open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Balegar

**Balegar** takođe **kotrljan** ili **prašinar** je crna zaobljena buba snažne građe, koja se hrani balegom sisara i u nju polaže jaja. Ima ih više stotina vrsta. Oni su važan deo ekosistema jer ga čiste od otpadaka. Mužjaci i ženke su dugi od 1 do 3 centimetara. Prednje noge su im prilagođene za kopanje. Postoje brojne vrste balegara. Mogu osetiti miris balege iz znatne udaljenosti i tada su u stanju da u jednom letu prelete i nekoliko kilometara. Često ih noću privlače svetla.

Stari Egipćani su iskazivali poštovanje prema jednoj vrsti balegara - skarabeju (*Scarabaeus sacer*). U staroegipatskoj religiji balegarovo kotrljanje kuglice izmeta po pesku bila je metafora za put sunca po nebu.

Ono po čemu se naročito razlikuju od ostalih insekata je sposobnost balegara da podignu teret koji je teži od njih samih. Na Univerzitetu Queen Mary u Londonu obavljen je neobičan eksperiment. Za leđa balegara zalepljen je konac kojim je bila vezana posuda. U nju je postepeno sipana voda sve dok je insekt bio u stanju da je vuče. Tim eksperimentom utvrđeno je da je balegar u stanju da vuče teret 1.141 put veći od sopstvene težine.

## Reference
Religijska denominacija

**Religijska denominacija** je podgrupa unutar određene religije koja djeluje pod istim imenom, tradicijom i identitetom.

Termin se često koristi da bi opisao razne kršćanske denominacije (primjerice istočno pravoslavlje, katoličanstvo, anglikanizam i brojne varijante protestantizma). Njime se također opisuju četiri ogranka judaizma (ortodoksni, konzervativni, reformirani i rekonstrukcionistički), kao i dva glavna ogranka islama (sunitski i šiitski).

U hinduizmu denominaciju determinira glavno božanstvo ili filozofsko uvjerenje, te ona obično ima specifične kulturne i religijske prakse. U veće hinduističke denominacije spadaju: šivaizam, šaktizam, višnuizam i smartizam.

## Nastanak denominacija
Denominacije se često razvijaju sporo, tijekom dugih vremenskih razdoblja, i iz brojnih razloga. Zbog historijskih događaja ili geografije, kulture i međusobnog utjecaja različitih grupa, članovi određene religije se polako počinju razlikovati u svojim stavovima. S vremenom članovi neke religije uviđaju da su razvili znatno drukčije stavove od ostalih članova te religije o teologiji, filozofiji, religijskom pluralizmu, etici i religijskim praksama i ritualima. Uslijed toga mogu nastati različite denominacije. U drugim slučajevima, denominacije nastaju veoma brzo, bilo kao posljedica odvajanja ili šizme unutar postojeće denominacije, bilo kao posljedica duhovnog oživljavanja ili buđenja određene skupine ljudi koja onda donosi odluku da formira novu denominaciju utemeljenu na tom novom iskustvu ili shvaćanju.
Terej

**Terej** () () je trački kralj, saveznik kralja Pandionа i muž njegove kćerke Prokne.
## Mitologija
Terej se oženio Proknom zato što je njenom ocu, kralju Pandionu, pomogao da porazi varvare koji su opseli Atinu. Terej je Proknu odveo u Trakiju, a posle pet godina srećnog braka, ona ga je zamolila da u goste pozove njenu sestru Filomelu, koja je ostala da živi u Atini. Terej je prihvatio molbu svoje žene, i brodovima krenuo po Filomelu u Atinu.

Kada je Terej, stigavši u Atinu, ugledao Filomelu, koja se od njihovog poslednjeg viđenja razvila u predivnu devojku, odmah se zaljubio u nju i strasno je poželeo. Svoje želje je uspeo sakriti dok je bio u palati kod kralja Pandiona, i uspeo ga je ubediti da dopusti svojoj kćerci da ode u posetu kod svoje sestre. Ni u toku putovanja brodom, Terej nije ništa pokušavao, ali čim su stigli u Trakiju, odveo je Filomelu u šumu i tamo je pokušao obljubiti. Filomela je uspela da se odbrani, a tada je Terej zatvorio u pastirsku kolibu, da bi je silom naterao da bude sa njim.

Prokni je rekao da joj je sestra umrla, a kada se posle izvesnog vremena vratio u kolibu, naišao je na još veći otpor Filomele, a ona mu je još i rekla da će pronaći način da sve obelodani pomoću vetra koji će preneti njene reči širom zemlje i neba. Da bi je sprečio u tome, Terej joj je odsekao jezik, ali je Filomela pronašla u kolibi razboj za tkanje i istkala pokrivač. i na njemu vest o svemu šta joj se dogodilo. Slučaj joj je pomogao da njen prekrivač dospe do njene sestre Prokne, koja je iskoristila Bahusove svečanosti i, dospevši do pastirske kolibe, oslobodila svoju sestru.

Prokna je krišom dovela Filomelu u Terejevu palatu, i tamo su skovale plan o strašnoj osveti. Bila je to najstrašnija osveta kakvu je mogla žena i majka da izmisli - Prokna je ubila svog sina koga je Terej veoma voleo, i uz Filomelinu pomoć pripremila ga za večeru svome mužu. Kada se Terej najeo, Prokna mu je rekla kakvim se mesom upravo pogostio. Terej je, u besu nasrnuo na Proknu mačem, a tada bogovi kazniše Tereja i pretvoriše ga u pticu kukavicu, Filomelu u lastu, a Proknu u slavuja, kojem je zauvek ostala na grudima mrlja crvena od krvi.

## Izvori
* Vojteh Zamarovski, *Junaci antičkih mitova*, *Leksikon grčke i rimske mitologije*, Zagreb 1985, str. 318.

## Vanjske veze
Radovci (Srbija)

**Radovci** su naselje u Srbiji u opštini Požega u Zlatiborskom okrugu. Prema popisu iz 2002. bilo je 429 stanovnika (prema popisu iz 1991. bilo je 470 stanovnika).

## Demografija
U naselju Radovci živi 362 punoletna stanovnika, a prosečna starost stanovništva iznosi 43,7 godina (41,8 kod muškaraca i 45,5 kod žena). U naselju ima 137 domaćinstava, a prosečan broj članova po domaćinstvu je 3,13.

Ovo naselje je velikim delom naseljeno Srbima (prema popisu iz 2002. godine), a u poslednja tri popisa, primećen je pad u broju stanovnika.

## Reference

## Vanjske veze

* Mape, aerodromi i vremenska situacija lokacija (Fallingrain)
* Gugl satelitska mapa (Maplandia)
Radovci

**Radovci** mogu biti:

* Radovci (Srbija), naselje u opštini Požega, Srbija
* Radovci (Slovenija), naselje u opštini Grad, Slovenija
Filomela

**Filomela** (; ) je žena trakijskog kralja Tereja.
## Mitologija

Filomela je srećno živela kod svog oca Pandiona kralja Atine, sve dok nije sa Terejom otišla u posetu kod svoje sestre Prokne u Trakiju.

Na putu do Trakije, Terej se zaljubio u Filomelu i došavši u Trakiju, on je nije poveo u palatu već u gustu šumu nadomak palate, gde je pokušao nasilno obljubiti. Filomela je uspela da mu se odupre, ali je Terej zatvorio u usamljenu kolibu, ne bi li je primorao popustljivost. Kada je, nakon nekog vremena ponovo došao, Filomela mu je rekla da o njegovom sramnom pokušaju neće ćutati, pa joj je Terej, uplašen pretnjom, odsekao jezik. Filomela je, našavši u kolibi razboj za tkanje, satkala platno na kome je napisala sve šta joj se dogodilo, i to poslala svojoj sestri Prokni .

Prokna je, kada je primila vest od Filomele, kradomice oslobodila svoju sestru i dovela je u palatu, gde su smislile osvetu Tereju. Prokna je ubila svoga sina, koga je Terej najviše voleo, i dala Tereju da jede njegovo meso .

Zevs je, kako sličan zločin nije oprostio ni svom sinu Tantalu, tako nije ni sestrama Prokni i Filomeli, kao ni Tereju koji je sve počeo, te je i njih, kao i svog sina, lišio ljudskog lika. Zevs je Tereja pretvorio u pticu kukavicu, Proknu u slavuja, a Filomelu u lastu.

## Reference
* Vojteh Zamarovski, *Junaci antičkih mitova*, *Leksikon grčke i rimske mitologije*, Zagreb 1985, str. 107.

## Reference

## Vanjske veze
Tantal (razvrstavanje)

**Tantal** može značiti:

* Tantal (mitologija), lik iz grčke mitologije
* Tantal (element), kemijski element s rednim brojem 73 i simbolom **Ta**
Taumant

**Taumant** je grčki morski bog.
## [[Etimologija]]
*Taumant* znači "čudo" (grč. N. *Θαῦμας*, *thaumatos*, G. *Θαύμαντος*), budući da vlada mnogim čudesnim i zadivljujućim pojavama na moru. Drugo mu je ime **Taumat**. 
## Karakteristike
Taumant je čudesni i prelijepi bog, koji se ljudima objavljuje u svoj svojoj čudesnoj ljepoti, često iznenada. Jedino stanovnici zemalja koje su udaljene od mora ne mogu vidjeti Taumanta, ali im je to velika želja. 
## [[Mitologija]]
### Bog Taumant
Taumant je rođen iz braka Geje, prelijepe Majke Zemlje, i njezinog sina, Ponta od Mora, nakon kastracije nebeskog boga Urana. Heziod nabraja Taumantovu braću i sestre, morska božanstva: starac Nerej, ponosni Fork, lijepa Keta i Euribija. Fork je oženio svoju sestru Ketu i postao predak čudovišta, a Taumant je oženio božicu lijepu kao i on, svoju nećakinju, Okeanidu Elektru, kćer Okeana i Tetije, morskih bogova i starih Titana. Elektra je rodila brzu i predivnu Iridu (Duga) i ružne nakaze, poluptice Harpije (Divlji vjetrovi) "lijepe kose". S tim da je Irida doista Taumantova kćer slaže se i Platon: "Onaj tko kaže da je Irida bila Taumantovo dijete čini dobru genealogiju." Higin tvrdi da su Harpije kćeri Taumanta, ali ne i njegove žene, već Ozomene; ipak, moguće je da je to ustvari samo Elektrin nadimak. Ciceron potvrđuje srodstvo Irde i Taumanta tako što piše da, budući da je prelijepa i čudesna, duga mora biti božanstvo povezano s bogom čuda, Taumantom. 
### [[Kentaur]] Taumant
Jedan se kentaur, polu-čovjek pola-konj, također zvao Taumant.
Žak Konfino

**Žak Konfino** (Leskovac, Srbija, 1892 - 1975.), jugoslovenski pisac i lekar, objavio je desetak knjiga pripovedaka i romana. Medicinu je studirao najpre u Beču (1910 - 1914.), a završio je u Bernu (1916 - 1918.). Njegovi preci proterani su iz Španije u XV veku i živeli su kao sefardski Jevreji u Carigradu i Solunu, da bi se krajem 18. i početkom 19. veka doselili u Leskovac. Još u vreme prvog svetskog rata Žak Konfino se vratio u Srbiju i kao lekarski pomoćnik služio je u Valjevu i Leskovcu, zatim je sa srpskom vojskom dospeo u Albaniju.

U rodnom gradu Leskovcu radio je kao lekar od 1920. do 1936. godine, kada je prešao u Beograd i otvorio privatnu ordinaciju, kao stručnjak za lečenje astme i rentgenologiju. Zahvaljujući Konfinu ,Leskovac je dobio prvi rentgen aparat još 1924 godine. Drugi svetski rat proveo je u zarobljeničkim logorima u Italiji, a posle oslobođenja Beograda radio je kao lekar Glavne vojne bolnice.

Pisao je priče, humoreske, putopise, članke, i objavljivao ih najpre u "Leskovačkom glasniku", a potom u "Jevrejskom životu", "Južnom pogledu", "Politici", "Srpskom književnom glasniku", "NIN"-u, "Medicinskom glasniku", "Ježu" i drugde. Knjige su mu prevođene na albanski, češki, engleski, mađarski, nemački, poljski, portugalski, slovački, turski. 
Prevodio je s nemačkog i italijanskog, a služio se takođe francuskim i portugalskim.

Žak Konfino se prvi put javio u književnosti tek u svojim četrdesetim godinama, i to humorističkim pričama.

## Bibliografija

**Pripovetke i humoreske**

* Moji opštinari, Beograd, 1934, »Geca Kon«
* Lica i naličja, Beograd, 1936, »Geca Kon«
* Humoreske, Beograd, 1941, »Geca Kon«
* Rotarijanci, Beograd, 1953, »Jež«
* Lekareve priče, Beograd, 1953, »Narodna knjiga«
* Nove humoreske, Beograd, 1960, »Minerva«

**Romani**

* Moj Jocko, Beograd, 1937, »Geca Kon«
* Moje jedinče, Beograd, 1952, »Prosveta«
* 100 godina – 90 groša, Beograd, 1952, »Novo pokolenje«
* Jesi li ti razapeo Hrista?, Beograd, 1968, »Jež«

**Drame**

* Plagijat
* Siroto moje pametno dete
* Zaklinjem se
* U sredu se registrujem
* Krv nije voda (takođe i pod naslovom Eksperiment)
* Štrajk u zarobljeničkoj bolnici (takođe i pod naslovom Repatrirci)

**Popularna medicina**

* Požuri doktore! Priručnik za lekare i medicinare, a, vala, i za bolesne i zdrave

## Izvori
http://www.jevrejski-glas.freeservers.com/10-feb/Galerija.html

## Vanjske veze
*
Kobilje

**Kobilje** može biti:

* Kobilje (Malo Crniće), naselje u opštini Malo Crniće, Srbija
* Kobilje (Brus), naselje u opštini Brus, Rasinski okrug, Srbija
* Kobilje (Kruševac), naselje grada Kruševca, Srbija
* Kobilje (Slovenija), naselje i sjedište opštine Kobilje, Republika Slovenija
Berkovci (Križevci)

**Berkovci** je naselje u slovenskoj Općini Križevcima. Berkovci se nalazi u pokrajini Štajerskoj i statističkoj regiji Pomurju. 

## Stanovništvo
Prema popisu stanovništva iz 2002. godine naselje je imalo 134 stanovnika.

## Izvor
Berkovci

**Berkovci** mogu biti:

* Berkovci (Križevci), u opštini Križevci, Republika Slovenija
* Berkovci (Moravske Toplice), u opštini Moravske Toplice, Republika Slovenija
Općina Kobilje

**Općina Kobilje** (slo.:**Občina Kobilje**) je općina u sjeveroistočnoj Sloveniji u pokrajini Prekomurje i statističkoj regiji Pomurje. Središte općine je naselje Kobilje sa 570 stanovnika.

## Geografija
Općina Kobilje nalazi se u sjeveroistočnom dijelu Slovenije na granici sa Mađarskom.

Općina se prostire u krajnje istočnom dijelu pokrajine Prekomurje, na mjestu gdje ravničarski dio pokrajine prelazi u pobrđe Goričko.
U općini vlada umjereno kontinentalna klima.

Na području općine nema značajnih vodotoka, a svi mali vodotoci su u slivu riječice Lendave.

## Naselja u općini
U općini se nalazi jedno naselje Kobilje.

## Izvor

## Vanjske veze
* Službena stranica općine
Strehovci

**Strehovci** (mađarski: *Őrszentvid*, prekomurski: *Strejovci*) je naselje u slovenskoj Općini Dobrovnik. Strehovci se nalaze u pokrajini Prekmurju i statističkoj regiji Pomurju. 

## Stanovništvo
Prema popisu stanovništva iz 2002. godine naselje je imalo 232 stanovnika.

## Izvor
Dobrava

**Dobrava** može značiti:
** Naselja u Sloveniji
* Dobrava (Izola), slovensko naselje u općini Izola
* Dobrava (Križevci), slovensko naselje u općini Križevci
* Dobrava (Ormož), slovensko naselje u općini Ormož
* Dobrava (Radeče), slovensko naselje u općini Radeče
* Dobrava (Radlje ob Dravi), slovensko naselje u općini Radlje ob Dravi
* Dobrava (Trebnje), slovensko naselje u općini Trebnje
Lukavci (razvrstavanje)

**Lukavci** može značiti:

**[[Hrvatska]]**
* Lukavci (otoci), otočići u Korčulanskom kanalu

**[[Slovenija]]**
* Lukavci (Križevci, Slovenija), naselje u Općini Križevci
Lukavci (otoci)

**Lukavci** su otočići u Korčulanskom kanalu, oko 3 km zapadno od Šćedra. Od južne obale otoka Hvara (tj. od mjesta Sveta Nedjelja) su udaljeni oko 3 km.

Veći otok je površine 0,027 km², s dužinom obalnog pojasa 650 m i najvišom točkom od 5 metara.

Manji otok, 600 m jugozapadno od većeg, je površine 0,017 km², s dužinom obalnog pojasa 480 m i najvišom točkom od 5 metara. Na manjem otoku je i svjetionik koji daje svjetlosni signal R Bl 3s. Nazivni domet svjetionika je 5 milja.
Zasadi

Pojam **Zasadi** se može odnositi na:

* Zasadi (Destrnik), naseljeno mesto u opštini Destrnik, Republika Slovenija
* Zasadi (Križevci), naseljeno mesto u opštini Križevci, Republika Slovenija;
Dolič

**Dolič** može značiti:

Naselja u **[[Slovenija|Sloveniji]]**
* Dolič (Destrnik, Slovenija), naselje u općini Destrnik
* Dolič (Kuzma, Slovenija), naselje u općini Kuzma
* Gornji Dolič, naselje u općini Mislinja
* Spodnji Dolič, naselje u općini Vitanje
Kuzma (Kuzma)

**Kuzma** (mađarski:*Kuzma*, prekomurski:*Küzdoblani*) je naselje i središte istoimene općina u sjevernoj Sloveniji. Kuzma se nalaze u sjevernom dijelu pokrajine Prekmurje na granici sa Austrijom.

## Stanovištvo
Prema popisu stanovništva iz 2002. godine Kuzma je imala 376 stanovnika.

## Vanjske veze
* Satelitska snimka naselja, plan naselja
Banuta

**Banuta** (mađarski: *Bánuta*) je naselje u slovenskoj Općini Lendavi. Banuta se nalazi u pokrajini Prekomurju i statističkoj regiji Pomurju. 

## Stanovništvo
Prema popisu stanovništva iz 2002. godine naselje je imalo 75 stanovnika.

## Izvor
Banuta (razvrstavanje)

**Banuta** može označavati:

* Banuta, naselje u Sloveniji
* Anne-Marie Bănuţă, francuska fudbalerka
* Alexandru Bănuță, rumunjski fudbaler
Gornji Slaveči

**Gornji Slaveči** (mađarski: *Felsőcsalogány*, prekomurski: *Gorenji Slaveči ili Zgornji Slaveči*, njemački: *Ober Slabitsch*) je naselje u slovenskoj Općini Kuzma. Gornji Slaveči se nalaze u pokrajini Prekmurju i statističkoj regiji Pomurju. 

## Stanovništvo
Prema popisu stanovništva iz 2002. godine naselje je imalo 482 stanovnika.

## Izvor
Kuzma

**Kuzma** može biti:

* Opština Kuzma, opština u Republici Sloveniji
* Kuzma (Slovenija), naseljeno mjesto i središte opštine Kuzma, Republika Slovenija
* Kuzma (Voćin), naseljeno mjesto u opštini Voćin, Slavonija, Republika Hrvatska
* Kuzma Perjasička, naseljeno mjesto grada Slunja, Kordun, Republika Hrvatska
Brezovec

**Brezovec** može biti:

* Brezovec (Slovačka), naseljeno mjesto u okrugu Snina, Prešovski kraj, Republika Slovačka
* Brezovec (Sveti Martin na Muri), naseljeno mjesto u opštini Sveti Martin na Muri
* Brezovec (Lendava), naseljeno mjesto u opštini Lendava
* Brezovec (Cirkulane), naseljeno mjesto u opštini Cirkulane
* Brezovec Zelinski, naseljeno mjesto u gradu Sveti Ivan Zelina
* Brezovec pri Rogatcu, naseljeno mjesto u opštini Rogatec
* Brezovec pri Polju, naseljeno mjesto u opštini Podčetrtek
Dolga vas

**Dolga Vas** može biti:

* Dolga Vas (Lendava), naseljeno mjesto u opštini Lendava, Republika Slovenija
* Dolga Vas (Kočevje), naseljeno mjesto u opštini Kočevje, Republika Slovenija
Gaberje

**Gaberje** može biti:

* Gaberje (Ajdovščina), naseljeno mjesto u opštini Ajdovščina, Republika Slovenija
* Gaberje (Lendava), naseljeno mjesto u opštini Lendava, Republika Slovenija
Kot

**Kot** ili **KOT**, može označavati:
* Kot (prezime), poljsko prezime
* Eric Kot (1966 -), kineski glumac
* Keepers of Tradition, ekspanzije igre s trgujućim kartama *Vampire: The Eternal Struggle*
* Lagwan jezik, čadski jezik koji se govori u sjevernom Kamerunu i jugozapadnom Čadu
* The King of Town, lik u animiranoj web-seriji *Homestar Runner*; v. Popis likova u Homestar Runner

## Toponimi
; Afganistan
* Kot (distrikt), provincija Nangarhar

; Kina
* Kowloon Tong Station, stanica metroa u Hong Kongu

; Indija
* Kot (Agra), Uttar Pradesh
* Kot (Fatehpur), Uttar Pradesh

; Pakistan
* Kot Diji, arheološki lokalitet na rijeci Ind
* Kot Lakhpat stambeno-industrijski kvart Lahorea, Punjab
* Kot Rajput, grad u distriktu Lahore, Punjab
* Kot Sabzal, grad u distriktu Bahawalpur, Punjab
* Kot (Swat), planinski dom u sjevernom Pakistanu

; Poljska
* Kot (Varminsko-mazursko vojvodstvo)

; Slovenija
* Kot (dolina), dolina u Julijskim Alpima
* Kot, selo u Općini Ig
* Kot (Lendava), selo u Općini Lendava
* Kot na Pohorju, selo u Općini Slovenska Bistrica
* Kot ob Kolpi, selo u Općini Črnomelj
* Kot pri Damlju, selo u Općini Črnomelj
* Kot pri Prevaljah, selo u Općini Prevalje
* Kot pri Rakitnici, selo u Općini Ribnica
* Kot pri Ribnici, selo u Općini Ribnica
* Kot pri Veliki Slevici, selo u Općini Velike Lašče
Mostje

**Mostje** može značiti:

Naselja u **[[Slovenija|Sloveniji]]**
* Mostje (Lendava, Slovenija), naselje u općini Lendava
* Mostje(Juršinci, Slovenija), naselje u općini Juršinci
Petišovci

**Petišovci** (mađarski: *Petesháza*) je naselje u slovenskoj Općini Lendavi. Petišovci se nalazi u pokrajini Prekomurju i statističkoj regiji Pomurju. 

## Stanovništvo
Prema popisu stanovništva iz 2002. godine naselje je imalo 843 stanovnika.

## Izvor
Općina Hodoš

Opština **Hodoš** (, ) je jedna od opština Pomurske regije u državi Sloveniji. Sedište opštine je istoimeno naselje **[[Hodoš]]**.

Opština Hodoš je jedna od opština sa mađarskom nacionalnom manjinom u Sloveniji, a u opštinskim ustanovama mađarski jezik je kozvaničan sa slovenačkim.

## Prirodne odlike

**Reljef**: Opština Hodoš nalazi se u krajnje severoistočnom delu Slovenije i granična je sa Mađarskom. Opština se prostire u severnom delu oblasti Prekomurje, koji pripada pobrđu Goričko.

**Klima**: U opštini vlada umereno kontinentalna klima.
 
**Vode**: Najvažniji vodotok je rečica Velika Krka, koja na protokom kroz opštinu prelazi u Mađarsku. Ostali vodotoci su mali i njene su pritoke.

## Stanovništvo
Opština Hodoš je veoma retko naseljena.

Opština Hodoš je jedna od 3 opštine sa mađarskim stanovništvom u Sloveniji. Većinsko stanovništvo u opštini su Mađari (59%), a manjinsko Slovenci (35%). U opštinskoj samoupravi mađarski jezik je u ravnomernom položaju sa slovenačkim.

Opština Hodoš je takođe jedina opština u Sloveniji u kojoj je pretežna veroispovest evangelističko-protestanska.

## Naselja opštine

## Vanjske veze

* Zvanična stranica opštine Hodoš (na slovenačkom i mađarskom jeziku)
Hodoš

**Hodoš** (mađarski: *Őrihodos*, njemački: *Hodosch*) je naselje i središte slovenske Općine Hodoš. Hodoš se nalaze u pokrajini Prekmurju i statističkoj regiji Pomurju. U Hodošu su živjeli Juri Cipot (pisac) i Janoš Kardoš (pisac, pjesnik i prevodilac), a u mjestu je bio rođen pisac Rudolf Cipot, sin Jurija Cipota.

## Stanovništvo
Prema popisu stanovništva iz 2002. godine naselje je imalo 251 stanovnika.

## Značajne osobe
* Sonja Roman , atletičarka

## Izvor
Hodoš (razvrstavanje)

**Hodoš** može značiti:

* Hodoš, selo i sedište opštine Hodoš u Sloveniji.
* Hodoš (Rumunija), selo u opštini Brestovac u Rumuniji.
Krplivnik

**Krplivnik** (mađarski: *Kapronak*) je naselje u slovenskoj Općini Hodoš. Krplivnik se nalaze u pokrajini Prekmurju i statističkoj regiji Pomurju. 

## Stanovništvo
Prema popisu stanovništva iz 2002. godine naselje je imalo 105 stanovnika.

## Izvor
Juri Cipot

**Juri Cipot** (mađ.: **Czipott György,** prek.: **Djürji Cipott**) (Černelavci, 6. travnja, 1793. ili Puconci, 1. travnja, 1794. – Hodoš, 9. studenog, 1834.) slovenski evangelički pastor i pisac u Mađarskoj.

Rođen je u Prekmurju u Černelavcima (*Csernelóc,* kasnije *Kisszombat*), no prema drugim izvorima rođen je u Puconcima. Njegov otac je bio Mikloš Cipot a majka Flora Pekitš.
Cipot je pohađao Evangelički licej u Šopronu i studirao teologiju. Bio je kapelan u Kermendinu *(Körmend)* i Legradu u Hrvatskoj.

Njegov sin Rudolf Cipot je također bio pisac i svećenik.

## Djela
* **Duševni blagoslovi** (Dühovni áldovi ali molitvene knige Krszcsenikom na szrdcza i düse opravo i obeszeljávanye vu tuzni 'zitka vöraj. Szpravlene po Czípott Gyürji Evangelicsánszke Hodoske Fare Dühovniki. V. Sombathéli z Perger Ferentza píszkmi 1829.)

## Literatura
* Muravidéki életrajzi lexikon 
* **Anton Trstenjak:** *Slovenci na Ogrskem* Narodopisna in književna črtica, OBJAVA ARHIVSKIH VIROV, Maribor 2006.
Janoš Kardoš

**Janoš Kardoš** (; Noršinci, 13. februar 1801 — Hodoš, 12. avgust 1873) je bio slovenački pisac, prevodilac i evangelistički sveštenik.

Rođen je u Prekmurju, u Mađarskoj, službovao kao sveštenik u Hodošu *(Őrihodos)*. Značajniji radovi su mu prevod evangeličke Biblije, prevod mađarskih pesama (od Šandor Petefija, Janoš Aranjija, Mihaj Verešmartiija, i drugih.) na prekomurski jezik. Pored prevoda napisao je jedan školski udžbenik i pesmaricu.

U revoluciji 1848 — 1849. godine, Kardoš i evangelički Slovenci se pridružili Lajoš Košutu, dok se katolički deo populacije opredelio da stane na stranu Habzburške dinastije. I pored poraza revolucije, Slovenci su ostali do kraja na strani Mađara. U toku mađarizacije, političari su nazivali Slovence *„Vendi”* ili *„Vendski Slovenci”*, a to su u stvari stari Sloveni a ne Slovenci. Ova teorija je političko pitanje a ne naučno.''

## Literatura
* Marija Kozar: Etnološki slovar Slovencev na Madžarskem, Monošter-Szombathely 1996.
Rudolf Cipot

**Rudolf Cipot** (mađ.: *Czipott Rudolf*) (Hodoš, 14. siječnja, ili 18. lipnja 1825. – Puconci, 20. svibnja, 1901.) slovenski je evangelički svećenik, dekan i spisatelj u Mađarskoj. Sin Juriva Cipota.

Otac u je bio hodoški *(Őrihodos)* pastor u Prekmurju, a majka mu je bila Elizabet Huter, njemačkog podrijetla, iz Gradišća. Njezin otac također je bio pastor u Kukmirnu kod Novigrada *(Güssing).* Rudolf je bio prve dijete u obitelji, i imao je dva brata - Lojza i Jožefa.
Kad Juri je umro, Elizabeta i dijeta su se odselili u Šopron. Rudolf tamo je pohađao liceju (1835.-1847.), zatim studirao u Beču, gdje je radio kao privatni učitelj. Borio se u revoluciji 1848. godine. Kasnije se vratio i kapelanovao u Kővágóőrsu (kod Blatnog jezera). Zaređen je 26. listopada, 1848. godine.

5. travnja, 1853. godine odselio se u mjesto Vése (Šomodska županija), gdje je za ženu uzeo Idu Török.

## Djela
* Predga 1888-ga leta oktobra 28-ga dnéva na dén reformátzie : vu Battyándszkoj (Püczonszkoj) ev. czérkvi. : V-Szoboti (Muraszombat) : stampano z-piszkmi Grünbaum Márka, 1888.
* Predga 1883-ga leta Octobra 14-toga dneva, liki na sztotni szpoumenek nasztávlanya Püczonszkoga Szpráviscsa czérkevnoga : i zkrátkim dojszpisüvanyem prigode püczonszke gmajne. V Keszthelyi vödána na sztroski pobozsnoga gmajnara Kühar Stevana Tesanovszkoga, 1884. 20. p.
* Vcsenyé konfirmátzie. V-Szoboti (Muraszombat) : Czérkevno szpráviscse püczonszko, l888. 44. p.

## Izvori
* Muravidéki életrajzi lexikon 
* Czipott Rudolf önéletrajza (1886. május 5.)
Sonja Roman

**Sonja Roman** (Hodoš 11. mart 1979 ) je slovenačka atletičarka, specijalista za trčanje na 1.500 metara.

Najveći uspeh je postigla na Evropskom prvenstvu u dvorani 2009. u Torinu osvojivši bronzanu medalju. Učestvovala je na Olimpijskim igrama 2008. i 2012., Svetskim prvenstvima: na otvorenom 2007. u Osaki, 2009. u Berlinu i 2013. u Moskvi, a u dvorani 2003. u Birmingemu, 2004. u Budimpešti, 2006. u Moskvi i 2008. u Valensiji, Evropskim prvenstvima na otvorenom 2002. u Minhenu i 2006. u Geteborgu, i u dvorani 2005. u Madridu, 2007. u Birmingemu i 2009. u Torinu.

U svom prvom velikom međunarodnom takmičenju učestvovala je kao juniorka na Svetskom juniorskom prvenstvu na otvorenom 1998. u Ansiju kada se takmičila u trci na 800 metara.

Povremeno trči i na distancama od 1.000 i 3.000 metara.

Romanova je visoka 1,68 metara, a teška 54&nbsp;kg.

### Na otvorenom

### U dvorani

## Vanjske veze
* IAAF, Profil Sonje Roman
Općina Ljutomer

**Općina Ljutomer** (slovenski: *Občina Ljutomer*) je općina u sjeveroistočnoj Sloveniji u pokrajini Štajerskoj i statističkoj regiji Pomurje. Središte općine je naselje Ljutomer sa 3.413 stanovnika.

## Geografija
Općina Ljutomer nalazi se u sjeveroistočnom dijelu Slovenije. Dio istočne granice općine je i državna granica prema Hrvatskoj. Zapadni dio područja općine pripada istočnim Slovenskim Goricama, brdskom području poznatom po vinogradarstvu i vinarstvu. U istočnome dijelu općine teče rijeka Mura.

U općini vlada umjereno kontinentalna klima.
Najznačajniji vodotok u općini je rijeka Mura. Ostali vodotoci su mali i njeni su pritoci.

## Naselja u općini
Babinci, Bodislavci, Branoslavci, Bučkovci, Cezanjevci, Cuber, Cven, Desnjak, Drakovci, Globoka, Godemarci, Gresovščak, Grlava, Ilovci, Jeruzalem, Krapje, Krištanci, Kuršinci, **[[Ljutomer]]**, Mala Nedelja, Mekotnjak, Moravci v Slovenskih Goricah, Mota, Noršinci pri Ljutomeru, Nunska Graba, Plešivica, Podgradje, Precetinci, Presika, Pristava, Radomerje, Radomerščak, Radoslavci, Rinčetova Graba, Sitarovci, Slamnjak, Spodnji Kamenščak, Stara Cesta, Stročja vas, Šalinci, Vidanovci, Vogričevci, Zgornji Kamenščak, Železne Dveri

## Izvor

## Vanjske veze
* Službena stranica općine
Babinci

**Babinci** je naselje u slovenskoj Općini Ljutomeru. Babinci se nalazi u pokrajini Štajerskoj i statističkoj regiji Pomurju. 

## Stanovništvo
Prema popisu stanovništva iz 2002. godine naselje je imalo 292 stanovnika.

## Izvor
Krapje

**Krapje** može označavati:
* Krapje (Jasenovac), naselje u Hrvatskoj
* Krapje (Ljutomer), naselje u Sloveniji
Jeruzalem (razvrstavanje)

Jeruzalem je drevni grad u Izraelu/Palestini. Pod istim imenom se također mogu podrazumijevati:

* Jeruzalem (Ljutomer), naselje u Sloveniji;
* ''Jeruzalem'' (roman), roman švedske književnice Selme Lagerlöf
Ljutomer

**Ljutomer** (prekomurski:*Lutmerk*, njemački:*Luttenberg*) je grad i središte istoimene općina u sjevernoistočnoj Sloveniji. Ljutomer se nalazi oko 40&nbsp;km istočno od Maribora u blizini granice sa Hrvatskom u pokrajini Štajerskoj i statističkoj regiji Pomurje.

## Stanovištvo
Prema popisu stanovništva iz 2002. godine Ljutomer ima 3.413 stanovnika.

## Vanjske veze
* Službena stranica grada
* Satelitska snimka grada
Kodiak, Alaska

**Kodiak** je grad, luka i okrug (borough) u američkoj saveznoj državi Aljaska od 6 130 stanovnika.

## Geografija
*Kodiak* leži na jugu Aljaske u Zaljevu Chiniak na sjeveroistočnoj obali otoka Kodiak.
## Klima
*Kodiak* ima Okeansku klimu prema Köppenovoj klasifikaciji sa dugim i hladnim zimama i relativno blagim ljetima.
## Historija
Izvorni stanovnici toga kraja bili su indijanci Alutiit, prvi Evropljani koji su doplovili do tog kraja bili su Rusi - 1741. Grad je formalno osnovao 1792. kao stanicu za otkup krzna ruski traper i tadašnji direktor Sjeveroistočne kompanije (to je kasnije postala Rusko-američka kompanija) - Aleksandar Baranov. Isprva se mjesto zvalo *Pavlovski gavan* (Pavlova luka) a kasnije se ustalilo ime **Pavlovskaja** (ruski: *Повловская*). Baranov je tu premjestio i sjedište svoje kompanije iz dotašnjeg sjedišta Zaljeva troje svetaca (Бухта Трёх Святителей) koje se nalazilo na istom otoku ali je imalo lošiju luku, pa je ono uskoro puno veće i značajnije. Kad je Carska Rusija prodala Aljasku Sjedinjenim Američkim Državama - 1867. grad je prezvan u *Kodiak* kako su lokalni indijanci zvali svoj otok. Grad je pretrpio velika oštećenja 1912. nakon erupcije vulkana Novarupta, kad je bio sav zatrpan pepelom, a i 1964. nakon serije tsunamija izazvanih snažnim potresom, tad je razrušen veliki dio grada.

Za vrijeme Drugog svjetskog rata Amerika se bojala da bi Japan mogao napasti Aljasku, pa je pretvorila otok u utvrdu i izgradila aerodrom i pomorsku bazu. Njom se danas služi Američka obalna straža.
## Znamenitosti i atrakcije
Kodiak je grad u kom se nalazi jedna od rijetkih bogoslovija ruske pravoslavne crkve na tlu Sjedinjenih Američkih Država. U gradu se nalazi i muzej Aleksandra Baranova, sa artefaktima iz doba ruske vladavine. Od 1995. grad ima i Muzej Alutiita sa arheološkim lapidarijem koji izlaže artefakte lokalnih indijanaca.
## Privreda
Prije Drugog svjetskog rata ekonomija grada bazirala se na uzgoju krava i ribolovu na losose i haringe. Nakon rata Kodiak se okrenuo prema puno unosnijem kaveznom uzgoju školjaka i lovu na rakove pa je izrastao u jednu od najvećih ribarskih luka u Sjedinjenim Američkim Državama uz prateću industriju konzerviranja.
## Reference

## Literatura

* 
* 
* 
* 
* 
* 

## Vanjske veze

* Službene stranice grada  
* ''Kodiak''
Tulipan

## Opis biljke

Tulipan je biljka koja ima lukovicu (geofita) koja je kruškolikog oblika, zaobljena s jedne strane, a s druge spljoštena. Dobio je ime posredstvom turskog naziva *tülbent* koji se temelji na perzijskoj riječi *[[turban]]*. Iz lukovice raste niska biljka, visine između 10 i 70 cm. Najčešće ima 2-6 listova (pojedine vrste imaju do 12 listova), zelene ili blijedozelene boje, dosta širokih, prema vrhu zašiljenih, donekle mesnatih. Cvjetna stapka je mesnata, krhka, na kraju se nalazi kupasti, zdjelasti, resasti ili zvjezdasti cvijet. Cvjetovi su veliki i rastu na vrhu stabljike. Uobičajeno je da jedan cvijet raste na jednoj stabljici, premda postoje vrste koje imaju i do 4 cvijeta na jednoj stabljici. Cvjetovi su veliki, raznih boja, najčešće s tri latice, velikim tučkom u sredini i prašnicima oko tučka. Cvate od travnja do svibnja. Dijele se na dva načina; po obliku cvijeta i po vremenu cvatnje.

### Po obliku cvijeta

* Tulipani Fosteriana : naraste 20–40&nbsp;cm, ima 3-4 lancetasta lista, cvjetovi su dugi do 15&nbsp;cm, zvonastog oblika, blješteće crvene boje, s crnom osnovom cvijeta i žutim rubom.
* Tulipani Triumph : naraste do 45&nbsp;cm, listovi su mu široki, cvjetovi krupni i širokog spektra boja. Cvate početkom travnja.
* Tulipani Darwin : naraste u visinu 50–60&nbsp;cm, cvjetna stapka je tanka i snažna, cvjetovi krupni i četvrtastog oblika. Cvate sredinom travnja.
* Ljiljanoliki Tulipan : podsjeća na ljiljan, naraste 50–55&nbsp;cm, cvijet je uzak i dugačak. Cvjetne latice su na vrhu zašiljene i pri rascvjetavanju se šire prema van.
* Tulipani Cottage : zbirna klasa tulipana. Cvjetovi su ovalni, čvrsti, a postoje i sorte okruglog, četvrtastog i izduženog oblika cvijeta.
* Tulipani Papagaji : ima latice nejednake veličine, po rubu nazubljene, cvjetne stapke su duge od 35–55&nbsp;cm, cvjetovi su jednostavni, kupasti, često nepravilno isprugani raznim bojama.

### Po vremenu cvatnje
* vrlo rano cvatući (od kraja prosinca do 15. siječnja)
** rano cvatući (od 15. siječnja do 15. veljače)
* normalno cvatući (od 15. veljače do 15. ožujka)
** kasno cvatući (od 15. ožujka do 15. travnja)
* vrlo kasno cvatući (od 15. travnja do sredine lipnja)

## Vrste

## Reference

* Blunt, Wilfrid. *Tulipomania*
* Clusius, Carolus. *A Treatise on Tulips*
* Dash, Mike. *Tulipomania*
* Pavord, Anna. *The Tulip*
* Pollan, Michael. *[[The Botany of Desire]]*

## Vanjske veze
* Stari tulipani 
* Dar tulipana 
* elegant-tulip-bulbs.com: Podaci o oko 3700 imena tulipana 
;Ostali projekti
Prirodni rezervat

**Prirodni rezervat** (ili **rezervat prirode**) je područje koje je zaštićeno zbog svog značaja za floru i faunu, te geološkog ili nekog drugog posebnog interesa. Prema IUCN kategorizaciji, rezervati prirode pripadaju prvoj kategoriji zaštićenih područja, pod zajedničkim nazivom - *područja divljine*.

## Kategorija Ia - strogi rezervat prirode
Strogi rezervat prirode (IUCN kategorija Ia) je područje zaštićeno od svega osim lagane ljudske upotrebe u cilju zaštite biološke raznolikosti, a možda i njegovih geoloških/geomorfnih osobina. Ova područja su često dom gustim autohtonim ekosistemima u kojima je zabranjeno svako djelovanje ljudi osim u cilju izrade naučnih studija, praćenja okoliša i obrazovanja. Zbog toga predstavljaju idealno netaknuto okruženje koje omogućava mjerenje vanjskog ljudskog utjecaja usporedbom s drugim područjima.

Primarni cilj svrstavanja nekog područja u ovu kategoriju je: očuvati regionalno, nacionalno ili globalno izuzetne ekosisteme, vrste (pojave ili agregacije) i/ili karakteristike georaznolikosti koje će se formirati uglavnom ili u potpunosti neljudskim silama. 
## Kategorija Ib - posebni rezervat prirode
Posebni rezervat prirode (IUCN kategorija Ib) je zaštićeno, nepromijenjena ili neznatno izmijenjeno područje, sa svojim prirodnim osobinama, bez utjecaja stalnog ili značajnog staništa ljudi, i njima se upravlja kako bi se očuvalo njihovo prirodno stanje. 

## Hrvatska
Prema Upisniku zaštićenih područja Ministarstva zaštite okoliša i prirode (stanje 07. siječnja 2013.) u Republici Hrvatskoj ukupno je 82 Prirodnih rezervata.

## Povezano
* Zaštićeno područje
** Spomenik prirode
** Park prirode

## Reference

## Vanjske veze
Trg

**Trg** je otvoreni prostor okružen kućama koji se obično nalazi u srcu tradicionalnog grada i na kojem se okuplja zajednica. Često su na trgu važne ustanove, kao što su sudnica ili gradska vijećnica.

Trgovi su prikladni za tržnice, koncerte, političke skupove i druge događaje koji trebaju širok otvoren prostor. Kako su obično u središtu grada, trgovi često imaju dućane i butike. Trg često ima fontanu, zdenac, spomenik ili kip.

U urbanizmu, trg je planirano otvoreno područje u gradu, obično četverokutna oblika. Neki su trgovi dovoljno veliki da služe kao "narodni trgovi" na kojima se zbivaju povijesni događaji jedne nacije. U Zagrebu je takvu ulogu do 20. stoljeća imao Markov trg, da bi ga zamijenio Jelačićev trg. Drugi takvi trgovi u svijetu jesu, na primjer, Crveni trg u Moskvi, Trg nebeskog mira u Pekingu, National Mall u Washingtonu i Trafalgar Square u Londonu.

## Galerija trgova

Datoteka:Zagreb trg bana Jelačića.jpg|mini|Trg bana Jelačića u Zagrebu
Datoteka:Beograd IMG 9253 trg republike.JPG|Trg Republike u Beogradu
Datoteka:Trg_Prokurative.JPG|Trg Republike (Prokurative) u Splitu
Datoteka:Largeviewtimessquare.jpg|Times Square u New Yorku 
Datoteka:Stpeteskyline.jpg|Isakijevski trg u Petrogradu
Datoteka:Petersburg-square.jpg|Trg palače u Petrogradu
Datoteka:Red square kremlin.jpg|Crveni trg u Moskvi
Datoteka:Naghshe Jahan Square Isfahan modified.jpg|Nakš-e Džahan u Isfahanu
Datoteka:Paternoster Square.jpg|Trg Paternoster u Londonu
Datoteka:Brasov square.jpg|Glavni trg u Brasovu
Datoteka:Kyiv mainsquare.jpg|Majdan Nezaležnosti u Kijevu
Datoteka:Czechia, Jicin, Wallenstein's square.jpg|Wallensteinov trg u Jicinu
Datoteka:Eberswalde-marktplatz.jpg|Trg u Eberswaldeu
Datoteka:Berckheyde, Gerrit - Dam square Amsterdam - Gemäldegalerie Alte Meister (Dresden).jpg|Trg Dam u Amsterdamu
Datoteka:Hungary-Pecs Main Place.jpg|Glavni trg u Pečuhu


## Vanjske veze
Kaos

**Kaos** ili **haos** (od grč. Χάος, *Kháos*), stanje bez reda i predvidljivosti.

U kontekstu grčke mitologije, *[[Kaos (mitologija)|Kaos]]* se odnosi na početno stanje svemira. Kineska mitologija također spominje kaos od kojeg je sve nastalo.

Danas se kaos često povezuje uz teoriju kaosa, koja govori o vrlo specifičnoj vrsti nepredvidljvosti.

## Povezano

* Kaos (mitologija)
* teorija kaosa
Motorna vozila

**Motorna vozila** odnose se na različite konstrukcije (strojni sistemi - samohodni strojevi), koje imaju različite zadatke:
* prijevoz ljudi i roba po izgrađenim saobraćajnicama;
* obavljanje zadataka van puteva (različite radne operacije u poljoprivredi, šumarstvu, građevinarstvu i drugim privrednim granama).

Dvije osnovne vrste vozila:
* transportna vozila (brzina vozila predstavlja osnovni pokazatelj njihove funkcionalne prikladnosti);
* radna vozila (sila na poteznici predstavlja osnovni pokazatelj njihove funcionalne prikladnosti).

Osnovni sistemi i mehanizmi motornih vozila:

* Motor
* Transmisija (sistem za prijenos snage)
:* Spojnica
:* Mjenjač
:* Zglobni prenosnik
:* Glavni prenosnik
:* Diferencijal
:* Pogonska poluvratila
* Sistem za kočenje
* Sistem za oslanjanje
* Sistem za upravljanje
* Noseća struktura
* Oprema i uređaji
Balkon

**Balkon** je arhitektonski element (izbočen i ograđen prostor na katovima građevina). Obično je ukrašen te ima estetsku svrhu. U Evropi se počinje masovno graditi u doba renesanse dok se prije gradi vrlo rijetko.

Balkon je i naziv za povišeni dio gledališta u kazalištu ili koncertnoj dvorani često sa odvojenim ložama i zasebnim ulazima.

## Galerija


Datoteka:Balcone di Giulietta a Verona.jpg|Julijin balkon, vila Capuleti u Veroni.
Datoteka:Edouard Manet - The Balcony - Google Art Project.jpg|Édouard Manet: *Le balcon*.
Datoteka:Oscar Bluhm Auf dem Balkon.jpg|*Auf dem Balkon* (na balkonu), Oscara Bluhma.
Datoteka:Conjunt de Tres Edificis - 004.jpg|Katalonski modernizam (nepoznati arhitekt), balkon od kovanog željeza.
Sjaj

**Sjaj** nekog materijala odražava se u načinu na koji svjetlost djeluje na njegovu površinu.

U mineralogiji sjaj može biti važno svojstvo u identifikaciji minerala, pa tako imamo:
* metalni sjaj - jako reflektivan kao u metala, npr. galenita 
* polumetalni sjaj - malo manje metalan, kao što ga ima npr. magnetit
* dijamantan sjaj - izrazito blještav, pr. dijamant
* staklast sjaj - sjaj slomljenog stakla, nrp. kvarc
* biserni sjaj - nježan odsjaj kod *uslojenih* minerala, npr. talk
* svilenkast sjaj - nježni sjaj *vlaknastih* minerala, npr. gips
* voštan sjaj - npr. kod ortoklasa
* smolast sjaj
* mastan sjaj - npr. kod sumpora
* mutan sjaj
* zemljast sjaj - npr. bubrežasti varijetet hematita
Ogledalo

**Ogledalo** (ili **zrcalo**) je ploha koja pravilno odbija svjetlost. To može biti uglačana metalna ili metalizirana staklena ploča. Ogledalo može biti ravno i zakrivljeno (konkavno ili konveksno). Kovneksna ogledala su ispupčena, dok su konkavna izdubljena. Ovi pojmovi zadaju neverovatne muke učenicima osnovnih škola pri izradi zadataka jednačine sfernog ogledala. 
## Karakteristika lika u ogledalu

Dobijeni lik u ogledalu ovisni o tome gdje se nalazi može biti:
# Stvaran (ako je sa iste strane ogledala kao i predmet) ili nestvaran (ako je sa suprotne strane ogledala nego predmet).
# Iste veličine kao i predmet, uvećan ili umanjen
# Obrnut ili uspravan
# Čvrst i dugačak

## Konstrukcija lika kod ogledala

Za konstrukciju lika kod sfernih (izdubljenih i ispupčenih) ogledala koriste se zraci koji polaze sa različitih točaka predmeta.

## Vanjske veze

* LZMK: Zrcalo
Hokej

**Hokej** je bilo koja igra iz porodice sportskih igara u kojima se dva tima natječu pokušavajući prenijeti mali gumeni disk, pak ili tvrdu lopticu u okvir protivničkog gola koristeći štap. Glavne vrste hokeja su:

* Hokej na ledu
* Inline hokej
* Dvoranski hokej
* Skater hokej
* Hokej na travi (umjetnoj površini ili čak pijesku)

## Reference

* 
* 

## Vanjske veze

* USA Hockey National
Crni bor

**Crni bor** (lat. *Pinus nigra*) je crnogorično drvo iz porodice Pinaceae.

## Rasprostranjenost
Raste u Južnoj Evropi, sjeverozapadnoj Africi i Maloj Aziji. U Hrvatskoj je autohtona vrsta drveća.

## Izgled
Naraste do 50 m. Krošnja je jajasta, a u starijoj dobi i na kamenitom tlu široko zaobljena ili kišobranasta, gotovo horizontalno zaravnjenog vrha. 

Kora je debla tamno-siva i izbraždena. U starijoj dobi je duboko raspucala na nepravilne izdužene ploče. Debela je i do 10 cm.

Pupovi su smolasti, okruglasti, u pršljenovima, prekriveni tankim sivim ljuskicama. Dugi su 1 do 2 cm.

Cvjetovi su jednospolni. Muški cvjetovi su žućkasti, oko 2 cm dugi, u grupama. Ženski su cvjetovi pojedinačni. Cvjeta u svibnju.

Iglice su tvrde, blago povijene, tamno-zelene, 8-15 cm duge, 1.5 - 2 mm debele, naglo ušiljenog žućkasta vrha. Nalaze se u bjelkastom, oko 1 cm dugom rukavcu, po 2 u grupi.

Češeri su simetrični, 5-8 cm dugi i do 4 cm debeli, žuto-smeđi, dozrijevaju u 3. godini. Češerne su ljuske odrvenjene, odozdo čađavocrne. Zriju druge godine, a otvaraju se u proljeće treće godine.

Razmnožava se sjemenom. Sjeme klije sa 6-10 , većinom 8 supaka. Sivosmeđe je boje, dugo 5-7 mm, široko oko 4 mm, sa oko 2 cm dugim krilcem. Jedan kilogram sjemena sadrži oko 53 000 sjemenki, čija je klijavost preko 80%. 

Ima korijensku mrežu sa žilom srčanicom. Korijenje prodire između kamenja i poboljšava uvjete za ostale vrste. Živi do 500 godina.

Drvo obiluje smolom. Ima veliku bjeliku, a razmjerno malu srž.

## Stanište
Naseljava kserotermna staništa, pretežno na vapnencu, dolomitu i serpentinu, većinom na toplijim ekspozicijama, brdskog i gorskog pojasa. Tvori čiste ili miješane sastojine.

Rasporstranjen je u srednjoj i južnoj Evropi i zapadnoj Aziji.

## Ekološka svojstva
Vrsta je polusvjetla, može podnijeti postranu zasjenu obližnjeg drveća. Pomladak treba dosta svjetla za razvoj, ipak podnosi više zasjene od pomlatka običnog bora. Što je sastojina kvalitetnija, zahtjevi za svjetlom su manji. Otporan je na sušu te dobro podnosi mraz. Umjereno je osjetljiv na zimske studeni. Nije osjetljiv na dim, tvorničku prašinu i štetne plinove pa je pogodan za osnivanje zelenih površina u blizini industrijskih centara. Vrlo je značajan za pošumljavanje, jer je skroman u zahtjevima na vodu i svojstva tla. Popravlja tlo, podnosi sušu, žegu i buru. 

## Varijeteti i forme
Crni bor ima ima više varijeteta i formi. U Hrvatskoj rastu *[[Pinus nigra var. austriaca]]* – austrijski crni bor i *[[Pinus nigra var. dalmatica]]* – dalmatinski crni bor (Brač, Hvar i Pelješac). Postoje i krimski, kalbrijski, balkanski, zlatiborski varijeteti crnog bora.

## Vanjske veze
### Ostali projekti
Muzej Mimara

**Muzej Mimara** nastao je donacijom svjetski poznatog skupljača umjetnina Ante Topića Mimare i njegove supruge Wiltrud Mimara gdje je više od 3750 umjetnina velike raznolikosti i iznimne umjetničke vrijednosti, od antike i staroegipatskih predmeta do slika velikih majstora - Raffaella, Velasqueza, Rubensa i Rembrandta. Danas je Mimara glavni zagrebački muzej. 

## Vanjske veze
* Muzej Mimara
Izložba

**Izložba** je trajni ili privremeni javni događaj na kojem se razni umjetnički ili drugi predmeti izlažu javnosti.

Najčešći izložbeni prostori su 
* galerije, 
* muzeji, 
* sajmovi i 
* ulice.

Izložbe su uglavnom organizirane tematski i predstavljaju određenu skupinu umjetnosti ili predmeta.

## Vanjske veze
Laboratorij

**Laboratorij** ili **laboratorija** (njem. *Laboratorium* < srlat. *laboratorium*: radionica, od *laborare*: raditi), organizacijsko-radna cjelina u kojoj se izvode različita ispitivanja posebnom opremom i uređajima.

Ovisno o vrsti laboratorije dijelimo na kemijske, medicinske, tehničke i druge.

## Kemijski laboratoriji
Kemijski laboratoriji mogu biti:
* analitički
* galenski
* bromatološki

## Medicinski laboratoriji
Medicinski laboratoriji mogu biti:
* medicinsko-biokemijski
* hematološki
* citološki
* histološki
* patološki
* mikrobiološki

## Tehnički laboratoriji
* laboratorij visokog napona 

## Izvori
Autobusni kolodvor

**Autobusni kolodvor** je posebno uređeni objekat za prihvat autobusa i putnika. Autobusni kolodvori se grade u svim većim naseljenim mjestima i gradovima koji su prometno povezani sa ostalim mjestima i gradovima u kojima postoje redovne međugradske autobusne linije, a da bi se olakšao prihvat putnika i autobusa.

## Usluge
Autobusni kolodvor pruža sve usluge potrebne za što udobniji i sigurniji prihvat autobusa i putnika, od prodaje putnih karata, čuvanja prtljage, informacija pa do privremenog smještaja i osvježenja.

## Sadržaji
Svi veći autobusni kolodvori u svom sastavu imaju čekaonicu, pult za informacije, pult za prodaju karata u domaćem i međunarodnom prometu, prostoriju namijenjenu čuvanju prtljage, restoran, caffe bar, kioske sa tiskovinom, taksi stajalište, posebno uređene perone za prihvat autobusa, informativne table sa istaknutim voznim redom u svim smjerovima u kojima autobusi prometuju, trgovine sa prehrambenim i drugim proizvodima, sanitarni čvor sa WC-ima i umivaonicima i dr.

### Čekaonica
Čekaonica je dio autobusnog kolodvora u kojem se putnici mogu udobno smjestiti dok čekaju dolazak ili odlazak svog autobusa. Na svim boljim autobusnim kolodvorima čekaonice su grijane i klimatizirane te raspolažu većim brojem udobnih sjedalica.

### Pultovi za informacije i prodaju karata
Na ovim pultovima putnici mogu saznati sve što ih zanima u svezi svog putovanja autobusom do određene relacije, a isto tako mogu i kupiti putnu kartu do odredišta do kojeg putuju.

### Prostorija za čuvanje prtljage
Svi veći kolodvori u svom sastavu imaju prostorije u kojima se uz određenu naknadu može pohraniti prtljaga putnika na proputovanju ili za vrijeme čekanja polaska svog autobusa.

### Peroni
Peroni su posebno uređena i asfaltirana mjesta za prihvat autobusa te ukrcaj i iskrcaj putnika i njihove prtljage. Ovisno o veličini kolodvora u njegovom sastavu može biti od jednog do stotinjak pa i više perona.

## Vanjske veze
* Autobusni kolodvor Zagreb
;Ostali projekti
Željeznički kolodvor

**Željeznički kolodvor** ili **željeznička stanica**,  je službeno mjesto na pruzi s najmanje jednom skretnicom iz kojega se izravno ili daljinski regulira promet vlakova i u kojemu vlak otpočinje ili završava vožnju, ili se zaustavlja, ili koje prolazi bez zaustavljanja. U kolodvoru se može obavljati ulazak i izlazak putnika te utovar i istovar robe.

**Prema zadaći u reguliranju prometa postoje**:
* rasporedni kolodvor,
* ranžirni kolodvor,
* međukolodvor,
* odvojni kolodvor,
* kolodvor prelaska s dvokolosiječne na jednokolosiječnu prugu,
* granični kolodvor.

## Željezničko stajalište
**Željezničko stajalište** je službeno mjesto na pruzi u kojemu se vlakovi za prijevoz putnika zaustavljaju sukladno voznom redu samo radi ulaska i izlaska putnika, a u kojemu vlak za prijevoz putnika može početi ili završiti vožnju.
Prva liga Jugoslavije u košarci 1987/1988.

**Prva liga Jugoslavije u košarci 1987/88.** je bilo 44. prvenstvo SFRJ u košarci. Titulu je osvojila Jugoplastika.

## Učesnici prvenstva

### Tabela

***Legenda:***
 

### Plej-of
# **Jugoplastika** - Partizan 101:79
# **Partizan** - Jugosplastika 86:80
# **Jugoplastika** - Partizan 88:67

## Sastav prvaka
:4 Zoran Sretenović
:5 Velimir Perasović
:6 Alanović
:7 Toni Kukoč
:8 Željko Poljak
:9 Žan Tabak
:10 Duško Ivanović
:11 Dino Rađa
:12 Vučić
:13 Mišković
:14 Stipančev
:15 Koludrović
:trener Božidar Maljković

## Vanjske veze

*
Bakalaureat

**Bakalaureat** (; ); **univerzitetski prvostupnik** (*baccalaureus*) odnosno **univerzitetska prvostupnica** (*baccalaurea*), je akademski stupanj koji se (uglavnom u anglosaksonskim zemljama) stječe nakon četiri godine školovanja na visokoškolskoj ustanovi.

## Hrvatska

Prema hrvatskom visokoškolskom sustavu, bakalaureat bi odgovarao diplomi prema starom sustavu studiranja, a prema novom sustavu studiranja u skladu s Bolonjskom deklaracijom, to je akademski stupanj ***prvostupnika*** koji se stječe nakon tri ili četiri godine studiranja prikupljanjem određenog broja ECTS bodova, nakon kojeg slijedi akademski stupanj magisterija struke (koji odgovara diplomi prema starom sustavu studiranja.)

Kratica naziva je *univ. bacc.* uz naznaku struke (na primjer: *univ. bacc. arh.*, *univ. bacc. oec.*, *univ. bacc. iur.* i slično) i stavlja se iza imena i prezimena osobe.

Postoji više sustava podjela bakalaureata; osnovni čine dvije kategorije:
* **BA** (*Bachelor of Arts*) - bakalaureat iz društvenih i humanističkih znanosti te
* **BSc** (*Bachelor of Science*) - bakalaureat iz prirodnih znanosti.

## Izvori