open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Shamus (film)

***Shamus***, u Jugoslaviji prikazivan i pod podnaslovom ***Uživanje u opasnosti***, je američki kriminalistički film snimljen 1973. godine u režiji Buzza Kulika. Naslovni protagonist, čiji lik tumači Burt Reynolds, je Shamus McCoy, njujorški privatni detektiv koji je zbog sklonosti piću, kocki i ženama u stalnoj besparici te spreman obavljati poslove za najneobičnije klijente. Radnja prikazuje kako ga ekscentrični draguljar angažira da istraži pozadinu spektakularne pljačke, a što će ga dovesti u središte komplicirane kriminalne zavjere. *Shamus* je snimljen u trenutku kada je Reynolds uživao vrhunac popularnosti, ali nije doživio veći uspjeh, dok je kritičarima smetala nerazrađenost scenarija kao i loš omjer između ozbiljnih i humorističnih sadržaja. Usprkos toga, godine 1976. je snimljen nastavak u obliku TV filma *[[A Matter of... Wife and Death]]* gdje je glavni lik preuzeo australski glumac Rod Taylor, i koji je trebao poslužiti kao pilot za nikada snimljenu TV-seriju.

## Uloge
*Burt Reynolds - Shamus McCoy
*Dyan Cannon - Alexis Montaigne
*John Ryan - Hardcore
*Joe Santos - Poručnik Promuto
*Giorgio Tozzi - Dottore
*Ron Weyand - E.J. Hume
*Larry Block - Springy
*Beeson Carroll - Bolton
*Kevin Conway - Klinac
*Kay Frye - Djevojka u knjižari
*John Glover - Johnnie

## Reference

## Vanjske veze
*
Ašik Kerib (film)

***Ašik Kerib*** () je sovjetski igrani film snimljen 1988. godine  u režiji Didoa Abašidzea i Sergeja Paradžanova od kome je potonjem bio posljednji dovršeni film. Predstavlja adaptaciju istoimene priče ruskog pisca Mihaila Ljermontova koja se, pak, temelji na istoimenoj narodnoj priči sa Kavkaza. Radnja se događa prije nekoliko stotina godina i prikazuje kako tradicionalni kavkaski trubadur (ašik), a čiji lik tumači Jurij Mgojan, ne može oženiti svoju voljenu sve dok ne zaradi dovoljno novaca da zadovolji njegovog oca. U filmu se koristi vrlo malo tradicionalne naracije, i umjesto toga se zbivanja prikazuju kroz azerbejdžansku narodnu muziku, a također se kao rekviziti anakronistički koriste moderni automati i fotografske kamere.

*Ašik Kerib* je Paradžanov posvetio svom prije dvije godine umrlom prijatelju Andreju Tarkovskom. Premijeru je imao u ljeto 1988. na Münchenskom festivalu u tadašnjoj Zapadnoj Njemačkoj, a u SSSR je prikazan sljedeće godine. U međuvremenu je na prvoj dodjeli evropskih Oscara bio nominiran za najbolju režiju.

## Vanjske veze
*
*DVDBeaver - comparison of DVD versions (Kino Video vs. Ruscico)
*''Ashik Kerib'' at Parajanov.com
Ašik

**Âşıklık** (srpskohrvatski izg. *ašiklik*, turski za „ljubovanje” u značenju „trubadurstva”) je trubadurska pjesma koju izvodi mistični trubadur (turski: *âşık*, azerski: *aşıq*, perzijski: عاشیق‎, armenski: *Աշուղ*, gruzijski: აშუღი, grčki: ασίκης; iz arapskog: *ašik* عاشق, što znači „ljubav”), obično uz pratnju dugovrate lutnje (saza).

Odjeven u tradicionalne nošnje, âşık je zamijenio turkijskog **ozana** koji su opjevavali najranije turkijske pohode prateći vladare još od vremena Atile. Danas su česti izvođač na svadbama, u kavanama i tijekom javnih festivala svih vrsta. Posebice na vjenčanjima, âşık se smatra za instruktora i vodiča čija tradicija crpi i obogaćuje tursku književnu kulturu i svakodnevni život zajednica diljem zemlje. Âşık u snu biva pozvan da poduzme dugo naukovanje u umjetnosti sviranja gudačkih i udaračkih glazbala, pjevanju, pripovijedanju i snalažljivosti koje čine srce poziva. Kako ašici putuju između zajednica, oni pomažu u širenju kulturnih vrijednosti i ideja, ali i olakšavaju socijalni dijalog kroz tematsku poeziju i društvenu i političku satiru. Zbog toga je ovaj običaj upisan na UNESCO-v popis nematerijalne svjetske baštine u Europi 2009. godine.

Pjesme koje izvode su najčešće o ljubavi, zapisane u rimovanom silabičkom metru i na kraju s katrenom (četverostihom) u kojem âşık izgovori *mâhlas*, svoj ​​pseudonim. Njihovi improvizirani nastupi mogu također uključivati zagonetke, narodne bajke, verbalne duele duhovitost i kreativnost s drugim âşıcima, ali i stihove koji se pjevaju dok trubadur drži iglu u ustima koja ga prisiljava da recitira pjesme izbjegavajući zvukove B, P, V, M i F.

## Reference

## Vanjske veze

* M. Sabri Koz, "Comparative Bibliographic Notes on Karamanlidika Editions of Turkish Folk Stories", Harrassowitz Verlag
Údolí včel

***Údolí včel*** () je čehoslovački crno-bijeli igrani film snimljen 1967. godine u režiji Františeka Vláčila. Po žanru je historijska drama, čija se radnja događa u Češkoj u 13. vijeku. Protagonist, čiji lik tumači Petr Čepek je sin lokalnog feudalca sklon neobičnom ponašanju koga otac pošalje u viteški red, ali koji je svejedno opsjednut svojom mladom pomajkom (čiji lik tumači Věra Galatíková). *Dolinu pčela*, koja je na naturalistički način prikazivala brojne negativne aspekte srednjovjekovnog života, su mnogi kritičari uspoređivali sa Bergmanovim *[[Sedmi pečat|Sedmim pečatom]]*. Vláčil je nedugo potom režirao tematski srodan i mnogo poznatiji film *[[Marketa Lazarova]]*. Scenarist filma Vladimír Körner je po scenariju napisao i istoimeni roman objavljen 1975. godine.

## Vanjske veze
* 
* 
*
Adelheid (film)

***Adelheid*** je čehoslovački igrani film snimljen u režiji Františka Vláčila i premijerno prikazan 1969. godine. Predstavlja adaptaciju istoimene novele Vladimíra Körnera koji je također napisao i scenario. Po žanru je drama, a protagonist, čiji lik tumači Petr Čepek, je čehoslovački oficir koji se po završetku Drugog svjetskog rata vraća u domovinu iz egzila u Ujedinjenom Kraljevstvu te u Sudetima dobije smještaj u kući koja je pripadala zloglasnom nacističkom vođi. Radnja prikazuje kako tamo kao sobarica radi Njemica (čiji lik tumači Emma Černá) te se u nju zaljubi, ali i kako se suoči s moralnim dilemama kada otkrije da ona krije brata, bivšeg nacističkog vojnika. 

*Adelheid* je predstavljao Vláčilov prvi film u boji. Daleko više pažnje je, pak, izazvalo to što je film koincidrao sa invazijom Varšavskog pakta na Čehoslovačku, ali i dotadašnja tabu tema odnosa  poratne Čehoslovačke prema njemačkoj manjini. Film se karakterizirao izuzetno mračnim tonom, odnosno prikazom ratnih razaranja, kako fizičkih, tako i onih duhovnih, odnosno prožetošću atmosferom poraza. Prosovjetske vlasti uspostavljene invazijom su u *Adelheid* prepoznali alegorijski odraz suvremenih zbivanja, te je Vláčil neko vrijeme bio u nemilosti.

## Uloge
* Petr Čepek – Viktor Chotovický
* Emma Černá – Adelheid Heidenmannová
* Jan Vostrčil – Narednik Hejna
* Jana Krupičková – Djevojka
* Pavel Landovský – Žandar Jindra
* Lubomír Tlalka – Žandar Karel
* Miloš Willig – Štapski kapetan
* Karel Hábl – Čuvar
* Zdeněk Mátl – Hansgeorg Heidenmann
* Alžběta Frejková – Stara Njemica
* Josef Němeček – Slovak
* Karel Bělohradský – Čuvar
* Vlasta Petříková – Žena

## Izvori


## Vanjske veze
*
Pasáček z doliny

***Pasáček z doliny*** () je čehoslovački igrani film snimljen 1983. godine u režiji Františeka Vláčila. Radnja se događa u Beskidskim planinama 1947. godine. Protagonist je 10-godišnji dječak koji je svuda oko sebe okružen tragovima nedavno završenog Drugog svjetskog rata koga ne razumije, te koji za grupu ukrajinskih banderovaca koja se krije u planinama misli da su stvorenja iz narodnih priča.

## Vanjske veze
*
Beskidi

**Beskidi** su planinski venac u spoljašnjim zapadnim Karpatima, unutrašnjim zapadnim Karpatima i u istočnim Karpatima, na području Češke, Poljske i Slovačke. Najviša tačka planina Beskida je Babia gora (1725 m n. m.).

U Češkoj se Beskidi dele na:
* Moravšlezijske Beskide
* Šlezijske Beskide

U Slovačkoj se nalaze:
* Kisucki Beskidi
* Oravski Beskidi
* Niski Beskidi

U Poljskoj postoji ukupno devet planinskih celina sa nazivom Beskidi.
Ukrajinska ustanička armija

**Ukrajinska ustanička armija** (), lat. *Ukrajinska povstanska armija*, skr. UPA) je bila paravojna formacija ukrajinskih nacionalista koja je djelovala na području Istočne Evrope za vrijeme i neko vrijeme nakon Drugog svjetskog rata. Formalno je osnovana 1943. godine kao vojno krilo Organizacije ukrajinskih nacionalista (OUN), odnosno radikalna frakcije koju je vodio Stepan Bandera, te su njeni pripadnici po njemu dobili ime *banderovci*. Cilj joj je bio stvaranje Ukrajine kao nezavisne i etnički čiste nacionalne države. U vrijeme nastanka Ukrajina se najvećim dijelom nalazila pod vlašću nacističke Njemačke, te su se banderovci prema svojim proklamiranim ciljevima trebali boriti protiv njemačkih snaga. U stvarnosti se UPA daleko više orijentirala na borbu protiv suparničkih paravojnih formacija, kako Ukrajinske nacionalne revolucionarne armije, tako i sovjetskih partizana i poljskih gerilskih formacija, uključujući Armiju Krajowu, a 1943. je prilikom Volinjskog klanja izvela masovno etničko čišćenje poljskog stanovništva u kojima je stradalo između 60.000 i 100.000 ljudi. Napredovanje Crvene armije je natjeralo banderovce da se do proljeća 1944. u potpunosti prestanu sukobljavati sa Nijemcima te da s njima sklope saveza. Nakon njemačkog povlačenja su banderovci u pozadini sovjetskih snaga počeli voditi gerilski rat, kako protiv sovjetskih, tako i protiv vlasti komunističke Poljske i nakon rata obnovljene Čehoslovačke. Iako UPA nakon završetka rata, uz neke manje izuzetke vezane uz hladnoratovske zapadnih obavještajnih službi nije primala vanjsku pomoć, neko vrijeme je predstavljala ozbiljan sigurnosni problem za zemlje nastajućeg Istočnog bloka. Tako su pripadnici UPA, između ostalog, u zasjedama ubili sovjetskog maršala Nikolaja Vatutina (1944) i poljskog komunističkog vođu Karola Świerczewskoga. Aktivnosti UPA su, sa druge strane, u značajnoj mjeri olakšale, odnosno opravdale operaciju Visla, veliku razmjenu poljskog i ukrajinskog stanovništva preko novostvorene poljsko-sovjetske granice 1947. godine. U novim okolnostima, ali i zahvaljujući dubokoj infiltraciji sovjetske tajne službe NKVD u njene redove, UPA je vrlo brzo oslabila i nakon 1950. godine se svela na nekoliko izoliranih ćelija. Njeni posljednji pripadnici su nakon nekoliko godina prihvatili ponudu sovjetskih vlasti za amnestijom te je tako UPA prestala postojati. U suvremenoj Ukrajini nakon sticanja nezavisnosti 1991. godine, a pogotovo u njenom zapadnom dijelu gdje je imala najveću podršku, UPA se počela veličati kao organizacija posvećena borbi za slobodu, a 2000-ih je i službeno rehabilitirana. Nakon euromajdanskih događaja je ukrajinska Vrhovna rada donijela zakon koji utvrđuje zatvorske kazne za vrijeđanje UPA i njenih pripadnika kao fašista.

## Vanjske veze
* Electronic archive of ukrainian liberation movement
* UPA - Ukrainian Insurgent Army 
* Ukrainian Insurgent Army, Encyclopedia of Ukraine
* Chronicle of the Ukrainian Insurgent Army 
* ОУН-УПА. Легенда Спротиву.  
* Postcards of Ukrainian Insurgent Army. Kyiv-Toronto, 2008.
Szemüvegesek

***Szemüvegesek*** () je mađarski crno-bijeli igrani film snimljen 1969. godine u režiji Sándora Simóa. Po žanru je drama, a protagonist koga tumači István Bujtor je mladi arhitekt koji se suprostavlja svojim konzervativnim kolegama, a istovremeno mora riješiti egzistencijalni problem i pronaći stan za svoju porodicu. *Szemüvegesek* je prikazan na filmskom festivalu u Locarnu gdje je zajedno sa još nekoliko filmova osvojio Zlatni leopard.

## Vanjske veze
* 
* www.filmkatalogus.hu:Szemüvegesek
The Mackintosh Man

***The Mackintosh Man*** (), u Jugoslaviji prikazan pod naslovom ***Čovjek iz Australije*** je američko-britanski špijunski film snimljen 1973. godine u režiji Johna Hustona. Predstavlja adaptaciju romana *[[The Freedom Trap]]* Desmonda Bagleya, a koji je dijelom bio inspiriran stvarnim događajima vezanim uz slučaj britanskog obavještajca i sovjetske krtice Georgea Blakea. Protagonist, čiji lik tumači Paul Newman, je Joseph Rearen, britanski obavještajac koji preuzima identitet australijskog kriminalca i izvodi pljačku dragulja nakon koje je uhvaćen, osuđen na dugogodišnju zatvorsku kaznu i poslan u kaznionicu gdje kaznu izdržava i Slade, britanski obavještajac (čiji lik tumači Ian Bannen) osuđen zbog izdaje. Radnja prikazuje kako je to sve dio plana koji je smislio Reardenov šef Mackintosh (čiji lik tumači Harry Andrews), odnosno kako se Rearden mora zbližiti sa Sladeom i pomoći mu pri bijegu kako bi raskrinkao njegovog pravog zaštitnika. *The Mackintosh Man* je imao slabe kritike zbog lošeg scenarija, iako je Huston primio pohvale zbog adekvatne režije.

## Uloge

* Paul Newman ... Joseph Rearden
* Dominique Sanda ... Mrs Smith
* James Mason ... Sir George Wheeler MP
* Harry Andrews ... MacKintosh
* Ian Bannen ... Slade
* Michael Hordern ... Brown
* Nigel Patrick ... Soames-Trevelyan
* Peter Vaughan ... Inspektor Brunskill
* Roland Culver ... Sudac
* Percy Herbert ... Taafe
* Robert Lang ... Jack Summers
* Leo Genn ... Rollins
* Jenny Runacre ... Gerda
* John Bindon ... Buster
* Hugh Manning ... Tužilac
* Wolfe Morris ... Šef malteške policije
* Noel Purcell ... O'Donovan
* Donald Webster ... Jervis
* Keith Bell ... Palmer
* Niall MacGinnis ... Warder
* Eddie Byrne ... Ribar
* Shane Briant ... Cox
* Michael Poole ... Mr Boyd
* Eric Mason ... Poštar
* Ronald Clarke ... Nadzornik
* Antony Viccars ... Prodavač
* Dinny Powell ... Young
* Douglas Robinson ... Danahoe
* Jack Cooper ... Prvi motociklist
* Marc Bell ... Drugi motociklist
* Marcelle Castillo ... Madeleine
* Nosher Powell ... Naoružani čuvar
* Terry Plummer ... Tamni čovjek
* Joe Cahill ... Prvi čuvar
* Gerry Alexander ... Drugi čuvar
* John McDarby ... Starac na autobuskoj stanici
* Donal McCann ... Prvi vatrogasac
* Joe Lynch ... Prvi irski policajac
* Seamus Healy ... Seljak u pabu
* Tom Irwin ... Drugi vatrogasac
* Pascal Perry ... Drugi irski policajac
* Steve Brennan ... Mušterija u pabu
* Vernon Hayden ... Mušterija u pabu
* Brendon O'Duill ... Mušterija u pabu

## Reference

## Vanjske veze
*
Igor Žerajić

**Igor Žerajić** je bosanskohercegovački pjevač. Rođen je u Sarajevu a trenutno živi na relaciji London - Sarajevo.

## Biografija
1985. godine završio je klasičnu gitaru kod profesora Mile Praljka. 1986. godine postaje vokalni solista grupe "Visa", a krajem 1989. godine prelazi u grupu "Crno vino" i sa njima objavljuje album "Voljeti". Od 1992. do 1994. godine ostvaruje saradnju sa više umjetnika grada Sarajeva uključujući i nastup u mjuziklu "Kosa Anno Domini 1992" u Kamernom Teatru 55. 1994. godine odlazi u London. 2002. godine ponovno okuplja grupu "Crno vino" i 2003. godine reizdaje album "Voljeti". 2004. godine izdaje album "Propovjednik" gdje ostvaruje saradnju sa Esmom Redžepovom i Mikijem Trifunovim. 2005. godine napušta grupu "Crno vino" i nastavlja solo karijeru. 2006 godine izdaje singlove "Odgovor" i "Karmin", a 2007. singl "Da je Bog d'o ranije"

Igorov specifičan vokal u kombinaciji sa izvanrednim tekstovima Miroslava Pilja i Ivana Barbalića u pratnji izvrsnih muzičara Sergeja Žerajića, Borjana Milosevića, Davora Marausa te Željka Škarića-Panche doprinjeli su vrtoglavome uspjehu novih Igorovih singlova na top ljestvicama Bosne i Hercegovine a i šire.

## Singlovi
* Odgovor, 2007
* Karmin, 2007
* Da je Bog d'o ranije, 2007
* Bašte bez ruža, 2008

## Vanjske veze
* Zvanična stranica
Tres tristes tigres

***Tres tristes tigres*** () je čileanski crno-bijeli igrani film snimljen 1968. godine u režiji Raúla Ruiza kome je to predstavljao cjelovečernji debi. Radnja se događa u Santiagu i prikazuje život troje marginalaca koji sve vrijeme provode u opijanju i autodestruktivnom ponašanju. *Tres tristes tigres* je godine 1969. prikazan na filmskom festivalu u Locarnu gdje je zajedno sa još nekoliko filmova osvojio Zlatni leopard.

Nakon puča 1973. godine se smatralo da je film izgubljen, ali je 1993. pronađena jedna kopija u Urugvaju.

## Uloge

## Reference

## Vanjske veze
* es.CineChile.wikia.com Reseña de la película **Tres tristes tigres**.
* CineChile.cl Tres tristes tigres. Referencias técnicas.  Última vez visitado 7 de octubre de 2011.
*
Teodora Angelina Paleolog

**Teodora Angelina Paleolog** (grčki: Θεοδώρα Άγγελίνα Παλαιολογίνα) bila je grčka plemkinja, pramajka dinastije Paleolog.

Njen otac je bio Aleksije Komnin Paleolog, zbog čega je znana i kao **Teodora Komnin**.

Majka joj je bila princeza Irina Komnin Anđel.

Oko 1216. godine Teodora se udala za svog rođaka, plemića Andronika, kojem je rodila kćerke Mariju (redovnica Marta) i Irinu (redovnica Eulogija) te sinove Mihajla i Jovana; Mihajlo je kasnije postao nikejskim i bizantijskim carem.

Teodora je postala redovnica **Teodozija**.
## Izvori
Velika nagrada Malezije

**Velika nagrada Malezije** utrka je Formule 1.

## Pobjednici
### Višestruki pobjednici (vozači)

### Višestruki pobjednici (konstruktori)

### Pobjednici po godinama
Royal Wedding

***Royal Wedding*** () je američki filmski mjuzikl snimljen 1951. godine u režiji Stanleya Donena. Inspiraciju autorima je pružilo vjenčanje britanske princeze i buduće kraljice Elizabete za vojvodu Philipa od Edinburgha u novembru 1947. godine. Radnja se događa u Londonu za vrijeme tih događaja, a protagonisti, koje tumače Fred Astaire i Jane Powell, su dvoje američkih zabavljača, brat i sestra, koji su tamo došli poslom, ali su, uhvaćeni općom euforijom oko vjenčanja odlučili da se vjenčaju za partnere koje su upoznali. *Royal Wedding* se počeo snimati još dok je vjenčanje bilo aktualno, ali su ga stalni problemi s trudnoćama i bolestima potencijalnih glumica odgađali godinama. Usprkos toga je postao veliki uspjeh, te se smatra jednim od najuspješnijih klasičnih MGM-ovih mjuzikala.

## Uloge
* Fred Astaire ... Tom Bowen
* Jane Powell ... Ellen Bowen
* Sarah Churchill ... Anne Ashmond
* Peter Lawford ... Lord John Brindale
* Keenan Wynn ... Irving Klinger/Edgar Klinger
* Albert Sharpe ... James Ashmond

## Izvori

## Vanjske veze

* 
* 
*
Ljubav je ludost (film)

***Ljubav i ludost*** () je bugarska crno-bijela kratka nijema filmska komedija snimljena 1917. godine u režiji Vasila Gendova, koja se smatra jednim od prvih očuvanih igranih ostvarenja bugarske kinematografije. Radnja prikazujekako mladi student (čiji lik tumači Gendov) uspije na prevaru spriječiti da se njegova djevojka (koju tumači Gendovljeva supruga Žana Gendova) uda za prosca koga joj je namijenila njena tetka.

## Uloge

## Vanjske veze
* 
*
Novigrad

**Novigrad** ima više značenja:

* Novigrad (grad), grad na zapadnoj obali Istre
* Novigrad (općina), grad i luka u sjevernoj Dalmaciji
* Novigrad na Dobri, naselje jugozapadno od Karlovca
* Novigrad Podravski, naselje jugoistočno od Koprivnice.

## Povezano

* Novi Grad
* Starigrad
Robin Hood

**Robin Hood** je legendarni odmetnik junak niza engleskih balada, od kojih neke datiraju još od 14. vijeka.

Robin Hood zajedno sa svojim suborcima iz Sherwoodske šume pljačka i ubija predstavnike vlasti, a plijen daje sirotinji.
Njegov najčešći neprijatelj je nottinghamski šerif, lokalni predstavnik monarhije.  Iako se u najranijim baladama, njegove 
pustolovine zbivaju po južnom Yorkshiru a ne po Nottinghamshiru, a protivnici su mu pored ostalih i
bogati crkveni zemljoposjednici.

Robin brani slabe, žene, djecu i sirotinju, od tiranskih feudalaca i njihovih predstavnika.
Snažan motiv za njegov revolt protiv vlasti, proizašao je iz ljutnje običnog puka, nad zakonskom zabranom lova po šumama.

U ranim baladama ima puno okrutnosti, koja je bila neizbježna kao sastavni dio srednjovjekovnog života.

## Historija nastanka

Unatoč brojnim pokušajima da se dokaže postojanje stvarnog historijskog Robina Hooda, to do danas nikom nije uspjelo. Svi ti pokušaji se oslanjaju na srednjovjekovne legende, i to im je jedini dokaz o njegovom postojanju.

Danas rašireno vjerovanje da je živio u doba vladavine Richarda I nastalo je kao plod antikvara i pisca iz 18. vijeka - 
Williama Stukeleya.

Autentične balade o Robinu Hoodu su poetski izraz narodnih težnji po sjevernoj Engleskoj u turbulentno doba 
buna i seljačkog nezadovoljstva, koje je svoju kulminaciju imalo za Seljačkog ustanka - 1381.

Iako su brojne poznate balade o Robinu Hoodu nastale tek nakon srednjeg vijeka, jezgra je sigurno nastala u srednjem vijeku.
To su priče; *Robin Hood i [[monah|fratar]]*, *Robin Hood i Guy od Gisborna*, *Robin Hood i [[Grnčarija|grnčar]]* i *Doživljaji Robina Hooda*.

Tokom 16. vijeka i kasnije, bitan karakter legende o njemu je iskrivljen, jer tad Robin postaje propali plemić. Pa se unatoč tome što se gomilaju priče o njegovim vratolomijama i uvode brojni novi likovi, među njima i lijepa *Marian*, njegova romantična ljubav, one ipak gube na vitalnosti i pjesničkoj vrijednosti, jer u njima više nema orginalnog impulsa - težnje za socijalnom pravdom.

## Reference

## Vanjske veze

* Robin Hood, na portalu Encyclopædia Britannica
* The Robin Hood Project, University of Rochester
U sukobu

***U sukobu*** je jugoslavenski crno-bijeli igrani film snimljen 1963. godine u režiji Jožeta Babiča. Po žanru je drama, a radnja prikazuje kako se dva ljekara - otac i sin - sukobljavaju oko nove tehnike izvođenja kirurških postupaka.

## Vanjske veze
*
*
Nema puta kroz vatru

***Nema puta kroz vatru*** () je sovjetski crno-bijeli igrani film snimljen u režiji Gljeba Panfilova i premijerno prikazan 1968. godine. Po žanru je drama, a radnja se događa za vrijeme ruskog građanskog rata. Protagonistica, čiji lik tumači Ina Čurikova, je mlada bolničarka koja je izložena ratnim užasima, ali koja usprkos tome, nakon što je među ranjenicima upoznala jednog slikara, i sama otkriva umjetnički talent. Film je prikazan na festivalu u Locarnu gdje je zajedno sa još nekoliko naslova podijelio glavnu nagradu Zlatni leopard.

## Uloge
* Ina Čurikova ... Tanja Tjotkina
* Anatolij Solonjicin ... Komesar Jevstryukov
* Mihail Gluzski ... Fokič
* Maja Bulgakova ... Marija
* Anatolij Marenič ... Morozik
* Vladimir Kašpur ... Kolka
* Jevgenij Lebedev ... Pukovnik
* Mihail Kononov ... Aljoša
* Vadim Berojev ... Vasja
* Mihail Kokšenov ... Zotik
* Ljubov Malinovskaja ... Majka

## Vanjske veze
* Подземный гром. Рецензия на фильм. Виктор Божович «Советский экран» № 3, 1990 год
*
It's Always Fair Weather

***It's Always Fair Weather*** () je američki filmski mjuzikl snimljen 1955. godine u režiji Genea Kellyja i Stanleya Donena. Protagonisti, koje tumače Gene Kelly, Dan Dailey i Michael Kidd, su tri veterana Drugog svjetskog rata koji se nakon deset godina ponovno sreću u New Yorku, a radnja prati njihove komične pustolovine vezane uz nastojanje da se njihov susret rekonsturira u televizijskoj emisiji.

*It's Always Fair Weather* je originalno bio zamišljen kao nastavak klasičnog MGM-ovog mjuzikla *[[On the Town]]*, koji je lansirao Kellyjevu i Donenovu karijeru. Kelly je, međutim, zbog prethodnih neslaganja sa Donenom, prilično teško pristao na sudjelovanje u projektu, dok su producenti odbili ponovno angažirati Franka Sinatru zbog "teške" reputacije na setovima, a Jules Manshin je prestao biti zvijezda. Snimanje filma su obilježile brojne poteškoće, prije svega vezane uz svađe Donena, kako sa producentima - koji su protiv njegove volje nametnuli korištenje Cinemascope formata - tako i sa Kellyjem, koji su konačno okončale njegovo prijateljstvo. Usprkos toga, *It's Always Fair Weather* je nakon premijere dobio izvrsne kritike i dan-danas se smatra jednim od najboljih MGM-ovih mjuzikala. Publika ga, međutim, nije prihvatila, a što se tumači prije svega njegovim za tadašnje standarde relativno mračnim i ciničnim tonom.

## Uloge

*Gene Kelly ... Ted Riley
*Dan Dailey ... Doug Hallerton
*Cyd Charisse ... Jackie Leighton
*Dolores Gray ... Madeline Bradville
*Michael Kidd ... Angie Valentine
*David Burns ... Tim
*Jay C. Flippen ... Charles Z. Culloran

* Uncredited*

*Steve Mitchell  ... Kid Mariacchi
*Hal March ... Rocky Heldon
*Paul Maxey ... Mr. Fielding
*Peter Leeds ... Mr. Trasker
*Alex Gerry ... Mr. Stamper
*Madge Blake ... Mrs. Stamper
*Wilson Wood ... Roy, televizijski režiser
*Richard Simmons ... Mr. Grigman
*Herb Vigran ... Nashby
*Lou Lubin ... Lefty
*Saul Gorss ... Suučesnik
*Terry Wilson ... Suučesnik
*John Indrisano ... Suučesnik

## Reference

## Vanjske veze
*
Đavo u Sofiji

***Đavo u Sofiji*** () je bugarski crno-bijeli nijemi film  snimljen 1921. godine u režiji Vasila Gendova. Po žanru pripada fantastici, a naslovni lik, koga tumači sam Gendov, je Satana, koji odlučuje posjetiti Sofiju. Radnja prikazuje kako se tamo upoznaje sa različitim grešnicima, kako uličnim prostitutkama i kriminalcama, tako i članovima visokog društva.

## Uloge
* Vasil Gendov – Đavo
* Žana Gendova – Prostitutka
* Ivan Popov – Grigorij
* Meri Mihajlova – Majka
* Georgi Sotirov – Brat
* Elena Snežina – Dama iz visokog društva
* Marija Popova

## Glerije

 Image:BASA-46K-1-11-1-Dyavolat v Sofia, 1921.JPG | 
 Image:BASA-46K-1-11-3-Dyavolat v Sofia, 1921.JPG | 
 Image:BASA-46K-1-11-4-Dyavolat v Sofia, 1921.JPG | 
 Image:BASA-46K-1-11-5-Dyavolat v Sofia, 1921.JPG | 
 Image:BASA-46K-1-11-7-Dyavolat v Sofia, 1921.JPG | 
 Image:BASA-46K-1-11-8-Dyavolat v Sofia, 1921.JPG | 
 Image:BASA-46K-1-11-10-Dyavolat v Sofia, 1921.JPG | 
 Image:BASA-46K-1-11-11-Dyavolat v Sofia, 1921.JPG |
 Image:BASA-46K-1-11-16-Dyavolat v Sofia, 1921.JPG | 


## Vanjske veze

*
Bolero (razvrstavanje)

**Bolero** se može odnositi na:

* Bolero, španjolska nacionalna muzika i istoimeni ples
* Bolero (odjeća), odjevni predmet
* *[[Boléro]]*, orkestralna kompozicija Mauricea Ravela
* Bolero (bend), muzički sastav iz Bosne i Hercegovine
* ''Bolero (film), američki igrani film iz 1984. godine, ul. Bo Derek
Srešćemo se večeras

***Srešćemo se večeras*** je jugoslavenska crno-bijela filmska komedija snimljena 1962. godine u režiji Františeka Čapa. Protagonist je mladi student muzike koji dolazi u hotel gdje ga zamijene za poznatog dirigenta, a što izaziva cijeli niz komičnih nesporazuma.

## Vanjske veze
*
*
Mačak pod šljemom (film)

***Mačak pod šljemom*** je jugoslavenski crno-bijeli ratni film snimljen 1962. godine u režiji Žorža Skrigina. Predstavlja adaptaciju istoimenog romana Jože Horvata koji je također napisao scenario. Protagonist, koga tumači Pavle Vuisić, je bosanski drvosječa koji se za vrijeme rata, manje svojom voljom, a više sticajem okolnosti, priključuje partizanima. Radnja prikazuje kako se usprkos toga iskaže kao dobar borac, dobija čin desetara te mu na kraju povjere delikatan zadatak. *Mačak pod šljemom* je predstavljao jedan od prvih partizanskih filmova koji je ratna zbivanja nastojao prikazivati sa nešto više humora.

Godine 1978. je isti roman ekraniziran u obliku istoimene TV-serije gdje je naslovni lik tumačio Miodrag Krivokapić.

## Uloge

## Vanjske veze
*
Ratovi mušketa

**Ratovi mušketa** (ili musketa) (engleski: *Musket Wars*) je zbirni naziv za gotovo 3,000 sukoba i racija koji su se od 1807. do 1845. godine odvijali između brojnih maorskih plemena na Novom Zelandu i otocima Chatham. Neposredni uzrok za rat bilo je maorsko stjecanje mušketa, koje je dovelo do početka međuplenske utrke u naoružanju s ciljem sticanja teritorija ili osvećivanja za ranije poraze. Između 20,000 i 40,000 ljudi je izgubilo svoje živote u ovim sukobima, dok ih je gotovo 30,000 porobljeno ili bilo prisiljeno migrirati, a uz to je došlo i do značajne promjene *[[rohe|roha]]*, odnosno plemenskih teritorijalnih granica, prije nego je tokom 1840-ih nametnuta kolonijalna uprava. Danas se ovi sukobi uzimaju kao primjer "fatalnog utjecaja" susreta Europljana s domorodačkim stanovništvom.

Ipak, korištenje mušketa tokom ovog konflikta dovelo je do potrebe za reorganizacijom *[[pā]]* utvrda, od čega će Maori imati naknadnu korist tokom konflikta s kolonijalnim vlastima za vrijeme Novozelandskih ratova.

Najraniji poznati konflikt zbio se 1807. godine, kada su se plemena Ngāpuhi i Ngāti Whātua sukobila nedaleko od današnjeg Dargavillea. Iako su Ngāpuhi posjedovali nekoliko mušketa, zbog poteškoća s njihovim korištenjem, izgubili su od konkurentskog plemena, koje je koristilo samo tradicionalna oružja. Konsolidacija je uslijedila 1818. godine, kada su Ngāpuhi pod vodstvom poglavice Hongija Hike i s velikim brojem mušketa izvršili nekoliko uspješnih, iznenadnih napada na zaljev Te Moana-a-Toi, gdje su maorska plemena još uvijek koristila tradicionalno naoružanje. Nakon toga su uslijedili uspješni napadi na *[[iwi]]je* u Aucklandu, Thamesu, Waikatu i oko jezera Rotorua; poražena plemena su porobljena i stavljena pod prisilni rad s ciljem branja i pripremanja lana za trgovinu s Europljanima, s ciljem dobivanja novih mušketa. Uspjeh Hongija Hike potaknuo je i druga plemena da nabave oružje kako bi se obranili od potencijalnih napada, što je dovelo do spirale nasilja koja je svoj vrhunac doživjela tokom 1832. i 1833. godine, kada se proširila na gotovo cijeli teritorij Novog Zelanda, izuzev središnjeg dijela Sjevernog otoka (danas znanog kao Kraljeva zemlja) i udaljenih dijelova Fiordlanda na Južnom otoku. Godine 1835., sukobi su se preselili i izvan Novog Zelanda, kada su plemena Ngāti Mutunga i Ngāti Tama pokrenuli napad na Moriore na otocima Chatham.

Sukobi su postepeno prestajali nakon 1835. godine. Na Južnom otoku su zaključeni do kraja 1837., dok su se sporadični konflikti na Sjevernom otoku nastavili sve do sredine 40-ih godina i konsolidacije kolonijalne uprave.
Aleko Konstantinov

**Aleko Konstantinov** () (13. januar 1863 - 23. maj 1897) bio je bugarski književnik, najpoznatiji kao tvorac satiričkih feljtona o antiheroju Baj Ganjou.

Konstantinov, koji je prije bavljenja književnošću, neko vrijeme radio kao advokat u Sofiji je krajem 1880-ih i početkom 1890-ih putovao po Evropi i SAD, pri čemu je 1893. godine posjetio svjetsku izložbu u Chicagu, a što je poslužilo kao temelj za seriju putopisa. Karijeru i život mu je okončalo nikad razjašnjeno ubistvo, za koje se obično smatra da je posljedica zabune, odnosno da je počinitelj namjeravao likvidirati njegovog prijatelja, lokalnog političara, koji mu je bio posudio svoju kočiju.

## Vanjske veze
*
Friday the 13th: The Final Chapter

**Petak 13. IV: Završno poglavlje** (eng. *Friday the 13th: The Final Chapter*), američki horor film, četvrti dio serijala o psihopatskom serijskom ubojici Jasonu Voorheesu. Ovaj film je zamišljen kao posljednji iz serijala, no zbog solidnog odaziva publike čelnici *[[Paramount Pictures]]a* odlučili su nastaviti s već provjerenom franšizom, koja je nakon ovog filma iznjedrila još niz nastavaka.

Film je premijerno prikazan u američkim kinima 13. travnja 1984. godine i ostvario je solidan profit od 33 milijuna USD. Režiju potpisuje Joseph Zito,a film je poznat i pod naslovom **Friday the 13th: Last Chapter**.

## Radnja
Nakon što je u prethodnom dijelu ubijen, *Jason* (Ted White) oživljava u mrtvačnici, ubije osoblje; *dr. Axela* (Bruce Mahler) i medicinsku sestru *Morgan* (Lisa Freeman) te se vraća na područje *Crystal Lake* kampa. Istovremneno, obitelj Jarvis, *gđa. Jarvis* (Joan Freeman), njena kći tinejdžerka *Tricia* (Kimberly Beck) i dvanestogodišnji sin *Tommy* (Corey Feldman), obitava na istom području. Također, grupa mladih koju čine *Paul* (Clyde Hayes), njegova cura *Sam* (Judie Aronson), *Ted* (Lawrence Monoson), *Jimmy* (Crispin Glover), *Doug* (Peter Barton) i njegova djevojka *Sara* (Barbara Howard), dolaze tulumariti kuću do Jarvisovih. Tu upoznaju Triciju i Tommyja, ali i dvije blizanke *Tinu* (Camilla More) i *Terri* (Carey More) te njihova suputnika *Roba* (Erich Anderson).

Navečer započinje tinejdžerska zabava, ali i Jasonov krvavi pohod kada počne ubijati jednog po jednog iz grupe mladih.

## Glavne uloge
* Kimberly Beck - *Trish Jarvis*
* Erich Anderson - *Rob Dyer*
* Corey Feldman - *Tommy Jarvis*
* Peter Barton - *Doug*
* Crispin Glover - *Jimmy*
* Alan Hayes - *Paul*
* Barbara Howard - *Sara*
* Lawrence Monoson - *Ted*
* Joan Freeman - *gđa. Jarvis*
* Judie Aronson - *Samantha*
* Camilla More - *Tina*
* Carey More - *Terri*
* Lisa Freeman - *Nurse Morgan*
* Bonnie Hellman - *autostoper*
* Bruce Mahler - *Axel*
* Ted White - *[[Džejson Vurhis|Jason Voorhees]]* (nepotpisan)

## Zarada
Budžet filma procjenjuje se na 1.8 milijuna USD. U prvom vikendu zaradio je 11.183.148 USD (15. travnja), a ukupno 32.980.000 USD na području SAD-a.

## Napomene

## Vanjske veze
* 
* 
* 
* 
*
Yoshinori Ōsumi

:*U ovom [[japanska imena|japanskom imenu]] prezime je Ōsumi.*

**Yoshinori Ōsumi** joɕinoɽi oːsu͍mi (jap. **大隅 良典**) (Fukuoka, 9. februara 1945.), japanski stanični biolog. Specijalizirao se za istraživanje autofagije. Profesor je na Centru za istraživanje graničnih područja pri Tehničkom univerzitetu u Tokiju. God. 2012. dobio je Kiotsku nagradu za temeljne znanosti, a 2016. Nobelovu nagradu za fiziologiju ili medicinu za otkriće mehanizama autofagije.
Pennines

**Pennines** je niski planinski masiv na sjeveru Engleske, koji se poput kičme proteže od Northumberlanda do Derbyshira na jugu.

## Karakteristike
Pennini su sa istoka, zapada i juga okruženi ravnicama Yorka, Lancashira i Cheshira i dolinom 
rijeke Trent.
Na sjeveru doline rijeka Tyne i Eden razdvajaju Pennine od masiva Cheviots i planina Lake Districta.

Osnovna karakteristika Pennina je da su mu zapadne padine, strme i kratke, a istočne blage i duge.

Pennines se teško može nazvati masivom u pravom smislu, jer su njegova brda razbijena brojnim kratkim dolinama,
(zvanim - dales) kojih ima posvuda, u svim smjerovima. Pennines formira sjevernu i južnu vododjelnicu koje određuju tok svih većih rijeka sjeverne Engleske. Sam masiv se da podijeliti na dva dijela, zbog kotlina koje formiraju rijeke Aire (teče prema istoku) i Ribble (teče prema zapadu).

Sjeverni dio Pennina je širi i veći od južnog. Najviši vrhovi leže u sjevernom dijelu, to su; Cross Fell 893 m, Whernside 737 m, Ingleborough 723 m i Pen-y-Ghent 693 m. U južnom dijelu, rijetka su brda viša od 600 m, osim *Kinder Scouta* visokog 636 m, koji je dio nacionalnog parka Peak District u Derbyshiru.

Geološka struktura Pennina se sastoji od karbonskog vapnenca i pješčenjaka sa primjesama glinastog slanca. Po sušim područjima prevladavaju vrištine, dok su vlažna tresetišta pokrivena uglavnom sa travom. 
Vrhovi brda su zaobljeni ili gotovo ravni, ali je geološka struktura i glacijacija pomogla da se oblikuje lijep krajolik sa planinskim 
livadama. 
Djelovanje vodotoka oblikovalo je izuzetno podzemlje u vapnencu, sa brojnim spiljama i jamama. 
Od njih su najipresivnije Ingleborough, pored Claphama, Gaping Gill (duboka 107 m) i Rowten Pot (111 m). 
Po Penninu ima dosta ponornica (rijeka Wye) i nekoliko jezera.

## Privreda

Privreda Pennina bazira se uglavnom na ovčarstvu i vađenju vapnenca. Po njegovim dolinama  ima brojnih malih 
trgovišta, kao što su Hawes, Muker i Grassington. Danas je turizam postao važan element privrede, naročito od kad su osnovani nacionalni parkovi i 1965.otvorena planinarska staza Pennine Way duga 400 km, koja vodi čitavom dužinom Pennina.

## Historija
Po Penninima ima brojnih arheoloških nalaza od prahistorijskog kamenja naslaganog u krug - *Arbor Low*, do 
rimskog Hadrijanova zida, na sjeveru.

## Reference

## Vanjske veze

* ''Pennines'' na portalu Encyclopædia Britannica 

Pennines
Baj Ganjo

**Baj Ganjo** (), također navođen i kao **Ganjo Balkanski** ili **Ganjo Somov** je izmišljeni lik trgovca ružinim uljem koga je krajem 19. vijeka stvorio bugarski književnik i novinar Aleko Konstantinov. Ganjo je prikazan kao sirov, neobrazovan, "primitivan", ali pohlepan i poduzetan, te u mnogo čemu svojevrsni negativni stereotip Bugarina, odnosno Balkanca općenito. Lik je prvi put opisan u satiričkim feljtonima za koje je Konstantinov pronašao inspiraciju u svojim putovanjima po Evropi i SAD. Prva serija feljtona opisuje Ganjove pustolovine po tim zemljama, te humor u velikoj mjeri proističe iz njegovog nesnalaženja u modernom i progresivnom zapadnu svijetu, odnosno odbijanja da poput tadašnje elite u Kneževini Bugarskoj prihvati njegove tekovine. Druga serija pak pokazuje kako se Ganjo obogatio, te pokušava postati dio te iste elite natječući se na izborima. Feljtoni o Ganju su stekli veliku popularnost, a on sam postao svojevrsna nacionalna ikona, koja se često uspoređuje sa Švejkom u Češkoj.

Godine 1922. je Baj Ganjo postao protagonist istoimenog nijemog filma, a 1991. je o njemu snimljen film *[[Baj Ganjo putuje po Evropi (film)|Baj Ganjo putuje po Evropi]]*, te 1996. godine film *[[BG - Nevjerojatne priče jednog suvremenog Bugarina]]*.

## Vanjske veze
* Проблематичният българин (към характерологията на славяните) от Герхард Геземан
Indiscreet (film, 1958)

***Indiscreet*** () je britansko-američka filmska komedija snimljena 1958. godine u režiji Stanleya Donena. Predstavlja adaptaciju teatarskog komada *Kind Sir* Normana Krasne, koji je četiri godine ranije bio prikazan na Broadwayu. Protagonistica, čiji lik tumači Ingrid Bergman je glumica koja sticajem okolnosti upozna diplomata čiji lik tumači Cary Grant. Radnja prikazuje kako se on pravi da je oženjen, iako je u stvarnosti okorjeli neženja. *Indiscreet* je nakon mnogo godina ponovno kao filmski par spojio Bergman i Granta, poznatih po Hitchcockovom filmu *[[Notorious (film)|Ozloglašena]]*. Film je postigao uspjeh te se smatra jednim od boljih u Donenovoj karijeri.

## Glavne uloge
* Cary Grant - Philip Adams
* Ingrid Bergman - Anna Kalman
* Cecil Parker - Alfred Munson
* Phyllis Calvert - Margaret Munson
* David Kossoff - Carl Banks
* Megs Jenkins - Doris Banks

## Reference

## Vanjske veze
* 
* 
* 
*
Sherwood (šuma)

**Sherwoodska šuma** (engleski: *Sherwood forest*) je nekadašnje kraljevsko lovište u engleskom Countyu Nottinghamshire.

Danas je slavna kao utočište Robina Hooda odmetnika i junaka srednjovjekovnih legendi i balada.

## Karakteristika
Sherwoodska šuma nekad se prostirala po gotovo čitavom zapadnom Nottinghamshiru sve do Derbyshira.

Danas je njena površina bitno smanjena, na teren između Nottinghama i Worksopa i to uglavnom na plantaže bora. 
Na njenom sjeveru zvanom - *Dukeries*, leže velika imanja - ,Welbeck, Clumber i Thoresby, po kojima ima i ostataka nekadašnje šume.
Tu još ima prastarih hrastova, ali i mnogo vriština.
Površina korištenih za poljoprivredu ima relativno malo zbog jalovog pješčanog tla.
 
Unutar šume ima i jedan rudnik ugljena, koji je proradio od sredine 19. vijeka.

## Reference

## Vanjske veze

* ''Sherwood Forest'' na portalu Encyclopædia Britannica
Fardis

**Fardis** () je grad u Alborškoj pokrajini na sjeveru Irana. Nastao je 2013. odvajanjem od velegrada Karadža i prema procjenama iz sredine 2010-ih u njemu živi između 500.000 i 600.000 stanovnika.

## Geografija

Fardis je položen na centralnom dijelu 18 km širokog ravničarskog područja između masiva Alborz tj. planine Dašte (2545 m) na sjeveroistoku i brda Kalahli (1401 m) na jugozapadu. Grad se proteže približno 6,0&nbsp;km u smjeru sjever-jug i nadmorska visina mu varira od 1200 m na jugu do 1300 m na sjeveru. S obzirom da Fardis pripada karadžanskoj (odnosno teheranskoj) aglomeraciji, njegove granice su prosto administrativnog karaktera i okružen je drugim iranskim gradovima – Karadžom na sjeveru, Andišeom na istoku, Šahrijarom na jugoistoku, Malardom na jugu, Meškindaštom na sjeverozapadu. Granice urbanog područja primjetne tek na zapadu i jugozapadu gdje se nalaze polja, farme i industrijske zone. U gradu prevladava hladna stepska klima (<tt>BSk</tt>).

## Historija

Historija Fardisa kao karadžanskog prigradskog naselja Šahrak-e Fardis (dosl. gradić Fardis) započinje 1960-ih kada kod industrijske zone (Kasraje) niču prve stambene jedinice. Do 19. 6. 2013. Fardis je pripadao trećem gradskom kotaru Karadža, a potom je dobio status samostalnog grada i pripojeni su mu dijelovi desetog karadžanskog kotara. Uz grad, utemeljen je i Fardiški okrug, jedan od najmanjih iranskih okruga, kojem pripada još samo Meškindašt. Zbog povoljnijih ekoloških i ekonomskih uvjeta u odnosu na Karadž i Teheran, Fardis je postao popularna lokacija za srednju klasu. Veliki građevinski uzlet grad je doživio sredinom 2010-ih godina kada je pokrenuta gradnja raznih stambenih i poslovnih objekata.

## Promet
Glavna ulica u gradu je Fardiški bulevar, 4,0&nbsp;km dugačka prometnica koja se proteže od Davarijeve ulice na sjeveru do bulevara 7. tira na jugu. Ova ulica sadrži pet trgova (kružnih tokova) i uz nju je koncentrirana većina gradskih poslovnih i trgovačkih objekata. Druge važne ulice koje se (prateći os grada) protežu paralelno uz nju su bulevar Sarv Naz, ulica Imama Homeinija, Sadijev bulevar, ulica Kurejši i bulevar Imama Reze, te Malardska cesta. Najveće ulice koje se protežu poprečno u odnosu na gradsku os su ulica Sabeti, bulevar Baharan (sa zatvorenim kanalom) i bulevar Šahid Bijat. Fardis je s Karadžom povezan s Meškindaštanskom cestom (zapadno) i Malardska cestom (istočno), a relativno dobru vezu ima i s Teheranom jer se kilometar sjeverno od grada nalaze stanica metroa i željeznice. Osim preko Karadža, cestovna veza s metropolom ostariva je i preko Andišea gdje prolaze i redovne autobusne linije.

## Gradska naselja
Gradska naselja Fardisa su:
* Šahrak-e Fardis (centar)
* Ahari
* Dehkade
* Eram
* Gradić 110
* Gradić 17. šahrivara
* Golestan
* Hafezije
* Manzarije
* Naz
* Roknabad
* Sepah
* Simindašt
* Šahid Huseini
* Talekani
* Vahdat

## Povezano
* Karadž
* Fardiški okrug
* Alborška pokrajina

## Izvori

## Vanjske veze
*  Fardis News (فردیس نیوز) 
*  Fardis News Network (شبکه خبری فردیس) 
;Ostali projekti
Baj Ganjo putuje po Evropi (film)

***Baj Ganjo putuje po Evropi*** () je bugarska filmska komedija snimljena 1991. godine u režiji Ivana Ničeva. Predstavlja adaptaciju satiričkih feljtona Aleka Konstantinova. Naslovni protagonist, čiji lik tumači Georgi Kalojančev, je Baj Ganjo, vulgarni i pohlepni trgovac uljem u Bugarskoj na kraju 19. vijeka. Radnja prikazuje njegova putovanja po Evropi gdje njegovo nesnalaženje sa modernim civiliziranim svijetom izaziva niz nesporazuma. 

Isti je predložak 1922. bio poslužio za nijemi film *[[Baj Ganjo (film)|Baj Ganjo]]*, a 1996. godine i za film *[[BG - nevjerojatne priče jednog suvremenog Bugarina]]*. 

## Uloge

## Vanjske veze
* 
*
BG – Nevjerojatne priče jednog suvremenog Bugarina

***BG – Nevjerojatne priče jednog suvremenog Bugarina*** () je bugarski igrani film snimljen 1996. godine u režiji Georgija Djulgerova i Svetoslava Ovčarova. Predstavlja mješavinu drame i komedije, a temelji se na satiričkim feljtonima Aleka Konstantinova čiji je (anti)heroj vulgarni i pohlepni trgovac Baj Ganjo. Film nastoji dati dva različita pristupa Baj Ganjovom djelu - jedan, u kome se pokušava prikazati kako je Baj Ganjov karakter posljedica kraha tradicionalni vrijednosti u bugarskom društvu nakon oslobođenja od osmanske vlasti, i drugi, u kome se Baj Ganjo tumači kao alter ego samog Konstantinova.

Baj Ganjo je 1922. poslužio kao protagonist istoimenog nijemog filma, a 1991. je snimljen i film *[[Baj Ganjo putuje po Evropi (film)|Baj Ganjo putuje po Evropi]]*.

## Uloge

* Meglena Karalambova – Urednica
* Aleksandar Dojnov – Baj Ganjo
* Margita Goševa – Mlada urednica
* Valeri Jordanov – Baj Ganjo kod Irečeka
* Georgi Georgiev – Baj Ganjo kod Irečeka
* Diana Lюbenova – Voditeljica ekskurzije, konobarica
* Elena Atanasova – Stjuardesa, konobarica
* Ljuba Stojlova – Žena Baj Ganja, Ciganka
* Marian Bačev – Malinov, Ireček
* Ruslan Mjainov – Bugarin u vlaku, ciganin
* Simeon Tačev – Pijanist
* Bogdan Glišev – Narator

## Vanjske veze
* 
*
Robin Hood (razvrstavanje)

Robin Hood je legendarni engleski odmetnik. Također može označavati:

## Filmovi
*''Robin Hood'' (film, 1922), američki nijemi film
*''Robin Hood'' (film, 1973), američki animirani film
*''Robin Hood'' (film, 2010), američki film, ul. Russell Crowe, rež. Ridley Scott
**[[The Adventures of Robin Hood (film)|The Adventures of Robin Hood]]*, američki film, ul. Errol Flynn
**[[Robin Hood: The Prince of Thives]]*, američki film iz 1991. godine, ul. Kevin Costner
Baj Ganjo (film)

***Baj Ganjo*** ) je bugarska crno-bijela nijema filmska komedija snimljena 1922. godine u režiji Vasila Gendova. Predstavlja adaptaciju serije satiričkih feljtona Aleka Konstantintova. Naslovni protagonist, koga tumači Čičo Stojan, je Baj Ganjo, vulgarni i pohlepni trgovac, a radnja prikazuje kako se zajedno sa prijateljima natječe za parlament, a potom putuje po Evropi.

Godine 1991. je po istom djelu snimljen film *[[Baj Ganjo trguje u Evropi (film)|Baj Ganjo trguje u Evropi]]*. 

## Uloge
* Stojan Popov (Čičo Stojan) – Baj Ganjo
* Ivan Kasabov – Filjo Gočoolu
* Jordan Karafermanov – Tanas Dočoolu
* Petar Šiškov – Danko Hairsjzina
* Stojko Hristov – Jovčo Gladnika
* Žana Sladkarova-Яkovleva – Fifi
* Račo Račev – Novinar
* Dimitar Stajkov – Stojčo
* Vasil Katerov – Konobar

## Vanjske veze
* 
*
Damn Yankees (film)

***Damn Yankees*** () je američki filmski mjuzikl snimljen 1958. godine u režiji Georgea Abbotta i Stanleya Donena. Temelji se na istoimenom popularnom mjuziklu koga je Abbott bio postavio na Broadwayu, a koji se bio temeljio na satiričnom romanu  *[[The Year the Yankees Lost the Pennant]]* Douglassa Wallopa koji je legendu o Faustu prenio u svijet suvremenog američkog bejzbola. Protagonist, čiji lik tumači Robert Shafer, je Joe Boyd, sredovječni fanatični poklonik *[[Washington Senators]]a*, koji, frustriran stalnim porazima od *[[New York Yankees]]a* pristaje na ponudu tajanstvenog gospodina "Applegatea" (čiji lik tumači Ray Walston) da se privremeno transformira u mladog i talentiranog igrača Joea Haryja (čiji lik tumači Tab Hunter). Radnja prikazuje kako se Boyd/Harry sa vremenom počne premišljati o tome kako se izvući iz pogodbe, na što mu "Applegate" šalje fatalnu zavodnicu Lolu (čiji lik tumači Gwen Verdon).

Iako je filmska verzija promijenila značajan dio postave i radnju, a poznati koreograf Bob Fosse zbog usklađivanja sa strogim cenzorskim kodeksom bio prisiljen ublažiti nekd od svojih "smjelih" plesačkih poteza, *Damn Yankees* je postigao veliki uspjeh, te je, između ostalog dobio i Oscar za muzičku adaptaciju. Pjesma iz filma pod naslovom *Whatever Lola Wants* je postala veliki hit.

## Uloge
* Tab Hunter ... Joe Hardy
* Gwen Verdon ... Lola
* Ray Walston ... Applegate
* Russ Brown ... Benny Van Buren
* Robert Shafer ... Joe Boyd
* Shannon Bolin ... Meg Boyd
* Jean Stapleton ... Sestra Miller
* Rae Allen ... Gloria Thorpe
* Bob Fosse ... Mambo plesač (nenaveden)

## Vanjske veze

*
*''Damn Yankees'' lyrics at completealbumlyrics.com
Vojna dejstva u doba mira

***Vojna dejstva u doba mira*** () je bugarski crno-beli nemi špijunski film snimljen 1922. godine u režiji Vasila Gendova. Radnja prikazuje kako grupa stranih agenata šalje devojku (čiji lik tumači Gendovljeva supruga Žana Gendova) da zavede generalštapskog oficira (čiji lik tumači Aleksandar Krebs), ali kako te planove poremeti to da se devojka iskreno zaljubi u njega.

## Uloga
* Aleksandar Krebs – Oficir
* Žana Gendova – Devojka
* Vasil Gendov – Prvi agent
* Drago Aleksiev – Drugi agent
* Georgi Sotirov – Treći agent

## Vanjske veze
* 
*
Minuta za umor

***Minuta za umor*** () je jugoslavenski crno-bijeli kriminalistički film snimljen na slovenskom jeziku 1962. godine u režiji Janeta Kavčiča. Radnja prikazuje kako se emigrant, koji je za vrijeme Drugog svjetskog rata bio optužen za izdaju vraća u domovinu kako bi pokušao dokazati nevinost, ali kako nakon toga bude ubijen, te kako milicijski inspektor odlučuje otkriti počinitelja među njegovim poznanicima i prijateljima. *Minuta za umor* se navodi kao prvo ostvarenje kriminalističkog žanra u slovenskoj kinematografiji.

## Uloge
* Demeter Bitenc
* Vanja Drach ... Koh
* Zlatko Madunić
* Duša Počkaj ... Nina
* Lojze Rozman
* Jože Zupan

## Vanjske veze
* 
*
Naš avto

***Naš avto*** () je jugoslavenska crno-bijela filmska komedija snimljena na slovenskom jeziku 1962. godine u režiji Františeka Čapa. Protagonist, koga tumači Janez Čuk, je mladi piranski fotograf koji pobjeđuje na jedom natječaju i, nadajući se novčanoj nagradi, svima kaže kako će nabaviti novi automobil. Radnja prikazuje kako se ispostavi da je nagrada tek obična diploma te kako njegova porodica, nastojeći izbjeći poniženje kod susjeda, kupuje stari automobil čiji će ih stalni kvarovi dovesti na rub propasti. *Naš avto* je bio snimljen u stilu italijanskih filmova "ruzičastog neorelizma". Iako danas uživa dobru reputaciju među kritičarima, prilikom premijere je doživio neuspjeh, te je označio početak kraja dotada uspješne karijere Františeka Čapa u Jugoslaviji.

## Uloge
* Ruša Bojc ... ga. Vrabec
* Metka Bučar ... babica
* Janez Čuk ... Pici
* Milan Srdoč ... Vrabec
* Dušan Stefanović ... dedek
* Sonja Krajšek ... Maca
* Olga Bedjanič ... Jelka
* Dušan Puh ... Karli 
* Janez Albreht ... natakar Frane
* Slavko Belak ... poštar
* Štefka Drolc ... Lučkina mati
* Manja Golec ... frizerka
* Julij Gustin ... nagi moški

## Vanjske veze
* 
*