open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Piteå

**Piteå** je lučki grad od 12,810 stanovnika na sjeveroistoku Švedske, on je i 
administrativni centar Općine Piteå od 40,892 stanovnika.

## Geografija
Piteå leži na ušću rijeke Pite u Botnijski zaljev u Grofoviji Norrbotten, 
udaljena oko pedesetak km južno od administrativnog centra grofovije - Luleje.

Piteå ima Subarktičku klimu, po Köppenovoj klasifikaciji klime tip - **Dfc**.

Najtopliji su ljetni mjeseci jun, jul i august, kad se temperature kreću između 17 - 30 °C. Najhladniji su 
decembar, januar i februar, sa temperaturama od −22 do −10&nbsp;°C .
## Historija

Piteå je povelju o statusa grada dobila od kralja Gustava Adolfa II - 1621. 
Cilj osnivanja tog Grad je osnovan sa ciljem da unaprijedi trgovinu između novodoseljenog švedskog stanovništva i lokalnih Laponaca i na taj način učvrsti vlast monarha na sjeveru.

Stara Piteå nalazila se na lokaciji - *Öjebyn*, oko parohijske crkve, to je nekih 5&nbsp;km od današnjeg centra.

Nakon velikog požara 1666. grad je preseljen 1668. na bolju lokaciju zbog luke na otočić - Häggholmen. Rani razvoj Piteje 
stimuliralo je iskapanje srebra na lokalitetu - Nasafjäll u periodu 1634. - 1659.

Stanovnici Piteje teško su patili za masovne gladi 1697. - 1698., a i za Velikog sjevernog rata, za ruskih napada 1716. i 1721.
Zahvaljujući dobroj ekonomskoj klimi, grad se brzo oporavio - pa se broj njegovih stanovnika - 1805. popeo na 900.

Tako da je sredinom 19. vijeka - Piteå bila jedan od administrativnih centara gornjeg Norrlanda, a  između 1810. - 1856. bila je i prijestolnica Grofovije Norrbotten.

Nakon toga sve do 1950. usporio se rast grada, naročito u usporedbi s drugim gradovima u sjevernog Norrlanda.

Piteå ima relativno malo industrijskih pogona, ali ih zato ima puno u neposrednoj okolici, naročito drvoprerađivačke industrije.
## Gradovi prijatelji

* , Kandalakša
* , Grindavík
* , Saint Barthélemy

## Reference

## Vanjske veze

* ''Službene stranice općine Piteå''
Pite (rijeka)

**Pite** (švedski: *Piteälven*, *Pite älv* ili *Piteå älv*) je rijeka na sjeveroistoku Švedske duga 
400 km.

## Geografija
Pite izvire u Skandinavskom masivu na obroncima planine *Sulitjelma*, od tamo teče prema istoku preko nekoliko jezera do ušća u Botnijski zaljev kod grada Piteå.

Sliv rijeke velik je 11 285 km² i proteže se preko grofovije Norrbotten.

## Reference

## Vanjske veze

* ''Piteälven'' na portalu Nationalencyklopedin
Piteå (općina)

**Općina Piteå** (švedski: *Piteå kommun*)  je jedna od 
švedskih općina od 40,892 stanovnika na sjeveroistoku Švedske.

Administrativni centar općine je grad - Piteå od 22,913 stanovnika.

## Geografija
Općina Piteå prostire se po Grofoviji Norrbotten, na površini od 3,111.79 km² duž Botnijskog zaljeva.

## Historija
Današnja Općina Piteå osnovana je 1971. nakon administrativne reforme zemlje.

## Gradovi prijatelji

* , Kandalakša
* , Grindavík
* , Saint Barthélemy

## Reference

## Vanjske veze

* ''Službene stranice Općine Piteå''
Nässjö

**Nässjö** (čita se **Neše**) je grad od 16,678 stanovnika u sredini južne Švedske, on je i 
administrativni centar Općine Nässjö od 13,696 stanovnika.

## Geografija
Nässjö leži u Grofoviji Jönköping, udaljen oko 40 km jugoistočno od administrativnog centra grofovije -Jönköpinga i Jezera Vättern.
## Historija

Nässjö je novi grad, izrastao u vrijeme gradnje *Istočne [[željeznica|željeznice]]* (Östra stambanan) i završetka pruge 
Katrineholm - Nässjö.
Tako da je već 1881. dobio status općine, brzo je rastao tako da je na početku 20. vijeka već imao 2000 stanovnika.

Nässjö je povelju o statusa grada dobio 1914. Novi grad privukao je i industrijalce koji su otvorili svoje 
pogone, pa je ubrzo narastao na 6 800 stanovnika i postao jedno od najvećih željezničkih čvorišta u zemlji.

Istovremeno je tvornica Nesto Möbel izrasla u jednog od najvećih proizvođača namještaja u zemlji.

## Reference

## Vanjske veze

* ''Službene stranice općine Nässjö''
Aleksije IV Veliki Komnin

**Aleksije IV Veliki Komnin** je bio trapezuntski car od 1416. do 1429. iz dinastije Velikih Komnina.

Njegova ćerka Marija Velika Komnina Paleologina bila je udata za vizantijskog cara Jovana VIII Paleologa koji je vladao u periodu 1425–1448.
Nässjö (općina)

**Općina Nässjö** (švedski: *Nässjö kommun*) čita se **Nešo** je jedna od švedskih općina od 29,339 stanovnika u sredini južne Švedske.

Administrativni centar općine je grad - Nässjö od 16,678 stanovnika.

## Geografija
Općina Nässjö prostire se u Grofoviji Jönköping, na površini od 933.39 km².

## Historija
Današnja Općina Nässjö formirana je 1971., nakon administrativne reforme zemlje, spajanjem sa okolnim općinama.

## Reference

## Vanjske veze

* ''Službene stranice Općine Nässjö''
Karaška županija

**Karaška županija** () je bila županija, odnosno upravna jedinica srednjovekovne Kraljevine Ugarske (11-16. vek) i Habzburške Ugarske (18-19. vek). U srednjem veku je obuhvatala južne delove današnjeg Banata. U 16. veku, ovo područje ulazi u okvir vazalne osmanske Kneževine Transilvanije, koja tu prvo uspostavlja Lugoški i karansebeški banat, a potom Severinsku županiju. U 17. veku, ovaj prostor dolazi pod direktnu osmansku vlast i postaje deo Temišvarskog pašaluka. Uspostavom habzburške uprave u 18. veku, ovde se formira Tamiški Banat, a nakon ukidanja ove teritorije, obnavlja se Karaška županija, ali sa drugačijim granicama u odnosu na srednjovekovnu županiju. Umesto samo južnih delova Banata, obnovljena županija je obuhvatala deo južnih i deo severoistočnih krajeva ove regije. U 19. veku, Karaška županija je spojena sa razvojačenim delovima Banatske vojne granice u novu Karaško-severinsku županiju.
Marko II Carigradski

**Marko II Ksilokaravis** (, , ) bio je vaseljenski patrijarh Carigrada od 1465. do 1466. Godine 1467. je postao arhiepiskop Ohrida, a na kom mjestu je ostao do smrti.

## Život
Glavni izvor o životu Marka je dokument venecijanskog Senata datiran 26. juna 1466. godine, koji naređuje mletačkim vlastima na Kreti da spriječe Marka i njegovog oca da pronađu utočište na otoku. Iz ovog dokumenta su učenjaci kao Laurent,zaključili da je u junu 1466. Marko bio patrijarh, te da su on i njegova porodica ranije bili na Kreti i suprotstavljali se Firentinskoj uniji katolika i pravoslavaca koju je službeno podržavala Mletačka Republika.

Marko je godine 1464. postao mitropolit Adrianopolja, a u jesen 1465. (ili početkom 1466.) bio izabran za patrijarha uz pomoć laičkih arhonata kao što su veliki hartofilaks Giorgios Galesiotes i veliki eklezijarh Manuel (budući patrijarh Maxim III), te Demetrios Kyritzes, sekretar osmanskog sultana. Sa druge strane je poznato kako ga neki episkopi nisu slavili na Svetoj liturgiji, što se tumači kako ga nisu priznavali kao patrijarha, vjerojatno zbog optužbi za simoniju.

Marko se uglavnom sukobljavao sa plemićima iz nekadašnjeg Trapezuntskog Carstva, preseljenim u Carigrad nakon predaje Trapezunta Osmanlijama 1461. Ta je frakcija imala vlastitog kandidata za mjesto patrijarha, Simeona Trapezuntskog. Simeon je na kraju uspio dobiti mjesto patrijarha, poklonivši 2000 zlatnika osmanlijskim vlastima i tako započevši tradiciju simonije koja će obilježiti carigradsku patrijaršiju u nekoliko sljedećih vijekova. Međutim, prema Laurentu koji Markovo stolovanje smješta iza Simeonovog, upravo je Marko bio taj koji je kupio mjesto patrijarha za 2000 zlatnika.

U svakom slučaju, Marko je mjesto patrijarha napustio na ponižavajući način, pri čemu su mu prijetili kamenovanjem u jesen 1466. ili početkom 1467. Vrlo brzo je, međutim, rehabilitiran te ga je sultan Mehmed II imenovao ohridskim arhiepiskopom. Tada je Ohridska arhiepiskopija bila poluautonomno religijsko središte osmanske Bugarske. Datum Markove smrti nije poznat.

## Osporena kronologija

Među učenjacima ne postoji konsenzus u kronologiji stolovanja Marka II.

Učenjaci kao Kiminas (2009), Runciman (1985), Grumel (1958) i episkop Germanos od Sardeisa (1933-8), kao i službeni vebsajt Vaseljenske patrijaršije, slijede kronike Doroteja iz Monemvasije te stolovanje Marka II smještaju prije Patrijarh Simenon I Carigradski|Simeona I]], te, iako se ponekad razlikuju u preciznim datumima, ga datiraju u vremenski raspon između 1465. i 1467.

Laurent (1968), koga slijedi Podskalsky (1988), vjeruje kako su se sukobi sa Simeonom zbili kada je Marko još bio mitropolit Adrinaopolja, te navodi kako je Simeon stolovao prije Marka. Sam Laurent sugeriraa kako je Marko još jednom nakratko stolovao nakon prvog stolovanja Dionisija I na kraju 1471.

## Izvori
__FORCETOC__
Arena Kazanj

**Arena Kazanj**, stadion u ruskom gradu Kazanju kapaciteta 45.105 gledatelja. Počeo se graditi u svibnju 2010., a izgradnja je dovršena u srpnju 2013. godine. Projekt je izradila tvrtka Populous, a procijenjeno je da je na gradnju potrošeno oko 450,000.000 dolara. Na njemu se igraju utakmice najvišeg ranga ruskog nogometa, a kao svoj stadion rabi ga FK Rubin Kazan.

Par velikih međunarodnih natjecanja održalo se među ostalim i u ovom sportskom objektu. To su Ljetna univerzijada 2013., Svjetsko prvenstvo u vodenim sportovima 2015., FIFA Konfederacijski kup 2017. i Svjetsko prvenstvo u nogometu 2018.

## Povezano
* Centralni stadion

## Izvori

## Vanjske veze

* Službena stranica
Andrzej Duda

**Andrzej Sebastian Duda** ˈandʐɛj sɛˈbastjan ˈduda () (16. maj 1972.), poljski pravnik i konzervativni političar koji je 2015. godine kao kandidat stranke Pravo i pravda (PiS) izabran za predsjednika Poljske.

Kao kandidat PiS je 2011. godine izabran u Sejm.

Tokom kampanje je naveo kako će predložiti, odnosno podržati zakon kojim bi se ljekari koji izvode umjetnu oplodnju kažnjavali zatvorom do dvije godine.

## Reference
Bakonydraco

***Bakonydraco*** je rod pterosaura aždarkoida iz gornjokredske (santonij) Formacije Csehbánya u Gorju Bakony (Iharkút, Vespremska županija, zapadna Mađarska).

Naziv su mu 2005. dali David Weishampel, Atilla Ősi i Jianu Coralia. Nomenklaturni tip je *Bakonydraco galaczi*. Naziv roda potiče od Gorja Bakony i latinske riječi *draco*, koja znači "zmaj". Naziv vrste *galaczi* dat mu je u čast profesora Andrása Galácza, koji je pomogao autorima u Istraživačkom projektu Iharkút, gdje se još od 2000. godine u otvorenom rudniku boksita otkrivaju fosili, među kojima su i ostaci pterosaura.

*Bakonydraco* se zasniva na holotipu MTM Gyn/3, gotovo potpunom spoju dvije strane donje čeljusti. Također mu je priključen paratip MTM Gyn/4, 21, koji se sastoji od dijelova simfize druge čeljusti; moguće je da mu aždarkidske kosti krila i vratni pršljenovi sa istog područja također pripadaju.

U donjoj vilici nije bilo zuba, a njena lijeva i desna polovina bile su srasle od oko polovine svoje dužine do vrha u jedan zašiljen dio, koji je bio spljošten sa strane i vertikalno se širio, zbog čega je pri pogledu sa strane izgledao kao vrh strijele ili koplja. To širenje javlja se i na donjem kraju i gornjoj površini, gdje najdalja tačka odgovara transversnom grebenu koji dijeli pravu stražnju polovinu simfize od šiljastog prednjeg kraja. Čeljust MTM Gyn/3 duga je 29 centimetara, a raspon krila tog roda procjenjuje se na 3,5 do 4 metra, što znači da je on bio pterosaur srednje veličine. Budući da su čeljusti relativno više nego kod ostalih aždarkida i slične čeljustima roda *[[Tapejara]]*, *Bakonydraco* se možda hranio drukčije od ostalih aždarkida. Moguće je da je bio ribojed (lovac na malene ribe) ili voćojed. Otkriće tog roda uspostavlja prisustvo aždarkida u kasnokredskoj Mađarskoj, ukazujući na to da su tu, kao i drugdje, postali dominantni pterosauri.

Andres & Myers (2013) su predložili da je *Bakonydraco* zapravo tapežarid, sestrinski takson rodova *[[Tapejara]]* i *[[Tupandactylus]]*. Uistinu, izvorni članci u kojima je ta vrsta opisana uspoređuju holotipsku čeljust sa rodovima *[[Tapejara]]* i *[[Sinopterus]]*, implicirajući njegovu bliskost tom kladusu (ili barem znatnu konvergenciju). Ako je *Bakonydraco* tapežarid, on predstavlja jedinog poznatog kasnokredskog tapežarida (osim malo starijeg *[[Caiuajara dobruskii]]*).

## Reference
Karlshamn

**Karlshamn** je lučki grad od 19,075 stanovnika na jugoistoku Švedske, on je i 
administrativni centar Općine Karlshamn od 31,143 stanovnika.

## Geografija
Karlshamn leži u Grofoviji Blekinge u zaljevu Baltičkog mora, udaljen oko 150 km jugozapadno od 
Malmöa i oko 60&nbsp;km od Kristianstada.
## Historija

Karlshamn je povelju o statusa grada dobio - 1664., kad je grad postao dio Kraljevine Šveske, prije toga pod danskom vlašću naselje se zvalo **Bodekull**.

Dvije godine kasnije - 1666. grad je promijenio ime u Karlshamn (Karlova luka) 
u čast kralja Karla X Gustava.

Zbog svog strateškog položaja na Baltičkom moru, često je bombardiran i razaran, naročito za Skanijskog rata (1675. - 1679).

I pored toga grad je napredovao zahvaljujući odličnom položaju svoje luke preko koje se odvijala vanjska trgovina. Početkom 18. vijeka Karlshamn je imao oko 1 800
stanovnika, a na početku 19. vijeka njihov  broj se povećao na više od 3000. Taj rast tokom 18. vijeka, desio se zahvaljujući procvatu pomorske trgovine i izvozu drvne građe.

U to vrijeme grad je bio poznat po duhanskim proizvodima i brodogradnji, koja je tad doživjela ekspanziju.

Kao i mnogi drugi gradovi  istočne obale i Karlshamn je tokom 19. vijeka, i dobar dio 20. vijeka stagnirao, pa je brojem stanovnika pao od 12 na 67 mjesto, u razdoblju 1805. - 1950.

Nakon 1960. otpočeo je pozitivan trend za Karlshamn, tako da je njegova luka danas jedna od najvećih na jugu zemlje. 
Veliki industrijski pogoni u neposrednoj blizini grada, su također doprinjeli negovom prosperitetu.

## Privreda
U samom gradu djeluje tvornica ulja - AAK osnovana 1912., pored grada nalazi se tvornica  celuloze i papira osnovana 1962. i termoelektrana (*Karlshamnsverket*) snage 340 MW, izgrađena u periodu  1969. - 1973. 
## Reference

## Vanjske veze

* ''Službene stranice općine Karlshamn''
Karl X Gustav od Švedske

**Karl X Gustav** (Nyköping, 8. novembar 1622. – Göteborg, 13. februar 1660), bio je švedski kralj od 1654. do svoje smrti.

On je za svoje vladavine poveo Poljsko-švedski rat (1655–1660) protiv koalicije zemalja u kojoj su bile Poljsko-Litavska zajednica, Carska Rusija, Brandenburg (nukleus Prusije), Nizozemska Republika i Kraljevina Danska sa ciljem da stvori jedinstvenu nordijsku monarhiju.

## Biografija
Karl Gustav se kao mladić borio sa švedskim jedinicama po njemačkim zemljama, gdje se istakao kao odličan vojnik. Nakon što su mu propali pokušaji da se oženi sa kraljicom Kristinom, uspio je da ga ona 1648. postavi za komandanta švedskih snaga u Njemačkoj, a nakon svoje abdijacije 1655. i svojim nasljednikom na tronu.

Nakon što je sredio oslabljene financije, napao je Poljsku, prvenstveno da otkloni njihove zahtjeve na švedski tron, te osigura švedsku dominaciju po 
Baltiku. Time je protiv sebe navukao prilično široku koaliciju. Ipak, nakon pobjeda nad Poljacima 1655/1656. i Dancima 1657. godine, uspio je Dansku prisiliti na potpisivanje mirovnog sporazuma kojim je ona prepustila južne krajeve Švedske.

## Reference

## Vanjske veze

* ''Charles X Gustav'' na portalu Encyclopædia Britannica
Karlshamn (općina)

**Općina Karlshamn** (švedski: *Karlshamn kommun*)  je jedna od 
švedskih općina od 31,143 stanovnika u sredini južne Švedske.

Administrativni centar općine je grad - Karlshamn od 19,075 stanovnika.

## Geografija
Općina Karlshamn prostire se u Grofoviji Blekinge, na površini od 491.33 km².

## Historija
Nakon prve administrativne reforme Švedske - 1863., taj kraj bio je podjeljen na grad Karlshamn i pet ruralnih općina. Sve one su nakon 1971. i najnovije administrativne reforme zemlje, spojene u današnju Općinu Karlshamn.

## Reference

## Vanjske veze

* ''Službene stranice Općine Karlshamn''
Čanadska županija

**Čanadska županija** (, , ) je bila županija, odnosno upravna jedinica srednjovekovne Kraljevine Ugarske (11-16. vek), kao i habzburške Kraljevine Ugarske (između 17. i 20. veka). Upravno sedište županije bio je grad Mako (danas u sastavu Mađarske).

Tokom istorije županija je menjala svoje granice. U srednjem veku je obuhvatala područja na obe strane reke Moriš, odnosno severno i južno Pomorišje sa severozapadnim delom današnjeg Banata. U sastavu županije tada su se nalazila današnja mesta Segedin, Mako, Kikinda, Novi Kneževac, Čanad, Nadlak, Veliki Semikluš, Perjamoš, itd. U 16. veku, ovaj prostor ulazi u sastav Osmanskog carstva, koje ovde formira Temišvarski pašaluk.

Nakon uspostave habzburške uprave krajem 17. veka, županija je obnovljena ali sa umanjenim granicama, tako da je tada obuhvatala samo prostor severnog Pomorišja. Županija je kasnije proširena uključenjem delova razvojačene Pomoriške vojne granice. Nakon Prvog svetskog rata, područje tadašnje Čanadske županije je podeljeno između Mađarske i Rumunije. Od delova ove županije koji su pripali Mađarskoj uspostavljena je nova županija Čanad-Arad-Torontal. Celokupna istorijska teritorija koju je ova županija zahvatala u srednjem veku danas je podeljena između Mađarske, Rumunije i Srbije.

## Povezano
* Čanad

## Vanjske veze
* Istorijske upravne mape Ugarske od 1038. do 1920. godine
Kolonijalni Brazil

**Kolonijalni Brazil** (portugalski: *Brasil Colonial*) je naziv koji obuhvaća period od 1500. godine, kada su portugalski kolonizatori predvođeni Pedrom Álvaresom Cabralom došli do brazilskog tla, do 1815. godine, kada je Brazil uzdignut do statusa kraljevine zajedno s Portugalom u sklopu države znane kao Ujedinjeno Kraljevstvo Portugala, Brazila i Algarva. Prije dolaska Portugalaca, Brazil nije poznavao uređeni državni sustav već je to područje nastanjivalo domorodačko stanovništvo. 

Kolonijalna eksploatacija Brazila tokom prvih 300 godina povijesti bila je temeljena na iskorištavanju drva brazila (XVI. stoljeće), proizvodnji šećera (XVI. – XVIII. stoljeće) te, na koncu, zlatu i dijamantima (XVIII. stoljeće). Robovi, mahom oni dovedeni iz Afrike, činili su temelj radne snage u kolonijalnom Brazilu. 

Za razliku od susjednih španjolskih posjeda, portugalski posjed je i nakon sticanja nezavisnosti zadržao svoj teritorijalni i jezični integritet, što je omogućilo nastanak najveće države Južne Amerike.
Kumla

**Kumla** je grad od 14,062 stanovnika u sredini južne Švedske, on je i 
administrativni centar Općine Kumla od 20,456 stanovnika.

## Geografija
Kumla leži u Grofoviji Örebro, udaljena oko dvadesetak km južno od administrativnog centra grofovije - 
Örebra.

## Historija

Naselje Kumla je izraslo oko željezničke stanice izgrađene na tom mjestu 1860. Nakon tog je 1884. osnovana općina, i to kad 
je naselje imalo nekih 600-700 stanovnika. 
Tokom sljedećih dekada Kumla je počela ubrzano rasti, zahvaljujući obućarskoj industriji, koja je u tom kraju već prije imala tradiciju zanatske izrade.

Kumla je povelju o statusa grada dobila 1942., ali je i danas obućarstvo osnova ekonomije grada.
## Privreda
Pored tvornice obuće Arbesko, u gradu djeluje i pogon tvornice Orkla Foods koji tu proizvodi džemove i Ericsson (telekomunikacije).

Kumla je poznata po zatvoru, otvorenom 1965., kog kolokvijalno zovu - *bunker*.
## Reference

## Vanjske veze

* ''Službene stranice općine Kumla''
Kumla (općina)

**Općina Kumla** (švedski: *Kumla kommun*) je jedna od 
švedskih općina od 40,892 stanovnika u sredini južne Švedske.

Administrativni centar općine je grad - Kumla od 22,913 stanovnika.

## Geografija
Općina Kumla prostire se po Grofoviji Norrbotten, na površini od 3,111.79 km².

## Historija
Današnja Općina Kumla osnovana je 1971. nakon administrativne reforme zemlje.

## Općine prijatelji

* , Općina Frederikssund
* , Sipoo
* , Aurskog-Høland

## Reference

## Vanjske veze

* ''Službene stranice Općine Kumla''
Stišljivost fluida

**Stišljiv fluid** je fluid kod koga su elastične sile dominantne, pa zbog toga dolazi do promene zapremine, po čemu se razlikuje od nestišljivog fluida kod koga je zapremina nepromenljiva. Ovaj model se primenjuje u dinamici gasova.

Nestišljiv fluid:
***dm=ρdV=const. , dV<sub>1</sub>=dV<sub>2</sub>=dV=const. → ρ<sub>1</sub>=ρ<sub>2</sub>=ρ=const.***

Stišljiv fluid:
***dm=ρdV=const. , dV<sub>1</sub>≠dV<sub>2</sub> → ρ<sub>1</sub>≠ρ<sub>2</sub> → ρ≠const.***
;Napomena 1: Pri velikim promenama pritiska (hidraulički udar, podvodna eksplozija) nestišljivi fluidi se ponašaju kao stišljivi.
;Napomena 2: Pri sporom, laganom strujanju gasa kada su promene pritiska male gas se ponaša približno kao nestišljiv fluid (problematika klimatizacije, termotehnike, itd.).

## Kvantitativni opis stišljivosti
**Gustina ρ = ρ(x,y,z,t)** je veličina stanja i zavisi od druge dve veličine stanja - pritiska p i temperature T.

**Koeficijent stišljivosti** je relativna promena zapremine fluidnog delića po jediničnoj promeni pritiska (jedinica u SI sistemu je Pa-1):
 s=\frac{\partial \mathbf{(dV)}}{\partial \mathbf{p}}\frac{1}{dV}\Leftarrow \Rightarrow \begin{matrix}
  dp>0 & d(dV)0 
\end{matrix} 

**Modul stišljivosti ε = ε(p,T)** se definiše kao recipročna vrednost koeficijenta stišljivosti (jedinica u SI sistemu je Pa):
 \epsilon=\frac{1}{s}

Dejstvo pritiska - stišljivost:
 \begin{matrix}
  dp=f(p,T) &  \\
  d\rho=F(p,T) &  
\end{matrix}&nbsp;&nbsp;&nbsp;***ρdV=const.***&nbsp;&nbsp; \xrightarrow[]{Uticaj pritiska}\frac{\partial \mathbf{\rho}}{\partial \mathbf{p}}dV+\rho\frac{\partial \mathbf{(dV)}}{\partial \mathbf{p}}=0\Rightarrow s=\frac{1}{\rho}\frac{\partial \mathbf{\rho}}{\partial \mathbf{p}}

## Reference

## Literatura

* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
*
Trelleborg

**Trelleborg** je lučki grad od 28,290 stanovnika na krajnjem jugu Švedske, on je i administrativni centar Općine Trelleborg od 42,219 stanovnika.

## Geografija
Trelleborg leži u Grofoviji Skåne u malom zaljevu Baltičkog mora, udaljen oko 30 km južno od Malmöa.
## Historija

Za Trelleborg se zna od sredine 13. vijeka, kad je bio centralna ribarska luka Skanije za lov na haringe, i 
trgovinu sa hanzeatskim gradovima. Tokom 16. vijeka nastupio je krizni period pa je 1619. izgubio status grada, pa mu je i važnost i broj stanovnika opao.

Vremenom se oporavio, tako da je 1843. dobio status trgovišta kao naselje od 1200 stanovnika. Nakon tog mu je 1867. obnovljen status grada.

Krajem 19. vijeka - Trelleborg se snažno razvio kao lučki i industrijski, od 1897. uspostavljena je redovna parobrodska 
veza između Trelleborga i Sassnitza u Njemačkoj, koja je 1909. ojačana trajektom i vlakom, pa je luka postala jedna od najprometnijih u zemlji. U to vrijeme osnivane su brojne brodarske kompanije od kojih je najveća bila *Trelleborgs Ångfartygs AB* osnovana 1870.

Istovremeno su osnivana i industrijska poduzeća, od kojih je najveće bilo Trelleborgs Gummifabriks AB, osnovano 1905., tako da je više od polovice radno sposobnog stanovništva radilo po tvornicama.

## Privreda
Trelleborg je i danas velika trajektna luka, sa linijama prema Rostocku, Sassnitzu, Lübecku i Travemündeu u Njemačkoj.

Tvornica Trelleborgs Gummifabriks AB, koja je u međuvremenu izrasla u multinacionalnu kompaniju *Trelleborg AB*, i danas ima sjedište u gradu, ali se danas više bavi polimerima nego gumom.
## Reference

## Vanjske veze

* ''Službene stranice općine Trelleborg''
Trelleborg (općina)

**Općina Trelleborg** (švedski: *Trelleborg kommun*)  je jedna od 
švedskih općina od 42,219 stanovnika na krajnjem jugu Švedske.

Administrativni centar općine je grad - Trelleborg od 28,290 stanovnika.

## Geografija
Općina Trelleborg prostire se u Grofoviji Skåne, na površini od 342.07 km².

## Historija
Općina je oformljena  - 1967., spajanjem grada Trelleborga i pet ruralnih općina.

## Reference

## Vanjske veze

* ''Službene stranice Općine Trelleborg''
Elementarna reakcija

**Elementarna reakcija** predstavlja hemijsku reakciju u kojoj reaktanti (atomi, molekuli, joni, radikali) prelaze u samo jednom elementarnom stupnju u produkte reakcije i preko samo jednog prelaznog stanja. Elementarni stupanj uvek predstavlja pojedinačnu reakciju na molekulskom nivou a ne ukupnu reakciju, i odgovara procesu u kome se neke hemijske veze raskidaju a neke formiraju.

Elementarna hemijska promena, pod kojom podrazumevamo reakciju koja se odvija samo u jednom stupnju, može biti u odnosu na reaktante monomolekulska, bimolekulska ili trimolekulska.

## Monomolekulska elementarna reakcija
Ako se u elementarnom stupnju jedna hemijska vrsta transformiše u drugu, stupanj je monomolekulski.

A \to \text{produkt}

v=-\frac{dc_A}{dt}=kc_A

v=-\frac{d[A]}{dt}=k[A]

## Bimolekulska elementarna reakcija
Bimoleklski stupanj je onaj u kome se dve hemijski različite vrste ili dva molekula hemijski identične vrste u jednom stupnju transformišu u hemijski novu vrstu odnosno produkt reakcije.

A + B \to \text{produkt}

v=-\frac{dc_A}{dt}=-\frac{dc_B}{dt}=kc_Ac_B

v=-\frac{d[A]}{dt}=-\frac{[B]}{dt}=k[A][B]

## Trimolekulska elementarna reakcija
Trimolekulski stupanj(ili trimolekulsaka elementarna reakcija) je onaj u kome učestvuju tri molekula hemijski istih ili različitih vrsta dajući produkt reakcije.

A + B + C \to \text{produkt}

v=-\frac{dc_A}{dt}=-\frac{dc_B}{dt}=-\frac{dc_C}{dt}=kc_Ac_Bc_C

v=-\frac{d[A]}{dt}=-\frac{[B]}{dt}=-\frac{d[C]}{dt}=k[A][B][C]

Broj molekula čijom interakcijom tokom odigravanja elementarne hemijske reakcije nastaje proizvod(ili proizvodi) predstavlja prema Vant Hofu molekularnost reakcije.

## Povezano
* Brzina hemijske reakcije

## Reference

## Literatura
* 
*
Sollefteå

**Sollefteå** čita se **Solefteo** je grad od 8,562 stanovnika na sjeveroistoku Švedske, on je i administrativni centar Općine Sollefteå od 20,255 stanovnika.

## Geografija
Sollefteo leži u Grofoviji Västernorrland, duž rijeke Ångerman udaljen oko 118 km sjeverno 
od Sundsvalla.

## Historija

Sollefteo je bio važan trgovački centar za srednjeg vijeka. Od 1660. naselje je bilo poznato po vodenicama, njih su tokom 
18. vijeka zamijenile visoke peći i prerada željezo, taj posao se održao sve do kasnih 19. vijeka.

Solleftea je 1885. dobila vlastite statute, a od 1902 formirana je kao trgovišta, pa je konačno 1917. dobila status grada. U to vrijeme imala je 2 500 stanovnika.

Solleftea je u dobrom dijelu 20. vijeka bila istaknuti garnizon i administrativno - servisni centar za okolni kraj.
## Reference

## Vanjske veze

* ''Službene stranice općine Sollefteå''
Sollefteå (općina)

**Općina Sollefteå** (švedski: *Sollefteå kommun*)  je jedna od 
švedskih općina od 20,255 stanovnika na sjeveroistoku Švedske.

Administrativni centar općine je grad - Sollefteå od 8,562 stanovnika.

## Geografija
Općina Sollefteå prostire se po unutrašnjosti Grofovije Västernorrland, na površini od 5,428.06 km².

## Historija
Današnja Općina Sollefteå osnovana je 1974. spajanjem grada Sollefteå sa okolnim ruralnim općinama.

## Općine prijatelji

* , Põltsamaa
* , Nykarleby
* , Esashi
* , Steinkjer
* , Rudniki
* , Madison, Mississippi

## Reference

## Vanjske veze

* ''Službene stranice Općine Sollefteå''
Strängnäs

**Strängnäs** čita se **Strengnes** je grad od 12,856 stanovnika na jugoistoku Švedske, on je i 
administrativni centar Općine Strängnäs od 32,419 stanovnika.

## Geografija
Strängnäs leži u Grofoviji Södermanland smješten duž južne obale Jezera Mälaren i po poluotoku Aspö, 
udaljen osamdesetak km zapadno od Stockholma, i pedesetak km od Södertäljea.
## Historija

Nejasno je kad je Strängnäs nastao, zna se da je bio sjedište biskupije, što se spominje 1120., ali je najvjerovatnije to postao 1164. Nakon tog je osnivan dominikanski samostan - 1268. pa je naselje počelo dobijati gradske karakteristike.
Gradski pečat spominje se 1315., osnivanje prvog ceha 1331., a sajmeni trg 1349.
Strängnäs je povelju o statusa grada dobio - 1336.

Strängnäs je bio centralni trgovački punkt Södermanlanda, njegov godišnji sajam, zabilježen 1327., (vjerojatno je bio i stariji), održavao se sve do početka 19. vijeka. Strängnäs je procvjetao tokom kasnog 
srednjeg vijeka, zbog jačanja položaja biskupije.

Od pojave reformacije počinje ekonomski pad, i pored nekih kratkih faza oporavka između 1600. - 1700. zbog tog je Strängnäs ostao relativno mali grad, pa je oko 1750. imao samo 900 stanovnika.

Kao i većina drugih gradova Mälarena i Strängnäs je tavorio u prvoj polovici 19. vijeka, visoka smrtnost, niske stope nataliteta i 
spori rast stanovništva, bili su samo neki elementi te stagnacije. Ponovni procvat dogodio se između 1880. - 1920., kad je Strängnäs rastao
brže od ostalih gradova. 
On se prije svega razvijao zahvaljujući svom bogatom zaleđu, a ne zbog industrije. Njegovom rastu pomoglo je i to što je postao jak 
garnizon, sjedište Regimente Södermanland. 
U to vrijeme izgrađene su škole i bolnice.

Nakon kratkog pada tokom 1920-ih i 1930-ih nastavio se rast grada, baziran na uslugama.

## Pobratimski gradovi

* , Ribe
## Reference

## Vanjske veze

* ''Službene stranice općine Strängnäs''
Strängnäs (općina)

**Općina Strängnäs** (švedski: *Strängnäs kommun*)  je jedna od 
švedskih općina od 32,419 stanovnika na krajnjem jugoistoku Švedske.

Administrativni centar općine je grad - Strängnäs od 12,856 stanovnika.

## Geografija
Općina Strängnäs prostire se u Grofoviji Södermanland, na površini od 741.59 km², duž južne obale Jezera Mälaren.

## Historija
Općina je oformljena  - 1971., spajanjem grada Strängnäsa sa gradom Mariefred i okolnim ruralnim općinama.

## Reference

## Vanjske veze

* ''Službene stranice Općine Strängnäs''
Premijer Brazila

**Premijer Brazila**, službeno **Predsjednik Vijeća ministara** (portugalski: *Presidente do Conselho de Ministros*) je bio predsjednik vlade tokom dva perioda kada je Brazil imao parlamentarni sustav vlasti. Institucija premijera nije bila inherentna brazilskoj političkoj zbilji tako da su oba pokušaja uspostavljanja iste dovela do hibridnog modela koji nije adekvatno funkcionirao u praksi te koji je svaki puta spremno ukinut.

Prvi parlamentarni sustav uveo je car Pedro II, kojemu ustav nije nalagao formiranje vlade. Pedro je kao šef egzekutive trebao imati ministre-savjetnike, no odlučio se formirati pravu vladu, čijeg je predsjednika osobno imenovao. Pedrov prvi premijer bio je Manuel Alves Branco. Najznačajniji premijer u historiji Brazila bio je Luís Alves de Lima e Silva, vojvoda od Caxiasa, koji je služio čak tri mandata. Pedrov parlamentatni sustav izdržao je 42 godine njegove vladavine, a ukinut je 1889. godine kada je, zajedno s Carstvom, svrgnut i posljednji premijer, Afonso Celso.

Drugi put je parlamentarni sustav uveden 1961. godine, kada je parlamentarna opozicija izglasala ustavni amandman netom prije nego je predsjednik João Goulart trebao prisegnuti. Iako nije bio pobornik tog sustava, Goulart nije mogao prisegnuti prije nego ga je prihvatio. Za prvog premijera je predložio Tancreda Nevesa, a nakon njega su tu funkciju obnašali još samo Francisco de Paula Brochado da Rocha i Hermes Lima. Funkcija je konačno ukinuta u siječnju 1963. nakon plebiscita.
Copacabana

**Copacabana** je distrikt u južnom dijelu Rio de Janeira poznat po svojoj plaži dugačkoj 4 kilometra. Prvobitni naziv distrikta je bio *acopenapã*, ali je nakon izgradnje replike kapele Djevice od Copacabane iz Bolivije, promijenjen u Copacabana. Copacabana je dio Rija od 6. lipnja 1892. Copacabana se nalazi na samoj obali i počinje od Avenije princeze Isabel, a završava kod spasilačke kule broj 6 (*Posto Seis*), odnosno kod tvrđave Copacabana. U nastavku su ostale poznate plaže Rija Ipanema i Leblon. Sama plaža u Copacabani se proteže od *Posto Dois* (spasilačka kula broj 2) do *Posto Seis* (spasilačka kula 6).

Najveći koncert na svijetu, onaj koji je 1994. godine održao Rod Stewart, održan je na plaži Copacabana, a pratilo ga je preko 3 milijuna ljudi. Rolling Stonesi i Rush su također napravili višemilijunske koncerte na ovoj plaži. Plaža je bila popularna i u bivšoj SFR Jugoslaviji, mahom zbog pjesme "Ća će mi Copacabana", koju je 1974. godine izveo Oliver Dragojević. Glazbu i tekst napisao je Teo Trumbić.

## Vanjske veze

* Povijest Copacabane
* Stare razglednice iz Brazila
Ipanema

**Ipanema** je četvrt locirana u južnoj zoni grada Rio de Janeira, između četvrti Leblon i Arpoador. Četvrt je nastala 1894. godine, kao otmjeni dio Rija, a najznačajniji dio je plaža Ipanema.

Četvrt je globalno popularizirana preko Bossa nova pjesme "The Girl from Ipanema", koja je danas jedna od najprepoznatljivijih i najpopularnijih pjesama na svijetu.

## Vanjske veze

* Bossa nova

* Luksuzne ulice Ipaneme 

* Noćni život Ipaneme

* Vodič za život na brazilskim plažama 
* Ipanema na Google Maps
Anderson Varejão

**Anderson França Varejão** (Colatina, 28. rujna 1982.) je brazilski košarkaški centar koji je trenutno slobodan igrač. Varejão je i redovni član brazilske reprezentacije, s kojom ima dva zlata sa prvenstava Amerika te po jedno s prvenstva Južne Amerike i Panameričkih igara.
Kip Krista Iskupitelja

***Kip Krista Otkupitelja*** (portugalski: *O Cristo Redentor*) je kip koji prikazuje Isusa Krista na brdu Corcovado u Rio de Janeiru, Brazil. Skulptura je visoka 39.6 metara (od čega samo postolje ima visinu od 9.5 metara) i ima težinu od 700 tona, a nalazi se na 709 metara nadmorske visine. Izgrađena je od armiranog betona i steatita.

## Historija
Ideja o gradnji religioznog spomenika (Krist Iskupitelj simbol je kršćanstva) se prvi put pojavila 1859. godine. Prijedlog su dali otac Pedro Maria Boss i princeza Isabel. Ideja je opet uzeta u razmatranje 1921. godine, kada se približavala stogodišnjica nezavisnosti.

Prvi kamen temeljac je postavljen 4. travnja 1922., a radovi su započeli 1926. godine. Kip je napravljen u Francuskoj.  U Brazil je prenesen u dijelovima 1931. godine. Radovi na kompleksu su trajali pet godina, a kip je svečano otvoren 12. listopada 1931.

Među mnogima koji su sudjelovali u izgradnji ovog spomenika, mogu se spomenuti Heitor da Silva Costa, autor projekta, umjetnik Carlos Oswald, autor konačnog dizajna spomenika, i francuski kipar Paul Landowski, izvršitelj radova.

Dana 8. srpnja 2007. proglašen je jednim od novih sedam svjetskih čuda.

## Povezano
* Novih 7 svjetskih čuda

## Vanjske veze

* Službena internet stranica
Rafailo I Carigradski

**Rafailo I** () je bio vaseljenski patrijarh Carigrada od 1475. do 1476. poznat kao prvi Srbin na toj dužnosti.

## Život
Rafailo je bio monah rodom iz Srbije. Dio historičara vjeruje da je patrijarhom postao zahvaljući uticaju Mare Branković, kćeri srpskog despota Đurađa Brankovića i pomajci osmanlijskog sultana Mehmeda Osvajača. Rafailo je na dužnost stupio u prvim mjesecima 1475. nakon što je sultanu obećao godišnji danakl od 2000 zlatnih florina i jednokratni poklon od 700 florina.

Grčko stanovništvo Carigrada, međutim, nije sudjelovalo u izboru te se protiv njega brzo okrenulo. Mitropolit Herakleje, koji je tradicionalno smještao patrijarha na prijestolje, ga je odbio posvetiti, te je liturgiju vodio mitropolit Ankire. Zbog toga ga veliki dio grčkog svećenstva nije htio priznati za svog patrijarha.

Izvori Rafailovih suvremenika odaju predrasude i pristranost protiv njega. Optužen je da nije znao dobro govoriti grčki, odnosno da je imao "težak" strani naglasak i bio sklon opijanju. Navodi se da je jednom nije bio u stanju stajati tokom ceremonije obilježavanja Velikog petka zbog pijanstva.

Rafailo je stolovao točno godinu dana, sve do početka 1476: početkom godine je pokušao obećani novac za sultana prikupiti id vjernika, ali su mu ga oni odbili predati. Nakon što se ispostavilo da ne može platiti, bio je smjesta svrgnut i zatvoren. Ubrzo nakon toga je umro u lancima.

## Literatura
Tiago Splitter

**Tiago Splitter Beims** (Blumenau, 1. siječnja 1985.) je umirovljeni španjolsko-brazilski košarkaš koji je igrao na poziciji centra ili krilnog centra. Igrajući za Spurse, Splitter je 2014. godine postao prvi brazilski košarkaš koji je postao NBA prvak. Splitter je također bio aktivni član brazilske reprezentacije.

Od 2024. godine glavni je trener Paris Basketballa.
Henry Bellamann

**Heinrich Hauer Bellamann** (28. april 1882 - 16. jun 1945) bio je američki književnik i nastavnik muzike, najpoznatiji po romanu *Kings Row*.

Rodio se u gradu Fulton u državi Missouri, koji će poslije inspirirati radnju njegovog romana. 1901. godine je diplomirao klavir na Denverskom univerzitetu i sljedećih nekoliko godina proveo podučavajući muziku na nekim od najprestižnijih škola Amerike, uključujući Vassar College.

1907. se oženio za nastavnicu Katherine McKee Jones te u potpunosti posvetio književnom radu. Ispočetka je pisao poeziju pod uticajem imažinizma, a potom i romane. Kings Row, koji opisuje život i stanovnike gradića na Srednjem zapadu 1890-ih, je napisao 1940. godine. On je postao bestseler, ali i izazvao određene kontroverze svojim "sočnim" sadržajem koji je uključivao motive duševne bolesti, homoseksualnosti i incesta. Godine 1942. je u Hollywoodu snimljen cenzorskim kodeksom "umivena" istoimena ekranizacija koja se danas drži jednom od najboljih glumačkih nastupa budućeg predsjednika Ronalda Reagana. *Kings Row* je izazvao dodatne kontroverze kada su se neki od građana Fultona prepoznali u njegovim likovima, te je zbog toga dugo vremena bio zabranjen u lokalnoj biblioteci.

## Reference

## Vanjske veze
* The Henry and Katherine Bellamann Collection owned by the University of Mississippi.
Novi Hollywood

**Novi Hollywood** (engleski *New Hollywood*), znan i kao post-klasični Hollywood ili *Američki novi val*, odnosi se na razdoblje od otprilike kasnih 1960-ih (*[[Bonnie and Clyde (film)|Bonnie and Clyde]]*, *[[The Graduate]]*, *[[Easy Rider]]*, *[[Midnight Cowboy]]*) do ranih 1980-ih (*[[Heaven's Gate (film)|Heaven's Gate]]*, *[[One from the Heart]]*) kada je nova generacija mladih filmaša stekla slavu u SAD-u i utjecala na način snimanja i tipove filmova, kao i na produkciju i marketing, čime je potpuno promijenila pristup studijskom snimanju filmova. U ovom trendu, filmski režiser je preuzeo ključnu autorsku ulogu.

Snimali su filmovi kao dio studijskog sustava, a iako nisu bili nezavisni filmaši, predstavili su teme i stilove koji su ih odvojili od studijskih tradicija koje je uspostavila ranija generacija 1920-ih i 1950-ih. Novi Hollywood je također definiran i kao širi filmski pokret koji se odigravao u tom razdoblju, a koji se nazvao "Hollywoodska renesansa".

Značajniji pripadnici "novog Hollywooda" bili su Woody Allen, Robert Altman, Hal Ashby, Carroll Ballard, Warren Beatty, Robert Benton, Peter Bogdanovich, John Boorman, John Carpenter, Michael Cimino, Francis Ford Coppola, Brian De Palma, Clint Eastwood, Miloš Forman, Bob Fosse, William Friedkin, George Roy Hill, Dennis Hopper, John Huston, Norman Jewison, Philip Kaufman, Stanley Kubrick, Richard Lester, George Lucas, Sidney Lumet, Terrence Malick, John Milius, Paul Newman, Mike Nichols, Alan J. Pakula, Sam Peckinpah, Arthur Penn, Roman Polanski, Sydney Pollack, Bob Rafelson, John Schlesinger, Paul Schrader, Martin Scorsese, Ridley Scott, Don Siegel i Steven Spielberg.

## Vanjske veze
*Članak o Novom Hollywodu
Jednačina stanja

**Jednačina stanja** je jednačina koja preko pritiska, temperature i zapremine opisuje ponašanje gasa i izražava se u obliku {\ f(p,V,T) = 0}.

## Jednačine stanja za posebne modele

* Jednačina stanja idealnog gasa: {\ pV = nRT}.
* Jednačina stanja Van der Valsovog gasa: {\left(p + \frac{a}{V_m^2}\right)\left(V_m-b\right) = RT}
* Redlih-Kvongova (Redlich-Kwong) jednačina stanja: {p = \frac{R\,T}{V_m-b} - \frac{a}{\sqrt{T}\,V_m\left(V_m+b\right)}}
* Soaova modifikacija Redlih-Kvongove jednačine stanja: p = \frac{R\,T}{V_m-b} - \frac{a\,\alpha}{V_m\left(V_m+b\right)}
* Peng-Robinsonova jednačina stanja: p=\frac{R\,T}{V_m-b} - \frac{a\,\alpha}{V_m^2+2bV_m-b^2}
* Peng-Robinson-Strajek-Vera (Peng-Robinson-Stryjek-Vera) jednačina stanja: \kappa = \kappa_0 + \left[\kappa_1+\kappa_2\left(\kappa_3-T_r\right)\left(1-T_r^{0.5}\right)\right]\left(1+T_r^{0.5}\right) \left(0.7-T_r\right)
* Eliot-Sureš-Donohova (Elliott, Suresh, Donohue) jednačina stanja: \frac{p V_m}{RT}=Z=1 + Z^{\rm{rep}} + Z^{\rm{att}}
* Dietrići (Dieterici) jednačina stanja: \ p(V-b)=RTe^{-a/RTV}
* Virialova jednačina stanja: \frac{pV_m}{RT} = 1 + \frac{B}{V_m} + \frac{C}{V_m^2} + \frac{D}{V_m^3} + \dots
* Benedikt-Veb-Rubinova jednačina stanja: p=\rho RT + \left(B_0 RT-A_0 - \frac{C_0}{T^2} + \frac{D_0}{T^3} - \frac{E_0}{T^4}\right) \rho^2 + \left(bRT-a-\frac{d}{T}\right) \rho^3 + \alpha\left(a+\frac{d}{T}\right) \rho^6 + \frac{c\rho^3}{T^2}\left(1 + \gamma\rho^2\right)\exp\left(-\gamma\rho^2\right)

## Povezano
* Jednačina stanja idealnog gasa
* Jednačina stanja realnog gasa
* Jednačina stanja Van der Valsovog gasa

## Literatura
*Elliot & Lira, (1999). *Introductory Chemical Engineering Thermodynamics*, Prentice Hall.
Tarde de toros

***Tarde de toros*** () je španski igrani film snimljen 1956. u režiji Ladislaa Vajde. Radnja prikazuje borbu sa bikovima, a protagonisti su trojica profesionalnih boraca različitih generacija koji će tokom jednog popodneva gledateljima svoju vještinu. Tarde de toros je bio jedan od prvih filmova službeno nominiranih za Oscar na stranom jeziku.

## Uloge
* Manuel Arbó - Vecino de la actriz
* Rafael Bardem - Amigo 1º
* Félix Dafauce - Médico de la plaza
* José Isbert - Don Felipe
* Manolo Morán - Jiménez
* Antonio Prieto - Enterado 1º
* Jesús Tordesillas - Luis Montes

## Reference

## Vanjske veze
*
Ratataa

***Ratataa*** je švedska filmska komedija snimljena 1956. u režiji Hassea Ekmana. Radnja je smještena na početak 20. vijeka, a protagonist, koga tumači Povel Ramel, je mladić koji je u djetinjstvu naslijedio veliko imanje, ali zbog nesretne ljubavi bježi iz kuće i počinje karijeru putujućeg zabavljača. Film se odlikuje nizom muzičkih brojeva, ali i scenama koji parodiraju tada popularne francuske filmove kao što su *[[Nadnica za strah]]* i *[[Rififi]]*. Bio je jedan od prvih filmova u službenoj konkurenciji za Oscar na stranom jeziku.

## Uloge
* Povel Ramel ... Staffan Stolle
* Martin Ljung ... Vicke Wickberg
* Gunwer Bergkvist ... Tipsie Blink
* Yvonne Lombard ... Charlotte Nibbing
* Hasse Ekman ... Klad Traenger
* Sigge Fürst ... Överste Nibbing
* Georg Funkquist ... Fabiansson (kao Georg Funkqvist)
* Siv Ericks ... Fröken Lefverhielm
* Stig Järrel ... Ulf Christer Lefverhielm
* Oscar Rundqvist ... Sjungande badare

## Vanjske veze
* 
*
Kings Row

***Kings Row*** je američki crno-bijeli igrani film snimljen 1942. godine u režiji Sama Wooda, poznat po nastupu budućeg predsjednika Ronalda Reagana koji se smatra najboljim u njegovoj glumačkoj karijeri.

Film predstavlja adaptaciju istoimenog romana Henryja Bellamanna. Radnja je smještena u gradić na američkom Srednjem zapadu 1890-ih. Protagonist, koga tumači Robert Cummings, je mladi ljekar rodom iz grada koji će se tokom obavljanja prakse suočiti s mnogim mračnim tajnama svojih sugrađana, uključujući duševnu bolest, samoubistva i izopačenost među vlastitim kolegama, čija žrtva postaje njegov najbolji prijatelj, koga tumači Ronald Reagan.

Bellammanov roman je izdan dvije godine ranije i postao je bestseler, te je hollywoodski studio Warner Bros. brzo dobavio prava na ekranizaciju. Njegov "sočni" sadržaj je, međutim, postavio pitanje može li se uopće ekranizirati u skladu s uzusima tadašnjeg strogog cenzorskog kodeksa. Iako je Joseph Breen, šef hollywoodskog cenzorskog ureda, ispočetka prema tome bio skeptičan, na kraju mu je dostavljen zadovoljavajući scenarij iz koga su uspješno izbačeni svi "problematični" sadržaji.

Film je postigao veliku gledanost, a najbolji dojam je ostavio Reagan, iako se ne pojavljuje u glavnoj ulozi. To se najviše odnosilo na scenu u kojoj se njegov lik budi iz anestezije i vidi da su mu amputirane noge, te zavapi "Gdje je ostatak mene?". Reagan je kasnije tvrdio da mu je to najbolja i najdraža uloga u životu, te je rečenicu ("Where is the rest of me") iskoristio kao naslov svojih memoara 1966. godine. Uspjeh filma se, međutim, nije pretočio u naročito dojmljivu glumačku karijeru, s obzirom da je nedugo nakon dolaska filma u kino Reagan zbog ulaska SAD u rat regrutiran u američku vojsku.

1955. je po motivima filma snimljena i kratkotrajna TV-serija.

## Uloge
* Ann Sheridan ... Randy Monaghan
* Robert Cummings ... Parris Mitchell
* Ronald Reagan ... Drake McHugh
* Betty Field ... Cassandra Tower
* Charles Coburn ... Dr. Henry Gordon
* Claude Rains ... Dr. Alexander Tower
* Judith Anderson ... Mrs. Harriet Gordon
* Nancy Coleman ... Louise Gordon
* Kaaren Verne ... Elise Sandor
* Maria Ouspenskaya ... Madame von Eln
* Harry Davenport ... Pukovnik Skeffington
* Ernest Cossart ... Pa Monaghan
* Ilka Grüning ... Anna (kao Ilka Gruning)
* Pat Moriarity ... Tod Monaghan
* Minor Watson ... Sam Winters

## Reference

## Vanjske veze

* 
* 
* 
*
Qivitoq

***Qivitoq*** je danski igrani film snimljen 1956. u režiji Erika Ballinga. Protagonistica, koju tumači Astrid Villaume, je učiteljica koja iz Danske dolazi na Grenland u iznenadni posjet svom zaručniku, ali ga zatekne u naručju druge žene. Radnja prikazuje kako odlazi u ribarsko mjesto čekati brod za povratak u Dansku, ali tamo također upozna lokalnog trgovca (koga tumači Poul Reichhardt). *Qivitoq*, koji je predstavljao jedan od prvih danskih filmova u boji, impresionirao je publiku grenlandskim egzotičnim pejzažima, ali i vještim kombiniranjem melodrame i pustolovine. Bio je jedan od prvih filmova službeno kandidiranih za Oscar na stranom jeziku.

## Uloge
* Poul Reichhardt ... Jens Lauritzen
* Astrid Villaume ... Eva Nygaard
* Gunnar Lauring ... Marius Mariboe
* Randi Michelsen ... Fru Mariboe
* Bjørn Watt-Boolsen ... Dr. Erik Halsøe
* Kirsten Rolffes ... Sygeplejerske Kirsten Prage
* Niels Platou ... Pavia
* Dorthe Reimer ... Naja
* Justus Larsen ... Nuka
* Johanne Larsen ... Cæcilie
* Edward Sivertsen ... Zakarias

## Reference

## Vanjske veze
* 
* Qivitoq at the Danish Film Institute 
* Danish Film Database
Kibernetika

**Kibernetika** je nauka o upravljanju oslonjena na teoriju informacija, razvoj komunikacionih modela i proučavanje povratnih sprega kao i kontrolnih mehanizama prenošenja informacija i upravljanja. Razlikuje se od empirijskih nauka po tome što se ne interesuje za materijalnu formu, nego za organizaciju, obrazac i komunikaciju kod celina.

## Istorija kibernetike
Kibernetika se u raznim zemljama razvijala na rezličite načine. U zapadnim zemljama severoatlantske alijanse više ili manje ona se stopila sa opštom teorijom sistema i ceo red struka koje su bili povezeni sa kibernetikom su se razvili u samostalna područja, kao naprimer informatika, umetna inteligencija ili neuronska mreža.

U zemljama istočnog bloka kibernetika je u početku, iz čisto ideoloških razloga, smatrana za buržoasku kvazinauku. Počela je biti ponovo prihvaćena tokom 50-ih godina i na kraju je postala krovna disciplina za mnoge struke koje su se u zemljama mimo istočnog bloka osamostalile. Tako je npr. u sastavu kibernetike bila i informatika.

## Literatura
* 

## Vanjske veze

;General
* Norbert Wiener and Stefan Odobleja - A Comparative Analysis
* Reading List for Cybernetics
* ''Principia Cybernetica Web''
* Web Dictionary of Cybernetics and Systems 
* Glossary Slideshow (136 slides) 
* Basics of Cybernetics 
* What is Cybernetics? Livas short introductory videos on YouTube
* A History of Systemic and Cybernetic Thought. From Homeostasis to the Teardrop 
;Societies
* American Society for Cybernetics
* IEEE Systems, Man, & Cybernetics Society
* International Society for Cybernetics and Systems Research 
* The Cybernetics Society
Ystad (općina)

**Općina Ystad** (švedski: *Ystad kommun*)  je jedna od 
švedskih općina od 28,338 stanovnika na krajnjem jugu Švedske.

Administrativni centar općine je grad - Ystad od 18,350 stanovnika.

## Geografija
Općina Ystad prostire se u Grofoviji Skåne, na površini od 352.44 km².

## Historija
Općina je oformljena  - 1967., spajanjem grada Ystada i ruralnih općina u okolici.

## Općine prijatelji

* , Druskininkai
* , Świnoujście

## Reference

## Vanjske veze

* ''Službene stranice Općine Ystad''