Cronica et gesta ducum sive principum Polonorum

**Cronica et gesta ducum sive principum Polonorum** (*Kronika i djela poljskih vojvoda ili knezova* prevedeno sa latinskog) je srednjovjekovna kronika o vladavini i akcijama poljskog vojvode Boleslava III Krivoustog i njegovih predhodnika.

## Historija i karakteristike

Manuskript je napisan negdje između 1112. - 1118. Kako orginal nije sačuvan - njegov današnji tekst postoji u tri faksimila - manuskripta, prepisanih u dvije različite tradicije. 
Njen anonomni autor, kog od 16. vijeka po tradiciji zovu Gallus Anonymus, vjerojatno nije bio Poljak, već benediktinski redovnik iz Opatije Saint-Gilles (ili nekog drugog u Zapadnoj Evropi) koji je kao kapelan radio na dvoru Boleslava III Krivoustog.

Kronika je podjeljena u tri knjige; I. knjiga nosi naslov *Cronica Polonorum* (tek u predgovoru *Cronica et gesta ducum sive principum Polonorum*), II. knjiga *Liber Tertii Bolezlaui* (Knjiga Boleslavova III) a III. knjiga *Liber de Gestis Boleslaui* (Knjiga Boleslavovih djela).

U kronici je obrađen period od stvaranja prvih poljskih vojvodstava do 1113., ona je danas jedan od glavnih izvora za ranu poljsku i njemačku historiju.

Posljednji događaj opisan u kronici je hodočašće Boleslava III Krivoustog do Székesfehérvára u Ugarskoj, koji se odvio 1112. (ili 1113.). 
Gotovo je sigurno da je kronika napisana prije Skarbimirove pobune (1117.-18.), kao i da su neki djelovi dodani naknadno, kao potomci pomeranijskog vojvode Świętobora.

Tri danas postojeća manuskripta su Zamošćki i Czartoryski prepisani u starijoj, a Heilsbergov manuskript u novijoj tradiciji.

Kao i sve slične kronike onog vremena one nisu sasvim pouzdane, jer su rađene po želji ranih feudalnih vladara, koji su njima željeli dokazati kontinuitet i legitimitet svojih dinastija.

### Zamošćki manuskript

Taj manuskript nastao je vjerojatno krajem 14. vijeka u Krakovu (1380. - 1392. ?). Sve do 15. vijeka nalazio se u biblioteci ljekara i alkemičara Michała Sędziwója, a nakon tog u katedrali u Gnieznu. Na kraju je završio u biblioteci zamošćkih grofova. Danas se čuva u varšavskoj Nacionalnoj biblioteci.

### Czartoryski manuskript

Zvan i *Sędziwójev maunuskript* je drugi faksimil kronike nastao između 1434.-1439. po narudžbi Michała Sędziwója. Kako se radi o direktnom faksimilu Zamošćkog manuskripta, koristi se za rekonstrukciju orginalnog teksta. Danas se čuva krakovskom Muzeju kneževa Czartoryski.

### Heilsbergov manuskript

Taj faksimil je nastao između 1469. - 1471., na bazi ranijih verzija. Nakon čuvanja po samostanskim bibliotekama, između 1579. - 1589. bio je vlasništvo varmijskog biskupa Marcina Kromera.

Ime je dobio po pruskom gradu Heilsbergu (današnji Lidzbark Warmiński) u kom se čuvao od sredine 16. do 18. vijeka.
Danas se čuva u varšavskoj Nacionalnoj biblioteci.

U Heilsberškom manuskriptu nema velikih dijelova teksta koji se nalaze u prva dva (poglavlja 27. i 28. u I. knjizi).

### Štampana izdanja

Kronika je prvi je put štampana 1749., na bazi Heilsbergovova manuskripta u izdanju Gottfrieda Lengnicha, a nakon dvije dekade u izdanju Lorenza Mizlera, od tada je odštampana u mnogo izdanja. 
## Reference

## Vanjske veze

* ''Karol MALECZYNSKI. Galii anonymi Cronica et gesta ducum sive principum Polonorum''