Stres (medicina)

**Stres** je skup nespecifičnih reakcija čovekovog organizma na štetne faktore iz radnog i životnog okruženja. Štetni faktori iz čovekovog okruženja aktiviraju adaptacioni mehanizam u organizmu kako bi se organizam zaštitio uspostavljanjem ravnoteže sa sredinom.

## Teorijska postavka

**Hans Seli** (Hans Selye) je 1936. postavio teoriju prema kojoj do bolesti dolazi usled poremećaja ravnoteže u organizmu pod dejstvom raznih spoljašnjih i unutrašljih činilaca. Zbirni naziv za bilo koji od tih činilaca je **[[stresor]]** (stressor). Oni ispoljavaju agresivno dejstvo na organizam - **stresorno dejstvo**, a odgovor organizma se naziva **stres-reakcijom**.

Pri poremećaju ravnoteže organizma **odbrambeni sistemi** reaguju prema vrsti stresora, ali **adaptacioni sistem** reaguje uvek na isti način. Stres reakcija je neuro-endokrinog karaktera i manifestuje se kao skup simptoma te se naziva i opšti adaptacioni sindrom ili **Selijev sindrom**.

Prodorom ove teorije u medije, stres dobija kolokvijalno značenje i često se laički tumači.

## Faze stres-reakcije

# faza alarma — šoka — kada se organizam suočava sa štetnim faktorom
# faza rezistencije - kada organizam pruža otpor štetnom faktoru pokušavajući da uspostavi ravnotežu
# faza iscrpljenosti - kada organizam iscrpljuje svoje snage u odbrani od štetnog faktora i "prepušta" mu se

Ukoliko je čovek kontinuirano izložen stresu ili ukoliko je njemu često izložen dolazi do poremećaja u funkcionisanju organizma što uslovljava pojavu **adaptacionih bolesti** kao što je hipertenzija .

Dugo se verovalo da je uzor čira na želucu ili dvanaestopalačnom crevu bolest adaptacije, međutim, danas se zna da 90% izaziva bakterija Helicobacter Pylori. Iako stres može doprineti nastanku, on nije etiološki faktor.

## Faktori stresa
Faktori koji uzrokuju stres su brojni i raznovrsni. Tako, to mogu biti fizički faktori: 
* hladnoća, 
* toplota, 
* buka, 
* vibracije, 
* otrovi ili 
* psihološki faktori: velika odgovornost, poremećeni međuljudski odnosi...

## Kako izbeći stres

Prema Primarijus Dr Snežani Kuzmanović, Spec. neuropsihijatrije, treba:

* Identifikovati i izbegavati stresne situacije kad god je to moguće
* Ne potiskivati emocije – plakati, prepričati šta se desilo
* Energiju i potiskivanu agresiju, prazniti kroz kontrolisanu fizičku aktivnost, šetnjama u prirodi, izuzetno potražiti pomoć stručne osobe
* Odvojiti dovoljno vremena za san i odmor
* Spavati kvalitetno i dobro – pravilan ritam spavanja, u isto vreme, ne uzimati razbuđujuća sredstva – kafa, čaj
* Baviti se stvarima koje nisu obavezne, pronaći hobi i razonodu
* Planirati i organizovati obaveze, napraviti redosled
* Ne dozvoliti nagomilavanje aktivnosti „što možeš danas ne ostavljaj za sutra“

## Literatura

* Carlson, N.R. & Heth, C.D. (2007). *Psychology the science of behaviour*. 4th ed. Upper Saddle River, New Jersey: Pearson Education, Inc., 527.
* Petersen, C.; Maier, S.F.; Seligman, M.E.P. (1995). *Learned Helplessness: A Theory for the Age of Personal Control*. New York: Oxford University Press. 
* Seligman, M.E.P. (1975). *Helplessness: On Depression, Development, and Death*. San Francisco: W.H. Freeman. 
* Seligman, M.E.P. (1990). *Learned Optimism*. New York: Knopf. (Reissue edition, 1998, Free Press, ).
* Holmes, T.H. and Rahe, R.H. (1967). The social readjustments rating scales. *Journal of Psychosomatic Research* 11:213–218.

## Vanjske veze

* The American Institute of Stress 
* University of Massachusetts Medical School Stress Reduction Program 
* "Research on Work-Related Stress", European Agency for Safety and Health at Work (EU-OSHA)
* "Working on Stress", European Agency for Safety and Health at Work (EU-OSHA)