Mihovil Pavlek Miškina

**Mihovil Pavlek – Miškina** (Đelekovec kod Koprivnice, 24. rujna 1887. – logor Jasenovac ili logor Stara Gradiška, 30. lipnja 1942.), bio je hrvatski pjesnik, književnik i političar, član Hrvatske seljačke stranke.

Ubijen je od ustaša po uspostavi NDH.

## Ime

*Miškina* nije nadimak, nego oblik imena. U tom dijelu Podravine čest je običaj da se muško ime izgovara u augmentativu, a prezime u posvojnom pridjevu, npr. Zdravko Tišljar - *Zdravkina Tišljarov*. Tako je i Miško (puno ima: Mihovil) Pavlek za suseljane bio *Miškina Pavlekov*.

## Biografija

Mihovil Pavlek – Miškina rodio se u Đelekovcu kod Koprivnice 1887. godine. U rodnom selu završio je 5 razreda osnovne škole, ali svojom bistrinom izrastao je u predstavnika narodne inteligencije svoga doba i borca za socijalnu pravdu. Tijekom Prvoga svjetskog rata Miškina je služio u XVI. infanterijskoj regimenti u Bjelovaru jer radi slabog vida nije mogao biti poslan na bojište.

### Politička djelatnost

Miškina se aktivnije uključuje u politiku 1925. godine, kada se kandidirao na izborima Hrvatske seljačke republikanske stranke kao zamjenik Pavlu Dombaju iz Drnja koji se kandidirao u kotaru Ludbreg. Jedno vrijeme bio je i načelnik općine Đelekovec. Politikom se počeo ozbiljnije baviti 1935. godine i ponovno se kandidirao na izborima 5. svibnja 1935. godine kada je dobio u koprivničkom kotaru 10.133 glasova. Sljedeći puta kandidirao se na izborima 11. prosinca 1938. godine kada je izašlo je na koprivničkom području 80,23 % upisanih birača kojih je bilo 17.654 a 12.452 je glasalo za listu dr. Mačeka odnosno Miškinu. Ni na izborima iz 1935. ni 1938. godine nije bio izabran u skupštinu jer je izborni zakon bio takav da je zastupnikom proglašen provladin kandidat, iako nije dobio mnogo glasova.

Miškina je zbog svojih političkih stavova bio na meti ustaških emigranata. Tako je ustaški emigrant iz Koprivnice Martin Nemec 1939. godine poručio Miškini neka ih ne čeka jer da će se s njime obračunati.

### NDH

Nakon proglašenja NDH, ustaše su tražilii da se i seljački književnik Mihovil Pavlek Miškina opredijeli za ustaški pokret, ali su tu naišli na veliki otpor.

Ustaška je vlast krenula s pristupanjem mjesnih organizacija HSS-a u ustaški pokret, a u Koprivnici je došlo do sukoba nekih članova stranke s proustaškim dijelom HSS-a koje je željelo preuzeti Gradsko poglavarstvo. Želeći neposredno od Mačeka dobiti daljnje smjernice za rad, u Zagreb su se uputili Miškina, Stjepan Prvčić i Tomo Čiković ali u Zagrebu nisu uspjeli doći u dodir ni s kim iz užega vodstva stranke. Po povratku, Povjerenstvo Glavnog ustaškog stana za Koprivnicu, na čijem je čelu bio ustaški povratnik Nemec, već od 26. travnja 1941. godine ograničilo mu je kretanje samo na područje đelekovečke općine. Nekoliko su puta Miškinu i njegove suradnike ustaše zatvarali i zatim puštali ne bi li ih natjerali da pristupe ustaškom pokretu. U srpnju su uhićeni Miškina, Franjo i Tomo Gaži te Stjepan Prvčić, članovi Kotarske organizacije HSS-a i u zatvoru su proboravili više od mjesec dana bez ikakva saslušanja.

Iako su se neki ustaše zauzimali za njegovo puštanje (22. srpnja 1941. godine, koprivničko izaslanstvo kod poglavnika Ante Pavelića pod vodstvom doglavnika Andrije Betlehema) to mu nije pomoglo te je ponovno uhićen pod optužbom prokomunističke djelatnosti. Dne 9. svibnja 1942. godine je uhićen, a sutradan, 10. svibnja, odveden je u Koncentracijski logor Jasenovac.

### Smrt

Još se ne zna sa sigurnošću gdje je točno ubijen, u Koncentracijskom logoru Jasenovac ili logoru Stara Gradiška, a ubili su ga ustaše.

Iako u Hrvatskoj enciklopediji piše da je Mihovil Pavlek Miškina ubijen 11. lipnja 1942. godine, treba se osvrnuti i na službene dokumente iz Matičnog ureda. U Matičnoj knjizi umrlih NO Đelekovec (1953.-1958.) na str. 48 dana 14. rujna 1955. upisano je Mijo Pavlek i to da je umro 30. lipnja 1942. u Jasenovcu. Sačuvano je i rješenje kotarskog suda u Koprivnici od 22. lipnja 1955. koje je potpisao predsjednik suda Ivan Zlatarić. U rješenju uz ostalo piše: "Ovom sudu stavljen je prijedlog po N.O.O. Gjelekovac za proglašenje mrtvim nestaloga Pavlek Mije iz Gjelekovca, kojem prijedlogu se kasnije pridružio i sin Pavlek Večeslav, koji navodi, da je nestali 9.V.1942. god. bio iz Gjelekovca od kuće odveden po ustašama u logor Jasenovac odakle se nije vratio, a nakon mjesec dana stigla je obavjest, da je isti u Jasenovcu umro. Proveden je postupak saslušanjem svjedoka Cmrt Ivana i Cmrk Katarina, koji su izkazali, da je nestali 11.V.1942. god., otpremljen u logor Jasenovac odakle se nije vratio, a inače je poznato da je u logoru nestao... Kako postoje sve pretpostavke da je nestali u logoru umro, to je isti i proglašen mrtvim, a kao dan njegove smrti uzet je 30. lipnja 1942. god. tj. zadnji dan u mjesecu kada nestali već sigurno više nije bio na životu.

## Književno stvaralaštvo
Začetnik je književne misli i predvodnik grupe seljaka-pisaca u Hrvatskoj. Pisati je počeo kao zreo čovjek. Pisao je pjesme, crtice, pripovijetke, članke, brošure. Objavljivao je u raznim dnevnicima, tjednicima, časopisima, kalendarima: *Božićnica* (kalendar), *Dom*, *Evolucija*, *[[Hrvatska revija]]*, *[[Hrvatsko selo]]*, *Napredak*, *Napretkova božićna/uskrsna knjiga*, *[[Narodno kolo]]*,  *Razgovor*, *Republika*, *Savremenik*, *[[Seljačka prosvjeta]]*, *[[Seljačka sloga]]*, *[[Slobodni dom]]*, *[[Varaždinske novosti]]* i inima.

U svojim prozama sa seoskom tematikom izražava protest protiv društvene nepravde. Njegove pjesme pretežno su retorične i prigodne, bez snažnog realizma, ali sa socijalnim mislima. Šime Vučetić ističe da su Pavlekove kajkavske pjesme (prvi put kao ciklus zajedno objavljene u 115. knjizi edicije *[[Pet stoljeća hrvatske književnosti]]*) najbolji dio njegovog pisanja i pjevanja. Svoj život u mladosti i početak književnog stvaranja opisao ukratko u *Zborniku hrvatskih seljaka* (1937).

Prvi Pavlekov književni sastav bio je *"Nekrolog"* Antunu Radiću. Potpisao ga je pseudonimom **Miškina** bojeći se da mu se tko ne naruga zbog pisanja. *"Pod tim je imenom postao omiljen i poznat u Hrvatskoj i izvan nje." (Franjo Gaži)*. Književnik Zvonimir Kulundžić napisao je o njemu knjigu *Miškina, presjek kroz stvarnost hrvatskog sela od Khuen-Héderváryja do poglavnika*.

## Djela
* *Za svojom zvijezdom*, Seljačka sloga, Zagreb, 1926.
* *Trakavica*, Binoza, Zagreb, 1935.
* *Dva naša najveća pokojnika*, Braća Loborec, Koprivnica, 1936.
* *Seljaštvo se zaštićuje samo, i to u seljačkoj slozi duhovno, u Gospodarskoj slozi materijalno*, 1936.
* *Početak hrvatskog seljačkog pokreta*, Dom Stjepana Radića, Zagreb, 1936.
* *Krik sela*, Tisak Zaklade tiskare Narodnih novina, Zagreb, 1937.
* *Narod i inteligencija*, Mala biblioteka "Seljačke mladice", Konzorcij Seljačke Matice, Zagreb, 1937.
* *Zašto hrvatski seljak nije komunist*, Hrvatski tiskarski zavod, Zagreb, 1938. (rpr., Ogranak Matice hrvatske, Koprivnica, 1992. )
* *Gopcu*, letak, 1938.
* *Stara i nova gospoda*, Loborec, Koprivnica, 1939.
* *Sabrana književna djela*, ur. Zvonimir Kulundžić, Ogranak Matice hrvatske, Koprivnica, 1968.
** Knjiga I, Proza I (*Umjesto predgovora*; *Antimilitaristički motivi*; *Ezopovski motivi*; *Crtice i zapisi*; *Bilješke*)
** Knjiga II, Proza II (*Socijalni motivi*; *Bilješke*)
** Knjiga III, Poezija; Dodatak: razni prilozi (*Dah sela*; *Za domovinu i pravicu*; *Sam sa sobom*; *Mrtvoj drugarici*; *Mali radosni odjeci*; *Fragmenti igrokaza*; *Autobiografski zapisi*; *Pisma i intervjui*)
* *Izabrana djela / Mihovil Pavlek Miškina, Ive Čaće, Stevan Galogaža, Zlatko Gorjan, Jakov Sekulić, Stjepan Pulišelić*, prir. Šime Vučetić, Pet stoljeća hrvatske književnosti, knj. 115, Nakladni zavod Matice hrvatske, Zagreb, 1985.
* *Miškinina čitanka: u povodu stote obljetnice rođenja Mihovila Pavleka Miškine*, ur. Božena Loborec, Muzej grada Koprivnice, Koprivnica, 1987.

*Mala enciklopedija Prosveta* spominje i djela *"Pesme o Matiji Gupcu*"; *"Bratu radniku"*; *"I mi smo ljudi"*; *"Invalidu"*.

### Pripovijetke i pjesme
* Zbirka *Trakavica* objavljena je i 1946. godine u izdanju zagrebačke "Seljačke sloge" s predgovorom Franje Gažija i autorovim portretom Mirka Viriusa. Zbirka sadrži ove pripovijetke (abecednim redom): *"Bez naslova"*, *"Dvije smrti"*, *"Godišnji sajam"*, *"Granje"*, *"Guske"*, *"Kad netko treba radnika"*, *"Kako sam počeo pisati"*, *"Krt"*, *"Naprijed"*, *"Naša stara kobila"*, *"Potkova"*, *"Trakavica"*, *"U jesen"*, *"Zemlja"*, *"Ždrijebe"*.
* U 115. knjizi edicije *Pet stoljeća hrvatske književnosti* objavljen je izbor pripovijedaka iz zbirke *Za svojom zvijezdom*: *"A djeca?"*, *"Dva Božića na fronti"*, *"Husar"*, *"Na straži"*, *"U brizi za budućnost"*, *"U samici"*, *"Zapisi iščeznuloga"*, *"Za svojom zvijezdom"*.
* Naslovi nekih njegovih pjesama: 
*"Cuzeku"*, *"Gobcu"*, *"Orjem"*, *"Pramaletje"*, *"Proletje"*, *"Sanje"*, *"Sonce"*, *"Rožici"*, *"Vehneju..."*, *"Vi"*, "I mi smo ljudi..."

## Primjeri pjesama

## Literatura
* *Opća enciklopedija*, Zagreb, 1980. 
* *Mala enciklopedija Prosveta*, Beograd, 1978. 
* Miškina: *Trakavica* (predgovor F. Gažija), Zagreb, 1946. 
* Šime Vučetić, *Mihovil Pavlek Miškina*, u: 115. knjizi edicije *Pet stoljeća hrvatske književnosti*, Zagreb, 1985. 
* Jovan Nedić, *Pavlek*, *Skandifeniks*, ..., 277, 16 - Rijeka, 4. XI. 2004.

## Napomene


## Napomene
#Također neki povjesničari navode i 6. lipnja ili 21. lipnja.

## Izvori

## Vanjske veze
* LZMK / Hrvatska enciklopedija: Pavlek, Mihovil – Miškina 
* LZMK / Proleksis enciklopedija: Pavlek, Mihovil-Miškina
* LZMK / Krležijana: PAVLEK, Mihovil Miškina 
* Mira Kolar Dimitrijević, *Književnik Mihovil Pavlek Miškina i politika* // *Podravina: časopis za multidisciplinarna istraživanja*, sv. 5, br. 9, (2006.), str. 32. – 48.,