open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Ksenija Jovanović

**Ksenija Jovanović** (Sarajevo, 6. jun 1928 – Beograd, 1. decembar 2012) bila je srpska filmska, televizijska i pozorišna glumica.

## Biografija
Ksenija Jovanović je bila ćerka glumačkog para Irene i Branka Jovanovića. Prateći na glumačkom poslu svoje roditelje, često se selila.

Rođena je 6. jun 1928. godine u Sarajevu, ali je svoje rano detinjstvo provela kod majčinih roditelja u Skoplju i Beogradu, gde joj je deda Milo Iličković bio general, lekar, načelnik u vojnoj bolnici. Babuška - Klaudija Lukaševič po kojoj je ruskog porekla, veoma je uticala na njeno razumevanje prvih pojmova i odnos prema životu.

Završila je dva razreda osnovne škole u Sarajevu, potom se sa roditeljima odselila u Novi Sad gde je nastavila školu do 1939. da bi se potom, sa roditeljima preselila u Beograd gde je i maturirala u Četvrtoj ženskoj gimnaziji. Najpre je studirala na Ekonomskom fakultetu godinu dana, a potom na Visokoj filmskoj školi koju je vodio Vjekoslav Afrić. Po završetku, postaje član filmskog pozorišta pri „Avala filmu” koje su vodili Jovan Kulundžić i Aleksandar Ognjanović. Prvu filmsku ulogu ostvarila je 1949. u filmu *[[Barba Žvane]]“.

Pozorišnu karijeru započela je u [[Beogradsko dramsko pozorište|Beogradskom dramskom pozorištu]] kada je zaigrala u alternaciji sa [[Olga Ivanović|Olgom Ivanović]] u predstavi *"Inspektor je došao”*. Nakon 10 godina, [[1961]]. godine prelazi u [[Narodno pozorište u Beogradu]] i tu ostaje do kraja svog života (poslednji put u predstavi *"Hasanaginica"'' u novembru 2012. godine, samo mesec dana pre svoje smrti), iako je u penziju otišla 1989. godine.

Radila je sa mnogim rediteljima i gostovala u mnogim pozorištimae, gde je ostvarila veliki broj uloga u klasičnom i savremenom repretoaru. Od 1953. do 2004. godine snimila je 210 radijskih uloga zahvaljujući, između ostalih kvaliteta, i boji glasa.

Umrla je u Beogradu 1. decembra 2012. godine. Posle kremacije sahranjena je 5. decembra 2012. u Aleji zaslužnih građana na Novom groblju u Beogradu.

## Filmovi
*Barba Žvane (1949)
*Priča o fabrici (1949)
*Operacija Beograd (1968)

## Serije
*Ženski razgovori (1972)
*Povratak otpisanih (1978)
*Viza za budućnost (2006 – 2007)

## Nagrade
*2007. - Dobričin prsten, za životno delo

## Vanjske veze
* 
* Nisam tipična glumica („Politika“, 24. novembar 2007)
* Ksenija Jovanović - Skinula sam velove sa duše („Politika“ 18. februar 2009)
* Preminula glumica Ksenija Jovanović („Blic“ 1. decembar 2012)
* Preminula glumica Ksenija Jovanović (B92, 1. decembar 2012)
* Poslednji ispraćaj Ksenije Jovanović („Večernje novosti“, 5. decembar 2012)
* Ksenija Jovanović ispraćena u suzama („Kurir“, 6. decembar 2012)
Crne i bijele košulje

**''Crne i bijele košulje** ''je jugoslavenska TV drama u produkciji RTV Zagreb emitirana 1963. godine. Režirao ju je Ivan Hetrih, a scenario je napisao Aleksandar Petrović.

## Uloge

## Vanjske veze
*
Pavle Bogdanović

**Pavle Bogdanović** (Čepin, 26. prosinca 1934. - Zagreb, 17. studenog 1993.) je bio hrvatski kazališni, televizijski i filmski glumac.

## Filmografija
### Televizijske serije
* "Putovanje u Vučjak" kao Jucek (1986.)
* "Nepokoreni grad" (1982.) kao Mrki
* "Nikola Tesla" (1977.)
* "Kuda idu divlje svinje" kao pop Ivan (1971.)
* "Crne i bijele košulje" (1963.)
* "Gola cesta" (1961.)
* "Vražiji otok" (1960.)

### Televizijske drame i filmovi
* "Koksari" (1968.)
* "Gdje je duša mog djetinjstva" (1968.)

### Filmovi
* "Glembajevi" (1988.)
* "Timon" (1973.)
* "Ljubav" (1968.)
* "Posljednji Stipančići" (1968.)
* "Sjećanje" (1967.)
* "Oluja na ulici" (1965.)
* "Paradoks" (1965.)
* "Susedi" (1959.)
* "H-8" kao Mišo Petrović (1958.)

## Vanjske veze
*
Blaženka Katalinić

**Blaženka Katalinić** (Šibenik, 24. april 1902 – Beograd, 23. april 1980) je bila jugoslovenska glumica.

## Filmografija

|- style="background:Lavender; text-align:center;"
| colspan="4" | 1950.-te
|-
| 1951. || Dečak Mita || 
|-
| 1952. || Svi na more || Alisa Nastasijević
|- style="background:Lavender; text-align:center;"
| colspan="4" | 1960.-te
|-
| 1960. || Bolje je umeti || starija gospođa
|-
| 1963. || Verführung am Meer || 
|-
| 1963. || Radopolje || baba Perka
|-
| 1967. || Dobar vetar Plava ptico || 
|- style="background:Lavender; text-align:center;"
| colspan="4" | 1970.-te
|-
| 1971. || Muzički automat || 
|-
| 1972. || Nesporazum || majka
|-
| 1972. || Dragi Antoan || 
|-
| 1973. || San Dr Mišića || Baronesa
|-
| 1975. || Svedoci optužbe || 
|-
| 1976. || Poslednje nazdravlje || Vera
|}

## Vanjske veze
* 
* Blaženka Katalinić (Kino teatar)
Radopolje

***Radopolje*** je jugoslovenski crno-beli igrani film snimljen 1963. godine u režiji Stoleta Jankovića. Scenario je napisao Arsen Diklić, a po žanru je drama koja se bavi posledicama Drugog svetskog rata. Film je sniman u Ljubinju.

## Radnja

Nemačka kaznena ekspedicija spalila je selo Radopolje i pobila sve muškarce. Kada se u porušenom selu, odmah posle rata, pojavljuju prvi muškarci, Kata Plećaš, predsednik odbora, veruje da će obnoviti Radopolje. I ovi muškarci, međutim, stradaju i postavlja se pitanje hoće li Radopolje još jednom ostati „selo crnih marama... prokleto, pod gorom prokletom“...

## Uloge

## Vanjske veze
* 
* Radopolje - filmska banka
Krešimir Zidarić

**Krešimir Zidarić** (Tearce pokraj Tetova, 20. veljače 1933. - Zagreb, 22. svibnja 1998.) bio je hrvatski kazališni, televizijski i filmski glumac.

## Biografija
Krešimir Zidarić je 1956. diplomirao na Akademiji dramske umjetnosti u Zagrebu. Iste je godine postao i članom Dramskoga kazališta »Gavella«, čiji je također ravnatelj bio u razdoblju od 1972. do 1983. Godine 1968. s Tomislavom Bakarićem i Veselkom Tenžerom osnovao je »Teatar Tu i Tamo« (3T). U domaćem se dramskom repertoaru osobito istaknuo kao tumač Krležinih likova: Herkul u *Kraljevu*, Radnik u *Golgoti*, Lukač u *Vučjaku*, Oliver u *Ledi* i Ignjat Glembay u *[[Gospoda Glembajevi|Gospodi Glembajevima]]*. Nastupao je i na Dubrovačkim ljetnim igrama te u drugim zagrebačkim kazalištima: u Teatru &TD posebno se istaknuo kao Bukara u kazališnoj drami (kasnije i filmu) *Predstava Hamleta u Mrduši Donjoj* Ive Brešana.

Njegov sin Ranko Zidarić je također istaknuti glumac.

## Filmografija (izbor)
* 1967. – *Kad je mač krojio pravdu* (TV serija)
* 1967. – *[[Breza (1967.)|Breza]]* 
* 1969. – *[[Divlji anđeli (1969.)|Divlji anđeli]]* 
* 1973. – *[[Živjeti od ljubavi (1973.)|Živjeti od ljubavi]]*
* 1973. – *[[Predstava Hamleta u Mrduši Donjoj (1973.)|Predstava Hamleta u Mrduši Donjoj]]*
* 1980.-1981. – *[[Velo misto]]* (TV serija)
* 1982. – *[[Nepokoreni grad (TV serija)|Nepokoreni grad]]* (TV serija)
* 1988. – *[[Kad ftičeki popevleju]]*
* 1988. – *[[Gospodski život Stipe Zvonarova]]* 
* 1994. – *[[Gospa (1994.)|Gospa]]*
* 1998. – *[[Transatlantic (1998.)|Transatlantic]]*

## Reference

## Vanjske veze
*LZMK / Hrvatska enciklopedija: Zidarić, Krešimir
*Moj TV.hr – Krešimir Zidarić (filmografija)
* (filmografija)
Čovjek sa fotografije

***Čovjek sa fotografije*** je jugoslavenski crno-bijeli igrani film snimljen 1963. godine u režiji Vladimira Pogačića. Po žanru je mješavina drame i ratnog filma, a radnja je smještena u Beograd pod njemačkom okupacijom. Protagonist, koga tumači Nikola Milić, je obični čovjek sa ulice koga nedićevska Specijalna policija hapsi zbog njegove nevjerojatne fizičke sličnosti sa traženim vođom antifašističkog pokreta otpora.

## Uloge

## Vanjske veze
* 
## Reference
Padinski procesi

**Grupu padinskih procesa** čine tri geomorfološka procesa: deluvijalni, proluvijalni i koluvijalni. Oni se javljaju na padinama i po pravilu deluju udruženo. Prelaze jedan u drugi. Njihovi efekti se izdvajaju tek u ekstremnim slučajevima.

Bitne karakteristike padinskih procesa su:

* deluvijalni, proluvijalni i koluvijalni proces su **prostorno i vremenski neodvojivi**. Sva tri procesa se javljaju na padinama i kosinama, razvijaju se na istom mestu i u isto vreme, deluju udruženo i često prelaze jedan u drugi;

* sva tri procesa su **prostorno ograničena**. Brdske padine, odnosno dolinske strane, ili kosine načinjene ljudskom delatnošću, na kojima se javljaju, imaju ograničene dimenzije koje se najčešće kreću u hektometarskom, ili dekametarskom, ređe kilometarskom redu veličina;

* sva tri procesa su **vremenski ograničena**. Njihovo trajanje se prati tokom jednog ljudskog veka i najčešće se meri danima, ponekad nedeljama, a ređe i godinama, ili desetinama godina;

* padinski procesi su **višestruko obnovljivi u kratkim vremenskim intervalima**, koji se takođe prate tokom jednog ljudskog veka. Ti intervali mogu trajati danima, nedeljama i godinama, a mnogo ređe desetinama i stotinama godina.

## Povezano
* Geomorfologija
* Geomorfološki proces
* Deluvijalni proces
* Proluvijalni proces
* Koluvijalni proces
Kabardinski jezik

**Kabardinski jezik** (ISO 639-3: kbd) je jezik koji se govori na sjevernom Kavkazu, a pripada u sjeverozapadnokavkaske (abhasko-čerkeske) jezike, užu čerkesku skupinu. Ponekad se naziva i **čerkeskim**.

## Rasprostranjenost

Od svih sjeverozapadnokavkaskih jezika, kabardinski ima najviše govornika (oko milijun), a rasprostranjen je u ruskim republikama Kabardino-Balkariji i Karačajevo-Čerkeziji, kao i u dijaspori u Turskoj i Bliskom Istoku.

## Osobine

Kabardinski je poznat po velikom broju suglasnika, 47 ili 48. Jezik je ergativnog tipa. Posjeduje dva glavna dijalekta, zvana *Besleney* i *Terek*.

### Glasovi
Ima ih 56: ph b p' tDh dD tD' kJh gJ kJ' kWh gW kW' q' qW' tDs dDz tDs' qX qXW f v f' sD zD S Z S' 0_ 6_ xJ xW gFJ X XW RF RFW H 9 m nD lDFJ hlDFJ r ? ?W hh a+: i_ 3 j w i: u: "e: "o: hlDFJ'
Jezik posjeduje samo tri fonološki različita samoglasnika: *a*, dugo *ā* i *ə* (šva). Razlika između *a* i *ā* nije samo u duljini, nego i u izgovoru: *a* je srednji otvoreni samoglasnik, a *ā* niski otvoreni.

Sustav suglasnika je vrlo složen.

## Povezano
* Adigejski jezik
* Rusija
* Kavkaz

## Reference

## Literatura
* Colarusso, John: *The Kabardian language*. Calgary: University of Calgary Press, 1992.
* Kuipers, A.H. 1960. Phoneme and Morpheme in Kabardian. Mouton, The Hague.

## Vanjske veze
* Ethnologue (14th), kôd KAB
* Ethnologue (15th) 
* Ethnologue (16th) 
* Ranko Matasović: Pregled gramatike kabardinskog jezika  
* Kabardian (къэбэрдеибзэ) alphabet 
*
The Three Caballeros

***The Three Caballeros*** () je američki cjelovečernji animirani film snimljen 1944. godine u produkciji Walta Disneya i režiji Norma Fergusona. Predstavlja svojevrsni nastavak filma *[[Saludos Amigos]]* iz 1942. godine, odnosno Disneyevih nastojanja da, za račun tadašnje američke vlade, promovira dobrosusjedske odnose SAD sa zemljama Južne Amerike. Po strukturi se sastoji od šest različitih priča, odnosno segmenata koje povezuje okvirni zaplet u kome Paja Patak (Pajo/Paško Patak) otvara kutije sa šest rođendanskih poklona koje su mu poslali njegovi južnoamerički prijatelji; među njima se nalazi papagaj José Carioca koji predstavlja Brazil (iz Saludos Amigos) te pijetao Panchito Pistoles koji predstavlja Meksiko.

## Reference

## Vanjske veze
* 
* 
* 
* 
*
Make Mine Music

***Make Mine Music*** () je američki cjelovečernji animirani film snimljen 1946. godine u produkciji Walta Disneya. Po strukturi je omnibus koji se sastoji od deset tematski različitih segmenata od kojih je najpoznatiji *[[Peter and the Wolf (1946 film)|Peter and the Wolf]]*, adaptacija ruske bajke o Peći i vuku. Film je nastao prije svega iz Disneyevog nastojanja da održi svoj "pogon" čiji su najvažniji članovi tokom Drugog svjetskog rata bili mobilizirani u vojsku, a veliki dio projekata morao biti napušten.

## Reference

## Vanjske veze
*
*
*
*
Sipar (geomorfologija)

**Sipar** je geomorfološki oblik koluvijalnog procesa, koji najčešće nastaje na strmim padinama i odsecima. Kao morfološki elementi razlikuju se **točilo**, **telo sipara** i **plaz**.

**Točilo** je udubljenje, žleb niz koji se materijal osipa niz padinu. Taj žleb je redovno predisponiran razlomnom strukturom, pukotinom ili rasedom. Niz takvo, tektonski formirano, udubljenje kotrljaju se i osipaju uglasti odlomci stena. Materijal se „toči“ pa otuda i naziv točilo. Točilo predstavlja erozioni oblik, iako je tektonski predisponirano i njegov nastanak se ne može striktno vezati za koluvijalnu eroziju. Materijal transportovan niz točilo akumulira se u podnožju padine u vidu konusa, koji se naziva **telo sipara**.

Kada je osipanje intenzivno i točila su raspoređena blizu jedna drugima, tela sipara se spajaju u podnožju padine. Spojena tela sipara nazivaju se **plaz**. Materijal u telima sipara i plazevima je rastresit, nevezan, oštrih ivica i uglast, neklasifikovan po krupnoći. Vezivanjem tog materijala nastaju padinske breče.

## Literatura
* Anđelić M. 1990. *Geomorfologija*. Beograd: Vojnogeografski institut
* Marković M., Pavlović R., Čupković T. 2003. *Geomorfologija*. Beograd: Zavod za udžbenike i nastavna sredtsva
* Pešić L. 2001. *Opšta geologija - Egzodinamika*. Beograd: Rudarsko - geološki fakultet Univerziteta u Beogradu
Blekinge (grofovija)

**Grofovija Blekinge** (švedski: *Blekinge län*) je jedna od 21 
grofovije na koji je Švedska administrativno podjeljena, koja se prostire na jugu 
zemlje.
## Geografija
Grofovija Blekinge ima površinu od 2 947 km² u kojoj živi 153,227 stanovnika.

Graniči sa grofovijama Skåne, Kronoberg i 
Kalmar i Baltičkim morem.

Blekinge ima vrlo razvedenu obalu, od koje se niska, valovita unutrašnjost blago uzdiže do Smalandske visoravni, gdje završava u 
šumskom pojasu od breza, bora i bukvi. 
## Privreda
Blekinge je poznat kao **Vrt Švedske** jer je intenzivno obrađen, najviše se uzgaja krumpir, koji se koristi za hranu ali i za proizvodnju 
alkohola. On je i industrijski kraj u kom se proizvodi čelik, tekstil i oprema za domaćinstvo i industriju, poznat i po kamenolomima.

Grad Karlshamn je glavni komercijalni i industrijski centar, a Karlskrona je Administrativni centar grofovije i glavna švedska mornarička baza od 1680.
## Reference

## Vanjske veze

* Službene stranice Grofovije Blekinge 
* ''Blekinge County'' na portalu Encyclopædia Britannica
Kronoberg (grofovija)

**Grofovija Kronoberg** (švedski: *Kronoberg län*) je jedna od 21 
grofovije na koji je Švedska administrativno podjeljena, koja se prostire na jugu 
zemlje.
## Geografija
Kronoberg ima površinu od 8 468 km² u kojoj živi 183 940 stanovnika.

Svoje današnje granice dobila je 1687. kad se odvojila Grofovija Jönköping

Kronoberg graniči sa grofovijama Skåne, Halland, Jönköping, Kalmar i Blekinge. Administrativni centar grofovije je Växjö.

Teren Grofovije Kronoberg je brežuljkasti kraj pun šuma, močvara i jezera od kojih su Åsnen i Möckeln najveća.

Najveće rijeke Kronoberga su Mörrumsån, Helge i Lagan uz mnogo manjih vodotoka. 
## Privreda
Ekonomija grofovije bazira se na drvnoj industriji i ekspoataciji šuma. Selo Kosta poznato je po tvornici 
stakla - Kosta Glasbruk.
Preko grofovije ide željeznička pruga Malmö - Stockholm.
## Reference

## Vanjske veze

* Službene stranice Grofovije Kronoberg 
* ''Kronoberg County'' na portalu Encyclopædia Britannica
Växjö

**Växjö** čita se **Vekše** je grad i općina na jugu Švedske od 60,887 stanovnika u užem centru, 
dok kao općina ima 83,005.

Växjö je i administrativni centar grofovije Kronoberg, koja ima 
183,940 stanovnika.
 
## Geografija
Växjö leži u unutrašnjosti zemlje na obali jezera Växjösjön, udaljen 450 km jugozapadno od Stockholma.

## Historija
Växjö je srednjovijekovno trgovište, kog su nekoliko puta spalili Danci, tako da je većina njegovih zgrada podignuta nakon 1843.

Växjö je katedralni grad, sjedište luteranske biskupije. U katedralnoj školi se 1716. školovao 
botaničar Carolus Linnaeus.

Današnji grad je željezničko čvorište i industrijski centar u kom se proizvode šibice, namještaj i 
papir. 
## Znamenitosti i obrazovanje
Pored katedrale nalazi se spomenik pjesniku Esaiasu Tegnéru koji je bio biskup grada od 1824. do 1846.

U gradu se nalazi zavičajni muzej pokrajine Småland iz 1867. sa kolekcijama stakla i tekstila.

Växjö je i univerzitetski grad, u njemu se nalazi jedan od dva kampusa Univerziteta Linnaeus, drugi djeluje u Kalmaru.

## Reference

## Vanjske veze

* ''Službene stranice grada'' 
* ''Växjö'' na portalu Encyclopædia Britannica
Växjö (jezero)

**Växjö** (švedski: *Växjösjön*) je malo jezero na jugu Švedske, uz čiju obalu leži grad Växjö.

## Geografija
Växjösjön leži u grofoviji Kronoberg, u kraju brojnih jezera, u neposrednoj blizini su Trummen (oko 1,0 km), Södra (2,1&nbsp;km) i Norre (oko 3,0&nbsp;km).
## Reference

## Vanjske veze
* ''Der Växjösjön''
1963. na televiziji

## Globalni televizijski događaji
* 1. april – U Zapadnoj Njemačkoj sa redovnim emitiranjem započinje ZDF, druga nacionalna TV-mreža. 
* 2. septembar  – *[[CBS Evening News]]*, emisija televizijskih vijesti američke TV-mreže CBS, produžena sa 15 na 30 minuta; taj primjer će početi slijediti brojne druge emisije vijesti u svijetu, stvorivši današnji format TV dnevnika. 
* 22. novembar - U 12:30 po lokalnom vremenu američka TV-mreža CBS prekida emitiranje sapunice *[[As the World Turns]]* kako bi Walter Cronkite, voditelj njenih vijesti pročitao kratki bilten o atentatu na predsjednika Kennedyja. Nakon toga je emitirana još jedna scena, prije nego što se CBS prebaci na izvanredni program, tokom koga će Cronkite saopćiti vijest da je Kennedy umro.
* 23. novembar - Na programu BBC-ja emitirana prva epizoda omladinske science fiction serije *[[Doctor Who]]*, koja će kasnije dobiti kult-status; veliki dio publike ju je propustio zbog poremećenog rasporeda izazvanog izvanrednim vijestima o atentatu na Kennedyja, pa je reprizirana sljedeće subote.
* 24. novembar - U Dallasu vlasnik noćnog kluba Jack Ruby prilikom privođenja revolverom ubija Leeja Harveya Oswalda, radnika osumnjičenog za ubistvo predsjednika Kennedyja; s obzirom da su privođenje uživo prenosile televizijske kamere američkih TV-mreža, tome su događaju posvjedočile desetine miliona ljudi.
* 7. decembar - Tony Verna, producent sportskog programa američke mreže CBS, prilikom prijenosa tradicionalne football utakmice timova West Pointa i Annapolisa, prvi put koristi magnetoskopsku vrpcu kako bi gledateljima pružio priliku da najvažnije ili najzanimljivije detalje ponovno ili na drukčiji način pogledaju kroz ponovljenu snimku.

## Premijere TV-serija i redovnih emisija
* 1. januar - *[[Astro Boy (TV serija, 1963)|Astro Boy]]* (Fuji TV)
* 6. januar - *[[Mutual of Omaha's Wild Kingdom]]* (CBS, 1963 - 1966)
* 16. septembar - *[[The Outer Limits]]* (ABC, 1963 - 1985)
* 17. septembar - *[[The Fugitive (TV serija)|The Fugitive]]* (ABC; 1963-1967)
* 24. septembar - *[[Petticoat Junction]]* (CBS, 1963 - 1970)
* 29. septembar - *[[My Favorite Martian]]* (CBS, 1963 - 1966)
* 3. novembar - *[[Thierry la Fronde]]* (RTF, 1963 - 1966)
* 23. novembar - *[[Doctor Who]]* (BBC, 1962 - 1989)
* tokom godine - *[[Karavan (TV serija)|Karavan]]* (RTV Beograd/JRT, 1963 - 1983)

## TV-serije i redovne emisije prestale s emitiranjem
* 2. april - *[[Hawaiian Eye]]* (1959)
* 21. maj - *[[The Voice of Firestone]]* (1949)
* 20. jun - *[[Leave It to Beaver]]* (1957)

## Reference
Nyrki Tapiovaara

**Veikko Nyyrikki (Nyrki) Tapiovaara** (10. septembar 1911 - 29. februar 1940) bio je finski filmski režiser, koji je, usprkos kratkoj karijeri, dobio reputaciju jednog od najznačajnijih autora predratne finske kinematografije.

Odrastao je u umjetničkoj porodici, a kao mladić je studirao pravo, prije nego što se posvetio pisanju, što je uključivalo i filmske kritike. Kao i mnogi pripadnici tadašnje finske inteligencije, politički je bio blizak radikalnoj ljevici i izražavao simpatije prema susjednoj sovjetskoj državi, a zbog čega je bio predmetom policijskog nadzora.

Karijeru mu je omogućio Heikki Aho, sineast i sin proslavljenog književnika Juhanija Anoa, koji mu je 1937. godine povjerio režiju ekranizacije očevog romana *[[Juha (roman)|Juha]]*. Sljedeće godine je Tapiovaara snimio *[[Varastettu kuolema]]*, koji se smatra njegovim najboljim ostvarenjem. U međuvremenu je Velika čistka dovela do razočaranja u SSSR, a koje je kulminiralo sa bombardiranjem Helsinkija na početku Zimskog rata. Tapiovaara se javio u finsku vojsku kao dobrovoljac, ali se zbog ljevičarske prošlosti smatrao potencijalnim petokolonašem te je bio raspoređen u pozadinu, često trpeći šikaniranje od strane oficira. Tek na samom kraju rata, kada je došlo do povlačenja finskih snaga, udovoljeno je Tapiovaarinom zahtjevu da sudjeluje u borbama na fronti. 29. februara je poginuo držeći odstupnicu svojim suborcima. Njegov posljednji, nedovršeni film *[[Miehen tie (film)|Miehen tie]]*, su poslije rata dovršio njegov kolega Hugo Hytönen.

## Filmografija
### režiser
**[[Juha (film, 1937)|Juha]]* (1937)
**[[Varastettu kuolema]]* (1938)
**[[Kaksi Vihtoria]]* (1939)
**[[Herra Lahtinen lähtee lipettiin]]* (1939)
**[[Miehen tie (film)|Miehen tie]]* (1940) (dovršilli Erik Blomberg i Hugo Hytönen)

### scenarist

* *Juha* (1937) 
* *Kaksi Vihtoria* (1939)
* *Herra Lahtinen lähtee lipettiin* (1939)
* *Miehen tie* (1940)

### glumac
**Varastettu kuolema* (1938)
**Kaksi Vihtoria* (1939)

## Vanjske veze
* Nyrki Tapiovaara. YLE Sininen laulu
*
Blekinge

**Blekinge** je jedna od 25 švedskih historijskih pokrajina (švedski: *landskap*) na jugu zemlje, koja danas više nema nikakvu administrativnu funkciju, ali se njeni stanovnici još uvijek identificiraju sa njom.
## Geografija
Blekinge graniči sa pokrajinama Småland i Scania i Baltičkim morem. 
Pokriva teren od 2 941 km² na kom živi 152,591 stanovnika.

Danas administrativno podpada pod istoimenu grofoviju Blekinge..

Blekinge je površinom - druga najmanja švedska pokrajina, nakon Ölanda. Ima vrlo razvedenu obalu, od koje se niska, valovita unutrašnjost blago 
uzdiže do Smalandske visoravni, gdje završava u šumskom pojasu od breza, bora i bukvi. 
Blekinge je nizinski kraj, najviši vrh brdo - Rävabacke ima svega 189,65 metara.
## Historija
Blekinge je postao dio Danskog kraljevstva negdje početkom 11. vijeka, najvjerojatnije 1025.
Za vrijeme švedsko - danskih ratova kao granična provicija često je pljačkan od strane švedskih trupa.

Danska je prepustila Blekinge - Švedskoj tek nakon potpisivanja Mirovnog ugovora u Roskildeu 1658.

## Privreda
Blekinge je poznat kao **Vrt Švedske** jer je intenzivno obrađen, najviše se uzgaja krumpir, koji se koristi za hranu ali i za proizvodnju 
alkohola. On je i industrijski kraj u kom se proizvodi čelik, tekstil i oprema za domaćinstvo i industriju, poznat i po kamenolomima.

Grad Karlshamn je glavni komercijalni i industrijski centar, a Karlskrona (administrativni centar 
Grofovije Blekinge) je glavna švedska mornarička baza od 1680.
## Reference

## Vanjske veze

* ''Blekinge'' na portalu Tacitus
Kaksi Vihtoria

***Kaksi Vihtoria***  () je finska crno-bijela filmska komedija snimljena 1939. godine u režiji Nyrkija Tapiovaare. Predstavlja adaptaciju teatarskog komada *[[Klaara ja hänen Vihtorinsa]]* Tatua Pekkarinena koji je, pak, bio inspiriran stripom *[[Bringing Up Father]]* američkog autora Georgea McManusa. Protagonisti su dva muškarca po imenu Vihtori, od kojih je jedan tipični papučar koji trpi od svoje tiranske supruge. Tapiovaara je cijeli film snimio u studiju, te se smatra bližim teatarskoj predstavi nego "pravom" fimu. Nekoliko mjeseci kasnije je prikazan film *[[Vihtori ja Klaara]]* koji je po istom predlošku režirao Tuevo Tulio.

## Literatura
*Sakari Toiviainen: Nyrki Tapiovaaran tie; Suomen elokuva-arkisto, Valtion painatuskeskus, Helsinki 1986, 

## Vanjske veze
*
Pomoćnica

**Pomoćnica** ili **kokošije grožđe** (lat. Solanum nigrum) je jednogodišnja zeljasta biljka iz istoimene porodice (Solanaceae), sa uspravnim stablom koje može dostići visinu do 60&nbsp;cm. Listovi su trougaonog oblika, po ivici testerasti. Cvetovi su sakupljeni u cvasti, pojedinačno liče na venčić. Plod je bobica crne boje.

Pomoćnica je otrovna biljka. U hemijski sastav ove biljke ulaze alkaloidi, mežu njima solanin. Za biljku se koriste još i imena crna pomoćnica, pasje zelje, torica. Upotrebljava se u medicini, ali budući da je biljka otrovna, ne i u narodnoj medicini.

## Slike

Datoteka:Solanum_nigrum_flower.jpg|Cvet pomoćnice
Datoteka:Solanum_nigrum_fruit_black.jpg|Plodovi
Datoteka:Solanum nigrum.jpg|Listovi i cvetovi


## Vanjske veze

*Solanum nigrum
*Bionet škola
Juha (film, 1937)

***Juha*** je finski crno-bijeli igrani film snimljen 1937. u režiji Nyrkija Tapiovaare, kome je to bio prvi film. Predstavlja adaptaciju istoimenog romana Juhanija Anoa. Radnja se događa na istoku Finske u 18. vijeku, a naslovni protagonist (koga tumači Hannes Närhi) je seljak koji se suočava sa time da njegovu lijepu suprugu Marju (koju tumači Irma Seikkula) namjerava zavesti i sa sobom povesti slatkorječivi trgovac Shemeikka  (koga tumači Walle Saikko). Jedan od producenata filma i koscenarist je bio Heikki Aho, sin autora originalnog romana. Tapiovaara je film snimao na autentičnim lokacijama te priroda i njeni elementi (vatra, voda, zrak, zemlja) imaju simboličan značaj  za radnju filma.

Godine 1956. je snimljen istoimeni remake u režiji Toiva Särkke,  a godine 1999. je snimljen još jedna verzija u režiji Akija Karuismäkija.

## Vanjske veze
*
Varastettu kuolema

***Varastettu kuolema*** () je finski crno-bijeli igrani film snimljen 1938. godine u režiji Nyrkija Tapiovaare. Predstavlja adaptaciju pripovjetke *Lihamylly* Runara Schildtina. Radnja se događa u Helsinkiju u prvoj polovici 20. vijeka i prikazuje aktivnosti finskih nacionalista koji tadašnju Finsku nastoje osloboditi ruske carske vlasti. *Varastettu kuolema* se isticao za tadašnje standarde neuobičajenim inzistiranjem na realizmu i autentičnosti, pa tako likovi različitih nacionalnosti govore na švedskom, francuskom, engleskom i ruskom jeziku. Također ga je krasio nedostatak džingoističke propagande, odnosno realistično psihološko profiliranje likova i njihovih motiva, ali i vješto korištenje mračnih ulica Helsinkija i crno-bijela fotografija, koju će kasniji kritičari usporediti sa film noirom, odnosno proglasiti dalekom pretečom *[[nordic noir]]a*. Suvremena kritika, međutim, nije imala razumijevanja za Tapiovaarin film. Tek kada je ponovno prikazan u skraćenoj verziji 1954. godine, prihvaćen je kao jedno ostvarenje ispred svog vremena, odnosno jedno od najznačajnijih u historiji finske kinematografije.

Sljedeće godine je u susjednoj Švedskoj Alf Sjöberg po istom predlošku režirao film pod naslovom *[[Med livet som insats]]*.

## Vanjske veze
*
*Juonikuvaus ja lehdistöarvioita Elonet.fissä.
*Taustatietoja musiikista ja tuotannosta Elonet.fissä.
Solanales

**Gorkosladolike** (Solanales), red biljaka dvosupnica. Sastoj ise od 7 porodica sa preko 2.000 vrsta među kojima su najmanje 23 ugožene a 13 je invazivnih. Najznačajnija među njima je porodica Solanaceae i rodom solanum koja obuhvaća neke otrovne (solanin) ali jestive vrste biljaka.
## Porodice
* Convolvulaceae ili slakovke
* Cuscutaceae ili vilinovke
* Fouquieriaceae 
* Hydrophyllaceae ili struškovke
* Menyanthaceae ili stremenovke, trolističevke
* Polemoniaceae ili jurničevke
* Solanaceae ili krumpirovke, pomoćnice

Po jednoj drugoj klasifikaciji red obuhvaća porodice Convolvulaceae Juss.; Hydroleaceae Berchtold & J. Presl; Montiniaceae (Engl.) Nak.; Solanaceae Juss.; i Sphenocleaceae (Lindl.) Mart. ex DC.
## Izvori
Giuseppe Pinelli

**Đuzepe "Pino" Pineli** (21. oktobar 1928 – 15. decembar 1969) je bio italijanski radnik i anarhista, kojeg je ubila italijanska policija 1969. Pineli je bio član milanskog anarhističkog udruženja po imenu "Ponte della Ghisolfa". Bio je takođe sekretar italijanskog ogranka Anarhističkog Crnog Krsta. 

12. decembra 1969. je eksplodirala tempirana bomba na milanskom trgu Piazza Fontana, pri čemu je ubijeno 13, a ranjeno 100 ljudi. Italijanske vlasti su za zločin osumnjičile pripadnike radikalne levice, te je Pineli uhapšen. Pre ponoći 15. decembra je Pineli pao sa četvrtog sprata zgrade policije, gde je su ga ispitivali. Godine 1971. 

je protiv trojice policajaca, uključujući inspektora Luiđija Kalabrezija, pokrenuta istraga, ali je završila bez optužnice. Kalabrezi je godine 1972. ubijen od strane militantnih pripadnika anarhističke organizacije Lotta Continua.

Pineli je posthumno oslobođen svake sumnje za bombaški napad, a za koju su mnogo godina kasnije optuženi i osuđeni pripadnici neofašističke organizacije ''Ordine Nuovo''.

Italijanski književnik je Dario Fo je slučaj Đuzepea Pinelija iskoristio kao radnju svoje drame *[[Slučajna smrt jednog anarhiste]]*. 
http://www.frontedilottanoausterity.org/?p=1675

## Veze
* Karlo Bioti

## Izvori

http://www.frontedilottanoausterity.org/?p=1675
Solanaceae

**Pomoćnice** (*Solanaceae*, krumpirovke), porodica biljaka dvosupnica iz reda Solanales, neke porijeklom iz Amerike. Karakteristike su im glikoalkaloid solanin, otrov koji se nalazi odmah ispod kožice ploda ili gomolja u vidu zelene boje, ali ga ima i u drugim dijelovima biljaka, a glavna mu je namjena da biljku zaštiti od nametnika.

Solanina ima u jestivim biljkama krumpiru, patlidžanu i rajčicama, sa kojih se uklanja samim guljenjem, kao i daljnjom termičkom obradom, kuhanjem ili pečenjem.

## Rodovi

## Reference


Datoteka:Solanum viarum fruit UGA1115026.jpg|Solanum viarum
Datoteka:Aardappel blad Solanum tuberosum.jpg|Solanum tuberosum
Datoteka:Nicandra physaloides D.JPG|Nicandra physaloides
Datoteka:Gardenology.org-IMG 2860 rbgs11jan.jpg|Witheringia solanacea
Datoteka:Vestia foetida RJB.jpg|Vestia foetida 
Datoteka:|
Vihtori ja Klaara

**Vihtori ja Klaara** () je finska crno-bijela filmska komedija snimljena 1939. godine u režiji Tuevoa Tulija. Predstavlja adaptaciju stripa *[[Bringing Up Father]]* američkog autora Georgea McManusa. Naslovni protagonisti, koje tumače Eino Jurkka i Verna Piponius su muž i žena koji su nedavno stekli bogatstvo, pri čemu muž svejedno kao papučar pati zbog zahtjevne supruge.

Nekoliko mjeseci ranije je Nyrki Tapiovaaara po istom predlošku snimio film pod naslovom *[[Kaksi Vihtoria]]*.

### Izvori

## Vanjske veze
*
*Juonikuvaus ja lehdistöarvioita Elonet.fissä
*Taustatietoja musiikista ja tuotannosta Elonet.fissä
Progon Gruzijaca iz Južne Osetije

**Progon Gruzijaca iz Južne Osetije** odigrao se 2008. nakon rusko-gruzijskog rata kada su Južnu Osetiju - separatističku sjevernu regiju u sastavu Gruzije - zauzele vojne snage Ruske Federacije i Južne Osetije. Human Rights Watch (HRW) procjenjuje da je barem 22.000 Gruzijaca protjerano iz te regije, dok UNHCR navodi brojku od 15.000 osoba. Bilo je to prvo etničko čišćenje na tlu moderne Evrope 21. vijeka. 

Prema Reutersu, Rusija je bila izvor 2/3 godišnjeg proračuna Južne Osetije prije rata. Ruski službenici su imali *de facto* kontrolu nad institucijama Južne Osetije, uključujući sigurnosne institucije i snage; a vlada Južne Osetije je bila velikim dijelom sastavljena od Rusa i građana Južne Osetije koji su imali pasoš Ruske Federacije, a koji su zauzimali i ekvivalentne vladine pozicije u samoj Ruskoj Federaciji. Stoga postoje mišljenja da su ruske vojne i vladine snage pomagali i podržavali etničko čišćenje Gruzijaca iz te regije.

2009., parlamentarna skupština Vijeća Europe je osudilo "etničko čišćenje i druga kršenja ljudskih prava u Južnoj Osetiji, kao i propust Rusije i *de facto* vlade da zaustave tu praksu i privedu počinitelje pravdi."

Protjerivanje se odvijalo putem pljačke, paleži i uništavanja imovine i kuća Gruzijaca, kao i putem zastrašivanja i silovanja stanovništva. Vođa Južne Osetije, Eduard Kokoity, je to i potvrdio kada je izjavio da je cilj "očistiti gruzijske enklave iz Južne Osetije i ne dozvoliti da se Gruzijci vrate domovima." HRW je takođe uočio da je ruska vlada namjerno preuveličavala broj ubijenih u južnoosetijskom sukobu kako bi pokrenula osvetničke napade protiv Gruzijaca na tom području.

## Izvori

## Literatura
*
*
*
Herra Lahtinen lähtee lipettiin

**Herra Lahtinen lähtee lipettiin** () je finski crno-bijeli igrani film snimljen 1939. godine u režiji Nyrkija Tapiovaare. Predstavlja adaptaciju drame *Melodien der blev væk* danskog pisca Kjelda Abella. Predstavljao je posljednji film koga je Tapiovaara uspio u potpunosti dovršiti; sljedeći, *[[Miehen tie (film)|Miehen tie]]*, je morao napustiti zbog izbijanja rata sa Sovjetima i odlaska u finsku vojsku. *Herra Lahtinen* je nestao u kaotičnim prilikama Drugog svjetskog rata, te se smatrao potpuno izgubljenim sve do 1975. godine kada je pronađen fragment u trajanju od 43 minuta.

## Literatura
*Toiviainen, Sakari: Nyrki Tapiovaaran tie; Suomen elokuva-arkisto, Valtion painatuskeskus, Helsinki 1986, 

## Vanjske veze
*
Miehen tie (film)

***Miehen tie*** () je finski crno-bijeli igrani film snimljen u režiji Nyrkija Tapiovaare i premijerno prikazan 1940. godine. Predstavlja adaptaciju istoimenog romana F. E. Sillanpääe. Protagonist, koga tumači Gunnar Hiiloskorpi je Paavo, seljak kome je umrla žena, a njena porodica oduzela jedino dijete. Radnja, koja se odvija u četiri godišnja doba, prikazuje kako se Paavo pokušava nositi sa novom situacijom, odnosno obnoviti vezu sa sa starom ljubavi (koju tumači Mirjami Kuosmanen). Prije nego što je Tapiovaara stigao dovršiti film, izbio je rat sa Sovjetima, u kojem je, kao pripadnik finske vojske, poginuo. Film su nakon završetka rata dovršili glumac Hugo Hytönen i producent Erik Blomberg, pri čemu su morali nadosnimiti neke scene, jer je glumci, isto kao i Tapiovaara, bili poginuli. Miehen tie su kasniji kritičari hvalili zbog izuzetno kvalitetne fotografije u noćnim scenama, te ga navode kao prilog tvrdnjama da je tragično preminuli Tapiovaara bio sineast godinama ispred svog vremena.

## Literatura
* Toiviainen, Sakari: Nyrki Tapiovaaran tie; Suomen elokuva-arkisto, Valtion painatuskeskus, Helsinki 1986, 

## Vanjske veze
*
Den blomstertid ...

***Den blomstertid ...***  ( ) je švedski  crno-bijeli igrani film snimljen 1944. godine u režiji Alfa Sjöberga. Radnja se događa na švedskom otoku gdje je sovjetsko-finski rat potakao krijumčarenje alkohola. Protagonistica, čiji lik tumači Gerd Hagman, je idealistička učiteljica koja se nađe rastrzana između "divljeg" krijumčara (koga tumači Arnold Sjőstrand) koji joj se otvoreno nameće i skromnog crkvenjaka (koga tumači Sture Lagerwall) koji je potajno voli. *Den blomstertid...* je imao problema sa cenzurom zbog scene koja je implicitno sugerirala silovanje, i koja je na kraju bila isječena.

## Uloge
*Sture Lagerwall - Albin Olsson, klockare 
*Gerd Hagman - Eva Andersson, lärarinna 
*Arnold Sjöstrand - Fritjof Söderberg, sjöman och spritsmugglare 
*Ragnar Falck - Efraim, kallas Plutten 
*Carl Barcklind - Lövström, skolrådets ordförande 
*Holger Löwenadler - Lundgren 
*Hedvig Lindby - tant Kristin Söderberg, Fritjofs mor 
*Hilding Gavle - prästen 
*Ernst Brunman - handelsmannen 
*Barbro Flodquist - kvinna i arbetarbaracken 
*Valborg Svensson - Ida, kvinna i arbetarbaracken 
*Göran Bernhard - Erland, Lundgrens son 
*Agda Helin - kvinna i arbetarbaracken 
*Helge Hagerman - kund i handelsboden 
*Gabriel Rosén - spritsmugglare
*Lars Frydén – Olle, klockarens fiolelev

## Napomene

## Vanjske veze
* 
*
Hem från Babylon

***Hem från Babylon*** () je švedski crno-bijeli igrani film snimljen 1941. godine u režiji Alfa Sjöberga. Predstavlja adaptaciju istoimenog romana Sigfrida Siwetza koji je zajedno sa Sjöbergom napisao scenario. Po žanru je drama, a protagonist, koga tumači Arnold Sjöstrand, je inženjer koji dolazi u Pariz prethodno preuzevši identitet bogatog poduzetnika koji je umro u revolucijom poharanoj Mandžuriji..

## Uloge
*Gerd Hagman - Britta von Wendt, kassörska i Mariefred 
*Arnold Sjöstrand - Linus Treffenberg, ingenjör, utger sig för att vara John Bidencop 
*Georg Rydeberg - Cesar Lee, amerikan, föreståndare för nattklubben Bar Dufresne i Paris 
*Anders Henrikson - Sergej Nabocof, vitrysk läkare och professor, senare nattportier på L'Ancien Hôtel des Trois Graces 
*Irma Christenson - Marcelle, prostituerad 
*Olof Widgren - John Bidencop, köpman 
*Rune Carlsten - direktör Wigelius, chef för Brandstodsbolaget Sörmland, Brittas chef 
*Georg Funkquist - kamrer Hugo Bergenfeldt 
*Barbro Kollberg - Gunborg, Brittas väninna, Hugos fästmö 
*Frank Sundström - Marabou, student i Paris 
*Carl-Gunnar Wingård - borgmästaren i Mariefred, Gunborgs far 
*Gull Natorp - majorskan von Wendt, Brittas mor
*Henrik Schildt - revoltledare i Manchuriet 
*Sven-Eric Gamble - kontorspojken i Mariefred 
*Carin Appelberg-Sandberg - Hilma Wigelius, direktör Wigelius fru 
*Karl Erik Flens - kamrern i Mariefred 
*Nils Dahlgren -  en man utanför kallbadhuset i Mariefred 
*Marianne Lenard - Madame Cora

## Vanjske veze
*
Rif

**Rif** () je planinski masiv u sjevernom Maroku, koje se prostire od grada Tangera na zapadu do rijeke Moulouye na istoku, kao i od Sredozemnog mora na sjeveru do rijeke Ouargha na jugu. Najviši vrh masiva je na planini Tidirhine (2451 m).

## Povezano
* Rifski rat
Crna murva

**Crna murva** ili **Crni dud** (lat. Morus nigra), cvatuća je biljka iz porodice Moraceae, porijeklom iz sjeverozapadne Azije. Biljka je poznata i po velikom broju kromosoma, 308 individualnih tj. 154 para.

## Opis
Crna je murva listopadno stablo, visine do 15 metara. Listovi su dugi do 20 cm, širine do 10 cm. Plodovi su crne boje, veličine do 3 cm, kod nas dozrijevaju od mjeseca lipnja.

## Prehrambena vrijednost

Prehrambena vrijednost:
* bjelančevine = 1.44 g
* masti=0.39 g
* ugljikohidrati=9.8 g
* vlakna=1.7 g
* šećer=8.1 g
* kalcij mg=39
* željezo mg=1.85
* magnezij mg=18
* fosfor mg=38
* kalij mg=194
* natrij mg=10
* cink mg=0.12
* vitC mg=36.4
* thiamin mg=0.029
* riboflavin mg=0.101
* niacin mg=0.62
* vitB6 mg=0.05
* folate ug=6
* choline mg=12.3

## Uzgoj i uporaba
Biljka se naturalizirala u skoro cijeloj Europi (na sjever do južne Švedske), uključujući i Ukrajinu, na istok je raširena sve do Kine. Najvažnija primjena je za jelo, kod nas i za pečenje rakije. U Europu je prvo unešena oko 1500. godine, kako bi je se koristilo za ishranu dudova svilca, što se pokazalo pogrešnim, jer ličinke preferiraju lišće bijele murve. Plod je ukusan, hranjiv, bogat vitaminom C, te antocijanima. Osim plodova listovi i mlade grančice, kao i kora, koriste se u narodnoj medicini, prije svega u Kini i Indiji. Plodovi i listovi mogu se koristiti i za dobivanje prirodnih bojila za tkanine. Može se uzgojiti iz sjemena, cijepljenjem, te reznicama.

## Literatura
* Rittig, I. Voćarstvo, Zagreb 1942.

## Vanjske veze

* PFAF database Morus nigra
Fun and Fancy Free

***Fun and Fancy Free*** () je američki cjelovečernji animirani film snimljen 1947. godine u produkciji Walta Disneya. Po strukturi je omnibus, koji se sastoji od dva segmenta, odnosno kratka animirana filma. Prvi je *[[Little Bear Bongo|Bongo]]*, nastao prema istoimenoj priči Sinclaira Lewisa, a naslovni protagonist je cirkuski medvjed koji želi živjeti u divljini. Drugi je *[[Mickey and the Beanstalk]]* u kojoj je Mickey Mouse zajedno sa svojim prijateljima Donaldom Duckom i Goofyjem (Šiljo) protagonist fantastične pustolovine temeljene na engleskoj narodnoj bajci o Jacku i stabljici graha. Disney je u to vrijeme producirao omnibus filmove zbog financijskih i kadrovskih problema izazvanih Drugim svjetskim ratom koji su ga na nekoliko godina spriječili da radi cjelovečernje animirane filmove.

## Vanjske veze
* 
* 
* 
*
Dunavska škola

**Dunavska škola** () je umjetnički pravac slikarstva i skulpture koji se razvio u bavarsko-austrijskom Podunavlju iz perioda od oko 1500. do 1535. godine. Stil ove škole proizašao je iz djela Lucasa Cranacha Starijeg. Karakteristični su do detalja precizni pejzaži, podređenost ljudske figure, intimnije predočivanje sakralnih tema, bajkovito raspoloženje i gotovo romantična igra svjetlosti.

## Predstavnici
Najznačajniji predstavnici Dunavske škole bili su:
* Albrecht Altdorfer
* Wolf Huber
* Jörg Breu Stariji
* Rueland Frueauf Mlađi
* Augustin Hirschvogel

## Vanjske veze

* Hrvatska enciklopedija (LZMK): ''Dunavska škola''
Frans Eemil Sillanpää

**Frans Emil Silanpe** (; ; Hamenkiro, 16. septembar 1888 – Helsinki, 3. jun 1964) je bio jedan od najpoznatijih finskih pisaca.

Za svoje radove nagrađen je Nobelovom nagradom za književnost 1939. godine. U obrazloženju je rečeno da se nagrada dodeljuje za: „Duboko razumevanje seljaštva svoje zemlje i izuzetnu umetničku veštinu kojom je portretisao njihov način života i odnos sa prirodom“.

## Radovi
* *Elämä ja aurinko* (1916)
* *Ihmislapsia elämän saatossa* (1917)
* *Hurskas kurjuus* (1919)
* *Rakas isänmaani* (1919)
* *Hiltu ja Ragnar* (1923)
* *Enkelten suojatit* (1923)
* *Omistani ja omilleni* (1924)
* *Maan tasalta* (1924)
* *Töllinmäki* (1925)
* *Rippi* (1928)
* *Kiitos hetkistä, Herra...* (1930)
* *Nuorena nukkunut* (1931)
* *Miehen tie* (1932)
* *Virranpohjalta* (1933)
* „Ljudi u ljetnoj noći“ *Ihmiset suviyössä* (1934)
* *Viidestoista* (1936)
* *Elokuu* (Mesec žetve) (1941)
* *Ihmiselon ihanuus ja kurjuus* (1945)
Med livet som insats

***Med livet som insats*** () je švedski crno-bijeli igrani film snimljenj u režiji Alfa Sjöberga. Predstavlja adaptaciju pripovjetke *Lihamylly* švedsko-finskog književnika Runara Schildtina, koja je godine 1938. bila ekranizirana u Finskoj pod naslovom *[[Varastettu kuolema]]*. Po žanru je kombinacija drame i trilera. Radnja se događa u neimenovanoj zemlji koja se našla pod stranom okupacijom, i gdje pokret otpora namjerava prokrijumčariti oružje u luci. Protagonistica, čiji lik tumači Aino Taube, je doušnica koja se infiltirirala među ilegalce, ali koja se na kraju zaljubi u jednog od njih (koga tumači Åke Ohberg). *Med live som insats* je prikazan nedugo nakon izbijanja Drugog svjetskog rata, koji je određene elemente radnje učinio aktualnim. Nekoliko mjeseci nakon premijere su Nijemci okupirali susjednu Norvešku te tamo zabranili njegovo prikazivanje.

## Vanjske veze
* 
*''Med livet som insats'' (1940) - Svenska Filminstitut
Himlaspelet

***Himlaspelet*** () je švedski crno-bijeli igrani film snimljen 1942. godine u režiji Alfa Sjöberga. Temelji se na istoimenom teatarskom komadu Runea Lindströma, koji je također napisao scenario te se pojavljuje u glavnoj ulozi. Po žanru drama sa elementima fantastike i snažnim kršćanskim nabojem. Glavni lik je Mats, seljak čija je zaručnica Marit (čiji lik tumači Eivor Landström) nakon epidemije tajanstvene bolesti optužena, osuđena i spaljena kao vještica, a zbog čega on postaje ogorčen te se okreće Vragu. Radnja prikazuje kako Marit, zabrinuta za njegovu dušu, moli Boga da ga spasi i omogući mu da joj se pridruži u Raju.

## Vanjske veze
* 
*
Domaća šljiva

**Domaća šljiva** (*Prunus domestica subsp. domestica*) je stablo i plod koštuničavog voća. Domaća šljiva je podvrsta šljive (*Prunus domestica*).

Smatra se da je domaća šljiva nastala hibridizacijom između trnjine i džanarike. Do danas je proizveden veliki broj sorti (kultivara) domaće šljive, preko 2000. Gaji se u čitavoj Evropi izuzev krajnjeg severa, severnoj i južnoj Africi, severozapadnoj Indiji, istočnoj Aziji, Severnoj Americi.
Sve sorte svrstane su u dve grupe (kojima je dat taksonomski rang podvrste):
* **cepače ili prave šljive**, subsp. *domestica*, koje se karakterišu odsustvom trnja, zelenobelim kruničnim listićima, spljoštenim endokarpom (koštica), koji se lako odvaja od „mesa" ploda (mezokarp);

* **turgunje ili trnošljive**, subsp. *insititia* (L.) C.K.Schneider, koje imaju trnje, čisto bele krunične listiće, okruglast endokarp za koji je srastao mezokarp.

### Sorte domaće šljive gajene u Srbiji (prema „''Flori SR Srbije''")

Šljiva čini više od 40 % stabala u Srbiji. Gaje se ove sorte:
* Aženka (Prune d'Agen);
* Belošljiva - domaća sorta, rasprostranjena u smederevskom Podunavlju i slivu Zapadne Morave;
* Bilska rana (Quatsche de Bühle);
* Viktorija (Queen Victoria);
* Geršteterova (Ruth Gerstetter);
* Drenovka (crnošljiva) - domaća sorta, rasprostranjena u slivu Zapadne Morave;
* Zelena renkloda (Reine Claude verte);
* Ilinjača - domaća sorta, rasprostranjena u svim šljivarskim regionima Srbije;
* Imperial (Imperial);
* Italijanka (Prugna d'Italia);
* Kalifornijska (Sugar Prune, California Blue);
* Metlaš - domaća sorta, rasprostranjena oko Čačka;
* Moravka - domaća sorta, rasprostranjena oko Požarevca, Petrovca na Mlavi i po jugozapadnim obroncima Homoljskih planina;
* Nansijka mirabela (Mirabele de Nansy);
* Papračanka (debeljača) - domaća sorta, rasprostranjena oko Knjaževca;
* Požegača (mađarka) - odomaćena sorta, najzastupljenija među sortama šljiva u Srbiji;
* Prezident (President);
* Ranka crvena - domaća sorta, rasprostranjena u svim šljivarskim regionima Srbije;
* Sitnica (saridža) - domaća sorta, rasprostranjena u široj okolini Pirota;
* Stenli (Stenley)
* Trnovača (piskavac) - domaća sorta, rasprostranjena oko Čačka i Valjeva;
* Fruškogorska bela - domaća sorta, nalazi se na padinama Fruške Gore;
* Cimerova rana (Quetsche Zimmer);
* Dženarika (džanarika, purkače, purak, migoljac, migavac, pljuskavac, prskulja, ringlov)- domaća sorta, rasprostranjena u svim šljivarskim regionima Srbije i spontano se širi.


 File:Cacaks_Beste.JPG|Cacaks Beste
 File:Prunus - Elena.JPG|Elena
 File:Prunus - Hauszwetschge.JPG|Hauszwetschge
 File:Ortenauer.JPG|Ortenauer
Kungajakt

***Kungajakt*** () je švedski crno-bijeli historijski film snimljen u režiji Alfa Sjöberga i premijerno prikazan početkom 1944. godine. Radnja se događa u Švedskoj 1780-ih, za vrijeme vladavine kralja Gustava III (čiji lik tumači Frank Sundström) i prikazuje kako njegovu apsolutističku, ali uspješnu vladavinu pokušavaju potkopati ruski agenti koristeći nezadovoljstvo plemića. Protagonist, čiji lik tumači Lauritz Falk, je kraljev vjerni poručnik koji mu nastoji spasiti život. Film je napravljen u jeku Drugog svjetskog rata, u kome je Švedska bila formalno neutralna, ali čija je javnost bila podijeljena oko podržavanja Osovine i Saveznika. *Kungajakt* je zato implicitno imao i propagandnu notu, odnosno njegov sadržaj je isticao potrebu za nacionalnim jedinstvom.

## Uloge
*Inga Tidblad - Cathérine von Wismar
*Lauritz Falk - löjtnant Rehusen
*Holger Löwenadler - Carl Gustav von Wismar
*Erik Berglund - Tarnow, ryss
*Erik Hell - Möllersten
*Stig Järrel - Riddercrantz
*Frank Sundström - Gustav III
*Hugo Björne - Adlerhjelm
*Björn Berglund - Manderberg

## Vanjske veze
*
Resan bort

***Resan bort*** () je švedski crno-bijeli igrani film snimljen 1945. godine u režiji Alfa Sjöberga. Po žanru je drama, a radnja prikazuje kako se isprepliću životi nekoliko likova. Protagonist, koga tumači Sture Lagerwall, je pljačkaš banke koji odustaje od svog nauma kada u blagajniku prepozna starog prijatelja, te umjesto toga odluči provesti neko vrijeme kao gost u njegovoj kući.

## Uloge
*Gunn Wållgren - Ellen Andersson 
*Holger Löwenadler - Hjalmar Andersson, kamrer på Västsvenska Banken 
*Sture Lagerwall - Bernt, äventyrare och tjuv 
*Maj-Britt Nilsson - Eva, Ellens syster, restaurangvagnskassörska 
*Lars Nordrum - Ole, Evas fästman, norsk flykting, servitör på Stadshotellet 
*Hjördis Petterson - Fröken Wetterdahl, bankkassörska 
*Åke Claesson - Löfberg, läkare 
*Josua Bengtson - en herre på tåget 
*Nils Dahlgren - bankdirektören 
*Gösta Gustafson - bankkamrer 
*Sten Hedlund - polismästaren 
*Ernst Brunman - ordensbroder 
*Erik Jansson - ordensbroder 
*Astrid Bodin - spritkassörskan på Stadshotellet 
*Tage Berg - servitör på Stadshotellet 
*Ingemar Holde - servitör på Stadshotellet
*Verner Oakland - kock på Stadshotellet
*Mona Geijer-Falkner - kokerska på Stadshotellet

## Vanjske veze
*
Lovorvišnja

**Lovorvišnja** (*Prunus laurocerasus*) je otporan zimzeleni žbun visine i širine do 1,5 m. Listovi su uski i dugi 10 cm,
glatki, tamnozeleni. Sitni bijeli cvjetovi pojavljuju se na dugim drškama. Sadi se kao ograda, ali i pojedanično. Ako se formira kao živa ograda treba imati na umu da se usljed redovnog obrezivanja vjerojatno neće nikada pojavit cvjetovi na živici lovor višnje. Interesantno je i da lovorvišnja ne pripada porodici lovora (lauraceae), već ružama (pobliže, rodu prunus).
Virginijska borovnica

**Virginijska borovnica** (lat. *Prunus virginiana*) je grm podrijetlom iz Sjeverne Amerike, gdje se uzgaja širom cijelog kontinenta. 2007. guverner Sjeverne Dakote John Hoeven imenovao je virginijsku borovnicu službenim voćem Sjeverne Dakote.
## Opis
Ova biljka naraste do 5 m visine. Listovi su ovalni, 3-10 cm dugi. Imaju grubo nazubljene ivice. Gornji dio lista je tamnozelene boje, a donji dio je svjetliji. Lišće služi kao hrana gusjenicama raznih leptira. Cvijeta u kasno proljeće. 

Plodovi su bobice promjera 1 cm. Ispočetka su svjetlocrvene boje, a kasnije, kad potpuno sazriju su crne boje. Imaju kiselkast i opor okus. Mogu se koristiti u pripremi marmelade, želea i sirupa, ali ih je potrebno obilnije zasladiti.