Bambiraptor

***Bambiraptor*** je bio teropod nalik na pticu koji je živio prije 75 milijuna godina, u periodu kasne krede; opisali su ga znanstvenici sa univerziteta Kansas, Yale i New Orleans.

Holotipni primjerak nije duži od jednog metra, mada je moguće da je to zapravo mladunac, a moguće je i da je *Bambiraptor* mladi primjerak roda *[[Saurornitholestes]]*. Zbog svoje malene veličine, nazvan je *Bambiraptor feinbergi*, po poznatom Disneyevom liku, a svojim drugim dijelom po prezimenu bogate porodice koja je kupila i pozajmila primjerak Prirodoslovnom muzeju Graves na Floridi.

## Otkriće

Skelet *Bambiraptora* je 1993. godine otkrio 14-godišnji dječak Wes Linster, koji je sa svojim roditeljima tražio fosile blizu Nacionalnog parka Glacier u Montani. Linster je za *[[Time Magazine]]* izjavio da je otkrio skelet na visokom brdu i da je bio zapanjen njime. "Odjurio sam niz brdo do mame zato što sam znao da ga ne bih trebao sam dirati." Kosti koje je Linster otkrio na vrhu tog brda dovele su do iskopavanja skeleta koji je bio oko 95% potpun. Direktor Paleontološkog instituta Floride, Martin Shugar, ga je zbog njegove potpunosti usporedio sa Kamenom iz Rozete koji je arheolozima omogućio da prevedu egipatske hijeroglife. John Ostrom, paleontolog sa Yalea koji je oživio ideju da su ptice potekle od dinosaura nakon što je otkrio *[[Deinonychus]]a*, složio se sa Shugarom; nazvao je taj primjerak draguljem i reporterima saopćio da će potpunost i netaknutost njegovih kostiju pomoći znanstvenicima da bolje shvate vezu između dinosaura i ptica.

Fosil je isprva smatran mladim primjerkom roda *Saurornitholestes*, a 1997. godine je pripojen nepoznatoj vrsti roda *Velociraptor*. David Burnham, Kraig Derstler, Phil Currie, Robert Bakker, Zhou Zhonge i John Ostrom su ga opisali i dali mu naziv 2000. godine; nazvan je *Bambiraptor feinbergi*. Prvi dio naziva roda dat mu je po Bambiju, zato što je primjerak bio mladunac, a drugi dio naziva potiče od latinskog *raptor*, što znači "kraljdivac". Naziv vrste odnosi se na Michaela i Ann Feinberg koji su nabavili skelet i napravili ga dostupnim znanosti. George Olshevsky je 2000. godine predložio izmijenjeni epitet "feinbergorum", množinu u genitivu; neki autori su to slijedili, ali ICZN to više ne dopušta.

Holotipni primjerak **AMNH FR 30554** (prije AMNH 001 i FIP 001), otkriven je u slojevima gornje formacije Two Medicine koji potiču iz perioda kasnog Kampanija. Trenutno se nalazi u Američkom prirodoslovnom muzeju, u New Yorku. Primjerak se sastoji od djelomično spojenog i većinom potpunog skeleta (sa lubanjom) mlade jedinke. Mada je desna strana skeleta oštećena, većina kostiju je cijela i dobro očuvana. Nedostaje kraj repa. Godine 2000. je rodu *Bambiraptor* također priključen i paratipni primjerak, FIP 002-136, koji se sastojao od 34 skeletalna elementa barem dvije odrasle jedinke; kosti su pronađene blizu mjesta pronalaska holotipnog primjerka. Godine 2004. jedna gornja čeljust (MOR 553S-7-30-91-274) također je priključena ovoj vrsti.

## Opis
Mada su pronađeni i ostaci odraslih jedinki, opisan je samo tipični primjerak, koji je bio mladunac. Ta jedinka je bila duga 90&nbsp;cm, a procijenjena veličina odraslih je jedan metar. Vjerojatno je težio samo dva kilograma. Gregory S. Paul je 2010. godine procijenio dužinu odraslih na 1,3 metra, a težinu na 5&nbsp;kg. Imao je duge noge, što znači da je bio dobar trkač. Također je imao vrlo duge ruke i razvijen jadac.

### Prednji udovi

Istraživanje koje je proveo Phil Senter ukazuje na to da je *Bambiraptor* možda imao prvi i treći prst sposoban da se postave jedan nasuprot drugom, kao i to da bi pokretljivost prednjih udova omogućavala da rukom dotakne usta. To bi mu dalo sposobnost držanja hrane ispred usta, slično kao kod nekih današnjih malenih sisavaca.

### Mozak
Mozak *Bambiraptora* je po veličini bio u donjem dijelu raspona veličine mozga kod današnjih ptica. Zbog svog povećanog malog mozga, koji možda pokazuje da je bio okretniji i inteligentniji od drugih dromeosaura, David A. Burnham je hipotezirao da je *Bambiraptor feinbergi* možda nastanjivao drveće. Takav život možda je pravio evolutivni pritisak na razvoj mozga, što je rezultiralo većim mozgom. Burnham također nudi alternativnu hipotezu, da je veći mozak bio rezultat lovljenja okretnijeg plijena poput guštera i sisavaca. Holotipni primjerak *Bambiraptora* je sa 14&nbsp;cm³ imao najveći mozak u odnosu na svoju veličinu od svih poznatih dinosaura, mada bi takva veličina mogla biti zbog njegove starosti - neodrasle životinje obično imaju veći mozak u odnosu na tijelo nego odrasli.

### Perje

Tijekom konferencije na kojoj je *Bambiraptor* predstavljen prvi put, specijalista za rekonstruiranje dinosaura Brian Cooley prikazao je *Bambiraptora* sa perjem, mada kod samog fosila nikada nije pronađeno perje. Na njegovu odluku utjecala je činjenica da je *Bambiraptor* u jednoj kladističkoj analizi bio pripadnik Paraves, u koje spadaju i današnje ptice, a i sestrinski je takson Oviraptorosauria, grupe dinosaura koji su također imali perje (npr. *[[Caudipteryx]]*); stoga je *Bambiraptor* najvjerojatnije imao perje. Većina paleontologa podržava Cooleyev pogled, a kasnija otkrića potvrdila su da su maleni dromeosauridi kao što je *Bambiraptor* bili potpuno pokriveni perjem.

## Filogenija
*Bambiraptor* je 2000. godine priključen u Dromaeosauridae. Kasnije kladističke analize su davale drugačije pozicije za *Bambiraptora*: kao pripadnika Velociraptorinae, Microraptoria i najnedavnije pripadnika Saurornitholestinae.

## Reference

*

## Vanjske veze

* ''Bambiraptor''  na DinoData
* Detalji o Oxfordskom prirodoslovnom muzeju (str. 8)