open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Proporcionalni izborni sistem

**Proporcionalni** ili **razmjerni izborni sistem** je izraz koji se koristi za izborne sisteme, odnosno metode izbora za predstavnička tijela u kojima se umjesto pojedinačnih kandidata biraju kandidatske liste, a tako osvojena mjesta (mandati) raspoređuju u skladu s razmjerom (postotkom) glasova koje je određena lista osvojila u odnosu na ukupan zbroj svih glasova. Postoje različite metode kojima se izračunava razmjer glasova, odnosno rješavaju problemi vezani uz višak/manjak i "propale" glasove; neki od tih sistema predstavljaju i svojevrstan hibrid sa većinskim izbornim sistemima.

Proporcionalni izborni sistemi su se prvi put počeli pojavljivati s razvojem moderna demokracije u 19. vijeku. Jedan od prvih je izradio belgijski matematičar Victor D'Hont, koji je po njemu dobio ime, a koga su s vremenom preuzele brojne evropske države, pogotovo za vrijeme i neposredno nakon prvog svjetskog rata.

Kao argument u prilog proporcionalnog sistema se često navodi da on najvjernije odražava opću volju birača, odnosno dozvoljava da budu adekvatno predstavljene sve političke opcije; proporcionalni sistem također sprečava svemoć vladajuće stranke odnosno promiče višestranačje temeljeno na konsenzusu i dogovoru. Kritičari, pak, drže da proporcionalni sistem isto tako može dati preveliki uticaj ekstremnim strankama, odnosno dovesti do trajne političke nestabilnosti kada se većinska vlada ovisi o podršci niza malih stranaka; glasanje za stranke umjesto pojedinaca pak može dovesti do stvaranja partitokracije i otuđenja predstavnika od svojih birača. Kao jedno od sredstava kojima se nastoji učvrstiti politička stabilnost, mnogi politički sistemi sadrže institut izbornog cenzusa.

Na prostoru bivše Jugoslavije se primjenjivao na izborima u Kraljevini Jugoslaviji, a nakon izbora 1990. su ga, u većoj ili manjoj mjeri, preuzele sve bivše jugoslavenske republike te ga u pravilu koriste za izbor predstavničkih tijela na nacionalnoj i regionalnoj i, rjeđe, lokalnoj razini.

## Reference

## Vanjske veze
* Proportional Representation Library 
* "Proportional representation"  *[[Center for Voting and Democracy]]*
* Handbook of Electoral System Choice 
* "Electoral Systems" , *[http://www.globalpolicy.org/ World Policy Institute]*
* Quantifying Representativity Article by Philip Kestelman
* The De Borda Institute A Northern Ireland-based organisation promoting inclusive voting procedures
* Electoral Reform Society  founded in England in 1884, the longest running PR organization. Contains good information about Single Transferable Vote -the Society's preferred form of PR
* Electoral Reform Australia
* Proportional Representation Society of Australia
* Fair Vote Canada
* Why Not Proportional Representation?
* Vote Dilution means Voters have Less Voice Law is Cool site
* Proportional Representation and British Democracy Debate on British electoral system reform
*
Sunjong od Koreje

**Sunjong** (korejski: 융희제) (Seul, 25. mart 1874. - Seul, 24. april 1926. bio je drugi i posljednji car 
Korejskog Carstva kojim je vladao od 1907. do 1910.

## Biografija

Sunjong je rođen kao sin cara Gojonga, na tron je stupio 1907. kad mu je otac zbog japanskog pritiska morao abdicirati.
Vladao je samo tri godine do augusta 1910. kad je Japansko Carstvo anektiralo Korejski poluotok i dokinulo marionetsko Korejsko Carstvo.

Sunjong i njegova supruga, carica Sunjeong, živjeli su ostatak svog života gotovo zatvoreni u seulskoj palači Changdeokgung. Umro je 1926. bez potomaka.

Sunjong je bio posljednji monarh iz Dinastije Joseon, koja je vladala Korejskim poluotokom od 1392.

Pokopan je zajedno sa svoje dvije supruge, u Donggureungu - kraljevskoj grobnici dinastije Joseon.

## Reference

## Vanjske veze

* ''Photos and History of Korea's Imperial Family''
Izborni cenzus

**Izborni cenzus** je izraz kojim u najširem smislu označava skup uvjeta i kriterija koja neki kandidat ili kandidatska lista na izborima mora ispuniti da bi se mogla natjecati, biti izabrana ili ostvarivati određene zakonske privilegije na temelju izbornih rezultata. U prošlosti su se, tako, pod izbornim cenzusom podrazumijevali ekonomski kriteriji kao što su nekretnine i novac potencijalnog kandidata nužnih za pasivno biračko pravo; danas se pod time može podrazumijevati broj potpisa potencijalnih birača nužan za prihvaćanje kandidature za ostvarivanje vlasti, odnosno novčana svota koja se prilaže kao kaucija (a što za svrhu ima obeshrabrivanje lažnih i neozbiljnih kandidatura).

U svom užem, odnosno uobičajenom, smislu izborni cenzus, često navođen i kao **izborni prag**, se odnosi na biranje kandidatskih lista u proporcionalnom izbornom sistemu, odnosno označava minimalni broj glasova, odnosno njihov postotak u odnosu na ukupan broj glasova, na temelju kojih ta lista može ući u predstavničko tijelo i sudjelovati u raspodjeli mandata. Najpoznatiji primjer takvog izbornog cenzusa jest izborni sistem za njemački federalni i pokrajinske parlamente, koji dozvoljava raspodjelu mandata samo onim strankama i kandidatskim listama koji osvoje 5 % glasova. U Njemačkoj, a i drugim zemljama, se njegovo uvođenje tumačilo potrebom da se stabilizira politička scena, odnosno pristup vlasti ograniči na umjerene, a zapriječi ekstremističkim opcijama s ruba političke scene.

S druge strane, izborni cenzus, pogotovo kada je postavljen visoko - za što se kao najekstremniji primjer navodi Turska sa 10 % - je čest predmet kritika s obzirom da svojim postojanjem kompromitira glavnu svrhu proporcionalnog sistema, odnosno iskrivljuje volju biračkog tijela isto onako, a nekada čak i više od većinskog sistema; tako je, na primjer, u Rusiji 1995. godine je čak 45 % glasova "propalo" jer su dani strankama ispod cenzusa.

U nastojanju da se izbjegnu takvi problemi, neke su zemlje uvele posebne kriterije za izbor manjinskih zastupnika i stranaka, odnosno uvele podjelu na više izbornih jedinica koje pogoduju manjim strankama s jakom regionalnom bazom.

Na prostoru bivše Jugoslavije gotovo sve zemlje koriste izborni cenzus. U Hrvatskoj on iznosi na 5 % (po izbornim jedinicama), u Srbiji 3 % (na razini države), a u Crnoj Gori 3 % (na razini države).

## Vanjske veze
* PACE report on electoral thresholds, 2010
981.

__NOTOC__
Godina **981.** (**[[rimske brojke|CMLXXXI]]**) bila je redovna godina koja počinje u subotu u julijanskom kalendaru.

## Događaji

* Vikinški istraživač Erik Crveni isplovljava iz Norveške kako bi istražio područje zapadno od Islanda, te pronalazi novu zemlju koju naziva Grenland. 
* Al-Mansur, de facto vladar al-Andalusa (muslimanska Španija), nastoji osvojiti kršćanski sjever Iberijskog polutoka te pri tome zauzima i uništava grad Zamora.
* Chavundaraya, dvorjanin u službi indijske dinastije Zapadna Ganga, podiže statuu Gommateshware.
* U arapskom svijetu se prvi put počinje prodavati specijalni sapun za brijanje po cijeni od 3 dirhama (0,3 dinara).

## Rođenja

## Smrti

* Adalbert od Magdeburga, njemački biskup i misionar
* Gyeongjong od Goryeoa, korejski vladar
* Olaf Cuaran, vikinško-irski vladar
* Pandulf Željeznoglavi, italijanski velmoža
* Xue Juzheng, kineski historičar

## Reference
Dinastija Zapadna Ganga

**Dinastija Zapadna Ganga** () je naziv za dinastiju vladara koja je vladala područje m današnje indijske države Karnataka od oko 350. do oko 1000. Za njih se koristi izraz **Zapadni Gange** kako bi ih se razlikovalo od **[[Dinastija Istočna Ganga|Istočnih Ganga]]** koje su kasnijih vijekova vladali današnjom Orissom. Vjeruje se kako je dinastija Zapadnih Ganga započela vladavinu kada je niz domaćih klanova proglasio i uspostavio nezavisnost koristeći slabljenje dotadašnjih sizerena, odnosno carstva Pallava u Južnoj Indiji, događaj koji se ponekad pripisuje osvajkanjima Samudra Gupte. Nezavisnost Zapadnih Ganga je trajala od oko 350. do 550. godine, s time da su ispočetka vladali iz Kolara da bi kasnije svoju prijestolnicu premjestili u Talakad na obalama rijeke Kaveri u današnjem distriktu Mysore.

Nakon što su svoje carstvo uspostavili Čalukje iz Badamija, Gange su ih prihvatili kao svoje sizerene te se borili protiv Pallava iz Kanchija. Nakon što su Čalukje oko 753.zamijenili Raštrakute iz Manyakhete te tako postale hegemoni Deccana, Zapadni Gange su se skoro jedan vijek borili za nezavisnost prije nego što ih konačno priznali za sizerene te se za njihov račun borili protiv dinastije Čola iz Tanjavura. Krajem 10. vijeka je slabljenje Raštrakuta označilo uspon Zapadnih Čalukja, a dinastija Čola je obnovila svoju moć južno od Kaverija. Oko godine 1000. Čole su zauzele teritoriju Zapadnih Ganga.

Iako je u teritorijalnom smislu bila mala država, Zapadna Ganga je imala značajnu ulogu u razvoju kulture i književnosti na području današnje južne Karnatake. Kraljevi Zapadne Gange su bili tolerantni prema drugim religijama, iako su favorizirali džainizam te izgradili spomenike kao što su Shravanabelagola i Kambadahalli. Također su podržavali stvaranje literature na kannada jeziku i sanskritu. Godine 978. je Chavundaraya napisao *Chavundaraya Purana*, jedan od najvažnijih proznih tekstova kannada jezika.

## Izvori

## Literatura

**Knjige**
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 

**Web**
* 
* 
* 
* 
* 
*
Chavundaraya

**Chavundraya ** (; ಚಾವುಂಡರಾಯ) (ili **Chamundaraya**) (940–989) bio je vojskovođa, pjesnik i velikodostojnik u službi indijske dinastije Zapadna Ganga sa sjedištem u Talakadu (današnja država Karnataka). Poznat je po tome što je 982. dao sagraditi Gomateshwaru, monolitnu skulpturu u Shravanebelagoli, važnom mjestu hodočašća za džainističke vjernike. Bio je poklonik Džaina Acharya Nemichandre i Ajitasena Bhattarake te imao važnu ulogu za vrijeme vladavine kraljeva Maraimshe II, Rachamalle IV i Rachamalle V (Rakkasa Ganga). Iako je stekao reputaciju hrabrog i uspješnog vojskovođe sa nadimkom *Samara Parashurama*, sebi je pronalazio dovoljno vremena da se bavi književnošću te postao etablirani pisac na kannada jeziku i sanskritu. Poznat je kao autor znamenitog proznog djela *Chavundaraya Purana* (also known as *Trishasthi Lakshana Purana*) na kannadu jeziku (978) i teksta *Charitrasara* na sanskritu. U svojim je djelima tvrdio da potiče iz *Brahmakshatriya* *Vamse* (brahman preobraćen na kšatrija kastu). Bio je pokrovitelj znamenitih kannada gramatičara kao što su Gunavarma i Nagavarma I te pjesnika Ranne čiji se tekst *Parusharama Charite* tumači kao nekrolog svom pokrovitelju. Chavundaraya se smatra jednom od najvažnijih ličnosti srednjovjekovne Karnatake.

## Literatura
* 
* 
* 
*  
* 

## Izvori

## Vanjske veze
* Chamundaraya and Shrvanabelagola 
* Jaina Minsiter Chavundaraya by K. L. Kamat
Almanzor

**Abu Aamir Muhammad Ibn Abdullah Ibn Abi Aamir, Al-Hajib Al-Mansur** () (cca. 938 - 8. august 1002), najpoznatiji po španskom imenu **Almanzor**, bio je *de facto* vladar Al-Andalusa (muslimanska Španija) krajem 10. i početkom 11. vijeka, poznat po tome što su upravo za vrijeme njegove vladavine muslimanski Mauri stekli vrhunac teritorijalne ekspanzije, moći i uticaja u Iberiji.

Rodio se kao Muhammad Ibn Abi Aamir u arapskoj plemićkoj porodici u Algecirasu. Kao mladić je došao u Cordobu, tadašnju prijestolnicu Kalifata kako bi studirao književnost i pravo. Tamo je privukao pažnju svojim administrativnim sposobnostima, te je postao upravitelj imanja princa Hišama II. Kada je godine 976. umro kalif Al-Hakam II, upravo je Abi Aamir imao kljućnu ulogu u osiguranju nasljedstva za 12-godišnjeg princa. Također mu se pripisuje da je nakon kalifove smrti dao spaliti njegovu znamenitu biblioteku drevnih knjiga. Prvih godina Hišamove vladavine je imao značajan uticaj na njegovu majku i regenticu Subh, a 978. je imenovan za vezira.

Godine 981. je u bitci kod Torravicentea porazio Galiba Al-Nasirija, svog tasta i glavnog suparnika u borbi za vlast. Nakon toga je preuzeo titulu *Al-Mansur bi-llah*' (*Pobjednički milošću Božjom*), koja će u Evropi postati njegov nadimak *Almanzor*.

Nakon što je osigurao vlast u Kalifatu, u potpunosti se posvetio borbi protiv kršćanskih kraljevstava na sjeveru Iberije, te je tokom vladavine vodio čak 57 pohoda, a od kojih su svi bili uspješni. Uglavnom je vodio borbe s Leónom i Kastiljom, a najveći uspjesi su mu bili zauzimanje i pljačka Barcelone 985, Leona 988. te Santiago de Compostele u Galiciji 997. Tada je zaplijenio zvona tamošnje katedrale te ih istopio kako bi od njih napravio svjetiljke za Veliku džamiju u Kordobi.

Oženio se za Abdu, kćer Sancha Garcésa, kralja Navarre, i s njom imao sina po imenu Abd al-Rahman, kasnije poznatog po nadimku Sanchuelo (*Mali Sancho*, arapski: *Shanjoul*). Nakon što je umro, na mjestu vezira ga je naslijedio sin Abd al-Malik al-Muzaffar. S time se, međutim, nije složio Sanchuelo, što je dovelo do građanskog rata u Kalifatu, koji se raspao na suparnička *[[taifa]]* kraljevstva.

Po njemu je nazvan vrh Pico Almanzor u središnjoj Španiji.

## Reference
Gyeongjong od Goryeoa

**Gyeongjong of Goryeo** (955–981) je bio peti vladar korejske dinastije Goryeo koji je vladao od 975. do 981. Bio je najstariji sin cara Gwangjonga, a krunskim princom je proglašen u godini svog rođenja. Nakon stupanja na prijestolje je uveo sistem *Jeonsigwa* (podjele zemlje). Tekst *[[Goryeo-sa]]* tvrdi da je nakon toga izgubio interes za politiku i dvorski život te je sve vrijeme provodio sa običnim narodom. Abdicirao je, a naslijedio ga je nećak Seonjong.
Adalbert od Magdeburga

**Sveti Adalbert od Magdeburga** ili **Adalbert od Magdeburga** (; također poznat i kao **Sveti Albert od Magdeburga**; ? - 20. jun 981), ponekad poznat i kao **Apostol Slavenima**, bio je prvi nadbiskup Magdeburga, koji je stolovao od 968. do smrti poznat kao kršćanski misionar među Slavenima istočno od tadašnje Njemačke. Kasnije je kanoniziran kao svetac koji se među katolicima slavi na dan 20. juna.

## Reference

* 

## Vanjske veze
* Catholic Online: Saints & Angels: St. Albert of Magdeburg
* Catholic Online: Saints & Angels: St. Adalbert of Magdeburg
* HighBeam Research: Adabert of Magdeburg 

|-
Matt Nix

**Matthew E. "Matt" Nix** (4. septembar 1971) je američki filmski i televizijski scenarist, režiser i producent, najpoznatiji kao tvorac akcione TV-serije *[[Burn Notice]]*.

## Vanjske veze

*
Burn Notice

***Burn Notice*** (na području bivše Jugoslavije preveden kao ***Odstrel***) je američka akciona TV-serija koja se od 2007. prikazuje na programu mreže USA Network. Njen protagonist je Michael Westen (čiji lik tumači Jeffrey Donovan), bivši američki tajni obavještajni operativac koji je iznenada bio stavljen na crnu listu obavještajnih agencija koje su mu zaprijetile zatvorom ako napusti Miami. Radnja serije prati njegove napore da dozna razloge zbog kojih je prekinuta njegova karijera dok se istovremeno uzdržava kao privatni detektiv i najamnik koristeći svoje profesionalne talente. Seriju karakterizira specifičan stil u kome protagonist radnju komentira naracijom u prvom licu.

Serija se na prostoru bivše Jugoslavije prikazuje na kablovskom kanalu Fox Crime.

## Vanjske veze
* Official Website on USA
* ''Burn Notice''  on MyNetworkTV
*
Burn notice

**Burn notice** (na engleskom doslovno "obavijest o spaljivanju") je izraz kojim se u obavještajnom žargonu naziva dokument, odnosno službena obavijest koju jedna tajna, obavještajna ili sigurnosna agencija šalje drugim agencijama i u njoj navodi da je određeni pojedinac, grupa ili organizacija koja se dotle smatrala korisnim resursom (doušnik, tajni agent, izvor informacija, posrednik i sl.) kompromitiranim. Pod "spaljivanjem" se podrazumijeva prekid svih veza i svih oblika suradnje sa tim izvorom, odnosno uništavanje podataka, predmeta i sl. koje bi zbog svoje veze s njim mogle kompromitirati samu obavještajnu agenciju ili njene dugoročne aktivnosti.
Gabrielle Anwar

**Gabrielle Anwar** (4. februar 1970 -) je engleska glumica koja je postala poznata zahvaljujući znamenitoj sceni plesanja tanga sa likom Al Pacina u filmu *[[Scent of a Woman]]*, a potom imala zapažene nastupe na televiziji među kojima se najviše ističe lik Fiona Glenanne koga tumači u TV-seriji *[[Burn Notice]]*.

## Reference

## Vanjske veze

* 
* 
* theTVaddict.com Interviews Gabrielle Anwar
Dirham

**Dirham** ili **dirhem** je jedinica valute u nekoliko arapskih država, uključujući:
* Marokanski dirham
* dirham Ujedinjenih Arapskih Emirata
* hiljaditi dio libijskog dinara
* stoti dio katarskog rijala
* deseti dio jordanskog dinara 
* stoti dio Tadžikistanskog somona (*diram*)

### Historija
Riječ **dirhem** potiče od imena grčkog novčića - drahma. Ovaj pojam je došao do Arabije preko Levanta kojeg je kontrolisala Bizantija, davno u predislamsko vrijeme. U vrijeme osnivanja islamske države u 7. vijeku, dirhem je postao zvanična valuta Islamske države. Na njemu su se pisali ajeti i ime vladajućeg halife. Dirhem je preovladavao u mnogim mediteranskim zemljama, uključujući Španiju, te se koristio u Evropi između 10. i 12. vijeka.

## Povezano

Uporedi sa armenskim dramom čije je ime sličnog porijekla. Također se može uporediti sa dinarom kao još jednom valutom koja je bila u opticaju u islamskom svijetu ali je rimskog porijekla.
Amlaíb Cuarán

**Amlaíb mac Sitric** (cca. 927&ndash;981; staronordijski: **Óláfr Sigtryggsson**), kolokvijalno poznat kao **Amlaíb Cuarán**, na staronordijskom: **Óláfr kváran**, bio je nordo-gelski vosjkovoša i poglavica koji je u nekoliko navrata bio kralj Northumbrije i kralj Dublina. Njegov nadimak *cuarán* se obično prevodi kao "sandala". Ime mu je poznato i u angliciziranim oblicima kao što su **Olaf Cuaran** i **Olaf Sihtricson**, pogotovo vezanim uz kratkotrajnu vladavinu nad Yorkom. Bio je posljednja ličnost iz klana Uí Ímair koja je igrala važnu ulogu u politici tadašnje Britanije i Irske.

Amlaíb je dva puta, a možda čak i tri, bio vladar Northumbrije a dva puta vladar Dublina i vazalnih teritorija; njegova vladavina nad tim područjima je, uz prekide, ukupno trajala oko četrdeset godina. Bio je poznat kao veliki i nemilosrdni ratnik, poznat po pljačkanju crkava, ali je posljednje godine života proveo kao mirni redovnik u Opatiji Iona. Rođen je u doba kada je Uí Ímair dominirao Britanijom i Irskom, ali je u vrijeme njegove smrti kraljevina Dublin bila manje značajan faktor u Irskoj; s druge strane se sam grad Dublin pod njegovom vladavinom razvio kao značajno trgovačko središte te postao primamljivom metom svih kasnijih ambicioznih irskih vladara.

Amlaíbov život je poslužio kao prototip za fiktivni lik Haveloka Danca. Tokom života je bio pokrovitelj irskih bardova i skandinavskih skaldova koji su ispjevali niz pjesama u njegovu slavu. Amlaíb je najmanje dva puta bio oženjen, i imao niz djece koja su se vjenčala za članove irskih i skandinavskih kraljevskih kuća. Njegovi potomci su vladali Otkom Man i Hebridima sve do 13. vijeka.

## Reference

## Literatura

* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
*
Agramer deutsche Zeitung

**Agramer deutsche Zeitung** (*Zagrebački njemački list*) bile su tjedne novine na njemačkom koje su izlazile u Zagrebu 1784.
Izdavač je bio Johann Thomas Trattner, koji je nakon brojnih drugih gradova po Austriji, i Varaždina otvorio i u Zagrebu knjigovežnicu i štampariju koju su vodili Stefan Waiginger i Jakob Hörner.

Od tog lista nije sačuvan niti jedan jedini primjerak, pa se o njegovom sadržaju nezna puno.

## Historijske prilike u Zagrebu i Hrvatskoj krajem [[18. vijek]]a
Marija Terezija je 1773. ukinula isusovački red, pa su nakon toga srednje i visoke škole postale državne, nakon tog su izašla dva zakona o školstvu - *Allgemeine Schulordnung* 1774. za njemački dio carevine i *Ratio studiorum* 1777. za ugarski dio, tako da je njemački zamjenio dotadašnji latinski kao lingua ponte.

U to vrijeme Zagreb je bio grad od 7 000 - 8 000 stanovnika, od kojih većina nije znala čitati i govorila kajkavski hrvatski, društvena elita; plemstvo, svećenstvo, administracija, oficiri i malobrojni obrtnici govorili su svi manje više njemački. Zagrebačka masonska loža zvala se **Die Klugheit**, gornjogradsko Amadéovo kazalište davalo je predstave na njemačkom tako da je Trattner - mislio da će mu posao dobro ići. Naime nakon lista Ephemerides Zagrabienses koji je izlazio na latinskom u 1771. Zagreb nije imao nikakve novine. Ali se je prevario, novine nisu dobro išle pa ih je uskoro prestao izdavati, ali nakon što se Generalna komanda za Vojnu krajinu preselila iz Varaždina u Zagreb 1786 i povećao broj oficira - pokrenuo je novi list Kroatischer Korrespondent 1789. koji je strogo bio namjenjen vojsci.

## Reference

## Literatura
* Fruk, Marina: Deutschsprachige Presse in Kroatien. // Zagreber germanistische Beitraege : Jahrbuch fuer Literatur- und Sprachwissenschaft. Beiheft. 7 (2004.)
Kroatischer Korrespondent

**Kroatischer Korespodent** (*Hrvatski dopisnik*) bile su novine na njemačkom namjenjene habsburškim oficirima i 
vojnicima, koje su izlazile u Zagrebu srijedom i subotom u 16 sati tokom 1789. / 1780.

Izdavač tih novina bio Johann Thomas Trattner, koji je nakon brojnih drugih gradova po 
Austriji, otvorio i u Zagrebu knjigovežnicu i štampariju koju su vodili 
Stefan Waiginger i Jakob Hörner.  To su najstarije zagrebačke njemačke novine sa očuvanim primjercima iz 1789. koji se čuvaju u Nacionalnoj i sveučilišnoj knjižnici u Zagrebu. 
## Historijske okolnosti u Zagrebu i Hrvatskoj krajem [[18. vijek]]a
Trattner je već izdavao jedne slične novine u Zagrebu - Agramer deutsche Zeitung, koje nisu dobro išle, jer je tadašnji Zagreb imao samo 7 000 do 8 000 stanovnika, od kojih većina nije znala čitati. Ali kad se Generalna komanda za Vojnu krajinu preselila iz Varaždina u Zagreb 1786 i povećao broj oficira - odlučio je pokrenuti novi list - Kroatischer Korrespondent, namjenjen isključivo njima. U prilog tome išle su mu pripreme za Austrijsko-turski rat što ih je vodila Habsburška Monarhija u savezništvu sa ruskom caricom Katarinom II. protiv Osmanskog Carstva kad su se brojne jedinice stale razmještati po Hrvatskoj, kao prvoj liniji fronte. 
## Historija lista
Trattner je najavio da će prvi broj izaći 4. aprila 1789. ali je prvi broj izašao tek 3. juna 1789. uoči napada na turski garnizon u Beogradu. 
Polugodišnja pretplata iznosila je 2 forinte za Zagrepčane, a 3 za one izvan Zagreba, za poštanske troškove.

Tokom 1789. objavljen je 61 broj, većina brojeva ima 4 stranice, a poneki 6 ili 8, format je bio 16 x 20 cm. 

*Kroatischer Korespodent* imao je stalne dopisnike u Karlobagu, Senju, Rijeci, Trstu, Gospiću, Karlovcu, Varaždinu, Glini, 
Petrinji, Petrovaradinu, Zemunu i Beču, uglavnom u gradovima sa vojnim garnizonima. Novine su imale dva dijela; vijesti iz zemlje i vijesti iz inozemstva. Uglavnom se pisalo o ratnim zbivanjima i politici, ali su objavljivane i banalne vijesti o dobitnicima bečke lutrije, o krađama, kako je ukraden veliki srebrni sat i tri milanska talira iz kuće u Opatovini, ili kako je ukraden jedan vol kod Siska, ali i da poplave prijete Zagrebu. 

Posebna vijest je bila osvajanje Beograda 8. oktobra 1789. i predaja turskog garnizona objavljena u broju 40 od 17. oktobra 1789. 

Novine su izlazile sve dok se fronta nije pomaknula u Srbiju i većina vojske otišla iz Zagreba prema francuskoj granici sredinom 1790.  Nakon *Kroatischer Korespodenta* pojavila se **Luna**, iz koje se na kraju razvila najpopularnija zagrebačka novina na njemačkom Agramer Zeitung.

## Izvori

## Literatura
* Fruk, Marina: Deutschsprachige Presse in Kroatien. // Zagreber germanistische Beitraege : Jahrbuch fuer Literatur- und Sprachwissenschaft. Beiheft. 7 (2004.) 
## Vanjske veze
* Kroatischer Korrespondent (na portalu -Nacionalna i sveučilišna knjižnica u Zagrebu)
Jeffrey Donovan

**Jeffrey Donovan** (11. maj 1968 -) je američki kazališni, filmski i televizijski glumac, najpoznatiji po ulozi Michaela Westena u TV-seriji *[[Burn Notice]]*.

## Izvori

## Vanjske veze

* 
* 
* Life Rolls On ( LRO ) 
* JeffreyDonovan.Net
Vanessa Hudgens

**Vanessa Anne Hudgens** (Salinas, Kalifornija, SAD 14. prosinca, 1988.) je američka glumica i pjevačica, koja se proslavila ulogom Gabrielle u filmskom serijalu High School Musical.

## Biografija

Vanessa se sa obitelji iz Oregona preselila su u Los Angeles nakon što je dobila ulogu u televizijskoj reklami. Vanessini djed i baka su bili glazbenici.

Sa osam godina Vanessa je pjevala u glazbenom kazalištu, a pojavila se u lokalnim produkcijama *Carousel*, *Čarobnjak iz Oza*, *Kralj i ja*, *Glazbenik*, i *Pepeljuga*, među ostalima. Vanessa nije mogla završiti srednju u njezinoj školi u Orange County High School of Arts, pa je pohađala privatnu školu. Poslije škole odlazi u Englesku, studirati dramu i glazbu na Kingsbrook Business i Enterprise College. Imala je manju ulogu u *Thirteen Noel* kao i u *Thunderbirds*. Nastupala je i u TV serijama kao što su *Petorke*, *Brothers García*, *Drake* i *Hotel, Zack i Cody.*

Početkom 2006, Hudgens je igrala lik Gabrielle Montez u Disney Channel Movie High School Musical. Otpjevala je pet pjesama za popratni nosač zvuka. Navodi Celine Dion i Aliciu Keys kao glavne uzore. U rujnu 2006, izdala je svoj prvi album pod nazivom V, sa kojih su skinuti singlovi "Come Back to Me" i "Say OK".2007. Nakon toga počinje snimati film i nastavak filma ,,High School Musical*, ,,High School Musical 2 *.

## Diskografija
* 2006: *[[V (Vanessa Hudgens album)|V]]*
* 2008: *[[Identified]]*

## Filmografija

## Nagrade i nominacije

## Izvori

## Vanjske veze
* Zvanična prezentacija 
* MySpace profil
* IMDb veza
* Facebook profil
Miranda Cosgrove

**Miranda Taylor Cosgrove** (Los Angeles, Kalifornija, 14. svibnja 1993.) američka je glumica, pjevačica i spisateljica tekstova. Najpoznatija je po ulogama Megan Parker u seriji *[[Drake i Josh]]* i Carly u seriji *[[iCarly]]*. Trenutačno radi na prvom studijskom albumu, *[[Sparks Fly]]*, kojeg produciraju The Matrix i Dr. Luke.

## Filmografija
### Filmske uloge

### Televizijske uloge

## Diskografija
### Albumi
* *[[Sparks Fly]]* (2010.)

### EP-ovi
* *[[About You Now]]* (2009.)

### Soundtrackovi
* *[[iCarly (soundtrack)|iCarly]]* (2008.)

### Singlovi
* "Leave It All to Me"
* "Stay My Baby"
* "About You Now"
* "Christmas Wrapping"
* "Raining Sunshine"
* "Kissin' U"

## Izvori

## Vanjske veze

* Službena stranica 
*
ICarly

***iCarly*** je američki televizijski tinejdžerski sitkom koji se od 2007. prikazuje na programu TV-kanala Nickelodeon. Protagonistica je mlada djevojka po imenu Carly Shay (koju tumači Miranda Cosgrove) koja stvara vlastitu web emisiju pod nazivom *iCarly* i emitira je uz pomoć svojih najboljih prijatelja Sam i Freddieja. Seriju je stvorio Dan Schneider, koji služi kao izvršni producent.

17. maja 2012. je objavljeno kako je trenutna sezona *iCarly* posljednja, te da će finale serije biti emitirano u novembru 2012.

## Reference
Degurić

**Degurić** je naseljeno mesto grada Valjeva u Kolubarskom okrugu. Prema popisu iz 2002. bilo je 383 stanovnika (prema popisu iz 1991. bilo je 386 stanovnika).


File:Degurić - opština Valjevo - zapadna Srbija - panorama 1.jpg|Degurić - panorama
File:Degurić - opština Valjevo - zapadna Srbija - panorama 17.jpg|Degurić - panorama
File:Degurić - opština Valjevo - zapadna Srbija - panorama 3.jpg|Degurić - panorama
File:Degurić - opština Valjevo - zapadna Srbija - panorama 4.jpg|Degurić - panorama
File:Degurić - opština Valjevo - zapadna Srbija - panorama 9.jpg|Degurić - panorama
File:Degurić - opština Valjevo - zapadna Srbija - panorama 7.jpg|Degurić - panorama


## Demografija
U naselju Degurić živi 308 punoletnih stanovnika, a prosečna starost stanovništva iznosi 38,7 godina (40,6 kod muškaraca i 37,1 kod žena). U naselju ima 119 domaćinstava, a prosečan broj članova po domaćinstvu je 3,21.

Ovo naselje je velikim delom naseljeno Srbima (prema popisu iz 2002. godine).

## Reference

## Vanjske veze

* Mape, aerodromi i vremenska situacija lokacija (Fallingrain)
* Satelitska mapa (Wikimapia)
* Gugl satelitska mapa (Maplandia)
* Plan naselja na mapi (Mapquest)
Pascalov zakon

**Pascalov zakon** je temeljni zakon hidrostatike, koji kaže: "*u [[tekućine|tekućini]] koja se nalazi u zatvorenoj posudi vanjski [[tlak]] širi se jednako na sve strane, tj. čestice tekućine prenose tlak u svim pravcima jednako*". 

Taj zakon je potvrdio francuski matematičar Blaise Pascal. Pascalov zakon se može primjeniti na utvrđivanje hidrostatičkog tlaka.

## Hidrostatički tlak
Hidrostatički tlak je tlak koji u tekućini nastaje zbog njezine težine. Pokusima možemo dokazat da se tlak u tekućini:
* povećava sa dubinom,
* jednak je na svim mjestima na istoj dubini,
* djeluje jednako u svim smjerovima. 

Matematički se to može izraziti:

: \Delta P =\rho g (\Delta h)\,

gdje je:

:*ΔP* - hidrostatički tlak (u SI sustavu mjerna jedinica je Pa), ili razlika u tlakovima dvije točke koje imaju različitu dubinu, zbog vlastite težine vode (fluid);
:*&rho;* gustoća vode (u SI sustavu mjerna jedinica je kg/m<sup>3</sup>);
:*g* - ubrzanje Zemljine sile teže (srednja vrijednost na površini Zemlje, na razini mora, iznosi oko 9,81 m/s2);
:*Δh* - visinska razlika između dvije točke (u metrima).

Pojednostavljeno se može napisati: 

:\ p = \rho g h

Ako promatramo neki objekt u moru, **ukupni tlak** koji djeluje na taj objekt je:

:\ p = \rho g H + p_\mathrm{atm}

gdje je: *p<sub>atm</sub>* – atmosferski tlak.

Na primjer, ako se neki predmet nalazi na 10 metara dubine u moru:

:p = 1030 kg/m3 ˑ 9,81 m/s2 ˑ 10 m = 101 043 Pa ≈ 1 bar
To znači da na predmet koji se nalazi na 10 metara dubine, uz atmosferski tlak od oko 1 bar, dodatno djeluje težina mora oko 1 bar (ukupno 2 bara).

## Hidraulička preša

Na principu Paskalovog zakona djeluje hidraulička preša ili hidraulički tijesak. Ako posuda ispunjena tekućinom ima dva otvora različite površine, u kojima su smješteni pokretni klipovi, a površina drugog klipa je *n* puta veća, tada ako na mali klip djelujemo određenom silom, na veliki klip će djelovati sila *n* puta veća. Hidraulička preša omogućuje da se primjenjena sila duž nekog puta pretvori u veću silu duž manjeg puta (naravno rad jedne i druge sile je isti). 

## Izvori
Ellen Pompeo

**Ellen Pompeo** (Everett, Massachusetts, 10. studenog 1969.), američka televizijska i filmska glumica. Najpoznatija je po ulozi **Meredith Grey** u TV seriji "Uvod u anatomiju".
Sparks Fly

***Sparks Fly*** debitantski je album američke kantautorice Mirande Cosgrove. Prvi singl s albuma, "Kissin' U", izašao je 23. ožujka 2010. Album je u prvom tjednu prodan u 36 000 primjeraka, što je bilo dovoljno da se plasira na 8. poziciji američke ljestvice albuma, Billboard 200.

## Singlovi
* **[[Kissin' U]]** je objavljena kao prvi singl sa albuma. Objavljena je 23. ožujka preko iTunesa. Pjesmu se mogla čuti na Ryan Seacrestovoj emisiji. U SAD-u se pjesma plasirala na 54. poziciji. Također se plasirala na ljestvicama izvan SAD-a, kao u Njemačkoj, Austriji i Rusiji.

## Popis pjesama

## Ljestvice

## Izvori
Palazzo della Civiltà Italiana

**Palazzo della Civiltà Italiana** (Palača italijanske civilizacije), poznato i po nadimku Colosseo quadrato, je građevina u EUR, planiranom mjestu održavanja Svjetske izložbe u Rimu. Zovu ga i **Palazzo della Civiltà del Lavoro**.

Colosseo quadrato se nalazi na Quadrato della Concordia i neoklasicstička je građevina od 68 m visine kao i sa 216 lukova na šest etaža. Trebalo je da podsjeća na rimski Koloseum. Arhitekte Ernesto Bruno La Padula, Giovanni Guerrini i Mario Romano su planirali građevinu, a ona se gradila od 1938. do 1943. godine.

Lukovi u svom broju uspravno (6) čine riječ , a vodoravno (9) .

Na svakoj od četiri strane kvadra je iznad arkada napisana sledeća rečenica: . U prevodu znači "Narod pjesnika, umjetnika, junaka, svetaca, mislilaca, naučnika, pomoraca, putnika".

Građevina je između ostalog služila kao kulisa u holivudskim filmovima *[[Hudson Hawk]]* (1991.) i *[[Titus (film)|Titus]]* (1999.)
Kissin' U

"**Kissin' U**" je pjesma američke pjevačice Mirande Cosgrove. Objavljena je 23. ožujka 2010. preko iTunesa kao najavni singl za njen album *[[Sparks Fly]]*. Pjesma je prvi put javno emitirana na američkoj radio emisiji *[[On Air with Ryan Seacrest]]*.

## Videospot
Videospot za pjesmu "Kissin' U" objavljen je 19. ožujka 2010. godine, a snimljen je u Santa Monici u Kaliforniji. Videospot je također objavljen za digitalno preuzimanje 20. ožujka 2010. Jedan dan nakon objavljivanja, videospot se popeo do 3. mjesta iTunes ljestvice.

## Popis pjesama

## Ljestvice

## Povijest objavljivanja

## Izvori
Visinomjer

**Visinomjer** je instrument koji mjeri visinu leta zrakoplova. Obzirom na neravnine Zemljinog tla, razlikuju se **apsolutna** i **relativna visina**. Pod apsolutnom visinom leta podrazumijeva se vertikalno rastojanje između zrakoplova i površine mora (nadmorska visina), dok relativnu visinu predstavlja visina zrakoplova iznad terena preko kojeg leti.

Visinomjerima koji mjere **apsolutnu visinu** princip rada zasniva se na mjerenju statičkog tlaka okolnog zraka koji se mijenja u zavisnosti od visine. U biti, to su aneroidni barometri, čija je skala razdijeljena tako da svaka podjela odgovara određenoj visini. 

Shema rada jednostavnog visinomjera prikazana je slici. Osnovni pogonski element ovakvih visinomjera je aneroidna kapsula (1) iz koje je izvučen zrak. Pri promjeni zračnog tlaka kapsula se deformira i preko prijenosnog mehanizma (poluge (2), osovine(3), prijenosnih zupčanika (4) i (5)) okreće kazaljku. Bimetalne poluge (6) i (7) koje se nalaze u sklopu prijenosnog mehanizma služe kao elementi za temperaturnu kompenzaciju. Hermetička kutija instrumenta spojena je sa statičkim vodom pitot-cijevi kako bi na kapsulu djelovao stvarni statički tlak zraka, koji vlada na određenoj visini. Dugme (8) služi za podešavanje skale visinomjera. 
Iza kazaljke se nalazi skala razdijeljena na određen broj podjela. Kod jednostavnih visinomjera razmak između dvije susjedne podjele označava visinsku razliku od najmanje 20 metara. Pomoću ovakvih visinomjera ne može se sasvim precizno očitati visina. Veća preciznost nije ni potrebna ukoliko se let odvija u uvjetima dobre vanjske vidljivosti. 
Barometarski način mjerenja visine ne daje veliku točnost pošto statički zrak na određenoj visini nije uvijek isti već se mijenja u zavisnosti od opće meteorološke situacije. Visinomjeri su tvornički baždareni na uvijete standardne atmosfere koja točno definira zakonitosti po kojima se mijenjaju tlak, gustoća i temperatura zraka u zavisnosti od visine, kao i vrijednosti ovih veličina na zemlji. Atmosferski tlak je promjenjiv i vrlo rijetko odgovara standardnim uvjetima. S obzirom da preračunavanje vrijednosti na standardne uvjete zahtijeva utrošak vremena kojeg pilot nema, visinomjeri se kontroliraju tako da im se pomoću odgovarajućeg dugmeta (8) može podešavati skala. Neposredno pred polijetanje pilot okretanjem tog dugmeta okreće skalu dok joj se nulta podjela ne poklopi s kazaljkom. Na taj način visinomjer je podešen tako da pokazuje relativnu visinu zrakoplova u odnosu na polazni aerodrom.

Princip rada **relativnih visinomjera** zasniva se na mjerenju vremena koje protekne od trenutka emitiranja do trenutka prijema zvučnih, radio ili radarskih signala. Zvučni ili elektromagnetski valovi emitiraju se vertikalno naniže, putuju, odbijaju se i vraćaju u prijemni sklop instrumenta. Specijalni uređaj mjeri vrijeme od trenutka emitiranja do trenutka prijema signala. S obzirom da se zvučni i elektromagnetski valovi kreću konstantnom brzinom, vrijeme njihovog putovanja zavisi od prijeđenog puta. Polovina prijeđenog puta predstavlja relativnu visinu zrakoplova.

## Povezano
* Jedrilica (zrakoplov)
Barometar

**Barometar** je uređaj koji se koristi za mjerenje vazdušnog pritiska.

Italijanski naučnik Galileo Galilej je 1640. dokazao da vazduh ima težinu. Evanđelista Toričeli () je odredio 1644. težinu atmosferskog vazduha ili vazdušni pritisak. Takođe je utvrdio da promjena pritiska vazduha mijenja visinu živinog stuba. S time su date osnove barometra.

Po načinu rada postoje dvije vrste: metalni i barometri sa tekućinom (tečnošću).

## Barometar sa tekućinom (tečnošću)

Barometri sa tekućinom često koriste stub žive za mjerenje, po Toričelijevom principu. To je staklena cijev na jednom kraju zatvorena, a na drugom uronjena u posudu sa živom (koja je otvorena za dejstvo atmosferskog pritiska). Pritisak vazduha pritiska živu u posudi, i tjera je u usku staklenu cijev, to više što je pritisak veći. Kako je na cijevi označena skala, pritisak atmosferskog vazduha se direktno očitava. Može se reći da težina živinog stuba održava ravnotežu sa pritiskom vazduha.

Iznad žive u cijevi se nalazi bezvazdušni *Toričelijev prostor* (vakuum) pa on ne utiče na visinu stuba žive. Na nivou mora visina živinog stuba je oko 760 milimetara.

Skala je u milimetrima žive, barima, milibarima, ili paskalima. Na visinu žive ponešto utiče i temperatura, što se kod profesionalnih uređaja uzima u obzir.

Konstrukcija može biti različita, sa posudom žive, samo sa savijenom cijevi, sa pomičnim i nepomičnim sudom i tako dalje.

## Metalni barometar

Još se naziva aneroid ili holosterik. Burdonove i Vidijeve konstrukcije su najčešće. Osnovni element Vidijevog barometra je aneroidna vakuumska metalna kapsula koja mijenja dimenzije pod djelovanjem atmosferskog pritiska. Ove promjene se preko mehanizma prenose na kazaljku, koja pokazuje vrijednost na skali. Aneroidna kapsula ima unutrašnju oprugu.

Burdonov barometar je elastična spljoštena i spiralna vakuumska komora od gume ili sličnog materijala. Pritisak savija cjevčicu i ovo kretanje se prenosi na kazaljku skale preko mehanizma.

Metalni barometri su dobri za mjerenje promjene pritiska, ali vrijednosti nisu tačne kao kod živinih. Zbog lakog rukovanja i otpornosti koriste se u meteorologiji kao pomoćni uređaji, na avionima za mjerenje visine, i za određivanje približne nadmorske visine kod drugih uređaja.

## Barograf

Za bilježenje promjena pritiska kroz vrijeme, koristi se barograf — barometar s pridodatim uređajem za registraciju.

## Povezano
* Barograf

## Literatura
* Vojna enciklopedija, Beograd, 1970., knjiga prva, strane 494 i 495.
Agramer Zeitung

**Agramer Zeitung** (*Zagrebački list*) bile su dnevne novine na njemačkom koje su izlazile u Zagrebu od 1848 do 1912.
Urednik je bio Franz S. Stauduar , a redakcija i štamparija bile su u Frankopanskoj ulici 26..
## Historija izlaženja Agramer Zeitunga
List je zapravo počeo izlaziti 1830., ali pod imenom - **Agramer politische Zeitung**, to je bio prvi (i dugo vremena jedini) moderni dnevni list u Zagrebu, - dobro štampan, sa ozbiljnom redakcijom, tako da su ga čitali svi pismeni ljudi, a njih je tad bilo malo. Taj sloj sastojao se od austrijskih graničarskih oficira, malobrojne zagrebačke intelegencije i imućnijih obrtnika i trgovaca.

Od 1849. list se prezvao u **Agramer Zeitung** kog su Zagrepčani od milja zvali *Agramerica*, i rado čitali po kavanama. Zlatne godine *Agramer Zeitunga* bile su od 1830. do 1858. kad je uz dnevnik izlazio i književni dodatak **Luna** (prije toga samostalni časopis *Luna Agramer Zeitschrift*), u kom su kojiput objavljivani književni prilozi i pjesmice na kajkavskom. U Luni je 1880. u nastavcima 
objavljen i roman **Parna kuća** (Das Dampfaus) Julesa Vernea.

Nakon 82 godine izlaženja list je ugašen - 1912., naslijedio ga je Agramer Tagblatt koji je izlazio do 1923.

## Reference

## Literatura
* Fruk, Marina: Deutschsprachige Presse in Kroatien. // Zagreber germanistische Beitraege : 
Jahrbuch fuer Literatur- und Sprachwissenschaft. Beiheft. 7 (2004.) 
## Vanjske veze
* Agramer Zeitung (broj 78. od 4. jula 1848.) na portalu ANNO (Österreichische Nationalbibliothek)
* Agramer Zeitung (na portalu -Nacionalna i sveučilišna knjižnica u Zagrebu)
* Novine 19. st. tiskane i sačuvane u Hrvatskoj
Iași

**Iași** (fonetski **Jaš**) je drugi grad po veličini u Rumunjskoj i središte rumunjskog dijela historijske pokrajine Moldavije. *Jaši* je historijski, kulturni, ekonomski i univerzitetski centar istočnog dijela Rumunjske (rumunjske Moldavije).

## Geografija
*Jaši* leži u centralnom dijelu Moldavije u nizini okružen brdima s brojnim šumama i vinogradima. I Jaši je kao Rim sagrađen na 7 brežuljaka, i on poput Rima ima rijeku Bahlui (istina puno manju od Tibera) koja ga dijeli na dva dijela. Grad leži udaljen 10&nbsp;km od rijeke Prut koja formira granicu s državom Moldavijom.

## Historija
*Jaši* se razvio na mjestu gdje je nekada egzistirao rimski grad Jassi (Jassiorum municipium), koji je dobio alanskom plemenu Jassi. Rimski kamen s tim imenom je kod Osijeka pronašao Matija Petar Katančić, ali se ne zna dali se radi o rumunjskom *Jašiju*, ili nekom drugom rimskom naselju, jer postoji i lokalitet Aquae Iasae kod Varaždinskih Toplica.

*Jaši* se prvi put spominje u spisu moldavskog vojvode Alexandru cel Buna 1408. godine. Za grad je bila značajna 1564. je sjedište vojvode preseljeno iz Suceave u *Jaši*, te se otad grad brže razvija kao glavni grad [Moldavije. Grad su [1513. poharali Tatari, 1538. Turci, a 1686. Rusi. Unatoč svim nevoljama grad se razvijao kao kulturno i obrazovno središte. U *Jašiju* je 1792. sklopljen Mirovni ugovor kojim je završen Rusko-turski rat 1787.-1792..

Kad su se Kneževina Moldavija i Kneževina Vlaška ujedinile - 1862. i stvorile Rumunjsku. Za glavni grad nove države odabran je Bukurešt, tako da je *Jaši* izgubio dotadašnju funkciju administrativnog centra. Gubitak se je jače osjetio nakon 2. svj. rata kad je SSSR zauzeo Moldaviju istočno od rijeke Prut. Za vrijeme operacija oslobađanja zemlje od nacističkih snaga 1945., Crvena armija je u Iași-Kišinjevskoj ofenzivi zauzela nakon teških borbi i razaranja.

## Stanovništvo i privreda
*Jaši* je sa 315 214 stanovnika drugi po veličini grad u Rumunjskoj, izrazito nacionalno homogen, čak 98% stanovnika su Rumunji, druga po veličini je mala zajednica Roma kojih ima 1,2% . U gradu je razvijena trgovina i bankarstvo. Danas se jače razvija IT sektor te izrada softwarea.

## Znamenitosti
*Jaši* je poznat kao vjersko središte i najznačajnije mesto hodočašća na tlu Rumunjske. Ima preko 50 značajnih pravoslavnih crkava. Najpoznatija i najposjećenija je Saborna crkva mitropolije Moldavske, u koju su u 18. vijeku iz Istanbula prenijete relikvije svete Petke. U *Jašiju* se nalazi najstariji rumunjski teatar i jedan od najstarijih univerziteta. *Jaši* ima poznati botanički vrt, jedan od najvećih u Rumunjskoj.
## Vanjske veze

* ''Službene stranice grada''
Talir Marije Terezije

**Talir Marije Terezije** (njemački: *Maria-Theresien-Taler*) je srebrena kovanica koja se koristila u svjetskoj trgovini od 1741. godine. Ime je dobila po carici Mariji Tereziji (1717. - 1780.) koja je naredila njezino kovanje po svom stupanju na austrijski tron. Od smrti Marije Terezije - 1780. godine, na kovanici se nalazi ta godina. 

Austrijski car Franjo Josip I., objavio je 1857. da je Talir Marije Terezije službena valuta carevine, međutim nedugo nakon toga 31. oktobra 1858. Talir Marije Terezije prestao je biti sredstvo plaćanja u Austrijskoj carevini.

## Historija
Talir Marije Terezije bio je jedna od prvih kovanica u masovnoj upotrebi u Sjedinjenom Američkim Državama. Pored austrijskih kovnica, kovan je u velikom broju evropskih zemalja, te u Africi i Indiji (Bombaj) sve do kraja Drugog svjetskog rata. Procjenjuje se da je Između 1751. i 2000., iskovano je oko 389 milijuna kovanica.
Talir Marije Terezije bio je službeno sredstvo plaćanja u velikom dijelu Afrike sve do sredine 1960-ih od Sjeverne Afrike preko
Somalije, Etiopije (do 1950. ), Jemena (do 1965. ), Kenije, Tanzanije do Mozambika. Osobito je bio popularan uz obale Crvenog mora gdje lokalni trgovci nisu htjeli prihvatiti nikakvu drugu novčanicu. Talijani su za vrijeme svoje Talijanske istočne Afrike iskovali vrlo slične kovanice, želivši njima zamijeniti talir, ali nisu uspjeli. 
## Izgled
Na aversu kovanice na latinskom jeziku piše: "M. THERESIA D. G. R. IMP. HU. BO. REG.", a na naličju "ARCHID. AVST. DUX BURG. CO. TYR. 1780 X", što je skraćeno od "Maria Theresia, Dei Gratia Romanorum Imperatrix, Hungariae Bohemiaeque Regina, Archidux Austriae, Dux Burgundiae, Comes Tyrolis. 1780 X" (hrvatskosrpski: *Marija Terezija, milošću Božijom Rimska carica, kraljica Ugarske i Češke, nadvojvodkinja Austrije, vojvodkinja Burgundije, grofica Tirola. 1780*). "X" predstavlja Andrijin križ , dodan je nakon gubitka Holandije 1750. Na kovanici se nalazi i moto Marije Terezije: "Iustitia et Clementia" (hrvatskosrpski: *Pravda i milost*)

## Izvori

## Vanjske veze
* The Maria Theresia Taler 1780.
Ustav NR Srbije

**[[Ustav]] [[Socijalistička Republika Srbija|Narodne Republike Srbije]]** je prvi od četiri ustava koje je Srbija donela kao federalna jedinica Druge Jugoslavije. Donela ju je Ustavotvorna skupština 1947. i njome je Srbija prvi put u istoriji definisana kao republika. Njime su također ustanovljene njene "republičke" granice, odnosno postojanje dva subnacionalna entiteta - Autonomne Kosovsko-metohijske oblasti i Autonomne Pokrajine Vojvodine.

Sastojao se od tri dela i 159 članova. Njegov tekst i odredbe su bile u skladu sa godinu dana ranije donesenim saveznim Ustavom.

S važenjem je prestao kada je godine 1963. donesen Ustav Socijalističke Republike Srbije, također usklađen sa novim saveznim ustavom.

## Povezano
* Ustav FNRJ iz 1946. godine.

## Vanjske veze
* Tekst Ustava
Austrijsko-turski rat (1787–1791)

**Austrijsko-turski rat 1787–1791.** vodio se između Habzburške monarhije i Osmanskog Carstva istovremeno kad i Rusko-turski rat 1787–1792. jer je tad austrijski car Josip II. bio saveznik sa ruskom caricom Katarinom II.

## Historija
Habzburška monarhija Austrije se dobro pripremila za rat, nakon sklapanja rusko-austrijskog sporazuma u ljeto 1781., od tad su u Hrvatsku i Kraljevinu Ugarsku prema osmanskoj granici prebačene brojne jedinice.

Na samom početku rata austrijske snage, u brojnim kolonama prodrle su duboko na teritorij Osmanskog Carstva sve do Kneževine Vlaške. Ubrzo se situacija na frontu preokrenula i turske snage preuzele inicijativu, tako da su uspjele odbaciti natrag Austrijanace iz Mehadije u Kneževini Vlaškoj i povratiti Banat do 1789., ali rat na dva fronta pokazao se kao nemoguć zadatak, jer su istovremeno doživjele velike poraze u Kneževini Moldaviji gdje je ruski feldmaršal Rumjancev zauzeo utvrde Iaşi i Hotin, a knez Potemkin – nakon duge zimske opsade Očakov u Ukrajini 1788. Vijest o padu Očakova toliko je potresla sultana Abdula Hamida I da je zbog toga umro. 

Nakon ruskog pritiska popustila je turska obrana na zapadnom frontu pa su austrijske snage nakon trotjedne kampanje zauzele Beograd 8. oktobra 1789. a nakon tog Craiovu i Bukurešt (1789). Odmah nakon tog počele su zakulisne diplomatske igre Kraljevstva Velike Britanije i Kraljevine Prusije, koje su se s jedne strane bojale jačanja Ruske Imperije, a s druge strane htjele namamiti Austriju u anti-francusku koaliciju, tako da se Austrija povukla iz rata i pristala na mir.

Nakon britanskog pritiska Austrija je potpisala separatni Svištovski mir 4. augusta 1791., na osnovu njega je vratila Osmanskom Carstvu sve zauzete teritorije osim utvrde Hotin i uže okolice, i nekih mrvica po Hrvatskoj koje su Osmanlije ranije osvojili i pripojili Bosni (Dvor na Uni, Cetingrad, Drežnik, Ličko Petrovo Selo, Lapac, Srb). nakon završetka Rusko-turskog rata 1787–1792.

## Povezano
* Rusko-turski rat (1787–1792)
* Istraga poturica

## Izvori

## Vanjske veze
* Austro-Turkish Wars of the 16th-18th Centuries
Dupljane

**Dupljane** može biti:

* Dupljane (Negotin), naselje u opštini Negotin, Republika Srbija
* Dupljane (Vladičin Han), naselje u opštini Vladičin Han, Pčinjski okrug, Republika Srbija