open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Fuenlabrada

**Fuenlabrada** je grad od 194,669 stanovnika u centru Španjolske, koji administrativno podpada pod
Autonomnu zajednicu Madrid.

Ona je jedno od većih satelitskih naselja koje formiraju Metropolitanski Madrid - konurbaciju u kojoj živi 7,300,000 stanovnika.

## Geografija

Fuenlabrada leži udaljena 22.5 kilometara južno od centra Madrida, pa je njegovo stambeno predgrađe.

## Historija

Fuenlabrada je staro naselje službeno osnovano još 1315., ali je sve do 20. vijeka bio gradić, tad je naglo izrastao uz Madrid, sa kojim je povezan metroom.

## Pobratimski gradovi

*  Joal-Fadiouth, Senegal

## Reference
 
## Vanjske veze

* ''Ayuntamiento de Fuenlabrada''
Móstoles

**Móstoles** je grad od 206,589 stanovnika u centru Španjolske, koji administrativno podpada pod
Autonomnu zajednicu Madrid.

On je jedan od većih satelitskih gradova koji formira Metropolitanski Madrid - konurbaciju u kojoj živi 7,300,000 stanovnika.

## Geografija

Móstoles leži udaljen 18 kilometara jugozapadno od centra Madrida, pa je zapravo njegovo stambeno predgrađe. Poznat je kao sjedište najvećeg kampusa Univerziteta Juan Carlos.

## Historija

Móstoles je sve do 20. vijeka bio selo, tad je naglo izrastao uz nabujali Madrid.

## Pobratimski gradovi

*  Cádiz, Španjolska
*  Zaragoza, Španjolska

## Reference
 
## Vanjske veze

* ''Ayuntamiento de Móstoles''
Alcorcón

**Alcorcón** je grad od 168,141 stanovnika u centru Španjolske, koji administrativno podpada pod
Autonomnu zajednicu Madrid.

## Geografija

Alcorcón leži udaljen petnaestak kilometara jugozapadno od centra Madrida, praktički je spojen sa Móstolesom pa je zajedno sa njim veliko stambeno predgrađe Madridske metropole. On je jedan od većih satelitskih gradova koji formiraju Metropolitanski Madrid - konurbaciju od 7,300,000 stanovnika.

## Historija

Alcorcón je osnovan 1280., ali je sve do 20. vijeka bio gradić, tad je naglo izrastao uz Madrid, sa kojim je povezan metroom.

## Pobratimski gradovi

*  Mayarí, Kuba
*  Nejapa, Salvador
*  Distrito de Ancón, Peru

## Reference
 
## Vanjske veze

* ''Ayuntamiento de Alcorcón''
Ticanje (budizam)

**Ticanje** ili **doticaj** (sanskrit: *sparśa*, pali: *phassa*) je budistički pojam koji označava susret čula, predmeta i svesti o opa­ženom. Doticaj nastaje na osnovu čula, i jedan je od niza uslova koji vode nastanku patnje.

Ne označava fizički kontakt, već jedan od sastojaka svesti. Ovako se definiše u pali kanonu: "*Na osnovu oka i slike nastaje svest o viđenom. Tačka u kojoj se ovo troje ukrštaju jeste doticaj. Sa doticajem kao nužnim uslovom nastaje i [[vedana|osećaj]]*." (MN 18).

## Budino učenje

### Doticaj kao preduslov oseta

Buda je podučavao da je ticanje razlog na osnovu kog nastaju osećaji. Tako, dok doticaj postoji, osećamo zadovoljstvo ili bol, a prestankom doticaja njime stvoren osećaj takođe prestaje, stišava se:

Obzirom da doticaj nastaje na osnovu šest čula, on je šestovrstan: može biti proizveden putem pet fizičkih čula i uma.

### Doticaj kao preduslov svesti

Buda je tvrdio da svest ne nastaje automatski na osnovu čula, već je neophodno i ticanje sa naše strane:

### Doticaj kao preduslov patnje

Buda je takođe tvrdio da je doticaj razlog na osnovu kog nastaje patnja:

## Literatura

*  Kindle Edition..
* 
* 
.

## Izvori

## Povezano
* Osećaj (budizam)
* Uslovno nastajanje
* Budistička terminologija
Osećaj (budizam)

**Oset** ili **osećaj** (sanskrit, pali: *vedanā*) je jedan od ključnih pojmova budističke psihologije. Prema Budinom učenju, postoje tri osećaja: osećaj prijatnosti, osećaj bola i osećaj ni prijatnosti ni bola (neutralan).

*Vedana* je goli utisak opažen kao prijatan, neprijatan (bolan) ili neutralan (ravnodušan). Zato ga ne treba mešati sa emocijama. Naknadne emotivne, moralne ili duhovne vrednosti povezane sa osetom pripadaju mentalnim tvorevinama (*[[sankara]]*).

Iako oseti mogu biti prijatni, za Budu je sve što se oseća unutar patnje.

## Nastanak osećaja

Oset nastaje kad su prisutna tri uslova: čulo, predmet i svest. Spoj ova tri faktora, u budističkoj psihologiji je mentalni, a ne fizički proces.

Oseti od slika, zvuka, mirisa i ukusa su uvek neutralani, a prijatno ili neprijatno opažanje nastaje naknadno. Telesni dodir može uzrokovati prijatan i neprijatan osećaj. Misaoni kontakt može izazvati zadovoljstvo, tugu ili ravnodušan osećaj.

Oset se može zaustaviti na nivou ogoljene senzacije. Tada nema vrednovanja oseta emotivno ili intelektualno.

## Nastanak patnje

Oset, u budističkom smislu, jeste jedna od pet gomila koje čine ono što se naziva "osobom". Oset je jedna od četiri mentalne gomile; ostale tri su opažanje, mentalni sklopovi i svest.

Sam oset je uslovljen, i on uslovljava druge faktore. U lancu uslovnog nastanka, ovo je izraženo karikom: "doticaj uslovljava osećaj" (*[[phassa]] paccaya vedana*). Ukoliko iz toga uslede osećaji, onda se prelazi na sledeću kariku: "osećaj uslovljava žudnju" (*vedana paccaya [[tanha]]*).

## Prevazilaženje osećaja

Na pitanje koja je razlika između mudraca i običnog čoveka, kad oboje osećanju prijatnost, bol i neutralan osećaj, Buda odgovara:

Dalje Buda poentira razliku:

Obzirom da su osećaji prolazni i po svojoj prirodi podložni promeni, Buda ih je odredio kao uzročnike patnje koje treba prevazići. On je govorio da je opasnost kod osećaja to što su nestalni, a izlaz je u napuštanje želje za njima.

## Izvori

## Povezano
* Osećaj
* Uslovni nastanak
* Budistička terminologija

## Vanjske veze
* Ñāṇaponika Thera, Kontemplacija osećaja
Prađna

**Prađna** ili **pana**  (sanskrit: prajñā, pali: *paññā*; iz sskt korena *pra* i *đna* - zna) je pojam indijske filozofije koji znači "pra znanje", mudrost, odnosno spoznaju u dubljem smislu, spoznaju osnovnih činjenica sveta. U tom smislu je u nju uključena i đnana, obično znanje, kojoj može biti i sinonim.

## Mudrost u budizmu

U budizmu, mudrost je sposobnost donošenja razboritih odluka i izvlačenja tačnih zaključaka, zasnovanih na iskustvu i znanju. Mudrost je sposobnost uma i otuda stanje u kojem je um utiče i na mogućnost da budemo mudri. Oslobađanje uma od predrasuda i unapred formiranih ideja, razvijanje svesnosti, kao i um koji nije pretrpan, već smiren, sve to pomaže u razvijanju mudrosti. Buda je tvrdio da postoji bliska veza između moralnog ponašanja i mudrosti:

## Izvori

## Povezano
* Mudrost
Neznanje (budizam)

**Neznanje** ili **ne-vid** (sanskrit: अविद्य *[[avidyā]]*, pali: *avijjā*) u budizmu označava temeljno nerazumevanje stvarnosti. Smatra se izvorom svega rđavog, jer sprečava čoveka da raspozna istinsku prirodu stvari.

U zakonu „uslovnog nastanka", Buda svaki kosmički proces izvodi iz neznanja, a sveukupno spasenje iz prestanka neznanja. Iako je po obliku negativno, “ne-znanje” nije puko odsustvo znanja. Ono je pre jedan podmukao i nestabilan faktor koji neprekidno dejstvuje, tako što se ubacuje u svaki deo našeg unutrašnjeg života. Ono iskrivljuje kogniciju, dominira voljom i daje ton čitavom našem iskustvu.

Neznanje se sastoji u pridavanju sopstva i suštine prolaznim pojavama. Kada se ono prevaziđe uvidom, nađemo se pred golom činjenicom nepostojanosti i nesopstva. Za suštinu pojavnosti se kaže da je ništa, prazno (šunjata).

Prema budističkom učenju, neznanje je uslov nastanka nečistoća uma, a same nečisto­će – u koje spada i neznanje – su uslov neznanja. Tako je neznanje u ovom životu uslovljeno neznanjem iz prethodnog. Nije moguće utvrditi početak neznanja, jer je samsara, tok preporađanja, bez vidljivog početka.

Neznanje se otklanja postupnim i upornim razvojem mudrosti.

## Etimologija

Pored sanskritskog pojma **avidja** (neuvid, nevid), za neznanje se takođe koristi i reč **ađnana** (*ajnana*), suprotnost od đnana, što doslovno znači neznanje.

## Budino učenje

Buda je govorio: “*Elemenat neznanja je zaista jedan moćan element*” (SN 14:13). On je učio da neznanje stoji u osnovi svih rđavih dela i sveukupne patnje, i zbog toga je prva karika u lancu uslovnog nastajanja. Žudnja i mržnja su takođe ukorenjeni u neznanju, koje je najpostojanije od ova tri korena zla.

Buda je govorio da ljudi čine najteža zlodela iz neznanja:

Inače, neznanje je čoveku prirođeno i zato je tako teško rešiti ga se i — pre svega — uopšte ga uočiti. Međutim, dok čovek ne uoči i iskoreni neznanje, svi njegovi napori su uzaludni:

## Tumačenja

Neznanje se infiltrira u naša opažanja, misli i gledišta, tako da na kraju potpuno pogrešno razumemo svoje iskustvo, prekrivajući ga sa više slojeva obmane. Najvažnije među tim obmanama su tri sledeće: obmana da vidimo trajno u onome što nije trajno, obmana da nas zadovoljava ono što nas ne može zadovoljiti i obmana sopstvu tamo gde ga nema.

Među kognitivnom iskrivljenjima, najukorenjenija i najupornija je iluzija o sopstvu, ideja da postoji jedno istinski utvrđeno “ja”, sa kojim se poistovećujemo. Pošto je preuzimamo kao tačku iz koje posmatramo svet, u umu sledstveno nastaju dvojstva “ja” i “ne-ja”, “moje” i ono što nije “moje”. Zarobljeni u tim dihotomijama, postajemo žrtvom mentalnih nečistoća, nagona da nešto zgrabimo samo za sebe ili uništimo, a onda i žrtvom patnje koja iz svega toga neizbežno proizlazi. Ova zabluda se prevazilazi uviđanjem nesopstva.

## Literatura
* 
* 
* 
* 

## Izvori

## Povezano
* Znanje (budizam)
* Mudrost (budizam)
* Obmana (budizam)
Avidya

**Avidja** (sanskrit: अविद्य *avidyā* - neznanje) ili **aviđđa** (pali: *avijjā*) je pojam indijske filozofije koji označava neznanje, zabludu.

To je temeljni pojam svake indijske filozofije, ali u svakom pojedinom slučaju ima posebno značenje. Ima široku primenu u raznim sistemima indijske filozofije, hinduizmu i u budizmu.

U raznim školama indijske filozofije se smatra da iz sveta privida ne izbavljaju dela, već saznanje, te je neznanje glavna prepreka izbavljenju (*[[mokša]]*). 
 
## Etimologija

Pored sanskritskog pojma **avidja** (neuvid, nevid), za neznanje se takođe koristi i reč **ađnana** (*ajnana*), suprotnost od đnana, što doslovno znači neznanje.

## Neznanje u indijskoj filozofiji

Neznanje se u indijskoj filozofiji odnosi prvenstveno na iluziju odvojenosti. Koncepcija upanišada, koju je oživela vedanta, stavljala je moral ispod oslobađajućeg saznanja: posedovanje istine je iznad dobra i zla. Naglasak nije bio na grehu, već na neznanju, ajnana. Neznanje je, po rečima Abhinavagupte, dvojako: urođeno, jer sama naša individualnost pomračuje vrhovnu inteligenciju, i mentalno, pojačano našim posebnim, ljudskim zabludama.

U vedanti se neznanjem naziva neuviđanje jedinstva sebe i univerzalnog bića (atman = brahman). Avidja je zapravo doživljaj prividnog sveta koji nam iluzija o parcijalnosti bića nameće umesto istine o sveobuhvatnom biću.

Uviđajući iracionalnu prirodu neznanja, indijska filozofija traži odgovarajuća sredstva ostvarenja istine radi „oslobođenja“ (mokša). Neznanju se suprotstavlja pravo znanje na potpuno drugom nivou, te na mesto nižeg znanja zastrtog prividom (maja) omogućuje više znanje koje donosi spas. Okončanje neznanja je po pravilu moguće jedino pomoću znanja u višem smislu.

## Neznanje u budizmu

Neznanje se u budizmu smatra izvorom svega rđavog, što kao zastorom prekriva viđenje, sprečavajući čoveka da raspozna istinsku prirodu stvari.

Buda je učio da neznanje stoji u osnovi svih rđavih dela i sveukupne patnje, i zbog toga je prva karika u lancu uslovnog nastajanja. Žudnja i mržnja se nalaze ukorenjeni u neznanju i vezani su za neznanje koje je najpostojanije od ova tri korena zla. Inače, neznanje je čoveku prirođeno i zato je tako teško rešiti ga se i — pre svega — uopšte ga uočiti.

Neznanje se sastoji u pridavanju sopstvenosti i bitnosti prolaznim pojavama. Kada se ono prevaziđe spoznajnim uvidom, nađemo se pred golom činjenicom nepostojanosti i bezličnosti pojavnosti. Za suštinu te pojavnosti se kaže da je ništa, prazno (šunjata).

## Izvori

## Povezano
* Znanje
* Gnosis
* Prađna
Namarupa

**Ime-oblik** ili **ime-lice** (pali, sanskrt: *nāmarūpa*), složenica je indijske filozofije, nastala spajanjem reči *[[Nama (budizam)|nama]]* (ime) i *[[Rupa (sanskrit)|rupa]]* (telo). 

U budizmu, ime-oblik označava umno-telesni sklop, skup svih procesa koji čine ljudsko biće, odnosno organizam u psihofizičkoj celovitosti. *Ime* (*nama*) predstavlja njegovu psihološku stranu, a *oblik* (*rupa*) fizičku. Tako su ova dva pojma međusobno zavisna i nerazdvojiva.

Ime-lik je nominalistički izraz svojstven budističkoj filosofiji, čija je analogija u evropskoj filosofiji "telo i duša" ili psihički i fizički faktor. Izraz *rupa* prvenstveno označava predmet čula vida.

Ime-oblik se donekle koristi kao sinonim za pet gomila koje čine ljudsko biće.

## Umno i telesno

Imenom (*nama*) se nazivaju: osećaj, opažaj, volja, kontakt i pažnja. Pet mentalnih elemenata okupljenih pod nazivom *nama* jesu ključni sastojci svesti. Oni su sadržani u svakom iskustvu i imaju presudnu ulogu u kogniciji objekata. 

Telom (*rupa*) se nazivaju četiri osnovna elementa i materijalni oblik sačinjen od njih. Četiri elementa (zemlja, voda, vatra i vazduh) predstavljaju osnovna svojstva tela: čvrstinu, koheziju, toplotu i pokretljivost.

## Jedinstvo gomila

Izraz ime-oblik se koristi da označi pet gomila svesnog bića, odnosno jedinstvo tela, osećaja, opažanja, mentalnih tvorevina i svesti. 

U budizmu, vezanost za ime-oblik se smatra uzrokom patnje.

## Uslovljeni nastanak

Ime-oblik čini ključnu kariku u lancu uslovljenog nastanka. Prema Budinom učenju, iz svesti kao uslova nastaje ime-oblik. Takođe, "svest ne postoji onda kada ime i oblik ne postoje. Kad ime i oblik nestanu, svest takođe nestane".

Prema rečima Saripute, ko razume ime-oblik, taj poseduje ispravno razumevanje:

## Literatura
* 
* 

## Reference
Mržnja (budizam)

**Mržnja** ili **bes** (, ) je budistički pojam koji označava jedan od tri glavna otrova uma.

Buda je tvrdio da je mržnja najveće zlo. On je kao protivotrov mržnji preporučivao razvijanje ljubavi prema svim bićima, uključujući i same sebe.

## Budino učenje

Prema Budinom učenju, mržnja je jedan od načina da se skrene s puta:

Buda je pozivao da živimo u ljubavi među onima koji mrze. On je učio da na mržnju nikada ne treba odgovarati mržnjom:

 
Ne samo što drugome ne treba odgovarati omrazom, već ne smemo dozvoliti mržnji da prodre u naš um:

## Literatura
* 

## Izvori

## Povezano
* Ljubav (budizam)
* Budistička terminologija
Ljubav (budizam)

**Ljubav** ili **blagonaklonost** (sanskrt: *maitrī*, pali: *mettā*) je neophodan činilac savršenstva u budističkoj etici i jedno od četiri „uzvišena boravišta“ (*brahma-vihara*).

Kao protivotrov mržnji, koja truje um, Buda preporučuje razvijanje prijateljske ljubavi prema svim bićima, uključujući i same sebe.

## Etimologija

Pali reč *meta* se obično prevodi kao ljubav motivisana saosećanjem, prijateljska ljubav, blagonaklonost. Neki je prevode i kao sveopštu ljubav.

## Budino učenje

Buda je pozivao da živimo u ljubavi među onima koji mrze. On je govorio da ljubav premašuje sva ostala dela kojima se stiču zasluge:

Prema Budinim rečima, ispunjenost ljubavlju je put kojim se stiže do boga:

Buda je učio da treba gajiti um pun ljubavi za svoje neprijatelje:

## Ljubav u budizmu

Buddhaghosa definiše ljubav ovako: "Ljubav se označava kao podsticanje tuđe dobrobiti, njezina uloga je da želi njihovu dobrobit, ispoljava se kao uklanjanje ljutnje i neposredni uzrok je uočavanje potencijala za voljenje u drugim bićima".

## Literatura
* 

## Izvori

## Povezano
* Mržnja (budizam)
* Budistička terminologija
Bambino

***Bambino*** je treći EP francuske pjevačice Dalide, koji je izdan krajem 1956. godine. Dobio je ime po naslovnoj pjesmi *Bambino* koja je bila prvi veliki Dalidin hit jer je provela 45 tjedana u kao broj 1 francuske Top ljestvice pjesama. Pjesma je ostala kao jedan od najvećih Dalidinih hitova.

Među više obrada, jedna se pojavila u filmu OSS 117 iz 2006. godine, gdje je na Alžirsko arapskom pjeva Jean Dujardin.

## Top ljestvice

## Izvori
Sreća (budizam)

***Sukha*** je sanskritska i pali reč koja označava sreću. U budizmu, sreća je osećaj lakoće, blagostanja i zadovoljstva, može se kretati u rasponu od blage do veoma intenzivne, a može biti trenutna ili trajna.
 
Njena suprotnost je reč *[[dukkha]]*, koja označava patnju i povezana nepovoljna stanja.

## Etimologija

U uobičajenom smislu, pali reč *sukha* znači sreća, ugoda, lakoća, kao suprotnost reči *[[dukkha]]*, koja znači patnja, bol, muka, tuga, beda, neugoda. U sanskritu, prefiksi *su* i *dus* označavaju dobro ili loše. Reč *kha* je izvorno označavala rupu na točku na vozilima drevnih Arijevaca, od čijeg kvaliteta je uglavnom zavisila ugodnost vožnje.

## Budino učenje

### Um kao izvor sreće

Buda je govorio da je um preteča svih stvari, a da sreća, "kao nerazdvojna senka", prati one koji sa dobrim naumom govore i rade. Prema Budinom učenju, sreća potiče iz uma, te najveću sreću "od svih stvari" donosi dobro očišćen um:
 

Sreća igra važnu ulogu u meditaciji po tome što doprinosi razvoju stabilne, neusiljene sabranosti. Buda je rekao: "Um koji je srećan postaje sabran".

### Sreća tela i sreća duha

Buda je pravio razliku između sreće tela, koja zavisi od čula, i duhovne sreće, koja nastaje kada postepeno oslobađamo svoj um.

Neki oblici ovozemaljske sreće za koje je Buda govorio da su legitimni i vredni jesu sreća posedovanja, imetka i lišenosti dugovanja (A.II,68). Osećaj postignuća kada se ističemo u svojoj profesiji i zahvaljujući tome imamo ugodan život može nas veoma usrećiti (D.I,51).

Međutim, savršena sreća se ne može pronaći u svetu čula; on će uvek doneti nezadovoljstvo i smrt. Stvari koje podstiču duhovnu sreću su praktikovanje vrline (D.I,69), pravičnost (A.I,294), smirivanje čula (D.I,69), radost zbog svoji dobrih dela (Dhp.16), kroćenje uma (Dhp.35), mogućnost da volimo iako smo okruženi onima koji mrze (Dhp.197) i spokoj (Dhp.202). Konačno, najviša sreća dolazi od postizanja probuđenja (Dhp.203). Zbog toga, mudar čovek napušta manju sreću i okreće se na većoj. Za razliku od ostalog sveta, mudraci smatraju srećom nestanak ovoga tela:

## Izvori

## Povezano
* Sreća
* Budistička terminologija

## Vanjske veze
* Sukha vaggo (Sreća)
* Kontemplacija sreće

## Reference
Zapisnik (TV drama)

***Zapisnik*** je jugoslovenska TV drama na makedonskom jeziku emitovana 1983. godine. Režirao ju je Tihomir Bačovski a scenario su napisali Mile Nedelkovski i Velko Nedelkovski.

## Uloge

Ostale uloge &nbsp;▼




## Vanjske veze
*
Slana vo cutot na bademite

***Slana vo cutot na bademite*** je jugoslovenska TV drama na makedonskom jeziku emitovana 1983. godine. Predstavlja adaptaciju istoimenog romana Meta Jovanovskog. Režirao ju je Ilija Filipovski.

## Uloge

## Vanjske veze
*
Srbo Ivanovski

**Srbo Ivanovski** (1928 - 12. mart 2014) bio je makedonski književnik. 

## Bibliogafija
* Lirika (poezija, 1950),
* Želbi i međi (poema, 1950),
* Sredbi i razdelbi (poezija, 1953),
* Beli krikovi (poezija, 1956),
* Mađepsan patnik (poezija, 1966),
* Pena od planinata (poezija, 1972),
* Prsten na vremeto (poezija, 1993),
* Gorčliv koren (poezija, 1994),
* Čelust na vremeto (poezija, 1996),
* Blizu do životot blizu do smrtta (poezija, 1998).
* Žena na prozorecot (raskazi, 1955),
* Koga tetin Klimente šetaše nad gradot (zbbirka priča 1982),
* Želkite od rajskata gradina (zbirka priča, 2009),
* Osameni (roman, 1957),
* Martin Nunata (roman, 1979),
* Leonida trča okrvaven (roman, 1980),
* Dodeka go čekavme Andreja (roman, 1990),
* Balada za isčeznatite (roman, 1994),
* Nepodobniot (roman, 1997).

## Izvori

## Vanjske veze
*Поезија од Србо Ивановски 
*Поезија од Србо Ивановски
*раскази од Србо Ивановски
Prolaznost

**Prolaznost** ili **nepostojanost** ( *anitya*;  *anicca* *anića*) je jedna od tri karakteristike postojanja prema budističkoj filozofiji.

Nepostojanost znači da su uslovljeni fenomeni u konstantnom kretanju, pojave koje se razlažu i nestaju skoro istog trenutka kada i nastanu. Ovaj pojam pripada osnovnoj Budinoj konstataciji: "sve su tvorevine nepostojane, sve su tvorevine bolne, sve su pojave bez sopstva" (*sabbe [[sankhara]] [[anicca]], sabbe sankhara [[dukkha]], sabbe [[dhamma]] [[anatta]]*).

Prolaznost i neprestana promena su vođene beskrajnim lancem uzroka i posljedica. Budisti veruju da uvid o nepostojanosti i uslovljenosti svih pojava oslobađa od žudnje za životom, straha od smrti i svih negativnih emocija i postupaka koji uz njih idu.

"Prolazne su tvorevine!" (*anića vata sankhara*) je fraza u zemljama teravada budizma kojom se objavljuje smrt voljenih bića.

## Etimologija

Veljačić smatra da prolaznost nije sasvim adekvatan prevod palijske reči *anića*. Značenje je nešto šire, te bi u celokupni opseg ovog pojma došla u obzir i sledeća značenja: promenljivost, nestalnost, netrajnost, nepostojanost, kratkotrajnost, trenutačnost.

## Budino učenje

Buda je govorio da "sve što nužno nastaje, to nužno i prestaje", te da ne možemo posedovati ništa što je trajno:

Posebno je ukazivao na prolaznost i kratkoću ljudskog života:

Buda je govorio da ono što je prolazno jeste bolno, te da nije ispravno ono što je prolazno, bolno i podložno promeni smatrati kao »ja ili moje sopstvo«. On je učio da uviđanje nepostojanosti vodi do nirvane:

Buda nakon toga nabraja i ostalih šest čula i svest o njima.

## Literatura
* 

## Izvori

## Povezano
* Budistička terminologija
Let vo mesto

***Let vo mesto*** je jugoslovenska TV drama na makedonskom jeziku emitovana 1984. godine. Predstavlja adaptaciju istoimenog pozorišnog komada Gorana Stefanovskog. Režirao ju je Slobodan Unkovski.

## Uloge

Ostale uloge &nbsp;▼




## Vanjske veze
*
Nada Gešovska

**Nada Gešovska** (Prilep, 24. maj 1930 – Skopje, 5. januar 2003) je bila jugoslovenska i makedonska filmska i pozorišna glumica.

Karijeru je započela 1951. godine u prilepskom pozorištu. Od 1958. je član Makedonskog narodnog teatra, a 1964. godine prelazi u Dramski teatar. Filmsku karijeru je počela sa manjim ulogama, ali njeno lice su ubrzo prihvatili kao prototip žene blagoslovene tuge i diskretno izraženog dostojanstva. Tokom svoje glumačke karijere ostvarila je brojne filmske i pozorišne uloge. Dobitnik je mnogih nagrada, uključujući i nagradu „13. novembra“.
## Filmografija

|- style="background: Lavender; text-align:center; "
| colspan="4" |1960.-te
|-
| 1964. || Pod istim nebom  || Krstevica
|-
| 1966. || Do pobede i dalje  || /
|-
| 1967. || Memento  || Majkata na Jana
|-
| 1968. || Planina gneva  || Nevena (kao Nada Gešoska)
|-
| 1969. || Vreme bez rata  || Fronevica (kao Nada Gešoska)
|- style="background: Lavender; text-align:center; "
| colspan="4" |1970.-te
|-
| 1970. || Cena grada  || Starica 1
|-
| 1970. || Vujkoviot son TV film || /
|-
| 1971. || Žeđ  || /
|-
| 1971. || Makedonski deo pakla  || Pača
|-
| 1971. || Prijem TV film || /
|-
| 1972. || Tabakerata TV film || /
|-
| 1974. || Sredba TV film || Dafina (kao Nada Gešoska)
|-
| 1975. || Jad  || Hrisija
|-
| 1975 1976. || Patot kon idninata TV serija || /
|-
| 1977. || Vapcarov TV film || /
|- style="background: Lavender; text-align:center; "
| colspan="4" |1980.-te
|-
| 1980. || Olovna brigada  || /
|-
| 1981. || Samotija TV film || Trpena (kao Nada Gešoska)
|-
| 1981. || Prvite cutovi TV serija || Baba
|-
| 1982. || Ilinden TV serija || Baba Mara
|-
| 1984. || Beloto ciganče TV serija || /
|-
| 1984. || Let vo mesto TV film || Sultana (kao Nada Gešoska)
|-
| 1984. || Kamčevci TV serija ||
|-
| 1987. || Treto doba TV serija || /
|-
| 1988. || Za sada bez dobrog naslova  || Majka
|- style="background: Lavender; text-align:center; "
| colspan="4" |1990.-te
|-
| 1992. || Vreme, život  || Vera (kao Nada Gešoska)
|-
| 1995. || Vo svetot na bajkite TV serija || Babata
|-
| 1997. || Preku ezeroto  || Evdokija (kao Nada Gešoska)
|- style="background: Lavender; text-align:center; "
| colspan="4" |2000.-te
|-
| 2001. || Vo svetot na bajkite 2 TV serija ||
|-
| 2002. || Naše maalo TV serija || Baba
|}

## Vanjske veze
*
Đokica Lukarevski

**Đokica Lukarevski** (, Skopje, 29. april 1951) je makedonski filmski i pozorišni glumac.

## Filmografija

|- style="background: Lavender; text-align:center; "
| colspan="4" |1970.-te
|-
| 1976. || Cimerite od soba 306  || 
|-
| 1977. || Ispravi se, Delfina  || Fotograf
|-
| 1977. || Golemata soba TV film || /
|-
| 1977. || Soslušuvanjeto na železničarot TV film || Vlado
|-
| 1977. || Presuda  || Vane (kao Gjokica Lukarevski)
|-
| 1979. || Žena od malter TV film || /
|- style="background: Lavender; text-align:center; "
| colspan="4" |1980.-te
|-
| 1980. || Olovna brigada  || /
|-
| 1982. || Ilinden TV serija || /
|-
| 1983. || Zapisnik  TV film || /
|-
| 1984. || Komedijanti TV serija || Poručnikot
|-
| 1984. || Ispoved na taksistot TV film || Vikentie
|-
| 1984. || Hihiriku - 5 godini TV film || /
|-
| 1985. || Na naš način TV serija || /
|-
| 1985. || Trgovecot od Solun TV film || Karaspiro
|-
| 1985. || Jazol  || Rom cevločistač 
|-
| 1985. || Ajde da se družime TV serija || /
|-
| 1986. || Kliment Ohridski TV film || Bogdan
|-
| 1987. || Trst via Skopje TV serija || /
|-
| 1987. || Teatarče Levo kose TV serija || /
|-
| 1987. || Haj-Faj  || /
|-
| 1988. || Vtora smena TV serija || Tatkoto na Simona
|-
| 1988. || Marka TV film || /
|- style="background: Lavender; text-align:center; "
| colspan="4" |1990.-te
|-
| 1990. || Alf od Novo Lisiče TV-film || Ramche
|-
| 1991. || Do, re, mi TV serija || /
|-
| 1991. || Opstanok TV serija || Šoferot
|-
| 1991. || Tetoviranje  || Milicioner 2
|-
| 1991. || Makedonija može TV serija || Kiril
|-
| 1991. || Vo kafuleto kaj Gene TV-film || Italijanečot
|-
| 1988 1992. || Tvrdokorni TV serija || Biolčeto
|-
| 1986 1992. || Makedonski narodni prikazni TV serija || /
|-
| 1992. || Čudovista vo našiot grad TV serija || /
|-
| 1993. || Krik na nemiot indijanec TV film || /
|-
| 1995. || Vo svetot na bajkite TV-serija ||
|-
| 1999. || Hihiriku - 20 godini TV film || /
|- style="background: Lavender; text-align:center; "
| colspan="4" |2000.-te
|-
| 2001. || Agencija osameni srca TV-serija ||
|-
| 1994 2003. || Makedonski narodni prikazni 2 TV serija || /
|-
| 2003. || Bitolski lakrdii TV serija || /
|-
| 2006. || Pusto tursko TV film || Velizar
|-
| 2009. || Veter niz topolite TV-serija ||
|-
| 2009. || Balkan Bend TV serija || Džokonda
|- style="background: Lavender; text-align:center; "
| colspan="4" |2010.-te
|-
| 2010. || Makedonski narodni prikazni 3 TV serija || /
|-
| 2010. || Azilanti TV serija || Mirko Pendrek
|-
| 2013 2014. || Tvrdokorni TV serija || Leko Džorlev / Kodos Riste / Platenikot Stojčo Trupčev
|-
| 2014-2015. || Makedonski narodni prikazni TV-serija || 
|- style="background: Lavender; text-align:center" 
| colspan="4" |2020.-te
|-
| 2019-2022. || Dajte muzika TV-serija || Majstor Djoko
|-
| 2022. || Ruček TV-film || Glasot
|-
| 2024. || Makedonski narodni prikazni TV-serija ||
|}

## Vanjske veze
*
Isčekuvanje

***Isčekuvanje*** je jugoslovenska TV drama na makedonskom jeziku emitovana 1984. godine. Režirao ju je Bogdan Pop Đorčev koji je napisao i scenario.

## Uloge

## Vanjske veze
*
Trgovecot od Solun

***Trgovecot od Solun*** () je jugoslovenska TV drama na makedonskom jeziku emitovana 1985. godine. Režirao ju je Duško Naumovski, a scenario je napisao Petar Kostov.

## Uloge

Ostale uloge &nbsp;▼




## Vanjske veze
*
Svesnost disanja

**Sabranost pažnje na dah** ili **svesnost disanja** (pali: *ānāpānasati*, sanskrt: *ānāpānasmṛti*) je najpoznatiji vid budističke meditacije. To je meditativna tehnika u kojoj se centar pažnje vezuje za osećaje koji se javljaju pri udahu i izdahu.

Vežba sabranosti pažnje na disanje ne podrazumeva bilo kakav svestan pokušaj da se reguliše disanje, kao što je to slučaj u hatha jogi, već neprekidan napor da se svesnost fiksira na dah, dok se on kreće svojim prirodnim ritmom.

## Budino učenje

Od svih tehnika budističke meditacije, sabranost na dah ima fundamentalnu važnost. Prema Budinom učenju, ovo motrenje usredotočeno na disanje dovodi do smirenja, uzvišenosti, blagosti i sreće, "neposredno izaziva iščezavanje svih loših misli i smiruje duh." Buda je upravo ovu tehniku preporučivao kao glavno sredstvo postizanje budnosti.

Ovako počinju Budine upute o svesnosti disanja:

Buda je ovu metodu poredio sa kroćenjem divljeg govečeta:

On sabranost na dah naziva „Tatagatino boravište”, jer ju je često praktikovao i posle probuđenja, boraveći u izolaciji, duboko u šumi.

## Literatura
* 

## Izvori

## Povezano
* Budistička meditacija

## Vanjske veze
* O sabranosti pažnje na dah (ānāpānasati sutta)
* Nanaponika Thera, Sabranost na dah
Prijateli

***Prijateli*** je jugoslovenska TV drama na makedonskom jeziku emitovana 1985. godine. Režirao ju je Stojan Stojanoski a scenario su napisali Vlado Malevski i Stojan Stojanoski.

## Uloge

## Vanjske veze
*
Getafe

**Getafe** je grad od 178,288 stanovnika u centru Španjolske, koji administrativno podpada pod
Autonomnu zajednicu Madrid.

## Geografija

Getafe leži odmah do Leganésa, sa kojim je praktički je spojen, udaljen trinaestak kilometara južno od centra Madrida, sa kojim je povezan metroom. 
Poznat je kao najstarija vojna baza španjolske avijacije.

On je jedan od satelitskih gradova koji formira Metropolitanski Madrid - konurbaciju u kojoj živi 7,300,000 stanovnika.

## Historija

Getafe je osnovan oko 1326., ali je sve do 20. vijeka bio beznačajni gradić, tad je naglo izrastao kao industrijsko predgrađe Madrida.
## Pobratimski gradovi

*  Jetafe, Filipini
*  Djrafia, Saharska Arapska Demokratska Republika
*  Guanabacoa, Kuba

## Reference
 
## Vanjske veze

* ''Ayuntamiento de Getafe''
Ispoved na taksistot

***Ispoved na taksistot*** () je jugoslovenska TV drama na makedonskom jeziku emitovana 1984. godine. Predstavlja adaptaciju istoimene drame Tome Arsovskog. Režirao ju je Duško Naumovski.

## Uloge

## Vanjske veze
*
Slobodni pad (razvrstavanje)

Slobodni ili slobodan pad može označavati:

*slobodni pad
*''Slobodan pad'' (TV drama) (1985);
*''Slobodan pad'' (kratki film) (2004)
Tathāgata

**Tatagata** (sanskrit, pali: *tathāgata* - takodošavši ili takootišavši) u budizmu, prema napomenama najstarijih komentara, označava ljudsko biće uopće. To biće je "snop" ili "gomilište" pet sastojaka egzistencije.

Ovim izrazom je Gotama Buda nazivao sebe, prema Pali kanonu. U budističkoj tradiciji, jedan je od najčešćih naziva za Budu, mada se ponekad koristi i za nekog od njegovih učenika arahanta.

Epitet *tathagata* je korišćen u drevnoj Indiji za osobu koja je dostigla najviši duhovni cilj.

## Etimologija
Izraz tatagata, jedan od najčešćih i najteže "doslovno" prevodivih naziva za Budu. Naziv Tatagata je u neku ruku paradoksalan i može imati dva značenja: "Takodošavši" i "Tako otišavši". Poreklo ovog termina i zašto je korišćen nejasno je.

Prema napomenama najstarijih komentara, označava ljudsko biće uopšte, odnosno "gomilište" pet sastojaka egzistencije. Nekad se prevodi i kao Oslobođeni.

## Budino učenje
Prema Budinim rečima, Tathāgata, potpuno probuđeni, retko se dogodi u ovome svetu.

Nasuprot nadljudskim osobinama koje su mu pripisivali neki učenici, Buda je kao osobine Tatagate naveo da on zna osećaje, opažaje i misli "kada nastaju, kada traju, kada nestaju." Buda je onom ko želi da istraži o Tathāgati, kako bi otkrio je li potpuno probuđen ili ne, preporučio sledeće kriterije:

U nastavku Vimamsaka sutte, Buda daje još niz načina na koje se može istražiti je li neko Tathāgata. Ako jeste, takvom se učitelju treba prikloniti, jer poverenje počiva na razlozima, odnosno potkrepljuju ga dokazi.

U razgovoru sa Anuradhom, Buda podučava da se "takvo biće" ne može obilježiti ni jednom od četiri isključive tvrdnje: "takvo biće postoji poslije smrti" ili "takvo biće ne postoji poslije smrti" ili "takvo biće i postoji i ne postoji poslije smrti" ili "takvo biće niti postoji niti ne postoji poslije smrti". U obrazloženju kaže pošto nema sopstva, ne možemo tvrditi da je takvo biće prestalo niti nastavilo da postoji.

## Povezano
* Budistička terminologija

## Izvori

## Literatura
* Čedomil Veljačić, *[http://srednjiput.rs/tumacenja/cedomil-veljacic/veljacic-budizam/ Budizam]*, Zagreb, 1977.
*
Od zad grb

***Od zad grb*** () je jugoslovenska TV-drama na makedonskom jeziku emitovana 1985. godine. Režirao ju je Blagoj Andreev a scenario je napisao Jovan Pavlovski.

## Uloge

## Vanjske veze
*
Pozuelo de Alarcón

**Pozuelo de Alarcón** je grad od 85,605 stanovnika u centru Španjolske, koji administrativno podpada pod
Autonomnu zajednicu Madrid.

## Geografija

Pozuelo de Alarcón leži udaljen trinaestak kilometara zapadno od centra Madrida, sa kojim je povezan autoputom. 
Poznat je po velikom pojasu šume.

On je jedan od većih satelitskih gradova koji formira Metropolitanski Madrid - konurbaciju u kojoj živi 7,300,000 stanovnika.

## Historija

Pozuelo de Alarcón je sve do 20. vijeka bio beznačajni gradić, tad je naglo izrastao kao stambeno industrijsko predgrađe Madrida.

## Pobratimski gradovi

*  Poznanj, Poljska
*  Issy-les-Moulineaux, Francuska
*  Recanati, Italija
*  Naucalpan, Meksiko
*  Bir Lehlou, Saharska Arapska Demokratska Republika

## Reference
 
## Vanjske veze

* ''Ayuntamiento de Pozuelo de Alarcón''
Coslada

**Coslada** je grad od 83,011 stanovnika u centru Španjolske, koji administrativno podpada pod
Autonomnu zajednicu Madrid.

## Geografija

Coslada leži odmah do San Fernando de Henares, sa kojim je praktički je spojena, od centra Madrida udaljena je dvanaestak kilometara istočno.
Na terenu grada leži Aerodrom Madrid-Barajas.

Ona je jedan od satelitskih gradova koji formiraju Metropolitanski Madrid - konurbaciju u kojoj živi 7,300,000 stanovnika.

## Historija
Još 1576. Coslada je bila malo selo koje se sastojale od male crkve i par kuća.
Blagi porast stanovništva dogodio se tokom 19. vijeka, tako da je oko 1818. zajedno sa San Fernandom de Henares formirao općinu. To nije dugo trajalo jer je već 1820. administrativno podpao pod Alcalu de Henares. 
Grad je snažan rast doživio tokom 20. vijeka, od kad je podignut aerodrom i metro do Madrida.

## Pobratimski gradovi

*  San José de las Lajas, Kuba
*  Oradea, Rumunjska
*  Nejapa, Salvador
*  Jenin, Palestinska samouprava

## Reference
 
## Vanjske veze

* ''Ayuntamiento de Coslada''
Metropolitanski Madrid

**Metropolitanski Madrid** službeno španjolski *Área metropolitana de Madrid* je konurbacija u kojoj danas živi 7,300,000 stanovnika u centru 
Španjolske, koja administrativno podpada pod Autonomnu zajednicu Madrid.

## Karakteristike

Metropolitanski Madrid formira 330 općina koje ne leže sve samo u Zajednici Madrid već i na terenu susjednih provincija; Ávila, 
Cuenca, Guadalajara, Segovia i Toledo.

Metropolitanski Madrid karakterizira radijalna shema širenja, slična načinu kako su se širili Pariz i London, a različita od formiranja 
velikih konurbacija kao što je Ruhr u Njemačkoj i Randstad u Nizozemskoj.

Veći gradovi metropolitanskog Madrida, su pored samog Madrida; Las Rozas de Madrid, Majadahonda, Pozuelo de Alarcón, San Sebastián de los Reyes, Alcobendas, Coslada, San Fernando de Henares, Rivas-Vaciamadrid, Alcorcón, Leganés, Getafe, Móstoles, Fuenlabrada i Parla.

## Reference
 
## Vanjske veze

* ''Conurbación de Madrid''
Spokoj (budizam)

**Spokoj** ili **smirenost** (sanskrit: उपेक्षा *upekkhā*) je temeljna budistička vrlina. To je kvalitet emotivne smirenosti, uravnoteženosti i mira, naročito u teškim situacijama. Ponekad se naziva i staloženost, ravnoteža (*susamāhita*) ili usredištenost (*mađđhatta*).

Budistički ideal spokoja je starogrčku filozofiju uveo Piron pod nazivom ataraksije. Neki je prevode grčkim filozofskim terminom apatija (*apatheia*).

Spokojstvo je stav stabilnosti bez obzira na okolnosti u kojima se nađemo, takođe odsustvo pristrasnosti prema bilo kome.

## Budino učenje

Buda je govorio da dva kvaliteta, smirenje i uvid, čine znanje:

Prema Budinom učenju, spokoj je jedno od četiri uzvišena boravišta (*[[brahma vihāra]]*). Ostala tri su prijateljska ljubav (*[[mettā]]*), saosećanje (*[[karunā]]*) i sa-radost (*[[muditā]]*).

## Tumačenja

Spokoj je jedan od načina na koji ljubav može da se izrazi. Izraziti ljubav prema nekome ko nas je povredio ili ko je bezrazložno zao, je da ostanemo mirni, neuznemireni i lišeni mržnje. Takođe, spokojstvo je dobar odgovor na mnoga iskušenja i čulne podražaje. Ona će učiniti da nam razum ostane u ravnoteži i da se, kako je to Buda rekao, "krećemo ravno preko neravnog" (SN I.7)

Neki budisti prave jasnu razliku između spokoja i ravnodušnosti. Ako ostanemo mirni kada uznemirenost nije prikladna, opravdana ili korisna, to je spokoj. Ako ostajemo mirni i neuključeni zato što nećemo da nas bilo šta ometa, to se može nazvati ravnodušnošću. Spokojstvo nastaje iz znanja, ravnodušnost iz neznanja i sebičnosti. Drugi, pak, smatraju ravnodušnost pravim značenjem.

## Literatura
* 

## Izvori

## Povezano
* Ataraksija
* Apatija
* Nirvana
Vrlina (budizam)

U budizmu, **vrlina** (sanskrt: *śīla*, pali: *sīla*) obuhvata pravila ispravnog ponašanja, i bitan je deo plemenitog osmostrukog puta. Vrlina obuhvata ispravan govor, ispravno delanje i ispravno življenje.

Glavne moralne smetnje na putu pročišćenja prema Budinim riječima su: vjera u ličnost, sumnjičenje, zavisnost od pravila i obreda, osjetilne strasti i zlonamjernost.

## Budino učenje

Prema Budi, ponašanje u skladu sa vrlinom je već samo po sebi nagrada:

Pored toga, ponašanje u skladu sa vrlinom vodi, korak, po korak, do najvišeg cilja:

Takođe, Buda je učio da je vrlina jedna od prilika za sticanje zasluga:

On je takođe govorio da tuđu vrlinu nije lako upoznati:

## Budističke vrline

Standardni budistički kodeks čini pet pravila morala (*pañća sīla*) koji sprečava povređivanje drugih bića, odnosno odustajanje od: 
* ubijanja, 
* krađe, 
* preljube (nedoličnih seksualnih odnosa), 
* laži (pogrešnog, zlonamernog govora, ogovaranja) i 
* konzumiranja bilo čega što pomućuje svest.

Vrlina je druga oblast postepene obuke, jedna od deset savršenosti, drugo od sedam dragocenosti i prva od tri osnove blagotvornih postupaka.

## Literatura
* 

## Izvori

## Povezano
* Savršenost (budizam)
* Budistička terminologija
* Plemeniti osmostruki put
San Fernando de Henares

**San Fernando de Henares** je grad od 39,681 stanovnika u centru Španjolske, koji administrativno podpada pod
Autonomnu zajednicu Madrid.

## Geografija

San Fernando de Henares leži odmah do Coslada, sa kojim je praktički je spojen, od centra Madrida udaljen je četrnaest kilometara istočno.

On je jedan od satelitskih gradova koji formira Metropolitanski Madrid - konurbaciju u kojoj živi 7,300,000 stanovnika.

## Historija
Sve je počelo 1746 kad je kralj Filip V kupio je imanje, na kom je nedugo nakon njegove smrti započela izgradnja manufakture za kraljevsku predionicu. 
Uz nju je niknulo stambeno radničko naselje, a ispred predionice veliki trg (današnja *Plaza España*).

## Pobratimski gradovi

*  Venaria, Italija
*  Vittoria, Italija
*  Castelnau-le-Lez, Francuska

## Reference
 
## Vanjske veze

* ''Ayuntamiento de San Fernando de Henares''
Sedam činilaca probuđenja

**Sedam činilaca probuđenja** (pali: *satta bojjhaṅgā*, sanskrt: *sapta bodhyanga*) u budizmu označavaju sedam glavnih psihološka stanja koja pomažu budnosti. To su:
* svesnost (*[[Svesnost (budizam)|sati]]*), 
* istraživanje pojava (*[[dhamma vicaya]]*), 
* energija (*[[viriya]]*), 
* radost (*[[pīti]]*), 
* smirenost (*[[passaddhi]]*), 
* sabranost (*[[samādhi]]*) i 
* spokoj (*[[upekkhā]]*).

## Etimologija

*Bođđhanga* je složenica načinjena od reči *bodhi* i *anga*.

## Tumačenja

Svesnost omogućuje da uočimo pojave i istražimo njihove osobine. Radost "dodaje krila našim duhovnim stremljenjima", tako da ono nije samo neprekidna borba. Smirenost obezbeđuje održavanje ravnoteže dok prolazimo neizbežne uspone i padove. Sabranost drži pažnju i energiju usredsređenom, da ne skrećemo s puta. Konačno, spokoj smiruje ometajuće misli i emocije, čineći tako um jasnim, a meditaciju lakšom.

## Literatura
* 

## Izvori

## Povezano
* Budnost (budizam)
Aerodrom Madrid-Barajas

**Aerodrom Madrid-Barajas** (IATA: **MAD**, ICAO: **LEMD**) (službeno španjolski *Aeropuerto Adolfo Suárez Madrid-Barajas* je najveći španjolski i madridski aerodrom, koji se nalazi udaljen dvadesetak km istočno od centra Madrida u Cosladi.

## Historija
Madridski aerodrom otvoren je 22. aprila 1931., ali prvi komercijalni letovi nisu počeli sve do kraja 1933.

Novi aerodrom podignut na terenu od 330 hektara trebao je zamjeniti dotadašnje male aerodrome u Getafi i Carabanchelu. Za to je odabrano tadašnje naselje Barajas, jer je ležalo na magistralnom putu za Francusku.

Prvi komercijalni (civilni) let ostvaren je 15. maja 1933. kad je sletio tromotorni avion Fokker VII. Prve linije prema Barceloni i Sevilli držala je kompanija LAPE, iz koje je kasnije nastala Iberia. LAPE je te iste godine ostvario 378 letova, na kojim je prevezao 2.873 
putnika.

Prva betonska pista duga 1400 metara izgrađena je 1944. godine. Već sredinom 1950-ih Aerodrom Barajas koristilo je oko pola milijuna putnika godišnje, tad je 1954. podignut novi terminal nazvan Nacionalni  (to je današnji *Terminal T2*). Aerodromu je 1965. promjenjeno ime u *Aerodrom Madrid-Barajas*. Prvi širokotrupni avioni (Jumbo jets) počeli su slijetati na Barajas 1970-ih.

Tih se godina udvostručio broj putnika ( više od milijun), pa je 1971. počeo rad na novom putničkom terminalu (današnji Terminal T1) koji je bio namjenjen isključivo međunarodnim letovima. Aerodrom je moderniziran 1980. za potrebe održavanja Svjetskog nogometnog prvenstva 1982.

Kako bi se povećao kapacitet aerodroma na 70 milijuna putnika godišnje, 2000. je počela gradnja nove treće piste i novog kontrolnog tornja. Proširenje aerodroma uključilo je i gradnju dvije nove piste, paralelne sa postojećim. Projekt je završen 4. februara 2006. svečanim otvaranjem novog terminala T4, sa satelitskom zgradom T4S ukupne površine veće od 750.000 m², kapaciteta 35 milijuna putnika godišnje i 120 letova na sat.

U martu 2014. aerodromu je ponovno promjenjeno ime, ovaj put u *Aerodrom Adolfo Suárez Madrid-Barajas*.

## Reference

## Vanjske veze

* Airport guide
Đnana

:*Ne mešati sa [[Đhana]]*

**Đnana** (sanskrt *jñāna*, iz korena *đna* – zna) ili **njana** (pali *ñāṇa*) je znanje, spoznaja, sposobnost razumijevanja; odnosi se najčešće na svakodnevno iskustvo. Đnani prethodi svijest (*sanna*). Đnana je ili sinonim za spoznaju (*panna*), ili je u nju uključena.

## Izvori

## Povezano
* Znanje (budizam)
* Gnosis
* Prađna
Majadahonda

**Majadahonda** je grad od 71,299 stanovnika u centru Španjolske, koji administrativno podpada pod
Autonomnu zajednicu Madrid.

## Geografija

Majadahonda leži pored grada Las Rozas de Madrid, sa kojim je praktički spojena, a od Madrida je udaljena nekih 16 kilometara sjeverozapadno.

Ona je jedan od satelitskih gradova koji formiraju Metropolitanski Madrid - konurbaciju u kojoj živi 7,300,000 stanovnika.

## Historija

Pretpostavlja se da je Majadahonda nastala u 13. vijeku, kao naselje ratara, krajem 16. vijeka imala je gotovo dvjesto kuća i oko 800 stanovnika. Početkom 19. vijeka je gotovo opustjela, zbog kuge i loših žetava. Slično se desilo i za Španjolskog građanskog rata, jer je nakon razanja između 1936 - 1939. bila uglavnom napuštena. Grad je kompletno obnovljen po modernom ortogonalnom urbanističkom planu.

Naglo je izrastao 1960-ih kad je postao stambeno predgrađe Madrida.

## Pobratimski gradovi

*  Clamart, Francuska
*  Ferencváros, Mađarska

## Reference
 
## Vanjske veze

* ''Ayuntamiento de Majadahonda''
San Sebastián de los Reyes

**San Sebastián de los Reyes** je grad od 86,707 stanovnika u centru Španjolske, koji administrativno podpada pod
Autonomnu zajednicu Madrid.

## Geografija

San Sebastián de los Reyes leži pored Alcobendasa, i sa njim je praktički spojen, a od centra Madrida je udaljen dvadesetak kilometara sjeverno.

On je jedan od satelitskih gradova koji formiraju Metropolitanski Madrid - konurbaciju u kojoj živi 7,300,000 stanovnika.

## Historija

San Sebastián je osnovan  1492., nakon što se 1488. pored eremitorija posvećenog Svetom Sebastijanu naselilo trideset i dva stanovnika iz obližnjeg Alcobendasa. Oni su pobjegli od svog feudalnog vlastelina Juana Ariasa de Ávile pod zaštitu Katoličkih kraljeva Kastilje i Aragona koji su upravljali Madridom. Zbog tog je naselje dobilo takvo ime - *San Sebastián de los Reyes* (Kraljevski Sveti Sebastijan). Ime je promjenio samo jednom - nakratko za revolucionarne 1488. u 
*San Sebastian de la Soberanía*.

## Pobratimski gradovi

*  Baunatal, Njemačka

## Reference
 
## Vanjske veze

* ''Ayuntamiento de San Sebastián de los Reyes''
Alcobendas

**Alcobendas** je grad od 114,864 stanovnika u centru Španjolske, koji administrativno podpada pod
Autonomnu zajednicu Madrid.

## Geografija

Alcobendas leži pored grada San Sebastián de los Reyesa, sa kojim je praktički spojen, a od centra Madrida je udaljen nekih 15 kilometara sjeverno.

On je jedan od satelitskih gradova koji formiraju Metropolitanski Madrid - konurbaciju u kojoj živi 7,300,000 stanovnika.

## Historija

Nezna se kad je nastao ali se pretpostavlja da je vrlo star zbog imena koje je keltskog porijekla. Alcobendas je prvi put spomenut 1208. u dokumentu kralja Alfonsa VIII od Kastilje, kao pogranično mjesto između Madrida i Segovije. 
Pripadao je Madridu sve do 1369. kad ga je kralj Enrique II od Kastilje poklonio Pedru Gonzálesu de Mendozi kao nagradu za njegovu podršku u ratu protiv brata Pedra I. Kasnije je mjenjao vlasnike sve do 19. vijeka, kad su prestali feudalni odnosi.

Naglo je izrastao u 20. vijeku kao stambeno predgrađe Madrida.

## Pobratimski gradovi

*  Épinay-sur-Seine, Francuska

## Reference
 
## Vanjske veze

* ''Ayuntamiento de Alcobendas''
Znanje (budizam)

**Znanje** (sanskrt: *[[jñāna]]* đnana, iz korena *đna* – zna, pali: *ñāṇa* njana) je jedan od bitnih pojmova budističke filozofije.

U budističkoj misli, đnana je ili sinonim za spoznaju (*panna*), ili je u nju uključena. Đnani prethodi svest (*sanna*).

Najviše znanje (*añña*) jeste arahantovo znanje krajnjeg oslobođenja.

## Dva kvaliteta znanja

Buda govori o dva kvaliteta koja čine znanje:

## Četiri puta do znanja

Budin učenik, Ananda, je govorio da ko god je dostigao konačno znanje, on je to učinio na jedan od četiri načina:

* Ima slučajeva kada neko razvija smirenje, a zatim uvid. Usled toga, put se u njemu rađa, on ga sledi, razvija i neguje, a s njega okovi spadaju i prikrivene sklonosti nestaju.
* Ima slučajeva kada neko razvija uvid, a zatim smirenje. Usled toga, put se u njemu rađa, on ga sledi, razvija i neguje, a s njega okovi spadaju i prikrivene sklonosti nestaju.
* Ima slučajeva kada neko razvija smirenje uporedo sa uvidom. Usled toga, put se u njemu rađa, on ga sledi, razvija i neguje, a s njega okovi spadaju i prikrivene sklonosti nestaju.
* Ima slučajeva kada nečiji um zarobi nemir. Ali onda dođe trenutak kada njegov um postane sabran i ujedinjen; put se u njemu rađa. Onda ga on sledi, razvija i neguje, a s njega okovi spadaju i prikrivene sklonosti nestaju.

Ko god objavi da je dostigao konačno znanje arahanta, on je to učinio na jedan od ova četiri načina.

## Literatura
* 
* 

## Izvori

## Povezano
* Đnana
* Mudrost (budizam)
Las Rozas de Madrid

**Las Rozas de Madrid** je grad od 95,071 stanovnika u centru Španjolske, koji administrativno podpada pod
Autonomnu zajednicu Madrid.

## Geografija

Las Rozas leži pored Majadahonda, i sa njim je praktički spojen, a od centra Madrida udaljen je 17-20 kilometara 
sjeverozapadno.

On je jedan od satelitskih gradova koji formiraju Metropolitanski Madrid - konurbaciju u kojoj živi 7,300,000 stanovnika.

## Historija
Las Rozas je izrastao u 16. vijeku, kao naselje ratara na putu za tek podignuti Kraljevski dvorac Escorial.
Kod Rozasa se 1936. odigrala jedna od najkrvavijih bitaka Španjolskog građanskog rata tad je stradao velik broj kuća i crkva.

## Pobratimski gradovi

*  Granada, Nikaragva
*  Masaya, Nikaragva
*  Nindirí, Nikaragva
*  Villebon-sur-Yvette, Francuska

## Reference
 
## Vanjske veze

* ''Ayuntamiento de Las Rozas de Madrid''
Kiril Ristoski

**Kiril Ristoski** (Prilep, 14. novembar 1948 - Skoplje, 11. jun 2011) bio je makedonski glumac i univerzitetski profesor.

## Vanjske veze

*Ristoski na IMDb
Sostojba pred infarkt

***Sostojba pred infarkt*** je jugoslovenski televizijski film snimljen na makedonskomn jeziku 1986. godine u režiji Zorana Mladenovića po scenariju Vladimira Plavevskog.

## Uloge

## Vanjske veze
*