Žiga Hirschler

**Žiga Hirschler** (***Žiga Jelenić***) (Velika Trnovitica, 21. 3. 1894 - Koncentracijski logor Jasenovac, 1941), jugoslavenski skladatelj, publicist i jedan od najpoznatijih zagrebačkih glazbenih kritičara između dva svjetska rata.

## Biografija
Žiga Hirschler je rođen 21. 3. 1894 u Velikoj Trnovici kraj Bjelovara. Potječe iz židovske porodice. Godine 1910 je upisao školu Hrvatskog glazbenog zavoda u Zagrebu, kamo mu se obitelj doselila iz sjeverne Hrvatske. Studirao je teoriju, kompoziciju i orkestraciju kod Vjekoslava Rosenberga Ružića, harmoniju i zborno pjevanje kod Ćirila Juneka, te glasovir kod Sidonije Geiger. Potom je preselio u Varaždin gdje je postao član "Orkestralnog društva". Kad je Hrvatski glazbeni zavod 1916 dobio status konzervatorija, Hirschler se vratio u Zagreb i nastavio studij, izabravši glazbu za životno zvanje. Studij glazbe završio je 1917 godine na Konzervatoriju Hrvatskog glazbenog zavoda. Premijerni nastup kao skladatelj i dirigent Hirschler je imao pred zagrebačkom publikom na koncertu u Hrvatskom glazbenom zavodu 1917 godine, kad je ravno izvedbama svojih orkestralnih djela (*"Uvertira u c-molu", "Prva suita za orkestar"*). Uređivao je časopis Muzičar, a svojim napisima u Večeri i Jutarnjem listu pomno je pratio stvaralaštvo hrvatskih autora. 13. 12. 1921 na Hirschlerovoj skladateljskoj večeri izvrsno su primljene njegove skladbe za glasovir: "Hrvatski plesovi"," Mladi umjetnik", "Erotikon", "Tri bizareske", "Pet capriccia", "Bisernica" i "Lotos". 1928 godine neke od Hrischlerovih skladbi su bile izvedene i na Radio Hamburgu, među kojima fragmenti operete "Prestolonasljednik Ivan", scenska glazba za jedan dječji igrokaz, kao i glazba za glasovir. Zabilježene su i opetovane izvedbe njegovog gudačkog kvarteta naslovljenog "Pet impresija", kojeg je izvodio Zagrebački kvartet u Osijeku i Zagrebu, a za istu skladbu bio je nagrađen i tada prestižnom nagradom Beogradske radio stanice. Hirschler je uspjeh kao skladatelja doživio izvedbom svojeg glasovirskog trija "Lirski intermezzi" u okviru Internacionalnog glazbenog festivala u Bruxellesu 1938 godine, a na kojem je to njegovo djelo bilo poslano kao reprezentativno u predstavljanju suvremenog glazbenog stvaralaštva Kraljevine Jugoslavije. Skladateljski opus Žige Hirschlera broji 37 djela, od čega je 19 instrumentalnih i 18 vokalno-instrumentalnih, pretežno scenskih. Velik dio tih djela je nepovratno izgubljen u vihoru Drugog svjetskog rata. Kao Židov, uspostavom Nezavisne Države Hrvatske (NDH), Hirschler je bio suočen sa progonom od strane ustaša i nacista. Poslijednje dane života nije napuštao svoj zagrebački stan bojeći se za svoj život. Imao je samo intenzivnu korespondenciju s Paulom Rendi, čekajući da mu osigura propusnicu za "slobodnu zonu", što se nažalost nikada nije dogodilo. Zadnja pisma napisao je oko 12. 9. 1941. U jednom takvom pismu, priložio je i posvetio Rendiî skladbu za rođendan. Potkraj 1941 Žiga Hirschler je bio deportiran u Koncentracijski logor Jasenovac gdje je ubijen. Osim Žige, tijekom Holokausta je na isti način ubijena i njegova kćer Mira Hirschler, antifašistički borac.

## Djela
### Operete
* *"Fiorentinska noć"*, (1926)
* *"Pobjednica oceana"*, (1928)
* *"Svadbena noć"*, (1931)
* *"Kaj nam pak moreju"*, (1935)
* *"Napred naš"*, (1936)
* *"Iz u Zagreba Zagreb"*, (1937)

## Reference

## Literatura
* 
* 
* 
* 
* 
* Polić, Branko, Prekinuti roman Žige Hirschlera, Cantus, 1994, 80/81, str. 25.
* "Torta - Popijevke hrvatskih skladatelja uz klavirsku pratnju" (priredili Kristina Beck - Kukavčić i Felix Spiller; Edicije Spiller - hrvatski skladatelji, Zagreb 2005).
* Vujnović-Tonković, Ankica, Pisana riječ Žige Hirschlera, Novi Omanut – Prilog židovskoj povijesti i kulturi, 1995, 12, str. 5-7.