalski savez Srbije i Crne Gore). Osnovano je 

## Osnivanje Saveza
Osnovan je u Zagrebu u kavani Medulić 15. travnja 1919.

Na osnivačkoj sjednici bila su zastupljena nogometna središta: Beograd, Karlovac, Niš, Novi Sad, Osijek, Požega, Sisak, Skoplje, Slavonski Brod, Split, Valjevo, Varaždin i Zagreb (7 zagrebačkih klubova). Osnivačku sjednicu vodio je Hinko Würth koji je izabran za prvog predsjednika JNS-a. Prvim tajnikom Saveza postao je dr. Fran Šuklje. Priznata su nogometna pravila koja je preveo dr. Milovan Zoričić. Prof. Franjo Bučar je predviđen za predstavnika u FIFA-i, a izbornikom reprezentacije je postao Veljko Ugrinić.
## Nazivi kroz povijest
JNS je promijenio naziv 1930. godine u *“Nogometni Savez Jugoslavije“*. Od 1. listopada 1939. godine do 6. travnja 1941. Godine nosio je naziv *„Vrhovni nogometni savez Jugoslavije“*. 1945. godine osnovan je *Odbor za nogomet* pri *“Fiskulturnom odboru Jugoslavije“*, a potom *“Fiskulturni savez Jugoslavije“* (FISAJ). Od 8. rujna 1948. godine do 1991. godine nosio je naziv **„Nogometni savez Jugoslavije“**.

## Član međunarodnih nogometnih saveza
JNS je privremenim članom FIFA-e postao 4. svibnja 1921. godine, a stalnim članom 20. svibnja 1923. godine. 1927. godine je primljen u Srednjoeuropski kup. Član UEFA-e je od 1954. godine.

## Podsavezi
### 1919. - 1939.
JNS je 1920. godine imao 130 nogometnih klubova (Bačka i Banat 5, Bosna i Hercegovina 14, Dalmacija 12, Hrvatska i Slavonija 82, Slovenija 9 i Srbija 8). Veliki broj klubova otežalo je rad Saveza pa su osnovani nogometni podsavezi:
* Zagrebački nogometni podsavez, ZNP (8. rujna 1919.)
* Splitski nogometni podsavez, SNP (7. ožujka 1920.)
* Beogradski loptački podsasvez, BLP (12. ožujka 1920.)
* Ljubljanski nogometni podsavez (slovenski: Ljubljanska nogometna podzveza) (23. travnja 1920.)
* Subotički loptački podsasvez, SLP (3. listopada 1920.)
* Sarajevski nogometni podsasvez (1920.)
Zbog stalnog povećanja broja novoosnovanih klubova JNS je donosio odluke o osnivanju novih podsaveza izdvajajući ih iz teritorija postojećih podsaveza:
* Osječki nogometni podsavez, ONP (16. ožujka 1924.)
* Skopski nogometni podsasvez (1927.)
* Novosadski loptački podsavez (1929.)
* Veliki Bečkerečki nogometni podsavez, VBNP (1929.), kasnije promijenio naziv u Petrovgradski nogometni podsavez (1935.)
* Cetinjski nogometni podsavez (8. ožujka 1931.)
* Niški loptački podsavez (8. ožujka 1931.)
* Banjalučki nogometni podsavez (13. ožujka 1933.)
* Kragujevački loptački podsavez

### 1939. - 1941.
Preseljenje Saveza iz Zagreba u Beograd 1930. godine dovelo je do rascjepa unutar Saveza, te je 1939. godine došlo do osnivanja triju nogometnih saveza unutar *Vrhovnog nogometnog saveza Jugoslavije*:
* Hrvatski nogometni savez
* Slovenski nogometni savez (slovenski: Slovenačka nogometna zveza)
* Srpski loptački savez

### 1945. - 1991.
1945. godine osnivaju se republički Fiskulturni odbori, a od 1948. godine nastaju republički i pokrajinski nogometni savezi koji su udruženi u *Nogometni savez Jugoslavije*
* Fudbalski savez Crne Gore
* Nogometni savez Bosne i Hercegovine (ili Fudbalski savez Bosne i Hercegovine)
* Nogometni savez Hrvatske
* Nogometni savez Kosova (albanski: Federata e Futbollit e Kosovës)
* Nogometni savez Makedonije (makedonski: Fudbalski Sojuz na Makedonija) 
* Nogometni savez Slovenije (slovenski: Nogometna zveza Slovenije)
* Fudbalski savez Srbije 
* Fudbalski savez Vojvodine , 9. siječnja 1949.

## Natjecanja
### 1923. - 1941.
JNS svoje prvo prvenstveno natjecanje po kup sustavu organizira 1923. godine u kojem sudjeluju prvaci nogometnih podsaveza (Zagrebački, Splitski, Beogradski, Ljubljanski, Subotički i Sarajevski). Prvo natjecanje po liga sustavu organizirano je 1927. godine. 1939. godine organiziraju se zasebna prvenstva Hrvatskog, Slovenskog i Srpskog nogometnog saveza, a najbolje momčadi se u završnici bore za prvaka Jugoslavije. Najuspješnije momčadi u prvenstvima od 1923. do 1941. su beogradski BSK i zagrebački Građanski sa po pet naslova prvaka.
### 1946. - 1991.
Od sezone 1946./47. do 1990./91. igra se ligaški sustav natjecanja gdje najlošije momčadi prelaze u niži razred natjecanja, a najbolje momčadi nižeg razreda u viši razred. Najuspješnije momčadi u prvenstvima od 1946./47. do 1990./91. godine su beogradski klubovi Crvena zvezda (18 naslova prvaka), Partizan (11), te splitski Hajduk (7) i zagrebački Dinamo (4). Savez je u razdoblju od 1947. do 1991. godine organizirao i kup natjecanje pod imenom Kup maršala Tita. 

## Reprezentacija
Jugoslavenska nogometna reprezentacija je do sredine 1991. godine odigrala više od 500 utakmica. Najveći uspjeh na svjetskim prvenstvima bio je plasman u poluzavršnicu 1930. godine, te 4. mjesto 1962. godine. Europski doprvak bila je 1960. i 1968. godine. Osvojila je 5 olimpijskih medalja, 4 u nizu: srebro 1948., 1952., i 1956., zlato 1960. i broncu 1984. godine.

## Izvori
* Zagrebački nogometni savez: Zlatni jubilej ZNS 1919-1969 
* Nogometni savez Jugoslavije  
* Splitski nogometni podsavez 
* Cetinjski nogometni podsavez 
* Milorad Sijić, ''Fudbal u Kraljevini Jugoslavije'', 2009., Kruševac 
* Yugoslavia National Team List of Results - Introduction Page