open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Prezbiter

**Prezbiter** ili **prezviter** (grč. *presbyteros* - stariji, starješina; lat. *presbyter*; crk. slov.: *презвитерь*), naziv za člana jevrejskog velikog vijeća staraca (prezbiterija ili sanhedrina), za starješinu sinagoge u Palestini i za osobu koja vrši službu predstojnika u hrišćanskoj zajednici.

Služba i zajednica prezbitera naziva se prezbiterij. Prezbiter se nekad koristi i kao sinonim za sveštenika.

## Historija

Mišljenje koje vlada u nauci je da prezviteri potiču iz judaizma. Sanhedrin ili „sabor“ prezvitera je u judejstvu imao vodeću, pa čak i sudsku vlast.

U ranohrišćansko vrijeme prezbiter je ugledni vjernik, nadstojnik hrišćanske crkvene opštine. Nazivi prezbiter i episkop u prvo su vrijeme možda često sinonimni. Razvojem crkvene hijerarhije već u II. stoljeću (na Istoku i Zapadu) prezbiter postaje sinonim za sveštenika, prezbiteri su saradnici episkopa (biskupa). U ranih hrišćanskim zajednicama prezviteri su bili oni koji su okruživali episkopa sa njime su odlučivali po pitanjima koja su zanimala i delila vernike. U prvim vekovima prezviteri su uvek bili korporativni, „kolegijum“ koji je okupljen oko episkopa. Prezviteri su predstavljali „sabor“ ili savet episkopa.

Ignjatije Antiohijski krajem 1. vijeka redovito govori o prezbiteriju kao jednom tijelu. Očito, prezbiter za Ignacija nije bila neka individualna funkcija u crkvenoj zajednici, koliko je tu bila riječ o zboru ljudi koji su bili najuže savjetodavno tijelo oko biskupa.

Terminologija ni u Irenejevo vrijeme, krajem 2. veka, još nije definitivno ustaljena. Za Ireneja su prezbiteri (starine) prvotno oni koji su osobno poznavali kojega od apostola, koji su mogli posvjedočiti ono što je apostol govorio ili činio, to bez obzira jesu li nosioci nekog položaja u Crkvi ili nisu. Irenej, nerijetko i biskupe naziva i prezbiterima. Čini se da je Irenej, kad je taj naslov davao biskupima, imao prvenstveno na umu njihov autoritet kao svjedoka Tradicije, te im je tim nazivom pripisivao isti doktrinarni autoritet kao prezbiterima, najvjerodostojnijim svjedocima apostolske tradicije.

Tek od 3. veka pa nadalje počinju da se stvaraju „parohije“ i tada svaki prezviter predstoji sopstvenom evharistijskom sabranju, a da nije nužno prisustvo episkopa. Od tada pa nadalje, upravo zbog ovog razloga, prezviter počinje da se naziva sveštenikom — titulom koju su u početku imali episkopi.

## Savremeno značenje

U nekim protestantskim crkvama prezbiter je naziv za laike zadužene za neke crkvene poslove.

U terminogiji pravoslavne crkve se koristi oblik prezviter. Vujaklija prezvitera opisuje kao "svešteno lice koje smije svršavati sve crkvene obrede, naročito svete tajne, sem tajne sveštenstva".

## Veze
* Protoprezviter
* Duhovnik
* Jerej

## Izvori

## Literatura
* *"Opća enciklopedija" (6 Nih-Ras)*, Zagreb, 1980.
* Milan Vujaklija: *"Leksikon stranih reči i izraza"*, Beograd, 1991.
Najbolji strijelci HNL

## [[Prva hrvatska nogometna liga|Hrvatska nogometna liga]]
### Najbolji strijelci po godinama
U zagradi je broj postignutih [* 1991/1992. – [Ardian Kozniku (12)
* 1992/1993. – Goran Vlaović (23)
* 1993/1994. – Goran Vlaović (29)
* 1994/1995. – Robert Špehar (23)
* 1995/1996. – Igor Cvitanović (19)
* 1996/1997. – Igor Cvitanović (20)
* 1997/1998. – Mate Baturina (19)
* 1998/1999. – Joško Popović (21)
* 1999/2000. – Tomo Šokota (21)
* 2000/2001. – Tomo Šokota (20)
* 2001/2002. – Ivica Olić (21)
* 2002/2003. – Ivica Olić (16)
* 2003/2004. – Robert Špehar (18)
* 2004/2005. – Tomislav Erceg (17)
* 2005/2006. – Ivan Bošnjak (22)

### Lista najboljih strijelaca
U zagradi je broj sezona koje je pojedini nogometaš igrao u HNL.
* 126 – Igor Cvitanović (10)
* 111 – Joško Popović (12)
* 96 – Tomislav Erceg (9)
* 87 – Renato Jurčec (11)
* 86 – Robert Špehar (6)
* 70 – Veldin Karić (10)
* 67 – Miljenko Mumlek (12)
* 63 – Mate Baturina (7)
* 63 – Admir Hasančić (8)
* 62 – Marijo Dodik (7)
Arhimandrit

**Arhimandrit** (*grč.*: vođa /duhovnog/ tora, tj. manastira), u pravoslavnoj crkvi, starješina (nastojatelj) važnijeg manastira ili većeg broja manastira; počasna titula za igumane ili starješine manastira; najviši kaluđerski čin. 

U grčkoj crkvi ta je titula prvobitno (od V. vijeka) dodjeljivana igumanima koji su nadzirali manastire, a kasnije nastojnicima važnijih manastira. U staroruskoj crkvi tu je titulu nosilo veoma malo igumana-nastojnika manastira, pri čemu je jedno te isto lice nosilo dvije titule, na primjer, pečerski iguman-arhimandrit. Sada je čin arhimandrita u ruskoj crkvi strogo odvojen od čina igumana i ne daje se samo nastojnicima manastira, već i drugim monasima na višim administrativnim dužnostima (na primjer rektor bogoslovije). Taj čin se dodjeljuje i kao nagrada sveštenoslužiteljima iz redova monaštva. Rukoproizvođenje u čin arhimandrita obavlja episkop - na liturgiji po posebnom obredu.

## Izvori
* *"Opća enciklopedija" (2 C-Fob)*, Zagreb, 1977.
* *"Mala enciklopedija Prosveta" (1 A-J)*, Beograd, 1978.
* *"Veliki pravoslavni bogoslovski enciklopedijski rečnik*" (tom I), Novi Sad, 2000.
Nastojatelj

**Nastojatelj**, 
# onaj koji nešto nadzire, nadzornik, nastojnik (zastarjelo);
# starješina manastira, kaluđer koji upravlja manastirom, iguman (usp. arhimandrit).

## Izvor
* *"Rečnik srpskohrvatskog književnog i narodnog jezika"*, Beograd, 1959-
Svit

**SVIT**
* prezime engleskog fonetičara, gramatičara i leksikografa Henrija Svita (Henry Sweet, 1845-1912); *([[Izvori#MEP|MEP]])*
* Sweet, britanski pop-rock bend koji je uživao popularnost 1970-ih
* (*[[Sweet]]*) mjesto u američkoj saveznoj državi Idaho, sjeverno od glavnog grada te države Boisea; *([[Izvori#CD-atlas|CD-atlas]])* 
* svitanje, osvit (u narodnim pjesmama); svijeća (u Crnoj Gori). *([[Izvori#ARJ|ARJ]])*
* svit, svijet na čakavštini
* grad u Slovačkoj.
Henry Sweet

**Henri Svit** (izvorno *[[Henry Sweet]]*, 1845-1912); engleski fonetičar, gramatičar i leksikograf, utemeljitelj moderne fonetike. Bavio se i historijom jezika i izdavao stare engleske tekstove. Prvi u svojoj zemlji istakao značaj proučavanja savremenog govornog jezika, postajući tako rodonačelnik novije britanske lingvistike. *([[Izvori#MEP|MEP]])*

## Djela
* *Anglosaksonska čitanka*
* *Anglosaksonski rečnik*
* *Istorija engleskih glasova* (*Povijest engleskih glasova od najranijih razdoblja*; *[[Izvori#ELZ|ELZ]])*
* *Nova engleska gramatika*
* *Povijest jezika* *([[Izvori#ELZ|ELZ]])*
* *Priručnik fonetike*
Iža

**IŽA**,
# mjesto uz Dunav u južnoj Slovačkoj, nizvodno od grada Komarno, mađarski *[[Izsa]]*; *([[Izvori#CD-atlas|CD-atlas]])*
# mjesto u Bjelorusiji sjeverozapadno od Minska, engleski *[[Izha]]*; *([[Izvori#CD-atlas|CD-atlas]])*
# muško ime u narodnim pjesmama: *Iža Rišnjanin*; *([[Izvori#ARJ|ARJ]])*
# vrsta hljeba koji se mijesi o Božiću; *([[Izvori#RSANU|RSANU]])*
# zastarjelo i pokrajinski: kuća; (figurativno) porodica, obitelj; kujinja, soba uopšte; *([[Izvori#RSANU|RSANU]])*
# prezime u Hrvatskoj. *([[Izvori#LPSRH|LPSRH]])*
Izsa

**IZSA**, mađarski naziv mjesta Iža uz Dunav u južnoj Slovačkoj, nizvodno od grada Komarno; *([[Izvori#CD-atlas|CD-atlas]])*
Iža (Vilejka)

**Iža** (bjel. І́жа), naselje u Bjelorusiji sjeverozapadno od Minska koje broji 402 stanovnika (2011).

## Historija
Prilikom podela, grad u Viljnuskom okrugu, u Viljnuskom gubernatu Ruskog carstva.

Godine 1921-1945 selo se nalazilo u Poljskoj, u Viljnuskom vojvodstvu, u Viljnuskom okrugu, u opštini Iža, od 1. aprila 1932. godine u opštini Vojstom.

## Bibliografija

* CD-atlas
HNL

**HNL** 
# oznaka honduraske novčane jedinice lempire;
# oznaka aerodroma Honolulu (Havaji, USA);
# kratica za **hormonsko nadomjesno liječenje**;
# kratica za Hrvatska nogometna liga;
HNL (prvaci)

## [[Prva hrvatska nogometna liga|Hrvatska nogometna liga]]
### Prvaci Hrvatske
* 1991/1992. – HNK Hajduk
* 1992/1993. – NK Croatia (NK Dinamo)
* 1993/1994. – HNK Hajduk
* 1994/1995. – HNK Hajduk
* 1995/1996. – NK Croatia (NK Dinamo)
* 1996/1997. – NK Croatia (NK Dinamo)
* 1997/1998. – NK Croatia (NK Dinamo)
* 1998/1999. – NK Croatia (NK Dinamo)
* 1999/2000. – NK Dinamo
* 2000/2001. – HNK Hajduk
* 2001/2002. – NK Zagreb
* 2002/2003. – NK Dinamo
* 2003/2004. – HNK Hajduk
* 2004/2005. – HNK Hajduk
* 2005/2006. – NK Dinamo
* 2006/2007. – NK Dinamo
* 2007/2008. – NK Dinamo
* 2008/2009. – NK Dinamo
* 2009/2010. – NK Dinamo
* 2010/2011. – GNK Dinamo
* 2011/2012. – GNK Dinamo

### Pobjednici Kupa Hrvatske
* 1991/1992. – NK Inker (NK Inter)
* 1992/1993. – HNK Hajduk
* 1993/1994. – NK Croatia (NK Dinamo)
* 1994/1995. – HNK Hajduk
* 1995/1996. – NK Croatia (NK Dinamo)
* 1996/1997. – NK Croatia (NK Dinamo)
* 1997/1998. – NK Croatia (NK Dinamo)
* 1998/1999. – NK Osijek
* 1999/2000. – HNK Hajduk
* 2000/2001. – NK Dinamo
* 2001/2002. – NK Dinamo
* 2002/2003. – HNK Hajduk
* 2003/2004. – NK Dinamo
* 2004/2005. – HNK Rijeka
* 2005/2006. – HNK Rijeka
* 2006/2007. – NK Dinamo
* 2007/2008. – NK Dinamo
* 2008/2009. – NK Dinamo
* 2009/2010. – HNK Hajduk
* 2010/2011. – GNK Dinamo
Eparhija

**Eparhija** (grč. ἐπαρχία - namjesništvo, pokrajina) ili **episkopija** () je u pravoslavnoj crkvi ovlast koja se nalazi pod kanonskom upravom jednog episkopa.

U Rimokatoličkoj crkvi postoji biskupija.

## Svetovna upotreba
Eparhija je u rimsko i bizantsko doba bila oblast kojom je upravljao *eparh*.

## Crkvena upotreba
### Drevna crkva
Nekada su se granice eparhija poklapale sa administrativnim granicama provincija u Rimskom carstvu, a sjedišta administracija jedne i druge od ovih ustanova bile u istom mjestu, kao i mjesto boravka episkopa.

Eparhija je ulazila u sastav veće jedinice — dijeceze, a u njenom sastavu bile su manje jedinice — nome. Takva struktura i organizacija u 4. vijeku je prešla u crkvenu organizaciju koja je do danas sačuvana u onim pravoslavnim crkvama koje se upravljaju po mitropolitskom sistemu (npr. Rumunska pravoslavna crkva).

### Pravoslavna srpska crkva

Pravoslavna srpska crkva je episkopalna odnosno njena glavna administrativna podjela je na eparhije. Na čelu eparhije se nalazi arhijerej, koji nosi neko od zvanja: episkop, mitropolit, arhiepiskop ili patrijarh.

Danas, u Pravoslavnoj srpskoj crkvi ima 35 eparhija i 5 mitropolija. Postoji još autonomna Pravoslavna ohridska arhiepiskopija koja se sastoji iz 1 mitropolije i 6 episkopija.

### Pravoslavna ruska crkva
U Pravoslavnoj ruskoj crkvi, eparhija je mjesna crkva na čijem čelu se nalazi arhijerej. Eparhija obuhvata sva eparhijska tijela, namjesništva, parohije, manastire, podvorja, duhovne obrazovne ustanove, bratstva, sestrinstva i misije.

Eparhijski arhijerej, na osnovu prejemstva vlasti od svetih apostola, predstojatelj je mjesne crkve, kojom kanonski upravlja zajedno sa klirom i mirjanima.

Granice eparhija određuje Sveti sinod Ruske pravoslavne crkve, a one obično odgovaraju administrativno-teritorijalnoj podjeli Ruske Federacije.

### Pravoslavna rumunska crkva
Danas, unutar Pravoslavne rumunske crkve je zastupljen mitropolitski sistem, koji je još jedino prisutan u Carigradskoj patrijaršiji i dijelu Pravoslavne ruske crkve, a takođe i u Rimokatoličkoj crkvi.

Pravoslavna rumunska crkva je podijeljena na brojne episkopije, 10 arhiepiskopija i 6 mitropolija. Mitropolije nemaju ulogu kao kod ostalih pravoslavnih crkava, već su svojevrsni mitropolitski okruzi, koji imaju svoje sinode. Mitropolija se sastoji iz episkopija i arhiepiskopija, a mitropolit je ujedno arhiepiskop one arhiepiskopije gdje se nalazi sjedište mitropolije.

## Izvori
* *"Opća enciklopedija" (2 C-Fob)*, Zagreb, 1977.
* *"Mala enciklopedija Prosveta" (1 A-J)*, Beograd, 1978.

## Povezano
* Arhiepiskopija
* Mitropolija
* Patrijaršija
Kvizburger

**Kvizburger**, popularna kviz-emisija osječkog **Slavonskog radija**, koju priprema i vodi Vinko Pejić. Emitira se od sredine 90-ih godina 20. stoljeća.

Emisija **Kvizburger** pojavila se kako bi ispunila neke programske praznine **Slavonskog radija**, a traje do današnjih dana i "od vremena do vremena ispunjava neke praznine koje su se, s godinama, pojavile u našim glavama". U početku je voditelj krenuo bojažljivo, sa samo dva-tri pitanja, a kako su se slušaoci javljali u sve većem broju, shvatio je da rado prihvaćaju ponuđeni i sadržaj i formu: ugodan razgovor s nekoliko pitanja za simpatičnu nagradu. Stoga je *"Kvizburger"* počeo postupno prerastati u pravi kviz, tako da Pejić danas svake nedjelje mora pripremiti čak 25 pitanja.

Godine 2000. **Kvizburger** se iz etera preselio u istoimenu knjigu *"Kvizburger :2001 pitanje za 2001 odgovor"*. Drugi put to je urađeno krajem 2003. godine kad je objavljena knjiga *"Kvizburger 2 : 2004 pitanja za 2004. godinu"*, u kojoj se stvarno nalaze 2004 pitanja, za koja su najčešće ponuđena 3 odgovora, npr.

 604. Na zastavi Ruande nalazi se
 a) štit i dva koplja
 b) sablja
 c) slovo R
 
 633. Godine 1901. Morzeovom abecedom je preko 
 Atlantika poslano prvo slovo i to
 a) slovo A
 b) slovo S
 c) slovo O
 
 1011. Srednje ime Elvisa Presleya bilo je 
 a) Jim
 b) Aron
 c) Andy
 
 Odgovori: 604) slovo R; 633) slovo S; 1011) Aron.

Knjiga *"Kvizburger : 2001 pitanje za 2001 odgovor"* ima 365 stranica, a knjiga *"Kvizburger 2 : 2004 pitanja za 2004. godinu"* 371 stranicu, obje formata 20 x 14&nbsp;cm. Izdavač je osječka *Grafika*. Proslov drugoj napisao je Ivica Vrkić. Na 371. stranici objavljen je šaljivi životopis autora (sa slikom).

Po jedno pitanje iz emisije **Kvizburger** objavljuje se (od 502. broja, 3-4. II. 2004) i u svakom broju osječkih gradskih novina *[[Osječki dom]]*, u rubrici **Kvizburger**, na stranici na kojoj se objavljuje i TV-program.

Sama riječ *kvizburger* stvorena je spajanjem (šaradom od riječi *kviz* i od drugog dijela riječi *hamburger*, na način kako su nastala još neke riječi: čizburger (*cheeseburger*; hamburger sa sirom), fišburger (*fishburger*; prženi riblji odrezak, najčešće od oslića, u pecivu s majonezom i drugim dodacima), **mrazburger** (hamburger u obliku Djeda Mraza, u prijevodu TV-serije *"Gilmoreice"*), **kitburger** (u Japanu, hamburger od kitovog mesa)...

## Izvori
* *"Kvizburger 2 : 2004 pitanja za 2004. godinu"*, *Grafika*, Osijek, 2003.
* Igor Gajin: *"Osječkim se 'Kvizburgerom' nagrađuju odlikaši i treniraju 'milijunaši'"*, *[[Osječki dom]]*, V, 497, 8 - Osijek, 22. I. 2004.
* *Skupni katalog hrvatskih knjižnica* , 
* Jovan Nedić: *"Kvizburger"*, Skandifeniks, ..., 316, 16 - Rijeka, 4. VIII. 2005.
Stjepan Rožić

**Stjepan Rožić** (Ivanić-Grad, 1946), haiku-pjesnik i enigmat.

## Biografija
Po struci je visokokvalificirani električar i zaposlenik INA-e. Dugogodišnji je folkloraš, svirač nekoliko muzičkih instrumenata u tamburaškom i puhačkom orkestru, promotor haikua na Obiteljskom radiju Ivanić, suutemeljitelj haiku-susreta u Kloštar-Ivaniću, pjevač i slikar, suprug pjesnikinje, književnice i prevoditeljice Đurđe Vukelić-Rožić. Izdao je zbirku haikua *"Proljetni vjetar"*.

## Haiku
Za svoje haikue koje piše od 1996. nagrađivan je u Japanu i pohvaljivan na Novom Zelandu, a u Hrvatskoj je u Krapini, na priredbi *"Haiku-dan Dubravko Ivančan"*, 2004. godine dobio prvu nagradu za haiku na kajkavskom:

 Dremle klopotec.
 Žvrgljivo jato škvorcov
 palo v trsje.

## Enigmatika
Objavljivao je rebuse u zagrebačkoj Kvizorami. Od njegovog imena Boris Nazansky je sastavio anagram:

 **SPOJIT ĆE ŽANR!**
 Haiku i enigmatiku.

## Izvori i vanjske veze
* Boris Nazansky: *"Urednička riječ"*, Kvizorama, XV, 693, 3 - Zagreb, 16. VII. 2005.
* WorldHaiku: Stjepan Rožić  (+ foto)
Antun Cvitković

**Antun Cvitković** (Karlovac, 11. XII. 1938), enigmat.

## Biografija
Radni vijek proveo je kao privatni postolarski obrtnik, ali i majstor zagonetač jer se zagonetaštvom (preciznije odgonetaštvom) počeo baviti još kao mladi gimnazijalac 1951. godine. Uz tu mladalačku ljubav prema zagonetkama u svakoj prilici voli istaknuti još jednu: ljubav prema stripu, posebno domaćem, u kojemu iznad i prije svih stavlja Andriju Maurovića i Waltera Neugebauera. Od godine 2000. je u mirovini.

## Bavljenje enigmatikom
Kao autor zagonetaka javio se nešto kasnije. Prvi rad objavila mu je bjelovarska Čvor-križaljka 24. I. 1973. godine (križaljka 9x14) i otad je redovito surađivao u izdanjima Čvora iz Bjelovara i u zagrebačkome Džokeru, dok je pokoji rad znao objaviti i u drugim zagonetačkim listovima koji su izlazili u bivšoj Jugoslaviji. Svestran je zagonetač i odgonetač, sudionik brojnih sastavljačkih i odgonetačkih prvenstava, od 2000-ih redovni član Kvizoramine ekipe na nadmetanjima što ih organizira Hrvatski zagonetački savez (njegova je nemala zasluga za *Kvizoraminu* pobjedu na Enigmatskome vlaku 2005. godine).

Sudjelovao je na brojnim zagonetačkim skupovima (prvi put na IX. susretu zagonetača Jugoslavije u Kumrovcu 1977), a danas je stalni suradnik dviju hrvatskih zagonetačkih revija: *Kvizorame* i riječkoga Feniksa. S više ili manje uspjeha sudjelovao je na svim do sada raspisanim *Kvizoraminim* sastavljačkim natječajima, Pavlovim memorijalima i Memorijalima Pavle-Libran.

## Kvadrati i pananagramke
Iako svestran, Cvitković posebno voli sastavljati pananagramke i kvadrate 8x8, dok križaljke, premetaljke, čahure, opetovne likove svih vrsta, rebuse i druge zagonetke sastavlja rjeđe. Pananagramnih ispunjaljki objavio je blizu 600, bez pomoći računala kao baze podataka. Kvadrata 8x8 pak objavio je preko 250 (stoti u *Kvizorami* broj 695). Jedan od prvih kvadrata 8x8 (katataza, Apolinar, Tokutomi, aluminij, Titicaca, anonaran, zamicati, Arijanit) objavio je u Nedjeljnoj Dalmaciji od 25. V. 1980. godine. Objavio je i jedan kvadrat 9x9.

## Prilog na televiziji
Hrvatska televizija o njemu je potkraj 2004. godine emitirala dopadljiv prilog svoga karlovačkog dopisništva (novinarka: Tanja Papeš) pa se premetaljka Borisa Nazanskog od njegova imena i prezimena osvrće i na tu činjenicu:

 **KUĆNI TV …
 CIO NA TV!**
 
 Rješenje: Antun Cvitković

## Izvor
* Boris Nazansky. *"Urednička riječ"*, Kvizorama, XV, 695, 3 - Zagreb, 30. VII. 2005.
The Eight

**Osmica** () je roman amerikanke Katherine Neville iz 1988. U poređenju sa delom Umberta Ekoa, koji se prvi pojavio, Osmica je posmoderna trologija, u kojoj junakinja Ketrin Velis suočena sa podzemnim svetom.

## Radnja
Osnovu višeslojne priče čini potraga za šahovskom garniturom iz Monglana, gde onaj koji uspe da spoji tablu sa figurama, obeležene simbolima sa magičnim znamenjima, dospeva do neslućene moći. Priča počinje sa pojavom garniture, tad u posedu Karla Velikog, i vodi nas kroz vekove do današnjih dana. Gro radnje smešten je u vreme Francuske revolucije. Pred nama figuriraju i bore se u potrazi za garniturom: Robespjer, Mara, Napoleon, Katarina Velika.., razne špijunske službe i moćnici, a svako poglavlje ovog uzbudljivog trilera prati jedan stadijum šahovske partije.

## Vanjske veze
Zvanični sajt romana Osmica na srpskom jeziku
Opetovni lik

**Opetovni lik**, u hrvatskoj enigmatici, naročito u izdanjima bjelovarskog EU Čvora, naziv za čarobni odnosno magični lik. Naziv je nastao od glagola **opetovati** kako bi se naglasilo da se svaki pojam upisan u takav lik u jednom smjeru (npr. vodoravnom) **opetuje**, tj. ponavlja u drugom smjeru (okomitom).
Episkop (razvrstavanje)

**EPISKOP** (*grč.*: čuvar, načelnik, nadzornik, nadglednik),
* poslije apostola najviše crkveno lice u ranoj Crkvi (biskup);
* episkop - pravoslavnoj crkvi, vrhovni poglavar episkopije (eparhije), vladika, arhijerej; "najviši stepen više crkvene jerarhije", "treći stepen u ljestvici sveštenoslužitelja: đakon, prezviter /jerej/, episkop" (kod katolika: biskup).

----
**Izvori**: 
* *"Opća enciklopedija" (2 C-Fob)*, Zagreb, 1977.
* *"Mala enciklopedija Prosveta" (1 A-J)*, Beograd, 1978.
* *"Veliki pravoslavni bogoslovski enciklopedijski rečnik*" (tom I), Novi Sad, 2000.
)
Pojam (enigmatika)

**Pojam** (u enigmatici) opšti je, zajednički naziv za sve ono što se - obično kao odgovor na pojedinačan opis - upisuje u lik mrežaste zagonetke. Pojam može biti riječ, skupina riječi, sintagma, kratica, oznaka, inicijali, rimski broj (ponekad i arapski broj)... Mrežaste zagonetke su, dakle, sastavljene od *pojmova*, koji se obično u lik upisuju vodoravno i okomito.

Riječ *pojam* u enigmatskoj terminologiji, prema tome, ima bitno drugačije značenje od riječi pojam u filozofskoj, naučnoj i stručnim terminologijama.
Glenn Tipton

**Glenn Raymond Tipton** (rođen 25. 10. 1948. u britanskom gradiću Blackheath) je jedan od gitarista u heavy metal bendu Judas Priest. Poznat je po svojim kompleksnim, virtuoznim soloima koje izvodi zajedno sa drugim gitaristom Priesta K.K.Downingom.

Prije što je pristupio u Judas Priest, Tipton je svirao u bendu pod imenom *[[The Flying Hat Band]]*, dok je 1997. izdao solo album *[[Baptizm of Fire]]*.
SZS

**SZS** može značiti:
* **[[Savez zagonetača Srbije]]**
* **[[Zentralverwaltung für Statistik]]**, centralni statistički zavod u Istočnoj Njemačkoj
* **[[Slovenski skijaški savez]]**, izvorno *Smučarska zveza Slovenije*
* **[[Slovačka zelena stranka]]**, izvorno *Strana zelených na Slovensku*
* **[[Sayonara, Zetsubou-Sensei]]**, japanska manga
* **[[Symphogear|Senki Zesshō Symphogear]]**, japanska anime
Eger

**Jegra** ili **Jegar** (mađarski: *Eger*, njemački: *Erlau*, latinski: *Agria*, slovački: *Jáger*) je grad na sjeveroistoku 
Mađarske od 54,609 stanovnika

Jegra je uz Miskolc najveći grad mađarskog sjevera i administrativni centar Županije Heves.

## Geografija

Jegra leži u kotlini rijeke Eger (pritoka Tise), između masiva Mátra i Bükk.

## Historija

Eger je jedno od najstarijih ugarskih naselja, nastao u vrijeme dok su oni živjeli plemenskim životom, koje je od 11. vijeka 
biskupsko sjedište.
Za ranog srednjeg vijeka bio je jedan od najbogatijih mađarskih gradova, iz tih vremena nije ostalo bog zna što, jer su 
Tatari za svoje invazije u 13. vijeku, sravnili sa zemljom većinu grada.

Više sreće je imao sa invazijom Osmanlija 1551., jer su od nje ostali ostaci utvrde na brdu, iz koje se grad uspješno odbranio.
Osmanlije su se vratile i zauzele grad 1596., i vladale njime do 1687. Koristili su ga kao isturenu predstražu u ravnici, pa su zbog tog podigli 35 metara) visoki minaret, koji je danas jedna od atrakcija grada.

Nakon otklanjanja neposrednog osmanskog pritiska, grad je doživio procvat od početka 18. vijeka, kad je podignut velik broj crkvenih zdanja pa su ga zbog tog nazvali *Ugarski Rim*. Eger je od 1804. sjedište nadbiskupije.

Iz tih vremena je nekadašnja franjevačka crkva (1758. -1771.) jedno od najljepših arhitektonskih zdanja u Mađarskoj, i toranj kog su koristili i astronomi. Ispod Egera leži oko 96 km hodnika i tunela, ostataka iskapanja kamena iz vremena kad se grad branio od Osmanlija, ali iskapanih i kasnije za skladištenje vina. Kako Eger ne leži na tvrdom tlu, dobrom dijelu grada prijeti urušavanje pa i zgradama od historijske važnosti.

## Privreda

Vinogradarstvo u Egeru ima tradiciju još od 13. vijeka, jer su njegovi blagi brežuljci bili idealni za uzgoj vinove loze.
Najpoznatije vino iz Egera je crno vino - Bikavér (*Bikova krv*).

Eger je i industrijski grad u kom se proizvodi namještaj, cigarete, precizni instrumenti i građevinski materijal
On je i poznata turistička destinacija, kako zbog posjeta Masivu Mátra, tako i zbog brojnih termalnih kupališta u 
okolici.

## Pobratimski gradovi

## Galerija slika

datoteka:Eger_castle_(by_Pudelek)_01.JPG|Bedemi zamka
datoteka:IMG_0478_-_Hungary,_Eger_-_Citadel.JPG|Ruševine srednjovjekovne katedrale
datoteka:EgerMinoriteChurch.jpg|Franjevačka crkva 
datoteka:Minaret 2012-ben.JPG|Osmanski minaret 


## Reference

## Vanjske veze

* ''Službene stranice Egera'' 
* ''Eger'' na portalu Encyclopædia Britannica
Helij

**Helij**, oznaka **He**, plemeniti plin, rednog broja 2 u periodnom sustavu elemenata, atomske mase 4,0003.

## Historija
Otkriven 1868. godine spektografskim ispitivanjem Sunčeve kromosfere, gdje ga ima u velikim količinama, po čemi je dobio i ime (grčki: **helios**, *Sunce*). U laboratoriju je dobiven 1895. godine pri zagrijavanju kleveita, minerala koji sadrži uranij. Kasnije je helij pronađen i u tragovima vazduha (0,00007% težinskih dijelova), a prema spektru polarne svjetlosti pronađeno je da se najviši slojevi Zemljine atmosfere sastoje uglavnom od vodika i helija. Može se naći i među plinovima pri izvorima nafte ali i u mineralnim izvorima.

## Svojstva

Helij je na običnoj temperaturi plin bez boje, mirisa i okusa, kemijski indiferentan, od svih plinova najteže se može pretvoriti u tekućinu. Helij je poslije vodika najlakši plin, specifične mase od 0,1368 u odnosu na vazduh kao jedinicu. Iako atom helija ima četiri puta veću masu od atoma vodika, specifična masa je samo dva puta veća jer se atomi helija, kao i ostalih plemenitih plinova, ne vezuju u molekule. Uz iste uvjete, u nekom određenom obujmu plemeniti plin ima dva puta manje atoma od drugih plinova.

## Izotopi
Helij ima tri stabilna izotopa: 
* 3He s jednim neutronom atomske mase 3,01603
* 4He s dva neutrona atomske mase 4,0026 
* 5He s tri neutrona i atomske mase 5,0123

## Dobijanje helija
Helij se dobija uglavnom iz zemnog plina koji je bogat ovim elementom. Ovog bogatog helijom plina najviše ima u SAD. Helij se dobija i frakcionom destilacijom tečnog vazduha.

Svetska produkcija helija iznosi oko 4500 tona u toku godine.

## Način isporuke u industriji
* Isporučuje se u plinovitom i tečnom stanju.
* plinoviti helij se isporučuje komprimovan u čeličnim bocama, zapremine 6m3; 7,5m3 i 10m3.
Postoji nekoliko vrsta čistoća: balon -plin 4.6; 5.0 i 6.0
* Tečni helij čistoće 5.0 se isporučuje u posudama, zapremina 50, 100, 250, 380 i 450 litara.

## Primjena
Helij se upotrebljava za punjenje zračnih brodova (cepelina) i za punjenje balona za meteoroška promatranja, budući da nije lako zapaljiv kao vodik. Specifična masa mu je dva puta veća od vodikove, tako da se baloni punjeni helijem sporije dižu, jer je i potisak takvih balona 7% manji nego kod onih punjenih vodikom. U tom cilju miješa se s 14% vodika. Upotrebljava se svugdje gdje je potrebna inertna atmosfera, npr. kao mješavina u ronilačkim bocama, u specijalnim zavarivanjima u metalurgiji itd. Primjena u ronilačkim bocama je prvenstveno iz medicinskih razloga, tj. helij se lakše oslobađa iz organizma prilikom izranjanja nego recimo dušik.

Tekući helij se upotrebljava u laboratorijima za postizanje niske temperature, kao i za punjenje plinskih termometara za niske temperature.

## Vanjske veze
Helij - KTF Split
Al-Kaida

**Al Kaida** (arapski القاعدة - al-Qā‘idah, "baza") je ime dato međunarodnom savezu Islamskih terorističkih organizacija. Osnovana od strane arapskih mudžahedinskih dobrovoljaca koji su tijekom 80-tih odlazili u Afganistan boriti se protiv snaga SSSR-a. Najočitiji vođe te organizacije su Saudijac Osama bin Laden i Egipćanin Ayman al-Zawahiri. Odgovorna je za više teških terorističkih napada, kao napadi 11. rujna 2001., nakon kojih SAD pokreće Rat protiv terorizma koji je bitno oslabljuje i tjera njezine članove iz Afganistana. Nakon toga al-Qaida se reorganizira i sprema za nove napade.

## Historija
Al Kaida vodi korene iz vremena sovjetske invazije na Avganistan, kada se okosnica muslimanskih boraca pridružila mudžahedinskom pokretu otpora, koji su najvećim delom finansirale Sjedinjene Države i Pakistan. Al Kaida je bila najuspešnija grupa za prikupljanje sredstava i regrutaciju u muslimanskim zemljama. Međutim, 1992. al Kaida je već počela da se okreće protiv SAD i Britanije, uglavnom zbog toga što su ove zemlje poslale trupe u Saudijsku Arabiju, kako bi je zaštitile od eventualne invazije iz Iraka.

Vođa al Kaide, Osama bin Laden je ponudio saudijskom rukovodstvu zaštitu od strane svojih boraca, kako *neverničke* (nemuslimanske) trupe ne bi kročile u zemlju u kojoj se nalazi najsvetiji islamski grad, Meka. Međutim, saudijsko rukovodstvo nije prihvatilo ovu ponudu, već se okrenulo svojim zapadnim saveznicima. Vođe al Kaide tvrde da SAD i Velika Britanija ugnjetavaju muslimane. Al Kaida koristi američku invaziju i okupaciju Iraka, prisustvo američkih trupa u nekolicini islamskih zemalja, i američku podršku Izraelu, za vrbovanje i radikalizovanje mladih muslimana.

## Povezano

* Osama bin Laden
* Napadi 11. septembra 2001.
Arhijerejsko namesništvo osječko

Srpska pravoslavna crkva - Osječkopoljska i baranjska eparhija

**Arhijerejsko namesništvo osječko / [[Архијерејско намесништво оsječko]]**
* Sjedište: 31000 Osijek, Jovana Jovanovića Zmaja 25, 031-503-921
* Arhijerejski namesnik: protojerej-stavrofor Ratomir Petrović

**Parohije:**

## BIJELO BRDO
Nikole Tesle 50, 031-597-695
Paroh: protojerej-stavrofor Zoran Simić

## BUDIMCI
parohija upražnjena – opslužuje: Protojerej-stavrofor Jovan Klajić

## ГАБОШ
Црква Рођења Пресвете Богородице

Парох: Јереј Владимир Недељковић

 Храм Рођења Пресвете Богородице је у време рата, 1991. године бомбардован и много оштећен. 

* Црквена општина Габош 

## DALJ
Bana J.Jelačića bb, 031-590-380, 590-066

Parosi: jerej Aleksandar Đuranović i Jerej Zoran Majkić

## DOPSIN
Paroh: protojerej Branko Rogan

## ERDUT
Erdut bb, 031-596-061

Paroh: protojerej-stavrofor Jovo Klajić

## KOPRIVNA
Parohija upražnjena: opslužuje jerej Nenad Lazić

## MARKUŠICA
S.Popovića 27, 032-563-122, 563-365

Paroh: protojerej - stavrofor Dobrivoj Filipović i đakon Branimir Mihajlović

## OSIJEK
J.Jovanovića Zmaja 25, 031- 503-921

Paroh prve parohije: protojerej-stavrofor Ratomir Petrović,druga gornjogradska parohija - upražnjena

## OSTROVO
N.Demonje 22, 032-574-118

Paroh: protojerej Branislav Polimac

## PETROVA SLATINA (LANKA)
Bogomolja svetog Vasilija Ostroškog
Paroh: jerej Nenad Lazić

## POGANOVCI
Parohija upražnjena

## SARVAŠ
Paroh: Protojerej-stavrofor Zoran Simić

## SILAŠ
Administrator parohije: protonamesnik Miljen Ilić
## TENJA
V.Mačeka 27, 031-290-228, 290-955

Parosi: protojerej Miladin Spasojević i protonamesnik Miljen Ilić

## ČEPIN
mob.paroha: 098- 630-326

Paroh: Protojerej-stavrofor Jovo Klajić

## ŠODOLOVCI
Paroh: protojerejstavrofor Miljen Ilić
Enigmat

**Enigmat(a)** (< enigma), muška osoba koja sastavlja zagonetke. Oblik **enigmat** uglavnom se upotrebljava u hrvatskom, dok se u srpskom jeziku uglavnom upotrebljava oblik **enigmata** (množina **enigmate**, usporedi naziv knjige Literate enigmate). Rječnici ne bilježe oblik te riječi za žensku osobu, ali se takav oblik (**enigmatkinja**) pojavljivao u enigmatskoj štampi (npr. u Kvizu, broj 80, str. 30). U humorističkom kontekstu pojavljuje se i oblik **enigmatica** (Enigmatski skerco, br. 1, str. 41 i br. 3, str. 41).

Za osobu koja se bavi enigmatikom, odnosno sastavljanjem i rješavanjem zagonetaka, upotrebljava se i riječ **enigmatičar** (za ženu **enigmatičarka**). Sami enigmati radije i mnogo češće upotrebljavaju oblike **enigmat(a)**, dok oblik **enigmatičar(ka)** više upotrebljavaju *neenigmati*.

U Hrvatskoj je umjesto riječi **enigmat**, u posljednjoj trećini 20. vijeka, prevladala upotreba riječi zagonetač (za ženu **zagonetačica**) zaslugom (pomalo purističkom) ZD "Čvora" i to usprkos činjenici da se u Rječniku stranih riječi Bratoljuba Klaića kao sinonim za riječ **enigmat** navodi riječ - **zagonetar**. Taj se oblik, izgleda, u enigmatskim krugovima nikada nije masovnije koristio.

U slovenskom jeziku riječima **enigmat** i **zagonetač** odgovara riječ **ugankar**, a u engleskom *puzzler* (čitaj: *pazler*), po Željku Bujasu i *enigmatographer* odn. *puzzle-writer*.

## Izvor
* Jovan Nedić: *"Enigmat"*, Skandifeniks, ..., 317, 16 - Rijeka, 11. VIII. 2005.
Odostražnik riječi od pet slova (1972)

**ODOSTRAŽNIK RIJEČI OD PET SLOVA** (1972), odostražni (*a tergo*) rječnik koji je sastavio Stjepan Horvat, a koji je ciklostilirano izdalo Enigmatsko udruženje Čvor u januaru 1972. godine u tiražu od 200 primjeraka. To je prvi publicirani odostražnik u našem zagonetaštvu. Rječnik ima 38 stranice dimenzija 28,5 x 17&nbsp;cm i sadrži oko 4762 neopisane petoslovne riječi složene odostražnim abecednim redom.

Kod pripreme tog priručnika autor se služio Rječnikom stranih riječi Bratoljuba Klaića, Hrvatsko-njemačkim rječnikom A. Hurma i Priručnikom za odgonetače, tako da su sve navedene riječi s potvrdom. Geografski pojmovi malo su zastupljeni. Više će ih biti u drugom izdanju. Zadatak toga priručnika bio je da prikupi što više riječi od 5 slova, a nikako da odlučuje da li su riječi zagonetački valjane ili ne. To je prepušteno samim zagonetačima.

Isti izdavač izdao je 1975. godine i drugo, prošireno i drugačije pripremljeno izdanje tog rječnika te Odostražnik 5 1982. godine, koji je pripremio Jovan Nedić.
Odostražnik riječi od pet slova (1975)

**Odostražnik riječi od pet slova** (drugo izdanje, 1975), odostražni (*a tergo*) rječnik koji je sastavio Stjepan Horvat i tehnički obradio Radoš Pušonjić, a koji je ciklostilirano izdalo Enigmatsko udruženje Čvor u maju 1975. godine u tiražu od 200 primjeraka. Rječnik ima 59 stranice dimenzija 20 x 14,5&nbsp;cm i sadrži oko 6590 neopisanih petoslovnih riječi složenih odostražnim abecednim redom.

Kod pripreme tog priručnika autor se služio Rječnikom stranih riječi Bratoljuba Klaića, Hrvatsko-njemačkim rječnikom A. Hurma, Priručnikom za odgonetače i *"Geografskim atlasom"* ("Znanje", Zagreb, 1965), tako da su sve navedene riječi s potvrdom. Geografski pojmovi malo su zastupljeni. Ovaj rječnik daje cjelovitu zbirku riječi od pet slova koje se upotrebljavaju u križaljkama. Pri prikupljanju riječi autor nije odlučivao da li su one zagonetački valjane ili ne. To je prepustio samim zagonetačima.

Isti izdavač izdao je 1972. godine prvo (s manje riječi) izdanje tog rječnika te Odostražnik 5 1982. godine, koji je pripremio Jovan Nedić.
Okružnica

**OKRUŽNICA** , službeno pismo upućeno većem broju ljudi ili ustanova o istom predmetu; cirkular, cirkularno pismo, raspis.
Geštetner

**Geštetner** (njem.), tiskarski stroj za umnožavanje tekstova s pomoću papirne matrice otipkane na pisaćem stroju, bez strojopisne vrpce; stroj za umnožavanje (tehnikom prikladnom za dopise, okružnice i sl.), ciklostil. Naziv nastao prema tvorničkom imenu proizvoda *Gestätner*.
Beslan

**Beslan** je grad u ruskoj republici Sjevernoj Osetiji. 2002. godine u Beslanu je izbrojano oko 33.600 stanovnika činivši ga tako trećim gradom po veličini Sjeverne Osetije poslije Vladikavkaza i Mozdoka.

Grad su 1847. godine osnovali stanovnici pridošli iz različitih dijelova Osetije pod imenom *Beslanykau*. Od četrdesetih godina dvadesetog stoljeća grad ima industrijsku i poljoprivrednu važnost.

Poznat je u svijetu nakon 1. septembra 2004. kada su čečenski teroristi zauzeli jednu beslansku srednju školu sa više od tisuću talaca. Talačka kriza završila je tragično 3. septembra sa 331 poginulim.
Cirkular

**CIRKULAR**,
* službeno pismo upućeno većem broju ljudi ili ustanova o istom predmetu; okružnica, cirkularno pismo, raspis;
* kružna, cirkularna pila, testera; nazupčano kružno sječivo motorne pile.
Ciklostil

**Ciklostil** (grč.) štamparski je stroj za umnožavanje tekstova pomoću papirne matrice otkucane na pisaćem stroju, bez strojopisne vrpce, odn. stroj za umnožavanje (tehnikom prikladnom za dopise, okružnice i sl.), geštetner.

## Napomena
Od imenice *ciklostil* nastao je i glagol **ciklostili(zi)rati** - umnožiti / umnožavati ciklostilom.
Kuhinja

**Kuhinja** ili **kujna**, je prostor u stanu ili ugostiteljstog obrta koji se uglavnom rabi za pripremu jela, a dijelom za skladištenje hrane.

Ormari u kuhinji služe kao spremišta za posuđe, pribor za jelo i za razne druge kuhinjske predmete. Osim za kuhanje i pripremanje jela, kuhinja može poslužiti i kao prostor za blagovaonica, ili kao zajednička soba.

Današnje kuhinje u zapadnom svijetu su i izraz osobnog stila života. Osnovna oprema u modernim kuhinjama je: štednjak, pećnica, sudoper, hladnjak, i sve češće mikrovalna pećnica i perilica suđa. Posebni zahtjevi za posebne vrste hrane zahtijevaju ponekad značajne razlike u opremi i uporabi.
Rotator

**ROTATOR** (lat.), 
* aparat za umnožavanje kopija, isprava i crteža koji radi s pomoću trafareta, izrađenog na pisaćem stroju ili rukom posebnim perom na voštanom papiru i koji je položen na bojom natopljeni valjak, ciklostil; *([[Izvori#Klaić|Klaić]])*
* u anatomiji, mišić obrtač, mišić okretač; sam ili s mišićima sinergistima rotira nekidio tijela u jednom zglobu. *([[Izvori#HER|HER]])*
Trafaret

**TRAFARET** (ital.), 
* pločica izrezana prema uzorku koji se ima reproducirati; slova ili brojke, izrezane od lima, koje služe za brzo pisanje natpisa na plakatima, na omotima papira i sl.; *([[Izvori#Klaić|Klaić]])*
* u stilistici, naziv za opće mjesto, općenito poznate i često upotrebljavane izraze i otrcane fraze; *([[Izvori#HER|HER]])*
* u prenesenom značenju, jednom zauvijek pripremljeni obrazac koji ljudi slijepo i bez razmišljanja oponašaju; utvrđen običaj, navika koja se ne mijenja; isto što i šablona. *([[Izvori#HER|HER]])*
Potop

Palindromna riječ **potop** ima više značenja:

* velika poplava, povodanj;
* velika količina, mnoštvo čega;
* (i **opći potop**) po biblijskoj legendi poplava, povodanj koji je kao kazna zbog ljudskih grijeha preplavio čitavu Zemlju;
* **opći potop** - jaki pljusak, provala oblaka.

Izraz **posle mene (nas) potop** - kad mene (nas) nestane, može sve propasti. Pripisuje se francuskom kralju Louisu XIV.
Palindrom

**Palindrom** (grč. παλίνδρομος: koji trči unatrag), antički naziv za riječ, frazu, rečenicu, stih, broj ili niz simbola koji čitani od početka prema kraju ili obrnuto glase jednako.

U ovaj popis treba uvrštavati samo riječi koje su **palindrom**i, dok palindromne rečenice treba uvrštavati u popis palindromnih rečenica.

## A
* Ababa
* Aboba
* Acinica
* ada
* Afifa
* Aganaga 
* Akasaka
* ala
* alala
* Amama
* Ana
* Anana
* Anina
* anona
* apokopa
* ara
* arara
* Ava
* Aziza

## B
* Bab
* bob

## D
* Damad
* Dibid
* dohod
* dovod

## G
* Gadag
* Galag
* Gig
* Gog

## I
* Igigi
* ili
* Imi
* Iriri

## J
* Janaj
* jerej

## K
* kačak
* kalabalak
* kajak
* kapak
* kinikinik
* kisik
* Kizik
* Kučuk
* kuluk
* Krk

## M
* madam
* Manam
* Mapam
* Matam
* malajalam
* Medem
* melem
* Menem
* Mim
* Mirim
* monom
* mononom
* Motom
* Murum

## N
* Nadan
* nagan
* Natan
* neven
* Nilin
* Nonanon

## O
* Ogopogo
* Ohopoho
* oko
* oko u oko
* oro
* Oruro
* Oto

## P
* Pilip
* pokop
* pop
* potop

## R
* Rabar
* radar
* ranar
* ratar
* reper
* rever
* romor
* rotator
* rotavator
* rotor

## S
* Sakas
* Sas
* sitotis
* sos
* sukus

## Š
* Šamaš
* šaš
* Šereš
* šotoš

## T
* Tanat
* tartrat
* teget
* teret
* tirit
* topot

## Z
* zalaz
Tartarat

**Tartarat** je organsko jedinjenje, koje sadrži 4 atoma ugljenika i ima molekulsku masu od 148,071 ''Da''. Tartrat je so vinske kiseline. 
		
## Osobine

## Reference

## Literatura

* 
* 
* 

## Vanjske veze

*
Carmita Abdo

**Carmita Abdo** (São Paulo, 1949), brazilska seksologinja i vodeća svjetska stručnjakinja za područje ljudske seksualnosti. Objavila je "formulu za bolji seks", seksualni kvocijent (*Sexual Quotient* ili SQ), koji je zamišljen kao seksualni ekvivalent kvocijentu inteligencije (IQ) i koji bi trebao postati svjetski standard prema kojem bi parovi procjenjivali kvalitet svog seksualnog života. Izračunava se pomoću upitnika za samoprocjenu, sastavljenog od 10 pitanja.

## Izvor
* *"Osijek news"*, I, 5, 34 - Osijek, 10. VIII. 2005.
Aziza

**AZIZA**, frekventno muslimansko i arapsko žensko ime, nastalo od arapskog *azizä* = moćna, silna; slavna; poštovana; cijenjena; draga, mila. Hipokoristici: **Aska, Ziska, Ziza**. Kod Arapa i **Azizah**.

Postoji i muško ime Aziz.

U Alžiru, Maroku i Togou postoje i toponimi **Aziza**.

*Usp.* **Aziza Galal** (na internetu).

Postoji poznata pesma L'Aziza značajnog francuskog pevača Daniel Balavoine.

## Izvor
* Dr Ismet Smailović: Muslimanska imena orijentalnog porijekla u Bosni i Hercegovini, Sarajevo, 1977.
* Miodrag Tošić: Rečnik 5, Beograd, 2001.
Iriri

**IRIRI**, rijeka u brazilskoj državi **Pará** u slivu Amazone, duga 1.300 km, lijeva pritoka rijeke Xingú uzvodno od mjesta Altamire i nizvodno od mjesta **Pôrto Alegre**. Izvire u gorju **Serra do Cachimbo** i teče uglavnom u smjeru jug-sjever, protječe kroz mjesto **Entre Rios**, a onda kod mjesta Paga Conta skreće na sjeveroistok i protječe kroz mjesto Pé do Morro. S lijeva prima rijeke **Chiché, Catete, Curuá**, a zdesna rijeku **Iriri Novo**. *([[Izvori#Atlas svijeta|Atlas svijeta]], [[Izvori#Atlas mađarski|Mađarski atlas]])*

Toponim **Iriri** postoji i u Čadu, Ugandi te na Solomonskim otocima.
Teget

**Teget** (katkada i ***tegetof***), zatvorenoplava, tamnoplava boja, osobito za mornarske uniforme. Tako je nazvana po prezimenu austrijskog admirala Wilhelma von Tegetthoffa (1827–1871).

## Riječ ''teget''
Po *[[Izvori#Klaić|Klaiću]]* i *[[Izvori#Vujaklija|Vujakliji]]* ta je riječ imenica, a po *[[Izvori#RMS|Rečniku MS]]*, *[[Izvori#HER|Hrvatskom enciklopedijskom rječniku]]* i *[[Izvori#An-Gold|Anić-Goldštajnovom Rječniku stranih riječi]]* nepromjenjivi (indeklinabilni) pridjev, iako ga ova dva posljednja izvora opisuju kao da je imenica. Ta dva izvora riječ ***teget*** proglašavaju zastarjelim regionalizmom odn. zastarjelim žargonizmom i razgovornim srbizmom (iako je nema kod *[[Izvori#Brodnjak|Brodnjaka]]*).

Riječ ***teget*** obično se vezuje s nazivima odjeće pa nastaju polusloženice kao *teget-haljina, teget-kaput, teget-od(ij)elo*.

## Toponimi
U Mađarskoj postoji i toponim ***Teget***.
Pilip

**Pilip**, narodno muško ime nastalo od imena Filip promjenom glasa "f" u glas "p". Zabilježio ga je Vuk u Srpskom rječniku s napomenom da se govori u Lici te Daničić u *"Rječniku iz književnih starina srpskih"* s potvrdom iz XII. vijeka. Potom je zabilježeno u *"Dečanskim hrisovuljama"* (Pilip Kalimanić, Pilip Družilović), u Kukuljevićevim *"Povijestnim spomenicima južnih Slavena"* (pop Pilip, Pilip vojvoda), u srpskim narodnim pjesmama koje je skupio Vladimir Krasić (1880, Pilip serdar) itd. U novije vrijeme ime je potvrđeno, na primjer, u Svetom Roku.

*[[Izvori#Šimundić|Šimundić]]* donosi mnogo izvedenica iz tog imena: Pilipac, Pilipaš, Pilipenda, Pilipina; Pija, Pijo; Pila, Pile, Pilo, Pileta, Pilica, Pilidža, Piliš, Pilko; Pilja, Piljo, Piljetina; Pipa, Pipe, Pipo. Od tog imena nastala su i neka prezimena: Pilip, Pilipac, Pilipić, Pilipov, Pilipovski, Pilipović te žensko ime **Pilipa**. Ime Pilipenda poznato je iz djela Sime Matavulja.

Od imena **Pilip** nastali su i nazivi mahala **Pilipovac** "u Bosni u okružju bihaćkom" i **Pilipovo** u "okružju tuzlanskom", a od prezimena **Pilipović** naziv dva sela u Bosni, "jedno u okružju sarajevskom, drugo u tuzlanskom". (*[[Izvori#ARJ|ARJ]]*)

**Napomena**: Po *[[Izvori#ER5|ER5]]* Pilip je ime bjeloruskog književnika Pestraka. Provjera u *[[Izvori#ELZ|"Općoj enciklopediji"]]* i *[[Izvori#SES|"Sovjetskom encikl. rječniku"]]* pokazala je da se taj književnik zove Filipp Semjonovič Pestrak.
Robert Knjaz

**Robert Knjaz** (Zagreb, 1971.), hrvatski TV-voditelj i autor. Završio Ekonomski fakultet. Prvi mu je posao bio na Dugavskoj kablovskoj televiziji, nakon toga na OTV-u je bio voditelj emisije *"[[Serbus]] Zagreb"* te poslije voditelj programa. Nakon emisije *"[[Zaleđe (emisija)|Zaleđe]]"* Knjaz je prešao na HTV, gdje je uređivao *"[[Svlačionica (emisija)|Svlačionicu]]"*. Nakon toga dobio je stipendiju State Departmenta te otišao na jednogodišnje stručno usavršavanje za novinare u SAD, a kad se vratio u Hrvatsku, prešao je na RTL, gdje je pripremao i do ljeta 2005. godine vodio uspješnu zabavnu emisiju *"[[Mjenjačnica (emisija)|Mjenjačnicu]]"*, u kojoj je zamijenio uloge ljudi različitog porijekla.

Njegov je rad okrunjen brojnim nagradama, poput nagrade *[[Marija Jurić Zagorka]]* za tok-šou *"Zaleđe"* te godišnje nagrade HRT-a za emisiju *"Svlačionica"*.

## Izvor
* *"Osijek news"*, I, ??, 21 - Osijek, 29. VI. 2005.
Šamaš

**Šamaš** je u Babilonu i Asiriji bio bog Sunca, Ajin muž, a u Sumeru mu odgovara Utu. Morris Jastrow mlađi je povezao Šamaša s planetom Saturnom.
## Ime

*Šamaš* jednostavno znači "Sunce". Njegovo se ime na hebrejskom piše *shemesh*, a na arapskom *shams*. 

Kanaaanci su imali božicu Sunca sličnog imena - Šapaš.
## Karakteristike
Još vrlo rano, Šamaš je opisan kao sin Nane, boga Mjeseca. Kod Babilonaca je Mjesec uvijek ostao važnije božanstvo od Sunca, pa je Šamaš slabiji od Nane. Razlog tomu je to što je kult Mjeseca započeo na ranijem stupnju civilizacije, u doba nomada, a Sunce je počelo imati veću ulogu tek kad je dosegnuto doba agrikulture.

Šamaš je i bog pravde, jer kao što Sunce raspršuje tamu, tako i Šamaš donosi svjetlo pravde među zla djela ljudi. Ur-Namu, osnivač 3. dinastije Ura, donosio je svoje odluke prema zakonu Šamaševom. Hamurabi je Šamašu pripisao inspiraciju koja ga je dovela do toga da skupi postojeće zakone u kodeks prema kojem bi se trebalo živjeti.

Bolesnici su Šamaša smatrali bogom liječenja. 

Zajedno s Nanom i Ištar, Šamaš čini trijadu - skupinu od triju božanstava. Šamaš, Nana i Ištar zajedno simboliziraju tri velike sile prirode - Sunce, Mjesec i snagu Zemlje. Ponekad je u trijadi Ištar zamijenjena Adadom.
## Mitologija
Kad su Gilgameš i Enkidu putovali prema cedrovoj šumi, molili su se svako jutro Šamašu za sreću.
Miljenko Kovačić

**MILJENKO KOVAČIĆ** (Zagreb, 19. III. 1973. - 20. VIII. 2005, poginuo u saobraćajnoj nesreći na čvoru autoceste A3 Kraljevečki Novaki), bivši **nogometaš** zagrebačkog Dinama i Slaven Belupa, talentirani centarfor. Široj sportskoj javnosti ponajviše poznat po osebujnom životu koji je vodio nakon što je napustio nogometne terene. Jedno je vrijeme nastupao i za italijanskog prvoligaša **Bresciju**. Potom je opet nastavio nogometnu karijeru, no nakon epizode u Izraelu, gdje je nastupao za **Hapoel Petach Tikvu**, vratio se u Slaven Belupo u sezoni 2004/2005, te na početku prvenstva izrazio želju da definitivno prekine karijeru zbog obiteljskih razloga. Takvu odluku Kovačić je donio u 31. godini života kad je bio na vrhuncu karijere. Nakon naglog povlačenja iz nogometnog života, potpuno se povukao iz javnosti na svoje imanje u Vrbovcu. Miljenko je pogunio išavši na nogometnu utakmicu u Sisak. Naime, bio je registriran za NK Mladost iz Repušnice, člana 1. županijske lige. Taj dan je trebao debitirati u 1. kolu protiv NK Metalac iz Siska.

----
**Izvor**:
* Ana Raić-Knežević: *"S Kawasakija ispale Kovačevićeve kopačke"*, Nedjeljni Glas Slavonije, 85 (zapravo 3), 122, 8 - Osijek, 21. VIII. 2005.
Marko Polo

**Marko Polo** (oko 1254. - 8. januar 1324.) bio je venecijanski trgovac i avanturist koji je, zajedno sa svojim ocem i stricem, bio jedan od prvih evropljana koji je između 1271. i 1295. putovao Putem svile za Kinu.

## Biografija
O mladosti i stvarnom porijeklu Marka Pola, ne zna se puno, jedino što se zna da su mu otac Niccolò i ujak Maffeo bili venecijanski trgovci koji su jako poslovali s Levantom i na toj trgovini zaradili solidan imetak. Na svoj slavni put prema Dalekom istoku krenuo je 1271. sa 15 ili 16 godina, preko palestinskog grada Ako u kom su dobili pismo za mongolskog kana od papinog legata Teobalda iz Piacenze.

Porodica Polo je živela u Kini sedamnaest godina prije povratka u Veneciju. Nakon njegovog povratka, u pomorskoj bici između Venecije i Genove, Marko je zarobljen i odveden u zatvor, gde je se bacio na opisivanje svojih doživljaja kolegi iz tamnice nekom Rustichello (ili Rusticiano) iz Pise. Marko je govorio, a Rustichello je sve to zapisao i tako je 1298. nastalo djelo *Milion* (*Il Milione*) o njegovim putovanjima. Ono je kasnije podstaklo mnoge evropske pomorce, da krenu njegovim tragom do fantastičnih bogatstava Dalekog istoka o kojima je pričao Marko Polo. Ubrzo nakon tog pušten je iz zatvora, ostatak života proveo je mirno živjeći u Veneciji. Zna se i da je pred kraj života oslobodio svog tatarskog roba, kog je doveo sa sobom sa svog dalekog puta.

Skeptici ga nazivaju najvećim svjetskim brbljavcem i lažovom, jer po nekim indicijama on uopće nije bio na tom putovanju, već je prilično zbrčkano prenio iskustva drugih. Hipoteza o njegovom rođenju na Korčuli zasniva se na dokumentu iz 15. vijeka po kojem je porodica Polo bila porijeklom iz Dalmacije. Marko Polo je poznat kao jedan od najvećih svetskih istraživača.

## Reference

## Vanjske veze

* ''Marco Polo'' na portalu Encyclopædia Britannica 
* Putovanja Marka Pola
* Kuća Marka Pola na Korčuli
* Poštanske marke sa likom Marka Pola 
* Marko Polov ''Opis svijeta'' - iz Frances Vudove knjige *[[Da li je Marko Polo bio u Kini?]]*