open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Marijanski rov

**Marijanski rov** je najdublji deo svetskih okeana i najdublje mesto na površini Zemljine kore. Najveća dubina je oko 11&nbsp;km i nalazi se na zapadu Severnog Tihog okeana, istočno i južno od Marijanskih ostrva, blizu Guama.

Rov formira granicu između dve tektonske ploče, gde je Pacifička ploča podvučena ispod Filipinske ploče. Dno rova je dublje ispod nivoa mora nego što je Mont Everest iznad njega (8.850 m). Pritisak na dnu iznosi 108,6 MPa, što je preko hiljadu puta više od standardnog atmosferskog pritiska na nivou mora.

## Merenje i proučavanje

*[[HMS Čelendžer(1931)|Čelendžer]]*, brod Kraljevske mornarice, prvi je ispitao rov 1951. godine i dao ime Čelendžer dip () najdubljem njegovom delu. Koristeći eho sonar, *Čelendžer II* je izmerio dubinu od 5.960 hvata (10.900 metara) na .

Godine 1957, sovjetski brod „Vitjaz“ je izmerio dubinu od 11.034 metara, koja je nazvana „Marijanska dolina“. (Iako su ovo Sovjeti tvrdili 1957. godine, ovaj nalaz nisu ponovile naredne ekspedicije, iako su koristile tačniju i moderniju opremu.)

Godine 1962, brod *Spencer F. Baird* zabeležio je maksimalnu dubinu od 10.915 metara koristeći precizna dubinska merila.

Godine 1984, Japanci su poslali *Takuyō* (拓洋), veoma specijalizovan brod za ispitivanje, u Marijanski rov i prikupili podatke koristeći uski, višezračni eho sonar; izmerili su najveću dubinu od 10.924 metara, odnosno 10.920 ± 10 metara.

### Spuštanja
 
*[[Batiskaf Trst|Trst]]*, batiskaf Mornarice Sjedinjenih Država, spustio se do dna u 13:06 23. januara 1960. godine, sa poručnikom američke mornarice, Donom Volšom i Žakom Pikarom unutra. Kao balast korišćena je gvozdena kugla, dok je benzin korišćen za povratak na površinu. Sistemi u podmornici su ukazivali dubinu od 11.521 metara, ali je ovo kasnije ispravljeno na 10.916 metara. Na dnu, Volš i Pikar su bili iznenađeni pronalaskom primeraka jezika ili lista dugačkih oko 30&nbsp;cm, kao i morskih račića. Prema Pikaru, "dno je izgledalo svetlo i bistro".

Najtačnije merenje dubine izvršila je japanska sonda, ''Kaikō'' (かいこう), koja je spuštena bez posade na dno rova 24. marta 1995. godine i zabeležila dubinu od 10.911 metara.

## Reference

## Povezano
* Okeanski rov
* Japanski rov
Saipan

**Saipan** je otok od 48.220 stanovnika i administrativni centar Zajednice Sjevernih Marijanskih Otoka, samoupravne otočke teritorije Sjedinjenih Američkih Država.

## Geografija
Saipan je jedan od 14 otoka arhipelaga Sjeverni Marijanski Otoci na zapadu Tihoga oceana. Ima površinu od 120 km² i uz manji susjedni otok Tinian i nešto udaljeniji Rota predstavlja najužnije otoke arhipelaga. Saipan je mali brdoviti otok, dug 23 km  širok do 8&nbsp;km, a najviša točka je brdo Takpochao visoko 471 m. Lokalna vlada i parlament ima sjediše na Capital Hillu koji leži na sredini otoka Rarotonga, između naselja Tanapag i San Vicente, a sjedište suda je u naselju Susupe.

## Historija

Saipan je od 1565. do 1899. bio pod španjolskom vlašću, a od 1899. do 1914. pod vlašću Njemačkog Carstva. Nakon Prvog svjetskog rata, Liga naroda je 1920. povjerila mandat nad arhipelagom i Saipanom Japanu.

Za vrijeme Drugog svjetskog rata, od juna do jula 1944. godine, na Saipanu su se vodile krvave bitke kad se Armija Sjedinjenih Država iskrcala na otok. U bitkama za otok poginulo je 3500 američkih vojnika i oko 30.000 Japanaca, uključivo i velik broj civila, koji su izvršili samoubistvo bacivši se sa klisure Banzai u more. Posljednjih godina rata Saipan je pretvoren u značajnu bazu američke vojske.

Između 1953. i 1962. Saipan je bio pod direktnom upravom Ratne mornarice Sjedinjenih Država, a od 1962. do 1986. formalno teritorij pod zaštitom Ujedinjenih naroda, u realnosti dat na upravu Sjedinjenim Američkim Državama.

## Privreda i transport
Najznačajnija ekonomska aktivnost je turizam sa popratnim djelatnostima, uz to se stanovnici bave ipoljoprivredom, uzgaja se taro, manioka, jam, hljebovac i banane. Saipan ima prilično veliku teretnu luku Tanapag i Internacionalni aerodrom Saipan (IATA: **SPN**, ICAO: **PGSN**).

## Reference

## Vanjske veze

* ''The CNMI Guide - Your guide to Saipan, Tinian and Rota'' 
* ''Saipan'' na portalu Encyclopædia Britannica
Lista guvernera Sjevernih Marijanskih otoka

Ove ličnosti su služile kao guverneri Sjevernih Marijanskih Otoka.

## Veze
* Visoki komesar za Starateljsku Teritoriju Pacifičkih Otoka

## Vanjske veze

* Former CNMI Governor Guerrero Passes Away
Skupština Zajednice Sjevernih Marijanskih Otoka

**Zakonodavna skupština Sjevernih Marijanskih Otoka** () je dvodomno zakonodavno tijelo (parlament) američke teritorije (zajednice) Sjeverni Marijanski Otoci. Po uzoru na Kongres SAD, sastoji se od dva doma: donjeg, koji Predstavnički dom Sjevernih Marijanskih Otoka sa 20 zastupnika s mandatom od dvije godine i gornjeg koji čini Senat sa 9 senatora sa mandatom od četiri godine.

## Eksterni linkoi
* Official website
Predstavnički dom Sjevernih Marijanskih Otoka

**Predstavnički dom Sjevernih Marijanskih Otoka** () je donji dom Skupštine Zajednice Sjevernih Marijanskih Otoka.

Sastoji se od 20 zastupnika izabranih na mandat od dvije godine. Posljednji izbori su održani u novembru 2007. nakon što je broj zastupnika povećan s 18 na 20. Postoji sedam izbornih okruga.

Na izborima je većinu dobila Republikanska stranka.

## Sastav predstavničkog doma

## Povezano
* Senat Sjevernih Marijanskih Otoka

## Vanjske veze
* Official website  
* The 16th Legislature, Saipan Tribune, 2008-01-14
Studva

**Studva** je rijeka u Istočnoj Hrvatskoj i Zapadnom Srijemu u Srbiji.

## Opis
To je spora, 37 km duga rijeka, koja izvire u blizini sela Gunje i protiče pored Đurića, Drenovaca, Soljana i Vrbanje, a utiče u rijeku Bosut u selu Morović u Vojvodini. Jednim dijelom čini i granicu sa Srbijom. 

Prema rezultatima pedoloških istraživanja, pretpostavlja se da je ova rijeka stajaćica, u stvari nastala u doba rimskog carstva irigaciono-meliorativnim radovima, a sve iz potrebe dobijanja kvalitetnijeg poljoprivrednog zemljišta. Naime, kompletno područje koje obuhvata naselje Morović, u čijem centru sela je i ušće ove riječice u Bosut, sa cca. dvadesetak sela okolo i velikim, neprekinutim šumskim kompleksom, je močvarno. Do danas su sačuvane i dvije prirodne bare (rita): Slezan i Brek koje su svojim vodnim režimima vezani za pomenute dvije rijeke. Kao dokaz o izvršenim radovima na formiranju ove rijeke navodi se pedološki sastav tla brežuljka u centru Morovića, koji je identičan sa pedološkim satavom tla dna rijeke Studve. Dakle, zemljom od iskopa je nasipano područje uz obalu i tako je nastao taj neprirodni brijeg u centru Morovića.
Morović

**Morović** je naselje u Vojvodini, odnosno Srbiji koje administrativno pripada opštini Šid u Sremskom okrugu. Prema popisu iz 2002. bilo je 2164 stanovnika (prema popisu iz 1991. bilo je 2105 stanovnika).

Morović je izgrađen na obalama rijeka Bosuta i Studve, koje premošćuje sa četiri mosta. U centru sela, Studva se ulijeva u Bosut, a na samom ušću je uzvišenje gdje se nalaze ostaci pravog grada, utvrđenja, koje je tu podignuto još u vrijeme Rimljana.

## Historija
Do ukidanja Vojne krajine 1881. godine, Morović je bio sjedište Prve kapetanije. To je ukinuto dekretom sa ukidanjem vojne krajine, a izgled sela je počeo da se mijenja. Sela postaju ušorena, a kuće poprimaju izgled terezijanskog stila gradnje. Zbog blizine granice sa Hrvatskom, selo je bilo sa mješovitim hrvatskim i srpskim stanovništvom.

Morović je u srednjem vijeku bio veliko marijansko svetište i arhiđakonat za 43 srijemske župe u kojega su hodočastili vjernici iz čitavoga Srijema, Bačke i Bosne. Trenutno u mjestu Hrvati katolici čine 15% stanovništva, pa će se kroz novonastalo svetište nastojati ući u ekumensko molitveni dijalog s braćom i sestrama pravoslavne vjeroispovijesti, koji ovu crkvu posebno cijene i poštuju te gaje veliko poštovanje prema svojim pokojnima.

Crkva Uznesenja Blažene Djevice Marije u Moroviću, iako u procesu obnove, a značajna kao spomenik kulture iz XII. st., na inicijativu vlč. Nikice Bošnjakovića, župnika u Šidu i upravitelja ove crkve, želi postati Svetištem Marije Pomoćnice kršćana i duša u čistilištu, te je 2. rujna 2010 održano prvo misno slavlje i molitva na nakanu pokojnih. Promatrajući oltarnu sliku - duborez u srijemskom hrastu, rad nepoznatog tirolskog majstora na kojemu se duše u čistilištu hvataju za skute Marijine i mole zagovor, vlč. Bošnjaković dobio je poticaj u Moroviću okupiti kršćane i potaknuti ih na molitvu za pokojne.

## Demografija
U naselju Morović živi 1707 punoletnih stanovnika, a prosečna starost stanovništva iznosi 39,4 godina (38,2 kod muškaraca i 40,6 kod žena). U naselju ima 722 domaćinstva, a prosečan broj članova po domaćinstvu je 2,99.

Ovo naselje je uglavnom naseljeno Srbima (prema popisu iz 2002. godine).

## Izvori

## Vanjske veze

* Mape, aerodromi i vremenska situacija lokacija (Fallingrain)
* Satelitska mapa (Wikimapia)
* Gugl satelitska mapa (Maplandia)
* Plan naselja na mapi (Mapquest)
Victor Vancier

**Viktor Vansier** (*Victor Vancier*, pravo ime: **Hajam Ben Pesah** hebrejski: חיים בן פסח,); rođen 25. decembra 1956.) je bio nacionalni direktor od *[[Jevrejska odbrambena liga|Jevrejske Lige Odbrane]]* (Jewish Defence League) u SAD. 1970-ih i 1980-ih je nekoliko puta osuđivan na zatvorske kazne zbog terorističkih napada na egipatske i sovjetske institucije u SAD. Od 1991. vodi kahanističku organizaciju Jevrejska borbena grupa (Jewish Task Force). Mnogo puta je bio optuživan za rasizam i ksenofobiju.
Jamena

**Jamena** je selo u zapadnom Sremu u Vojvodini, koje administrativno pripada opštini Šid u Sremskom okrugu. Prema popisu iz 2002. bilo je 1130 stanovnika (prema popisu iz 1991. bilo je 1399 stanovnika).

## Geografija
Nalazi se na tromeđi BiH, Hrvatske i Srbije. Rekom Savom odeljena je od BiH, a drumski putevi vode prema Račinovcima i Strošincima u Hrvatskoj, te prema selu Morović Vojvodini.

## Historija
Selo postoji još od rimskog doba i više je puta uništeno i obnovljeno tokom svoje istorije. U 1943. godini, tokom Drugog svetskog rata, čitavo selo spalili su ustaše. Za dva dana su brutalno ubili 2.500 civila.

## Demografija
U naselju Jamena živi 920 punoletnih stanovnika, a prosečna starost stanovništva iznosi 42,2 godina (39,6 kod muškaraca i 44,6 kod žena). U naselju ima 434 domaćinstva, a prosečan broj članova po domaćinstvu je 2,60.

Ovo naselje je velikim delom naseljeno Srbima (prema popisu iz 2002. godine), a u poslednja tri popisa, primećen je pad u broju stanovnika.

## Reference

## Vanjske veze

* Mape, aerodromi i vremenska situacija lokacija (Fallingrain)
* Satelitska mapa (Wikimapia)
* Gugl satelitska mapa (Maplandia)
* Plan naselja na mapi (Mapquest)
Korijen (matematika)

::*Ovaj članak govori o [[Nula (kompleksna analiza)|nulama]] funkcije, koje ne treba miješati sa [[y-presjek|vrijednosti u nuli]]. možda biste željeli informacije o [[n-ti korijen|n-tom korijenu]] brojeva.*

U matematici, **korijen** (ijek.) ili **koren** (ek.) (ili **nula**) funkcije kompleksne vrijednosti f je član x domena od f, takav da f(x) **nestaje** u x, to jest,

:x \text{ such that } f(x) = 0\,.

Drugim riječima, "korijen" funkcije f je vrijednost za x kojom dobijamo rezultat nule ("0"). Na primjer, razmotrimo funkciju f definisanu slijedećom formulom:
:f(x)=x^2-6x+9 \,.
Ova funkcija ima korijen u 3, pošto je f(3) = 3^2 - 6(3) + 9 = 0.

Ako se funkcija preslikava iz skupa realnih brojeva u skup realnih brojeva, njene nule su tačke u kojima njen grafik presjeca ''x''-osu. Vrijednosti x u takvim tačkama nazivaju se x-presjeci. Zbog toga, u ovoj situciji, korijen se može nazvati i **''x''-presjek**. 

Riječ **korijen** može se, također, odnositi na n-ti korijen broja, **a**, kao u izrazu a^{1/n} = \sqrt[n]{a}.
Kvadratni korijen broja,**a** je a^{1/2} = \sqrt[2]{a} = \sqrt{a}.

Vièteove formule daju vezu koeficijenata polinoma sa sumam i proizvodima njihovih korijena (nula).

Jedan od najvažnijih nerješenih problema u matematici bavi se mjestima korijena Riemannove zeta funkcije.

## Povezano
* Nula (kompleksna analiza) 
* Pol (kompleksna analiza)
* Ostali korijeni
Netokratija

**Netokracija** ili **netokratija** (engl. *netocracy*, od *[Inter]net*: [inter]net + *[arist]ocracy*: [arist]okracija), naziv koji su ranih 1990-ih osmislili urednici časopisa *[[Wired]]* da bi opisali globalnu pojavu više klase koja svoju vlast temelji na tehnološkoj prednosti i vještini umrežavanja, u odnosu na fenomen buržoazije i njegovu umanjenu važnost.

Pojam su razradili dvojca švedskih autora Alexander Bard i Jan Söderqvist u knjizi *Netokracija - Nova elita moći i život poslije kapitalizma*. Autori ovom knjigom postavljaju novu teoriju kojom tvrde kako će moć u budućnosti ležati u rukama onih koji kontroliraju "informacijsko društvo". Ti će moćnici kao nova globalna elita zamijeniti kapitaliste. Nazvali su ih Netokrati Netokracija će nadomjestiti demokraciju. Umjesto demokrata dolaze nam netokrati, koji će tradicionalne postavke kapitalizma posve zamijeniti novim pravilima igre u svoju korist.

"Netokracija će biti sačinjena od ljudi sa izuzetnim socijalnim vještinama i talentom za manipulaciju i distribuciju informacija", pojašnjava Alexander Bard. Prema njegovim riječima "svi na suprotnom polu, koji nemaju znanja korištenja novih tehnologija te druge vještine netokrata, oformit će najnižu društvenu klasu – konzumtarijat".

Svjetska kritika ocjenjuje Netokraciju kao posve profinjeno i originalno djelo koje hrabro urušava sve tradicionalne granice između akademskih disciplina, komprimirajući filozofiju, sociologiju, povijest, ekonomiju, poslovne i menadžment teorije u jednu sveobuhvatnu cjelinu.

## Vanjske veze

* Netokrati 
* Netokrati 
* Alexander Bard intervju 
* Intervju s autorima YouTube
** http://www.youtube.com/watch?v=haKE0VDNBPA
** http://www.youtube.com/watch?v=7jH0wc0WAFw
** http://www.youtube.com/watch?v=CxC4UDBbfDM
Ana Vidović

**Ana Vidović** (rođena 8. 11. 1980.) je hrvatska klasična gitaristica i jedna od najmlađih virtuoza klasične gitare u svijetu. Rođena je u Karlovcu, a gitaru je po uzoru na brata Viktora počela svirati u dobi od 5 godina. S 11 godina započela je međunarodnu karijeru, a s 13 je postala najmlađim studentom u Muzičkoj akademiji u Zagrebu gdje je studirala pod vodstvom profesora Istvana Romera. Njen ugled u Europi doveo je do pozivnice na studij s Manuelom Barruecom iz Instituta Peabody iz Baltimorea u SAD-u, gdje je diplomirala u svibnju 2003. godine.

Ana Vidović je osvojila dojmljiv niz nagrada i međunarodnih natjecanja, a od početka karijere je širom svijeta izvela tisuće recitala.

## Vanjske veze

* Službene web stranice
* Audio intervju iz 2004.
Justinijanova kuga

**Justinijanova kuga** je pandemija koja zahvaća Vizantijsko Carstvo, a potom i ostatak znanog svijeta 541-42 godine. Povjesničari danas smatraju da je to bila prva pandemija bubonske kuge koja je postala puno poznatije pod imenom Crna smrt, a pokušavaju njen nastanak povezati s ekstremnim vremenskim prilikama 5 godina pre dolaska epidemije na Mediteran

## Epidemija
Smatra se da je izvor epidemije bio u Etiopiji ili Egiptu i da su brodovi koji su dovozili žito iz Egipta u Carigrad dovezli i bolesne štakore koji su zarazili grad. Iz Carigrada epidemija će se proširiti po cijeloj Europi do Danske i Irske, Sjevernoj Africi, Bliskom Istoku, Perziji i južnoj Aziji.

Bizantski pisac Prokopije koji je živio tijekom epidemije piše da je od nje u Carigradu svakog dana umrlo 10,000 ljudi, dok s druge strane moderni povjesničari spominju brojku od 5,000 mrtvih svakog dana tijekom vrhunca epidemije. U takvoj situaciji nije bilo dovoljno mjesta za pokopati mrtve, a bizantski pravni sistem se našao u problemima zbog sređivanja pitanja nasljeđivanja tako da je Justinijan donio nove zakone kako bi barem to bilo riješeno. Smatra se da je epidemija ubila možda čak i 40% stanovnika Carigrada, kao i četvrtinu stanovnika Bizantskog Carstva. Nakon svog prvog smrtonosnog pohoda 541.-542. godine ova epidemija će postati pandemija koja se vraća svaku generaciju sve do 750 godine. U svojim smrtonosnim pohodima ona će ubiti 100 miliona stanovnika naše planete http://www3.niaid.nih.gov/news/newsreleases/1996/plague.htm http://dpalm.med.uth.tmc.edu/courses/BT2003/BTstudents2003_files%5CPlague2003.htm . Taj broj će neki povjesničari kao Josiah C. Russell još podignuti smatrajući da je europska populacija izgubila 50 %- 60 % stanovnika ovom pandemijom http://www.ph.ucla.edu/EPI/bioter/anempiresepidemic.html.

Justinijanova kuga bila je posljednja pandemija klasičnog razdoblja, a iduća se desila tek u 14. stoljeća, pod imenom Crne smrti.

## Političke posljedice
Tijekom prvog dijela Justinijanove vladavine dolazi do pokušaja oslobađanja Zapadnih prefektura Rimskog Carstva. U kratkom vremenskom periodu od samo 7 godina (533-40) Rimska vojska uspješno napada kraljevstvo Vandala, a potom i kraljevstvo Ostrogota. U tim ratovima ona oslobađa Rimsku Afriku, Sardiniju, Korziku, Siciliju, Dalmaciju i svu Italiju južno od rijeke Po. Nakon izbijanja epidemije Carstvo osim gubitaka u ljudstvu gubi i porezne prihode s kojima je financirana vojska tako da se praktički dobiveni rat mijenja u duge iscrpljujuće borbe koje će trajati još 15 godina i s kojima će umreti ideja o oslobađanju svih provincija koje se nalaze u rukama barbara.

Druga potencijalna nuspojava je pojava Arapa koji u sedmom stoljeću ujedinjeni muslimanskom vjerom napadaju Bizant i Perziju oslabljene manje međusobnim ratovima nego Justinijanovom kugom i pobjeđuju http://www.justiniansflea.com/events.htm.

## Slični tekstovi
* Antoninska kuga
* Kuga
* Emauska kuga
* Crna smrt
Hrvatska građanska stranka

**Hrvatska građanska stranka** (HGS) je politička stranka u Hrvatskoj koja okuplja pristaše bivšeg splitskog gradonačelnika Željka Keruma. Osnovana je 25.9. 2009. u splitskom trgovačkom centru *[[Joker (Split)|Joker]]*, a Željko Kerum je izabran za njenog predsjednika.

Pred izbore 2011. godine je sklopila koalicijski sporazum sa HDZ te su na zajedničkoj listi u Sabor izabrana dva HGS-ova zastupnika - Kerum i njegova sestra Nevenka Bečić.

Na lokalnim izborima 2013. se kandidatska lista HGS uspjela izboriti za mjesta u splitskom Gradskom vijeću i skupštini Splitsko-dalmatinske županije, ali je njen kandidat Kerum izgubio gradonačelničko mjesto, a Bečić nije uspjela izboriti drugi krug u utrci za splitsko-dalmatinskog župana.

Na parlamentarnim izborima 2015. godine je samostalno nastupala, ali njeni predstavnici nisu uspjeli ući u Sabor.

## Vanjske veze
*
Zvonimir Puljić

**Zvonimir Puljić** (Split, 3. listopada 1947. — Bol, 1. rujna 2009.) je bio hrvatski političar iz Splita. Početkom 1970-ih je bio aktivan sudionik MASPOK-a. Prilikom dolaska višestranačja u Hrvatsku se priključio Hrvatskoj demokratskoj zajednici. Puljić je 1991. godine izabran za predsjednika Izvršnog vijeća tadašnje Skupštine općine Split, i na tom ga je mjestu zateklo rata. Na njemu je ostao do formiranja nove gradske vlasti 1993. godine. Nakon lokalnih izbora 2005. godine HDZ je formirao većinu u Gradskom vijeću zajedno s Listom velog mista (LVM), te je Puljić izabran za gradonačelnika. Godine 2007. je došao u sukob s LVM-om, nakon čega je smijenjen s mjesta gradonačelnika, na koje je došao njegov stranački drug Ivan Kuret.Umro je u Bolu na Braču 1. rujna 2009 od srčanog udara.

## Reference
Patrick Moore

**Sir Alfred Patrick Caldwell-Moore**, CBE, HonFRS, FRAS (Pinner, 4. mart 1923. - Sussex, 9. decembar 2012. ), poznatiji kao **Patrick Moore**, bio je engleski amaterski astronom koji je stekao slavu kao pisac, istraživač, radio i televizijski komentator, te kome se pripisuje populariziranje astronomije u britanskoj javnosti. Najpoznatiji je po tome što od 1957. godine redovno vodio BBC-jevu astronomsku TV-emisiju *[[The Sky at Night]]*, te je tako ušao u Guinessovu knjigu rekorda kao najdugovječniji voditelj u historiji televizije.

## Reference

## Vanjske veze
* Official site of Sir Patrick Moore
* 'The Astronomical Patrick Moore' and how the autobiography came to be made 
* Bang! The Complete History of the Universe by Brian May, Patrick Moore and Chris Lintott
* BBC Biography of Sir Patrick Moore 
* Watch "The Sky at Night" free at the official BBC site
* The Caldwell Club 
* Clickable Caldwell Object table 
* "Ciaran Meets The Stars"
* 2008 Video Interview with Sir Patrick by Space.co.uk with Mat Irvine 
* "Patrick Moore Plays the Xylophone" animation 
* 
* Patrick Moore featured in a February 2009 BBC News item about Buzz Aldrin
* Interview with The Quietus, 29 June, 2009

## Vanjske veze
Canadian Broadcasting Corporation

**Kanadska radiodifuzna korporacija** (, -{CBC}-), je kanadska krunska korporacija odnosno nacionalna javna radio i televizijska mreža. Njen službeni naziv na francuskom  (doslovno: "Društvo Radio-Kanada"), odnosno -{**Radio-Canada**}- i -{**SRC**}-). Matični korporativni brend je -{**CBC/Radio-Canada**}-.

-{CBC}- predstavlja najstariju radiodifuznu mrežu u Kanadi, koja je u postojećem obliku uspostavljena 2. novembra 1936. Radio-stanice u okviru mreže su -{CBC Radio One}-, -{CBC Radio 2}-, -{CBC Radio 3}-, -{*[[Première Chaîne]]*}-, -{*[[Espace musique]]*}- i međunarodna radio-stanica -{Radio Canada International}-. Televizijske stanice uključuju -{CBC Television}-, -{*[[Télévision de Radio-Canada]]*}-, -{CBC Newsworld}-, -{*le [[Réseau de l'information]]*}-, -{ARTV}- (djelomično vlasništvo), -{Documentary}- i -{Bold}-. -{CBC}- vodi programe za kanadski Arktik pod nazivima -{CBC North}- i -{*[[Radio Nord Québec]]*}-. -{CBC}- također posjeduje digitalni audio servis -{Galaxie}- te dva glavna -{website}--a, svaki na jednom od dva službena jezika; posjeduje 40% satelitske radio kompanije -{Sirius Canada}-, preko koje se emitiraju -{CBC-}- programi kao -{CBC Radio 3}- i -{*[[Bande à part (radio)|Bande à part]]*}-.

-{CBC/Radio-Canada}- nudi programe na engleskom, francuskom i osam domorodačkih jezika na svojim domaćim programima; na devet jezika na međunarodnoj radio-stanici -{Radio Canada International}-; te osam jezika na -{Web-radio }-programu -{RCI Viva}-, namijenjenom potencijalnim i novopridošlim doseljenicima u Kanadu.

Financijska struktura i priroda -{CBC}- ga često smještaju u istu kategoriju kao drugi državne radio-difuzijske kuće, kao šo je britanski -{BBC}-, iako se -{CBC}-, pored federalnih sredstava financira i reklamama.

## Izvori

## Vanjske veze

* CBC/Radio-Canada Corporate website
* 
* CBC (English)
* Radio-Canada (French)
* Galaxie
* Inside The CBC &nbsp;– The official blog of the CBC
* New Music Canada 
* Query the REC's Canadian station database for CBC/Radio-Canada (Radio and television)
* Sa CBC Digital Archives:
** Canada Tunes In: The Early Years of Radio and TV
** 50 Years of Olympic Broadcasting
* Sa websitea Canadian Communications Foundation:
** Canada’s First Network: CNR Radio 
** The Birth and Death of the CRBC 
** CBC English Radio Networks 
** Radio-Canada French Radio Network 
** CBC Television Network 
** SRC Television Network 
* Future CBC Radio Transmitters/Stations in Canada from the CRTC 
* Old-Time CBC Radio Plays 1940s–1960s
* CBC-TV first in North America to release prime-time show on BitTorrent
* CBC Lockout Not About Flexibility for Workers
Ivan Kuret

**Ivan Kuret** (Split, 22. decembar 1971 -) je hrvatski političar iz Splita. Diplomirao je strojarstvo na Sveučilištu u Splitu. Kao član Hrvatske demokratske zajednice je izabran za gradonačelnika nakon što je njegov prethodnik i stranački drug Zvonimir Puljić izgubio podršku Liste Velo misto, HDZ-ovog koalicijskog partnera u splitskom Gradskom vijeću. Kao kandidat HDZ-a se natjecao na prvim neposrednim izborima za splitskog gradonačelnika 17.5. 2009. Eliminiran je u prvom krugu, jer su više glasova od njega dobili SDP-ov kandidat Ranko Ostojić i nezavisni kandidat Željko Kerum, koji je pobijedio u drugom krugu i postao gradonačelnik.

## Reference
Vasilij Kuznjecov

**Vasilij Vasiljevič Kuznjecov** (31. siječnja 1901. - 5. lipnja 1990.) je tri puta bio vršitelj dužnosti Predsjednika Prezidijuma Vrhovnog Sovjeta (Predsjednik SSSR-a).

## Život

Vasilij se rodio 1901. godine u mjestu Sofilovka na području Ruskog Carstva. Za razliku od gotovo svih budućih visokih Sovjetskih dužnosnika tijekom svoga školovanja i mladosti on ne pristupa komunističkoj partiji nego to čini tek u svibnju 1927. godine (kada je imao 26 godina) u trenutcima kada već ima diplomu fakulteta i posao. Taj njegov prvi posao je bio u metalurškoj tvornici gdje dočekuje 1931. godine obavjest da ga SSSR šalje na dopunsku edukaciju u SAD na Carnegie Institute of Technology u Pitsburgu. Zahvaljujući tamo stečenom znanju od 1937. godine u svojoj domovini Kuznjecov će obavljati samo državne poslove povezane s industrijom. Prva od tih dužnosti je u državnom ministarstvu za tešku industriju nakon čega 1940 godine postaje zamjenik predsjedavajućeg u državnom zavodu za planiranje. Tijekom rata 1944 godine Kuznjecov postaje predsjednik sindikata SSSR-a, a ubrzo potom 1946 godine je i predsjednik jednog doma Sovjetskog parlamenta. Smrću Staljina 1953 godine postaje očito kako je on Kuznecov bio njegov kadar pošto je odmah izbačen iz sindikata i prezidijuma Vrhovnog Sovjeta u koji je ušao tek 1952 godine. Taj gubitak svih dužnosti je ujedno bio potvrđen slanjem na mjesto ambasadora u Kini nakon čega će mu se karijera smiriti mjesto u ministarstvu vanjskih poslova. Tamo on upoznaje osam godina mlađeg Gromika čiji štićenik će on ubrzo postati. To prijateljstvo je potvrđeno tijekom sljedeća dva desetljeća tijekom kojih je Kuznecov bio njegov zamjenik. Tek borba za vlast u vrhu SSSR-a će donesti promjenu u radnim pozicijama ova dva prijatelja. Kada je 1977 godine Brežnjev napokon uspio slomiti otpor protivnika i smijeniti Nikolaja Podgornija s mjesta predsjednika SSSR-a kako bi zauzeo poziciju za sebe postavilo se pitanje tko će biti njegov zamjenik. Za tu poziciju se na kraju izabralo ostarjelog Kuznjecova kao sigurni izbor. Poslije smrti Brežnjeva 10. studenog 1982. on koji je bio njegov zamjenika za ceremonijalnu dužnost predsjednika postaje v.d. predsjednika SSSR-a. Pokušaj zadržavanja ove titule i brisanje oznake v.d. na kraju propada pošto Jurij Andropov na sebe preuzima dužnost predsjednika. Nakon njegove smrti 9 veljače 1984 godine Kuznjecov ponovno preuzima dužnost v.d. predsjednik koju će ponovno izgubit kada i Černjenko 11. travnja 1984 preuzima za sebe titulu predsjednika. Nakon njegove smrti 10. ožujka 1985 godine Kuznjecov je po treći put postao v.d. predsjednika SSSR-a. Ovu poziciju će sada držati samo do 2. srpnja 1985 godine kada biva zamijenjen Gromikom. tijekom Gorbačovljeve čistke na sjednici Centralnog komiteta 6. ožujka 1986 Vasilij Kuznjecov će biti izbačen s preostalih državnih funkcija i penzioniran.

Glavni razlog za Kuznjecove neuspjehe u osvajanju vlasti ili barem zadržavanja ceremonijalne titule predsjednika SSSR možemo naći u njegovim godinama pošto je on u to doba bio najstariji član Politbiroa koji je bio zabrinut zbog velikog broja smrti svojih najvažnijih članova.
SSR

**SSR** ima više značenja:

* Société suisse de radiodiffusion ili Società svizzera di radiodiffusione, švicarska RTV-korporacija
* skraćenicu za sovjetsku socijalističku republiku;
* Slovačka Sovjetska Republika (1919)
* Slovačka Socijalistička Republika (1969 - 1990)
* Sirius Satellite Radio
* Chevrolet SSR, američki kamionet
SRG SSR

**Švicarsko društvo za radio i televiziju** (akr. **SRG SSR**; njem. *Schweizerische Radio- und Fernsehgesellschaft*, franc. *Société suisse de radiodiffusion et télévision*, tal. *Società svizzera di radiotelevisione*, ret. *Societad Svizra da Radio e Televisiun*), švicarska javna radiotelevizija, osnovana 1931. pod skraćenicom SRG-SSR. Predstavlja neprofitnu organizaciju koja se financira pretplatom (70 posto), odnosno oglasima i sponzorstvima.

## Organizacija
Sjedište SRG SSR je u Bernu. Njome upravlja Odbor direktora, imenovan od centralnog vijeća koje čine predstavnici četiri matične organizacije.

Radiodifuziju provodi sedam poslovnih entiteta:
* Schweizer Radio und Fernsehen: radio i TV-program na njemačkom
* Radio Télévision Suisse: radio i TV-program na francuskom
* Radiotelevisione Svizzera di lingua Italiana: radio i TV-program na italijanskom
* Radio Television Rumantscha: radio i TV-program na romanšu
* Swiss Radio International / Swissinfo: eksterni program i web portal swissinfo.ch

Osim toga postoji još šest kompanija koje proizvode TV-emisije, teletekst stranice, TV reklame, izdaju knjige i istražuju gledateljstvo.

## Vanjske veze
* SRG SSR: Swiss Broadcasting Corporation - službena stranica (na njemačkom, francuskom, italijanskom, rumanš i engleskom)
* SRG Deutschschweiz - matična organizacija na njemačkom
* SSR Romande - matična organizacija na francuskom
* CORSI - matična organizacija na italijanskom
* CRR  - matična organizacija na romanšu
ARD

**ARD** (puno ime ***Arbeitsgemeinschaft der öffentlich-rechtlichen Rundfunkanstalten der Bundesrepublik Deutschland*** – "Konzorcij javnih radiodifuznih institucija Savezne Republike Njemačke"), je krovna organizacija njemačkih regionalnih javnih radiodifuznih kompanija. Osnovana je godine 1950. u tadašnjoj Zapadnoj Njemačkoj u nastojanju da se poratna radiodifuzija decentralizira. 

Danas ARD upravlja nacionalnom televizijskom mrežom koja se od 1994. službeno zove *[[Das Erste]]* ("Prva"), a prije je bila poznata kao *ARD*. "Das Erste" je izraz koji se ranije koristio kako bi se ARD-ov program razlikovao od ZDF (Zweites Deutsches Fernsehen, osnovane 1963. godine), poznate kao "das Zweite" (druga). 

Mreža ARD je počela emitiranje 1952. pod imenom *Deutsches Fernsehen* ("Njemačka televizija"), postavši *Erstes Deutsches Fernsehen* ("Prva njemačka televizija") s uvođenjem novog korporacijskog dizajna 1. oktobra 1984. ARD se prvenstveno emitira preko široke mreže TV-predajnika. ARD također posjeduje paket od tri digitalnih kandala (EinsFestival, EinsPlus i EinsExtra) te sudjeluje u produkciji kablovskih/satelitskih kanala Phoenix (informativno-dokumentarni program), KI.KA (program za djecu), 3sat (program za kulturu), i arte (francusko-njemački program za kulturu). 

Konstitutivne radiodifuzne insitucije su BR, HR, MDR, NDR, Radio Bremen, RBB, SR, SWR, and WDR kao i međunarodni radio-TV program Deutsche Welle. Ukupno postoje 54 regionalnih i lokalnih radio-stanica i mreža, dvije nacionalne radio-stanice, te sedam regionalnih TV-mreža.

## Povezano

* Televizija u Njemačkoj
* Zweites Deutsches Fernsehen (drugi njemački TV-kanal)
Peter Gunn

***Peter Gunn*** je američka detektivska TV-serija koja se originalno emitirala na programu NBC-a i ABC -a od 1958. do 1961. godine. Njen tvorac je bio Blake Edwards. Naslovni junak je bio privatni detektiv Peter Gunn (koga je tumačio Craig Stevens), koji je rješavao slučajeve u maniri film noir junaka, ali se od svojih "tvrdokuhanih" kolega razlikovao profinjenošću, odnosno ljubavi prema jazzu.

Godine 1967. je Edwards režirao istoimeni igrani film. Godine 1989. je ABC emitirao TV-film sa Peterom Straussom u glavnoj ulozi kao TV-pilot|pilot nove serije koja nikada nije snimljena.

Današnjoj publici je serija najpoznatija po uvodnoj muzičkoj temi koju je komponirao Henry Mancini, a koja je doživjela brojne obrade od strane muzičara i korištenje u drugim filmovima i TV-serijama.

## Reference

## Vanjske veze
* 
* 
* Episode Listing
* The story behind the making of the music from Peter Gunn, including interviews with the musicians and sound engineers
Blue Peter

***Blue Peter*** je britanska televizijska emisija za djecu koja predstavlja dio programa CBBC, u okviru kanala BBC One i CBBC Channel. S redovnim emitiranjem je započela 16. oktobra 1958. te se smatra jednom od najdugovječnijih dječjih emisija na svijetu.

## Reference

## Vanjske veze
* 
* ''Heres one we made earlier... 50 Years of Blue Peter'', Exhibition looking at 50 Years of Blue Peter
* 
* One click subscription to the weekly ''Best of Blue Peter video podcast'' for iTunes
* 
* 
* List of ''Blue Peter'' presenters on BBC website
### Muzičke teme
* ''Blue Peter'' Theme Tune from 1958
* ''Blue Peter'' Theme from 1979
* ''Blue Peter'' Theme from 1990 
* ''Blue Peter'' Theme from 1993
* ''Blue Peter'' Theme from 1996
* ''Blue Peter'' Theme from 2002
* ''Blue Peter'' Theme from 2005
Televizijski program za djecu

**TV-program za djecu** je naziv za televizijske emisije koji su na programu neke stanice ili mreže prvenstveno namijenjene djeci. Ponekad se koristi i izraz **TV-program za djecu i omladinu**. TV-program za djecu se na redovnim TV-stanicama obično emitira ujutro ili popodne.

Program se najčešće sastoji od animiranih i igranih filmova za djecu, odnosno specijaliziranih TV-igara ili zabavnih emisija. Na komercijalnim TV-mrežama i stanicama obično dominiraju zabavni sadržaji, te se u okviru dječjeg TV-programa emitiraju reklame za igračke i druge proizvode namijenjene djeci. Na državnim TV-mrežama, pak, uz zabavne se mogu naći i odgojni i obrazovni sadržaji, odnosno djeci koja gledaju takve programe se nastoje dati praktična znanja, odnosno moralne i druge vrijednosti.

Razvojem kablovske i satelitske televizije došlo je do stvaranja TV-kanala čiji se program isključivo sastoji od emisija za djecu. Neki od njih su dodatno diferencirani ovisno o tome kojoj dobnoj grupi djece je program namijenjen.

## Vanjske veze
* Children's Television, online exhibition from screenonline, a website of the British Film Institute
* The 1950s–2000s Week-By-Week - includes listings and factoids for local/national children's shows.
* The future of children's digital television - an interview with Gloria Tristani
298. pr. n. e.

__NOTOC__

Godina **298. pne.** bila je godina predjulijanskog rimskog kalendara. U rimskoj državi bila je poznata kao **Godina konzulstva Barbata i Centumala** (ili, rjeđe, **godina 456. ''[[Ab urbe condita]]**''). Oznaka 298. pne. za ovu godinu se koristila od ranog srednjeg vijeka, kada je kalendarska era Anno Domini postala glavna metoda u zapadnoj Evropi sa označavanje godina.

## Događaji
* Treći samnitski rat: U bitci kod Kamerina, prvoj bitci rata, Samniti nanose poraz Rimljanima pod Lucijem Kornelijem Scipionom Barbatom.
* Treći samnitski rat: Rimske trupe prodiru u dubinu samnitske teritorije i zauzimaju gradove Taurasia, Bovianum Vetus i Aufidena.
* Sirakuški kralj Agatoklo pomaže italijanskim Grcima protiv Brutijaca i protiv Rimljana.
* Egipatski kralj Ptolemej svoju pokćerku Teoksenu udaje za sirakuškog tiranina Agatokla.
* Ptolemej guši pobunu u Kireni i vlast nad njom predaje svom posinku Magasu.
* Bindusara nasljeđuje svog oca Chandraguptu Mauryju kao vladar Maurijskog Carstva.

## Rođenja
*

## Smrti
*
Bitka kod Kamerina

**Bitka kod Kamerina** se odigrala godine 298. pne. te predstavljala prvu bitku trećeg samnitskog rata. U njoj su Samniti porazili rimsku vojsku kojom je komandirao Lucije Kornelije Scipion Barbat.
Bindusara

**Bindusara** je bio drugi maurijski car (rođen cca. 320. pne., vladao: 298 - cca. 272. pne.), čija je vladaina slijedila Chandraguptu Mauryu. Za vrijeme vladavine se carstvo proširilo na jug. Imao je dva sina - Sumanu i Ašoku - koji su bili vladari Taksile i Ujjaina. Grci su ga zvali Amitohrat ili Alitrohad - grčke transliteracije sanskritske riječi 'Amitraghata' (Ubica neprijatelja). Također je poznat i kao 'Ajathasetru' (Čovjek bez neprijatelja) na Sanskritu.

## Reference
297. pr. n. e.

__NOTOC__

Godina **297. pne.** bila je godina predjulijanskog rimskog kalendara. U rimskoj državi bila je poznata kao **Godina konzulstva Rulijana i Musa** (ili, rjeđe, **godina 457. ''[[Ab urbe condita]]**''). Oznaka 297. pne. za ovu godinu se koristila od ranog srednjeg vijeka, kada je kalendarska era Anno Domini postala glavna metoda u zapadnoj Evropi sa označavanje godina.

## Događaji
* Nakon što je Kasandar podlgeao bolesti, njegov najstariji sin Filip IV postaje kralj Makedonije, ali ubrzo nakon toga i sam obolijeva i umire. Drugi sin Antipater postaje suvladar zajedno s bratom Aleksandra V.
* Demetrije Poliorket se vraća u Grčku s ciljem da postane gospodar Makedonije. Njegovo odudstvo koristi vladar Trakije Lizimah kako bi pograbio Demetrijeve posjede u Maloj Aziji.
* Egipatski kralj Ptolemej odlučuje podržati Pira Epirskog te ga vraća na epirsko prijestolje. Pir ispočetka dijeli prijestolje s rođakom Neoptolemom II (sinom Kleopatre i nećakom Aleksandra Velikog), ali je potom ubijen.
* Treći samnitski rat: Fabije Maksim Rulijan po četvrti put postaje rimski konzul i tuče Samnite kraj Tifernuma.
* Indijski vladar Chandragupta Maurya odlazi u Sravanu Belagolu kraj Mysorea kako bi živio po džainističkom nauku.
* Chandraguptin sin Bindusara dolazi na maurijsko prijestolje u Pataliputri.

## Rođenja
*

## Smrti
* Kralj Kasandar od Makedonije (jedan od dijadoha ("nasljednika"), makedonskih generala koji su se borili za carstvo Aleksandra Velikog nakon njegove smrti) (r. cca. 358. pne.)
Mysore

**Mysore** (izgovor  na engleskom;  *Maisūru*) je drugi najveći grad indijske države Karnataka. Predstavlja središte Distrikta i Odjela Mysore te se nalazi 146&nbsp;km jugozapadno od Bangalorea, glavnog grada Karnatake. Ime *Mysore* je anglicizirana verzija imena *Mahishūru*, što znači dom *Mahishe*. *Mahisha* je ime za Mahishasuru, demona iz hinduističke mitologije. Grad se prostire na području od 151 km2, odnosno podnožju brda Chamnudi.

Mysore je poznat po svečanostima koje održavaju za vrijeme festivala Dasara i kada se u njemu nalazi veliki broj turista. Mysore je dao ime majsorskom jasminu, majsorskom slikarskom sliku, jelu poznatom kao Mysore Pak, majsorskoj peti (tradicionalnom svilenom turbanu) i odjeći poznatoj kao majsorski svileni sari.

## Reference

## Vanjske veze

* Mysore City Corporation 
* Mysore Urban Development Authority 
* Official Mysore Tourism Web Site 
* Official Election Website of Mysore www.mysoreelections.com 
* Royal Mysore Walks 
* Virtual Tours of Streets of Mysore
*
Pataliputra

**Pāṭaliputra** (Devanagari: पाटलिपुत्र), suvremena Patna, je bio grad u drevnoj Indiji, prvotno sagrađen od strane Ajatashatrua 490. pne. kao mala tvrđava (Pāṭaligrama) kraj rijeke Ganges, a koji je kasnije postao prijestolnica mahadžanapadskog kraljevstva Magadha. 
Zahvaljujući lokaciji u središtu Sjeverne Indije, brojni vladari i dinastije su ga činili svojom prijestolnicom od Nanda, Maurijaca, Sunga i Gupta sve do Palas. U doba Bude je bio selo pod imenu Pataligrama. Buda je selo posjetio nedugo prije smrt te prorekao da će postati veliko, ali i pretrpjeti uništenje ili od vatre, vode ili građanskog rata. Tamo su održana dva važna budistička sabora - prvi nakon Budine smrti te drugi u doba Ašokine vladavine . Za vrijeme vlasti Ašoke u 3. vijeku pne. bio je jedan od najvećih gradova na svijetu, čije se stanovništvo procjenjivalo između 150 i 300 hiljada ljudi. Pataliputra je vrhunac blagostanja dočekala kao glavni grad maurijskih careva Chandragupte Mauryje i Ašoke Velikog. Detaljno svjedočanstvo o tadašnjem blagostanju je ostavio i grčki izaslanik Megasten. Grad je također bio važno budističko središte u kome je sagrađen veliki broj manastira. Glavnim gradom je ostao i u doba dinastije Gupta (3 - 6. vijek n.e.) i dinastije Pala (8 - 12. vijek). Kada ga je posjetio Hsüan-tsang, već je bio većim dijelom u ruševinama, a dodatna razaranja je pretprio od muslimanskih pljačkaša u 12. vijeku. Poslije toga je Sher Shah Suri Pataliputru učinio svojom prijestolnicom i dao joj današnje ime Patna.

Iako su dijelovi grada otkopani, najveći dio se nalazi pod suvremenom Patnom. U maurijskom periodu je opisan u obliku paralelogram, oko 2,5 km širok i 14 km dug. U drvenim zidovima su bile 64 kapije. U doba Ašoke su zidovi dograđeni kamenom. Zahvaljujući lokaciji na ušću rijeke Gandhaka u Ganges, Pataliputra je ubrzo počela dominirati riječnom trgovinom Indo-gangeske ravnice u ranom periodu Magadhe. Kao takva je počela privlačiti i intelektualce iz ostatka Indije, uključujući znamenitog Chanakyu.

U državi Bihar traje kampanja da se Patni vrati njeno staro ime Pataliputra.

## Reference


## Literatura
* Bernstein, Richard (2001). *Ultimate Journey: Retracing the Path of an Ancient Buddhist Monk (Xuanzang) who crossed Asia in Search of Enlightenment*. Alfred A. Knopf, New York.
Filip IV od Makedonije

**Filip IV od [[Makedonija (antička)|Makedonije]]** (grčki: *Φίλιππος Δʹ ὁ Μακεδών*, ? - 297. pne.) bio je makedonski princ, najstariji sin kralja Kasandra. Nakon što mu je otac 297. pne. umro od bolesti, naslijedio ga je na prijestolju. Međutim, Filip se i sam razbolio i umro iste godine. Naslijedili su ga braća Antipater II i Aleksandar V koji su zajedno preuzeli prijestolje.
Castel di Sangro

**Castel di Sangro** je grad sa 6109 stanovnika (po podacima iz 2008. godine) u južnoj Italiji koji administrativno pripada provinciji L'Aquili u Abruzzu. Smješten je u Apeninima u kotlini rijeke Sangro.

## Geografija
Susjedne općine su Roccaraso, Pescocostanzo, Rivisondoli i Montenero Val Cocchiara.

## Historija
Podigli su ga Samniti, a u antičko doba je bio poznat pod nazivom Aufidena.

## Vanjske veze

* Comune Castel di Sangro 
* Castel di Sangro 1 Scout Group official website
Lucije Kornelije Scipion Barbat

**Lucije Kornelije Scipion Barbat** (*Lucius Cornelius Scipio Barbatus*, ? - 280. pne.) bio je jedan od dvojice rimskih konzula izabranih 298. godine. Rimsku vojsku je vodio u pobjedi nad Etrurcima kraj Volterre. Poznat je kao član porodice Scipiona, odnosno otac Lucija Kornelija Scipiona i Gneja Kornelija Scipiona Asine te pradjed Scipiona Afrikanca.

## Napomene

## Reference

## Literatura
* 

## Povezano
* Porodično stablo Scipio-Paullus-Gracchus
Antipater II od Makedonije

**Antipater II of [[Makedonija (antička)|Makedonije]]** (grčki: *Ἀντίπατρος Β' ὁ Μακεδών*) je bio makedonski princ, sin kralja Kasandra i Tesalonike, polusestre Aleksandra Velikog. Godine 297. pne. je postao kralj, naslijedivši starijeg brata Filipa IV te podijelivši prijestolje s bratom Aleksandrom V. S njim se uskoro počeo svađati. Kada ga je majka pokušala pomiriti s bratom, dao ju je ubiti, a potom prognao Aleksandra. Aleksandar se za pomoć obratio epirskom kralju Piru i Demetriju Poliorketu. Oni su napali Makedoniju, a Demetrije je potom svrgnuo Antipatera te ubio Aleksandra kako bi sam postao kralj. Antipater se sklonio u Trakiju kod svog tasta Lizimaha, ali ga je Lizimah tamo dao ubiti.

## Vanjske veze
* Justinus account of the killing of Antipater II
* Plutarch's account of the ousting of Antipater II
Aleksandar V od Makedonije

**Aleksandar V od [[Makedonija|Makedonije]]** (grčki: *Ἀλέξανδρος Ε' ὁ Μακεδών*, ? - 294. pne.), bio je makedonski princ, odnosno treći sin kralja Kasandra i Tesalonikje, polusestre Aleksandra Velikog. Godine 297. pne. je nakon smrti starijeg brata Filipa IV došao na prijestolje, koje je dijelio s bratom Antipaterom. Sa bratom se počeo svađati, a kada je majka pokušala intervenirati u sporu, Antipater ju je dao ubiti, a Aleksandra protjerati. Aleksandar je stupio u kontakt s epirskim kraljem Pirom i Demetrijem I Poliorketom te zatražio da mu pomognu svrgnuti brata i vratiti ga na prijestolje. Piru je obećao zemlju na makedonskoj obali, zajedno s Ambrakijom, Akarnanijom i Amfilohijom. Pir i Demetrije su napali Makedoniju i protjerali Antipatera. Pir se nakon toga povukao, ali je Demetrije još uvijek bio s vojskom u Makedoniji. Aleksandar je stoga odlučio pozvati Demetrija na gozbu te ga tamo na prevaru ubiti. Oprezni Demetrije je odbio poziv. Demetrije je sljedeći dan najavio povlačenje, a Aleksandar je pratio sve do Tesalije. Tamo je u Larisi Demetrije priredio gozbu za Aleksandra koji je, ne sluteći ništa, došao sa prijateljima bez oružane pratnje. Demetrije ga je tada dao ubiti.

## References
Neoptolem II od Epira

**Neoptolem II od Epira** (? - 297. pne.) bio je epirski kralj, sin kralja Aleksandra I i Kleopatre od Makedonije.

Godine 302. pne. je na prijestolje došao uz pomoć makedonskog kralja Kasandra koji je bio svrgnuo kralja Pira. Vladao je kao Kasandrova marioneta sve do Kasandrove smrti 297. pne. Tada se Pir, uz pomoć egipatskog kralja Ptolemeja vratio u Epir i dao Neoptolema ubiti.
296. pr. n. e.

__NOTOC__

Godina **296. pne.** bila je godina predjulijanskog rimskog kalendara. U rimskoj državi bila je poznata kao **Godina konzulstva Violensa i Ceka** (ili, rjeđe, **godina 458. ''[[Ab urbe condita]]**''). Oznaka 296. pne. za ovu godinu se koristila od ranog srednjeg vijeka, kada je kalendarska era Anno Domini postala glavna metoda u zapadnoj Evropi sa označavanje godina.

## Događaji
* Egipatski kralj Ptolemej sklapa mir s makedonskim kraljem Demetrijem Poliorketom te za njega udaje kći Ptolemaidu.
* U Rimu na Kapitolu postavljen hram boginji Beloni.

## Rođenja
*

## Smrti
*
Ptolemaida

**Ptolemais** ili **Ptolemaida** je naziv za sljedeće gradove:
* Ptolemaida (Grčka) - nazvana po Ptolemeju I Soteru
* Akra (Izrael) - nazvana po Ptolemeju I Soteru
* Ptolemais Hermiou (Egipat) - grčka kolonija koju je ustanovio Ptolemej I Soter
* Ptolemais Theron (afrička obala Crvenog mora) - grad koji je ustanovio Ptolemej II Filadelf
* Ptolemais (Kirenajka) (Libija) - grad koji je ustanovio Ptolemej III Euerget
* Krocodilopolis (Egipat) - nazvan *Ptolemais Euergetis* po Ptolemej III Euergetu

**Ptolemaida** je bilo ime kćeri Ptolemeja I Sotera
Ptolemaida (Grčka)

**Ptolemaida** (, Katharevousa: Πτολεμαΐς, *Ptolemaïs*) je grad u sjevernoj Grčkoj. Nalazi se u prefekturi Kozani, koja pripada periferiji Zapadna Makedonija. Poznat je po nalazištima lignita i termoelektranama.

Ime je dobio po Aleksandrovom generalu i egipatskom kralju Ptolemeju koji je bio odatle rodom.

## Reference

## Vanjske veze
* Ptolemaida news 
* Weather station of the National Observatory of Athens in Ptolemaida
* Koordinate:
Kraljevina Hrvatska

**Kraljevina Hrvatska** se može odnositi na:
* Hrvatska srednjovjekovna država, odnosno Hrvatska pod vlašću narodnih vladara
* Kraljevina Hrvatska u personalnoj uniji s Kraljevinom Ugarskom. Ova unija se u srpskohrvatskom jeziku zove Hrvatsko-ugarsko kraljevstvo dok je u doba postojanja (1102 - 1526) njeno latinsko ime bilo Archiregnum Hungaricum 
* Hrvatsko kraljevstvo pod Habsburgovcima (1527-1868/1918) 
* Trojedna Kraljevina Hrvatska, Slavonija i Dalmacija je bilo autonomno kraljevstvo u sklopu Austro-Ugarske (1868-1918)
* Nezavisna Država Hrvatska, koja je formalno bila monarhija s državnim poglavarom Tomislavom II.
Numen

**Numen** (lat. "prisutnost"; množina, numina) je latinski izraz za snagu božanstva ili duha prisutnog u mjestima i predmetima, u rimskoj religiji.
Belona (boginja)

:*V. [[Enio]] za grčki ekvivalent, i [[Bellona]] za druga značenja.*

**Belona** () je bila drevna rimska boginja rata. Smatra se da je bila jedno od numinoznih božanstava rimske mitologije, odnosno originalno božanstvo rata (vjerojatno preuzeto od Etruraca), prije nego što je Mars nakon dodira s Grcima preuzeo tu funkciju kao ekvivalent Aresa. Nakon toga su je Rimljani opisivali kao Marsovu ženu, sestru li kći koja ga prati u rat. 

Beloni je podignut hram na Kapitolu gdje su se održavale sjednice Senata. Svetkovina Belone je bila 3. juna.
295. pr. n. e.

__NOTOC__

Godina **295. pne.** bila je godina predjulijanskog rimskog kalendara. U rimskoj državi bila je poznata kao **Godina konzulstva Rulijana i Musa** (ili, rjeđe, **godina 459. ''[[Ab urbe condita]]**''). Oznaka 295. pne. za ovu godinu se koristila od ranog srednjeg vijeka, kada je kalendarska era Anno Domini postala glavna metoda u zapadnoj Evropi sa označavanje godina.

## Događaji

* Treći samnitski rat: Bitka kod Sentina u kojoj Rimljani, usprkos teških gubitaka i pogibije konzula Publija Decija Musa nanose odlučujući poraz velikoj koaliciji Samnita, Etruraca, Umbrijaca i njihovih galskih saveznika.
* Demetrije Poliorket nakon teške opsade osvaja Atenu, prilikom čega je ubijen tiranin Lahar.
* Makedonski kralj Antipater II ubija vlastitu majku Tesaloniku pod optužbom da je favorizirala njegovog brata i suvladara Aleksandra V.

## Rođenja
*

## Smrti
* Tesalonika od Makedonije, kći kralja Filipa II Makedonskog i supruga Kasandra
* Publije Decije Mus, rimski konzul (ubijen u bitci kod Sentina)
* Zhuangzi, kineski filozof
* Kralj Wuling od Zhaoa, vladar kineske Države Zhao