open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Wikipedija na albanskom jeziku

**Albanska Wikipedija** *(Wikipedia shqip)* je izdanje Wikipedije na albanskom jeziku. Započela je 12. 10. 2003. godine. Dana 17. 5. 2007. je dosegla broj od 15.000 članaka.

## Rast broja članaka
* 20. 9.. 2005: Albanska Wikipedija je dosegla **2.000** članaka s člankom Rrethi i Pukës.
* 11. 12. 2005: Albanska Wikipedija je dosegla **2.500** članaka s člankom John Wayne.
* 30. 1. 2006: Albanska Wikipedija je dosegla **6.000** članaka s člankom Will Smith article.
* 30. 3. 2006: Albanska Wikipedija je dosegla **6.500** članaka s člankom .qa.
* 16. 4. 2006: Albanska Wikipedija je dosegla **7.000** članaka s člankom .gf.
* 23. 11. 2006: Albanska Wikipedija je dosegla **10.000** članaka s člankom Suretu Fatir.
* 5. 12., 2006: Albanska Wikipedija je dosegla **10.500** članaka s člankom Mushkova.
* 8. 1. 2007: Albanska Wikipedija je dosegla **12.000** članaka s člankom 1623 në literaturë.
* 12. 1. 2007: Albanska Wikipedija je dosegla **12.500** članaka s člankom Festat Islame.
* 26. 3. 2007: Albanska Wikipedija je dosegla **14.000** članaka s člankom Kate Beckinsale.
* 16. 4. 2007: Albanska Wikipedija je dosegla **14.500** članaka s člankom Rojet e mjegullës.
* 17. 5. 2007: Albanska Wikipedija je dosegla **15.000** članak s člankom Opus Dei.

## Reference
* 

## Vanjske veze
* Albanska Wikipedija
Wikipedija na islandskom jeziku

**Islandska Wikipedija** je izdanje Wikipedije na islandskom jeziku. Pokrenuta je 5.12. 2003. godine. Dana 4.5. 2007. prešla je prag od 15.000 članaka. 15.2.2008. prešla je prag od 20.000 članaka. 22.11.2010. došla je do brojke od 30.000 članaka. 16.11.2015. je imala 40.000 članaka. 16.6.2020. je stigla do brojke od 50.000 članaka. Trenutno ima 59.435 članaka.

## Vanjske veze
* Islandska Wikipedija
Wikipedija na latinskom jeziku

**Latinska Wikipedija** (*Vicipaedia Latina*) je izdanje Wikipedije na latinskom jeziku. Pokrenuta je 22.5. 2002. godine. Dana 7.9. 2007. dosegla je broj od 15.000 članaka. Smatra se najvećom među Wikipedijama na mrtvim jezicima.

## Vanjske veze

* Latinska Wikipedija
Wikipedija na napolitanskom jeziku

**Napolitanska Wikipedija** (Wikipedia napulitana) je verzija Wikipedije na napolitanskom jeziku, čiji je host Fondacija Wikimedia. Godine 2007. je imala preko 12.500 članaka, preko 19.000 stranica, te 550 registriranih korisnika, od kojih su 4 administratori.

Njeno stvaranje je odobrio  Wikimedije dana 21.12. 2006.

## Reference

* "Salutammo. Chest’è ’a Wikipedia napulitana", članak u *[[Il Giornale]]u* od 13.2. 2007. 
* "Wikipedia napulitana", članak u *[[Libero (novine)|Liberou]]* od 8.6. 2007.

## Vanjske veze
* Napolitanska Wikipedija
Wikipedija na idu

**Ido Wikipedia** je verzija Wikipedije na jeziku Ido. Pokrenuta je 2004. godine. Od 12.4. 2007. je imala više od 15.000 članaka.

Smatra se drugom po veličini među Wikipedijama na umjetnim jezicima.

## Vanjske veze
* Ido Wikipedija
Wikipedija na bengalskom jeziku

**Bengalska Wikipedija** je verzija Wikipedije na bengalskom jeziku, a koju održava Fondacija Wikimedia. Dana 4.2. 2007. je prešla prag od 15.000 članaka.

## Vanjske veze
Wikipedija na baskijskom jeziku

**Baskijska Wikipedija** je verzija Wikipedije na baskijskom jeziku. Započeta je 7.11. 2003. godine. Dana 10.9. 2007. je prešla prag od 20.000 članaka. 26.11.2024. je imala 447.944 članaka.

## Vanjske veze
* The Basque Wikipedia
Wikipedija na bosanskom jeziku

**Bosanska Wikipedija** (*Wikipedia na bosanskom jeziku*) je naziv za izdanje Wikipedije na bosanskom jeziku. Započeta je 12. 12. 2002. izdvajanjem iz tadašnje srpskohrvatske Wikipedije. Dana 30. 8. 2007. dosegla je prag od 20.000 članaka. Krajem 2013. imala je više od 45.000 članaka. Polovinom 2014. dostigla je broj od preko 50.000 članaka, a početkom 2016. godine imala je 68.000 članaka i 2,9 miliona izmjena. Po godini 2022. ima preko 90,000 članaka i 3 miliona izmjena.

## Zajednica
17. 2. 2007. članovi bosanske wiki zajednice su se sreli uživo u Sarajevu. Takva druženja su otada postala češća.

## Povezano
* srpskohrvatska ''Wikipedia''
** crnogorska ''Wikipedia''
** hrvatska ''Wikipedia''
** srpska ''Wikipedia''

## Vanjske veze

* Bosanska Wikipedija
Wikipedija na bišnuprijskom manipurskom jeziku

**Bishnupriya Manipuri Wikipedia** je izdanje Wikipedije na Bishnupriya Manipuri jeziku. 

Projekt je započeo u novembru 2006. Prag od 5.000 članaka je prijeđen 21.11. 2006, a prag od 10.000 članaka 24.12. 2006. 

Dana 19.8. 2007. je prešla prag od 20.000 članaka.

## Vanjske veze
* Bishnupriya Manipuri Wikipedija
The History of Middle-earth

**Povijest Međuzemlja** je kolekcija knjiga od 12 svezaka objavljenih od 1983 do 1996 koji sadrže i pojašnjavaju materijal vezan uz fikciju J. R. R. Tolkiena, sakupljen i uređen od strane njegovog sina, Christophera Tolkiena. Dio sadržaja su ranije verzije već objavljenih dijela, dok su drugi dijelovi novi materijal. Ove knjige su iznimno detaljne, često proučavajući komadić papira da bi pružile punu procjenu o dvije ili tri verzije odlomka koje su napisane jedna preko druge. Christopher Tolkien je dokumentirao povijest stvaranja priča o Međuzemlju s toliko detalja s koliko je njegov otac dokumentirao zamišljenu povijest samog Međuzemlja. Ipak, brojni neobjavljeni tekstovi još postoje u knjižnicama Bodleiana i "Marquette Universitya", te u drugim dokumentima u posjedu privatnika poput Vilenjačkog Jezičkog Društva.

Prvih pet knjiga prati ranu povijest *"[[Silmarillion]]a"* i s njim povezanih tekstova. Knjige od šeste do devete razmatraju razvoj *[[Gospodara Prstenova]]*; deveta knjiga također opisuje Númenor priču u formi "The Notion Club Papersa". Knjige deset i jedanaest se vraćaju na materijal *Silmarilliona*, uključujući *Ljetopise Belerianda* i *Ljetopise Amana*. Dvanaesta knjiga razmatra razvoj Dodataka u *[[Gospodara Prstenova]]* i uz to vezanih tekstova iz zadnjih godina Tolkienova života.

# *[[Knjiga Izgubljenih Priča]] 1* (1983)
# *[[Knjiga Izgubljenih Priča]] 2* (1984)
# *[[Epovi Belerianda]]* (1985)
# *[[Oblikovanje Međuzemlja]]* (1986)
# *[[Izgubljena Cesta i Ostali Tekstovi]]* (1987)
# *Povratak Sjene* (Povijest Gospodara Prstenova s.1) (1988)
# *Izdaja Isengarda* (Povijest Gospodara Prstenova s.2) (1989)
# *Rata Prstena* (Povijest Gospodara Prstenova s.3) (1990)
# *Poraženi Sauron* (uključuje Povijest Gospodara Prstenova s.4) (1992)
# *[[Morgothov Prsten]]* (Kasniji Silmarillion s.1) (1993)
# *[[Rat Dragulja]]* (Kasniji Silmarillion s.2) (1994)
# *[[Narodi Međuzemlja]]* (1996)

Kombinirani indeks je izdan šest godina poslije završetka serije kao *Povijest Međuzemlja: Indeks* (2002).

Ponekad je deveti svezak skraćen i nazvan *[[Kraj Trećeg Doba]]*.

## Vanjske Poveznice
* Povijest i uvod u 12 svezaka "Povijesti Međuzemlja" 
* Detaljan popis sadržaja u svescima ''Povijesti Međuzemlja'' i ''Nedovršenim Pričama''
Wikipedija na jednostavnom engleskom jeziku

**Pojednostavljena engleska Wikipedija** je izdanje Wikipedije na engleskom jeziku koje koristi pojednostavljeni ili osnovni engleski jezik. Vebsajt je prvenstveno namijenjen djeci, korisnicima korisnicima koji nastoje naučiti engleski, i onima koji žele najosnovnije informacije, kao i onima koji tek djelomično vladaju engleskim jezikom. Također služi kao osnova prevođenje članaka na drugim Wikipedijama.

Većina članaka je u pravilu kraća nego na engleskoj Wikipediji.

26.7. 2006. pojednostavljena engleska Wikipedija je premašila prag od 10.000 članaka. Dana 24.8. 2007. imala je preko 18.000 članaka, preko 50.000 stranica i preko 11.000 registriranih korisnika.

## Reference

## Vanjske veze
* Simple English Wikipedia main page
Pandžapski jezik

**Pandžapski jezik** (ਪੰਜਾਬੀ, پنجابی *pañjābī*) je jezik naroda Pandžabaca i regiona Pandžab u Pakistanu i Indiji. Iako je veoma prisutan u Pakistanu, tamo nije priznat kao zvanični jezik, već kao dijalekat.

## Osobine

To je indoevropski jezik, iz podgrupe indoiranskih jezika. Nekarakteristično za većinu indoevropskih jezika, ali slično srpskom jeziku, pundžabi ima tonski akcenat sa tri intonacije. Morfološki, pundžabi jezik je aglutinativni jezik, sa tipičnim redom reči: subjekat-objekat-glagol.

Rečnik modernog pundžabi jezika je pretrpeo uticaj hindustani, persijskog i engleskog jezika. Velika dijaspora govornika ovog jezika utiče na usvajanje reči iz mnogih krajeva sveta. Kao i ostali severnoindijski jezici, osnova je izvedena iz jezika sanskrit tako da je jezik indoevropski.

## Pismo

Pismo koje se koristi za zapisivanje jezika pundžabi u Pakistanu naziva se *šahmuki* („iz usta kraljeva“), što je modifikovana verzija persijskog pisma nastalik. Stanovnici indijske države Pendžab koriste pismo *gurmuki* („iz usta gurua“). Hinduisti ponekad koriste za pisanje pismo devanagari, ali ta uporteba je nezvanična.

## Primer jezika

## Vanjske veze

* Rečnik pundžabi jezika 
* Osnove pundžabi jezika 
* Lekcije pundžabi jezika
* Mreža pundžabi veb-stranica 
* Narodi i jezici doline Inda pre dolaska isalma 
* Literatura na pundžabi jeziku (ਪੰਜਾਬੀ ਸਾਹਿਤ)
Asamski jezik

**Asamski jezik** (অসমীয়া Ôxômiya) pripada grupi indoarijevskoj grani indoevropskih jezika. Govore ga stanovnici indijske države Asam u severoistočnoj Indiji, gde je zvanični jezik. Govori se i u delovima države Arunačal Pradeš. Narod koji govori ovaj jezik svoju državu Oksom (*Ôxôm*), a svoj jezik oksomija (*Ôxômiya*). 

Asamski jezik se zapisuje modifikovanim bengalskim pismom. 

Asamski jezik je blizak bengalskom i orija jeziku, sa kojima deli zajedničko poreklo. Najstariji zapisi na asamskom jeziku potiču iz 14. veka nove ere, iz vremena vladavine kralja Durlabnarajana. Tibeto-burmanski i austro-azijski jezici su dosta uticali na razvoj asamskog jezika.

## Vanjske veze

* englesko-asamski rečnik
* Asamski jezik i literatura 
* Pesme na Asamskom
* Primer asamskog jezika
* Etnološki izveštaj o asamskom jeziku
Bodo jezik

**Bodo** je tibeto-burmanski jezik koji koristi narod Bodo u severoistočnoj Indiji. Jezik je jedan od zvaničnih u indijskoj državi Asam, kao i jedan od zvaničnih jezika Indije.

U jeziku Bodo postoji 7 padeža (nominativ, genitiv, dativ, akuzativ, instrumental, ablativ, lokativ), dva broja (jednina i množina) i dva gramatička roda (muški i ženski). 

Do 19. veka Bodo je bio samo usmeni jezik, a od tada je počeo da se piše bengalskim pismom. Postojali su pokušaji da se bodo jezik piše latinicom. Danas se za pisanje koristi devangari pismo. 

## Vanjske veze
* „Bodolend“ 
* Bodo jezik
Kašmirski jezik

**Kašmiri jezik** ili **Kašmirski jezik** (कॉशुर,کٲشُر) pripada indoarijevskoj grani indoevropskih jezika. Prvenstveno je u upotrebi u dolini Kašmir, regionu podeljenom između Pakistana i Indije.

Kašmiri jezik se zapisuje modifikovanim persijsko-arapskim pismom. U Indiji se nekada piše devanagari pismom. Prvi literarni tekstovi na kašmirskom su pesme iz 14. veka, pesnikinje Lalešvari.

Danas je kašmiri jezik uglavnom govorni jezik. Zvanični jezik Kašmira je Urdu jezik. Poslednjih decenija pokušalo se sa uvođenjem kašmirskog u škole u ovoj dolini. Postoji samo jedan on-lajn magazin na ovom jeziku.

## Vanjske veze

* Etnološki izveštaj o kašmirskom jeziku
* Uvod u govorni kašmirski jezik
* Osnovne reči i fraze u kašmirskom jeziku
Konkanski jezik

**Konkanski jezik** (konkanski कोंकणी, kōṅkaṇī), dijalekt maratskog jezika, i uglavnom se govori u indijskoj državi Goa. Pošto je Goa preko 400 godina bila portugalska kolonija, na konkanski jezik je veliki uticaj izvršio portugalski jezik, a u novije vreme engleski.

Konkanski jezik se zapisuje devanagari pismom, a postoji i latinična verzija. Jezik je u opasnosti da izumre, jer su hindi i engleski jezik postali glavni jezici sporazumevanja u Goi.

## Vanjske veze

* Rečnik konkansko-francusko-konkanski
* konkanska kultura
* Etnološki izveštaj o konkanskom jeziku
* lekcije konkanskog jezika
Kanada jezik

**Kanada jezik** (*Kannada* ಕನ್ನಡ ) je južno indijski jezik, koji se uglavnom koristi u saveznoj državi Karnataka. Pripada porodici dravidskih jezika. Sa oko 45 miliona govornika jedan je od 4 najveća jezika južne Indije. Ako se uračunaju i oni kojima kanada nije prvi jezik, broj govornika dostiže 55 miliona. Kanada je jedan od 23 zvanično priznata jezika Indije.

Kanada je jedan od najstarijih dravidskih jezika, i ima dugu literarnu tradiciju. Porocenjuje se da je kao poseban jezik nastao pre 2500 godina. Prvi zapis na jeziku kanada je „Bramagiri ukaz“ cara Ašoke iz 230. godine pne. Pre nove ere, a i u prvim vekovima nove, jezik kanada je bio u bliskom kontaktu sa grčkim i rimskim teritorijama na zapadu. U nekim starim grčkim dramama, nailazi se na kanada reči i fraze.

Jezik kanada ima bogatu fleksiju, sa 3 roda (muški, ženski, neutralni) i dva broja (jednina, množina). Jezik je fonetski i ima 49 fonema i grafema (simbola u alfabetu). Pisani simboli su slični drugim indijskim pismima, t.j. potiče od brami pisma.

Kao i mnogi jezici indijskog potkontinenta, kanada jezik je pozajmio brojne reči iz sanskrita. Savremeni rečnik sadrži mnogo pozajmljenica iz engleskog jezika.

## Primer teksta
Član 1 Univerzalne deklaracije o ljudskim pravima


```
ಸ್ವತಂತ್ರರಾಗಿಯೇ ಜನಿಸಿದ್ದಾರೆ. ಹಾಗೂ ಘನತೆ ಮತ್ತು ಹಕ್ಕು ಗಳಲ್ಲಿ ಸಮಾನರಾಗಿದ್ದರೆ. 
ವಿವೇಕ ಮತ್ತು ಅಂತಃಕರಣ ಗಳನ್ನು ಪಡೆದವರಾದ್ದರಿಂದ ಅವರು ಪರಸ್ಪರ ಸಹೋದರ ಭಾವದಿಂದ ವರ್ತಿಸಬೇಕು.
```


## Vanjske veze

* Jezik kanada u indijskoj kulturi 
* Etnološki izveštaj o jeziku kanada
* Opis jezika kanada
* Istorija kanada jezika i literature
* Centar za učenje kanada jezika  
* Kurs jezika kanada (sa audio primerima)
* Osnovne rečenice na jeziku kanada 
* Robert Zydenbos (2020): ''A Manual of Modern Kannada.'' Heidelberg: XAsia Books (Open Access, PDF format)
Malajalam jezik

**Malajalam jezik** (*Malayalam*, മലയാളം, malayālam) je jezik blizak tamilskom jeziku iz grupe dravidskih jezika. Ovaj jezik govori više od 35 miliona ljudi, pre svega u indijskoj saveznoj državi Kerala i teritoriji Lakadivi. Jedan je od 23 zvanično priznata jezika Indije.

Za pisanje malajalam jezika koristi se posebno pismo, malajalam pismo. Ono je, kao i većina indijskih pisama, nastalo iz brami pisma u 12-om veku, zajedno sa tamilskim pismom kao južnoindijske varijante brami pisma.

## Primer teksta
Član 1 Univerzalne deklaracije o ljudskim pravima


```
മനുഷ്യരെല്ലാവരും തുല്യാവകാശങ്ങളോടും അന്തസ്സോടും 
സ്വാതന്ത്ര്യത്തോടുംകൂടി ജനിച്ചവരാണ്. 
മനുഷ്യന്നു വിവേകബുദ്ധിയും മനസ്സാക്ഷിയും സിദ്ധമായിരിക്കുന്നത്.
```



```
Prevod: Sva ljudska bića se rađaju slobodna i 
jednaka po dostojanstvu i pravima. 
Obdarena su razumom i savešću, i treba da se 
odnose jedna prema drugima u duhu bratstva.
```


## Vanjske veze

* Informacije o malajalam jeziku vlade Kerale 
* Gramatika govornog jezika malajalam
* Fraze jezika malajalam sa prevodom na engleski i druge jezike Indije
Manipuri jezik

**Manipuri** ili **meitei** je tibeto-burmanski jezik, inače glavni i zvanični jezik države Manipur u severoistočnoj Indiji. Govori se još u državi Asam, Bangladešu i Burmi.

Do 18. veka, manipuri je pisan sopstvenim pismom (*metei-majek*). Kasnije je za pisanje korišteno bengalsko pismo.

Manipuri je priznat 1992. kao zvanični jezik Manipura i Indije. Danas se izučava na indijskim univerzitetima.

## Vanjske veze
* Pismo manipuri jezika
* Uvod u manipuri jezik
* Udžbenik manipuri jezika
* Poezija na manipuri jeziku
Marathi jezik

**Marathi jezik** (Marāthī, मराठी) je jedan od indoarijevskih jezika iz familije indoevropskih jezika.

Njime govori oko 80 miliona ljudi (2002), uglavnom u Indiji (država Maharaštra) i na Mauricijusu. Jedan je od 23 zvanična jezika Indije, i jedan od 20 najvećih jezika sveta po broju govornika.

Marati jezik je star bar hiljadu godina. Gramatika i sintaksa mu je izvedena iz, starijeg, sanskrita.

## Vanjske veze

* portal o marati informacijama 
* Marati kultura i jezik
* Kurs jezika marati 
* Etnološke informacije o jeziku marati
Gudžarati jezik

**Gudžarati jezik** (ગુજરાતી, gujarātī, jezik Gudžarata) pripada grupi indoarijevskoj grani indoevropskih jezika.

Usled geografske blizine muslimanskih i persijskih oblasti, gudžarati jezik je primio veliki broj arapskih i persijskih termina. Jedan broj reči je došao iz jezika evropskih kolonizatora, portugalskog i engleskog.

## Rasprostranjenost
Njime, kao maternjim, govori najmanje 45 miliona ljudi (2002), najviše u indijskoj državi Gudžarat, teritoriji Daman i Diu, gradu Bombaj, dok su ostali u Pakistanu (100.000), Tanzaniji (250.000), Ugandi (150.000), Saudijskoj Arabiji, UAE, Velikoj Britaniji, SAD-u itd. Gudžarati je jedan od 23 zvanična jezika Indije. Gudžarati je bio maternji jezik Mahatme Gandija.

## Pismo

Za pisanje jezika gudžarati koristi se posebno pismo, u osnovi slično devanagari pismu, ali bez linije na vrhu koja povezuje slova.

## Vanjske veze

* gudžarati-engleski rečnik
* Priručnik za učenje gudžarati jezika 
* Gudžarati fraze sa prevodom na engleski i jezike Indije
* On-lajn gudžarati literatura
* Religijski tekstovi na gudžarati jeziku
* Istorija gudžarati jezika
Maithili jezik

**Maithili jezik** (मैथिली, *maithilī*) je jedan od indoarijevskih jezika, indoiranske grane, i uglavnom se govori u istočno indijskoj državi Bihar, u njenom severnom delu, kao i u Nepalu. U Indiji ima oko 30 miliona govornika, a u Nepalu oko 2,8 miliona.

Ovaj jezik je blizak hindiju i bengalskom jeziku, i smatran je njihovim dijalektoim. Godine 2003, jezik maithili je stekao status posebnog jezika u Indiji.

Maithili jezik je prvobitno zapisivan sopstvenim pismom, kasnije bengalskim, a danas devanagarijem.

## Literatura
Literatura na maithili jeziku postoji već oko 800 godina. Najznačajniji književnik, koji je stvarao na maithili jeziku, je pesnik Viđapati, koji je živeo na kraju 14. i početkom 15. veka. Njegove pesme se i danas pevaju na svim proslavama u Biharu.

## Vanjske veze
* http://www.mithilaonline.com/maithili.html 
* Maithili jezik na projektu „Rozeta“
Santali jezik

**Santali** je najznačajniji jezik iz grupe munda jezika, iz familije austroazijskih jezika. Većina od oko 6 miliona govornika živi u istočnoj i severoistočnoj Indiji, oko 160.000 govornika u Bangladešu, i oko 40.000 u Nepalu.

Santali jezik ima sopstveni alfabet „ol čiki“, koga je 1925. izradio pedagog Pandit Ragunat Murmu. Ovim jezikom se služi narod Santali. Nažalost, procenat pismenosti ovog naroda je 10%-30%.

## Vanjske veze
* Etnološki izveštaj o santali jeziku
* „Mi, Santali“ veb-sajt
* englesko-santali rečnik
* Portal Santali
* santali alfabet
Nepalski jezik

**Nepalski jezik** (नेपाली Nepālī, *kaškura*) je jezik iz indoevropske porodice jezika. Nepalski jezik je maternji jezik za oko polovinu stanovništva Nepala, dok većina ostalih stanovnika govori nepalski kao drugi jezik. Ovaj jezik se govori i na severu Indije, gde je zvanični jezik države Sikim.

Nepalski jezik se ponekad naziva *gurkali* ili *gorkali*, što bi značilo jezik naroda Gurka, i *parbatija*, „jezik planina“. Kaškura je najstariji naziv, što je jezik naroda *Ka*, indoarijevskog naroda, koji je gajio pirinač u području zapadnog Nepala od praistorijskih vremena. Drugi tradicionalni jezik ovog područja je kamkura jezik, grupa tibeto-burmanskih dijalekata iz centralnog Nepala, karakterističnih za narod *Kam*.

Nepalski je najistočniji od jezika *pahari*, grupe jezika i dijalekata iz podnožja Himalaja. Na ovaj jezik su uticali tibeto-burmanski jezici i indoevropski jezici. Nepalski je veoma sličan hindiju, ali je konzervativniji, sa manje persijskih i engleskih pozajmljenica, a više izvornih izraza iz sanskrita.

## Primeri
* namaste नमस्ते—pozdrav: „pozdravljam Boga u tebi“
* tapain ko naam ke ho? तँपाईको नाम के हो? - Kako se zoveš? 
* mero naam aalok ho मेरो नाम आलोक हो - Zovem se Alok. 
* kaaThmaDau jaane baaTo derai laamo ča. काठमाडौँ जाने बाटो धेरै लामो छ - Put do Katmandua je veoma dug. 
* nepalma baneko. नेपालमा बनेको - Proizvedeno u Nepalu. 
* Ma Nepali hu. म नेपाली हूँ - Ja sam Nepalac. 
* Pugjo. पुग्यो - Dovoljno je.

## Vanjske veze

Forum za diskusije na nepalskom jeziku
François Rabelais

**François Rabelais** (Poitou, oko 1494. - Pariz, 9. april 1553.) je bio francuski pisac.

Prvi je veliki francuski prozaist, uz Montaignea najkrupnija figura francuske renesanse. U mladosti je bio redovnik (franjevac pa benediktanac). Već rano je pokazao interes za antičke jezike (grčki, latinski, hebrejski) i prirodne znanosti. Osumnjičen da čita "heretičke" knjige, napušta samostan ("brlog lijenosti i pohote"), studira medicinu i sprijateljuje se s istaknutim humanistima. Rabelais je imao bezgranično povjerenje u prirodu i nauku. Poklonik je antike, erudit, uvijek žedan novih spoznaja. Epikurejski je zaljubljen u život i zemaljske radosti, slavi dobrotu prirodu te vjeruje u napredak i divne mogućnosti koje stoje pred čovjekom.

Godine 1532. je liječnik u Lyonu i profesor anatomije. Tu objavljuje u prijevodu Hipokratove aforizme i "Medicinska pisma" Giovannija Manardija, te zapažen šaljivi almanah ("La Pantagrueline prognostication"). Životno mu je djelo fantastično - satirični roman *"Gargantua i Pantagruel"* kojim je izrazio ideje pravde, dobrote, čovječnosti, kulture i tolerancije. Kao osobni liječni kardinala Jeana du Bellaya, ambasadora pri Vatikanu, boravi u više navrata u Rimu, gdje proširuje svoje znanje studijem arheologije, botanike i arhitekture.
Wikipedija na perzijskom jeziku

**Perzijska Wikipedija** (perzijski: ویکی‌پدیا، دانشنامهٔ آزاد, *Vikipedia, Danešname-je Azad* što znači *Wikipedia, slobodna enciklopedija*) je verzija Wikipedije na perzijskom jeziku. Perzijska verzija Wikipedije je započeta u januaru 2004 godine. Prag od 1.000 članaka je prešla 16.12. 2004. (26 *Adhar* 1383 AP) a prag od 10.000 članaka je prešla 18.2. 2006. Dana 24.4. 2007. prešla je prag od 20.000 članaka. Sredinom 2013. imala je više od 300.000 članaka.

Perzijsku Wikipediju započeo je Roozbeh Pournader uz pomoć drugih korisnika.

## Reference


## Vanjske veze

* Perzijska Wikipedija
Wikipedija na novonorveškom jeziku

**Nynorsk Wikipedija** (*Nynorsk Wikipedia*) je verzija Wikipedije na norveškom jeziku koja koristi dijalekt nynorsk. Započeta je 31.7. 2004.

Ova je Wikipedija nastala odvajanjem od već ranije postojeće norveške Wikipedije koja je započeta 2001. godine na kojoj su se uz nynorsk koristili i Bokmål i riksmål. Nakon što je 2005. godine provedeno glasanje, na norveškoj Wikipediji se više ne koristi nynorsk, nego samo bokmål i riksmål.

4.2. 2007. Wikipedija na nynorsku je prešla prag od 20.000 članova.

## Vanjske veze

* Norveška Wikipedija (nynorsk)
Wikipedija na grčkom jeziku

**Grčka Wikipedija** (*Βικιπαίδεια*), je izdanje Wikipedije na grčkom jeziku. Projekt je započeo 1.12. 2002, a dana 18.7. 2007. je imao preko 25.000 članaka.

## Napomene

## Literatura
### Novinski članci
* Εύη Γκολώνη, *Wikipedia. Η διαδικτυακή εγκυκλοπαίδεια ενηλικιώνεται*, Popular Science, τ. 44, page 23, May 2006). 
* Ανδρονίκη Κολοβού, *"Wikipedia" Η ελεύθερη διαδικτυακή εγκυκλοπαίδεια για τους λάτρεις της γνώσης*, τεύχος "Η ζωή μας", ΠΡΩΤΟ ΘΕΜΑ, 2 July 2006
* Ηλίας Μαγκλίνη, *Η παγκόσμια κοινότητα της Wikipedia, Ελληνικά: πλούτος και σκουπίδια*, Η Καθημερινή, ένθετο Τέχνες και Γράμματα, 20 August 2006)
* Εύη Ελευθεριάδου, *Οι Έλληνες της Βικιπαίδειας*, ένθετο "Ορίζοντες", Τα Νέα, 13 December 2006

## Vanjske veze

* Statistike grčke Wikipedije  Erik Zachte
Wikipedija na galicijskom jeziku

**Galicijska Wikipedija** (; također poznata po skraćenici **Galipedia**, je verzija Wikipedije na galicijskom jeziku. Započeta je 8.3. 2004. Prag od 20.000 članaka prešla je 6.12. 2006.

Jedna od značajki kojom se ova Wikipedija razlikuje od ostalih jest da se nazivi za članke o geografskim lokacijama its sastoje i od galicijskog izgovora i od lokalnog naziva. Na primjer, članak o New Delhiju je nazvan "Nova Deli - नई दिल्ली".

## Vanjske veze
Wikipedija na nevarskom jeziku

**Newarska Wikipedija** je verzija Wikipedije na newarskom (nepal bhasa) jeziku.

S radom je započela 30.9. 2006. godine. 11.11. 2011. prešla je prag od 69.827 članaka.

## Vanjske veze
Wikipedija na malajskom jeziku

**Malajska Wikipedija** je izdanje Wikipedije na malajskom jeziku. Započeta je 26.10. 2002.

27.4. 2007. je prešla prag od 20.000 članaka.

## Reference

## Vanjske veze

* Malay Wikipedia
Wikipedija na oksitanskom jeziku

**Okcitanska Wikipedija** je izdanje Wikipedije na okcitanskom jeziku. Ova je Wikipedija je započeta 20.10. 2003. Dana 11.9. 2007. prešla je prag od 10.000 članaka.

## Vanjske veze
* Okcitanska Wikipedija
Wikipedija na cebuanskom jeziku

]
**Cebuano Wikipedia** je izdanje Wikipedije na Cebuano jeziku. Pokrenuta je 22.6. 2005.

## Historija
U junu 2007. Cebuano Wikipedia: *Ang Gawasnong Ensiklopedya*, je imala više od 33.000 članaka.

Cebuano Wikipedija je druga Wikipedija koja je probila prag od 5 milijuna članaka, a 14. juna 2018. ih je imala 5.382.656, što ju je činilo drugom Wikipedijom po broju članaka, dok je prva Engleska Wikipedija.

## Reference

## Povezano
### Wikipedije na filipinskim jezicima

* Tagalog Wikipedijahttp://tl.wikipedia.org/wiki/
* Ilocano Wikipedia
* Kapampangan Wikipedia
* Pangasinan Wikipedia
* Waray-Waray Wikipedia
* Zamboangueño Wikipedia
Garuda

Indijska **Garuda** se prikazuje kao biće koje je napola ptica, a napola čovjek, iako je izvorno riječ o orlu. U budističkoj mitologiji predstavlja demona, u hinduističkim pričama pticu života i izvora znanja, istodobno stvaratelja i uništavatelja, a u indonezijskoj mitologiji vreba ljude. Neprijatelj je i zmija Naga. Čak je se i zmajevi boje. Može preplašiti istočnjačkog zmaja i natjerati se da se iz jezera digne uvis i donese kišu.

## Vanjske veze

* The Mahabharata online at sacred-texts.com, translated from Sanskrit into English by Kisari Mohan Ganguli.
* Photos of Garuda  as represented in stone bas reliefs at the temples of Preah Khan and Angkor Wat in Cambodia.
* Section on Garuda in the article, Vishnu - the Cosmic Protector by Madhuri Guin *(the contents of this link cannot be viewed in India)*
* Garuda Purana
* Website of the Sri Viswaroopa Panchamukha AnjaneyaSwami Foundation,which also includes Garuda as one of the faces.
* Images of Garuda 
* Gauruda, arch-enemy of the naga
* Patinated Bronze Figure of Khangard
Wikipedija na arapskom jeziku

**Arapska Wikipedija** (arapski:ويكيبيديا العربية) je izdanje Wikipedije na arapskom jeziku. Pokrenuta je u septembru 2001. godine . U septembru 2007. imala je preko 40.000 članaka, 160.000 stranica, 76.000 registriranih korisnika i 13 administratora. 

Izgled arapske Wikipedije se razlikuje od većine ostalih Wikipedija. Najvidljiviji razlog za to je činjenica da se arapskim pismom piše zdesna nalijevo. 

## Srodne Wikipedije
Ovo su wikipedije čiji tekst postavljen zdesna nalijevo ili dijele arapsko pismo.
* Perzijska Wikipedija (pismo)
* Urdu Wikipedija (pismo)
* Kurdska Wikipedija (pismo)
* Hebrejska Wikipedija (smjer)
* Jidiš Wikipedija (smjer).

## Reference
Wikipedija na estonskom jeziku

**Estonska Wikipedija** je izdanje Wikipedije na estonskom jeziku. Pokrenuta je 24.7. 2002. godine. Dana 31.8. 2007. imala je više od 40.000 članaka.

## Vanjske veze
Wikipedija na korejskom jeziku

**Korejska Wikipedija** je izdanje Wikipedije na korejskom jeziku. Pokrenuta je u oktobru 2002. godine, a prag od 10.000 članaka je dosegla 4.6. 2005. Dana 12.15. 2010. imala je preko 150.000 članaka.

## Historija
Korejska Wikipedija je koristila stariju verziju MediaWikija. Softver je imao probleme prilikom prikazivanja Hangula, što je ograničilo njenu upotrebu. U augustu 2002. godine softver je dobio novu verziju te je mogao podržavati nelatinična pisma kao hangul. Međutim, Internet Explorer je i dalje imao probleme s enkodiranjem, što je doprinose Wikipediji činilo rijetkim. Usprkos toga, od oktobra 2002. do jula 20903. broj članaka se popeo s 13 na 159, , a u augustu je dosegao 348. Konačno je u septembru 2003. riješen problem hangula.

## Hangul ui Hanja
Korejska Wikipedija se skoro u potpunosti piše na hangulu. Hanja se koristi jedino za objašnjavanje određenih fraza, i to uvijek u zagradama. Postoji grupa, nazvana Dajimo, koja nastoji uvesti sistem miješanog pisma na Korejsku Wikipediju. Detalji o tome su dostupni .

## Dijalekti

Postoje dva vodeća standarda korejskog jezika - južnokorejski i sjevernokorejski. Sjevernokorejski se rijetko koristi na korejskoj Wikipediji, jer je stanovnicima Sjeverne Koreje ograničen pristup Internetu. Zato se većina članaka piše južnokorejskim stilu. Službeno ime Wikipedije je '한국어', što je naziv za korejski jezik u Južnoj Koreji.

## Fusnote




## Vanjske veze
Wikipedija na slovenskom jeziku

**Slovenska Wikipedija** je izdanje Wikipedije na slovenskom jeziku.

Projekt slovenske Wikipedije je započet 8.3. 2002. s ustanovljenjem početne stranice, a njen postavljač je bio uporabnik Jani Melik.

20.7. 2007. slovenska Wikipedija je prešla prag od 50.000 članaka.

## Statistike
Na slovenskoj Wikipediji se nalazi 27 administratora, 7 birokrata i 35 bota.

## Vanjske veze

* :sl:Wikipedija:Zgodovina slovenske Wikipedije Historija 
* Wikipedija v izobraževalnem procesu  
* Roman Mauer: O Wikipediji  
* Pogledi uporabnika Romana Mauerja
Naga

**Nage** su, prema vjerovanju u nekim zemljama Azije, zmije-bogovi čiji kraljevi žive u nevjerojatno podvodnim palačama ukrašenim biserjem i dragocjenim kamenjem. Često se pojavljuju kao višeglave zmije, od kojih svaka nalikuje kobri. Ponekad poprimajuu izgled čovjeka s ljudskom krunom ili su pak čovjekolike od struka na dolje. Njihove skulpture se često stavljaju ispod stabala, nakon čega se dopušta da se okolno tlo zatrese kako bi zmijama omogućilo sigurno utočište. Nage su izrazito moćne i jedino stvorenjje kojeg se boji divovska ptica Garuda. Hirovita su raspoloženja, opasne su kada ih se razbjesni, ali su velikodušne ako se čovijek prema njima odnosi prema poštovanjem. Ujedino su i gospodarice voda, a puno toga dijele sa zmajevima. Nadziru kišne oblake, zaštićujući jezera i tako čuvaju blago. Mogu sklapati brakove s smrtnicima pa se u Indiji vjeruje da mnogi vuku podrijetlo od njih.

## Nematerijalna svjetska baština
Stanovništvo Laosa vjeruju da su Nage njihovi preci i da bdiju nad njima. Kako bi pokazali svoje poštovanje, dodaju Naga motive različitim predmetima, od kojih je najčešći tekstil kroz tkanje. Naga motivi su tkani ručno koristeći tradicionalni drveni tkalački stan.

Naga motivi upisani su na UNESCO-vu Reprezentativnu listu nematerijalnog kulturnog naslijeđa čovječanstva kao element nematerijalnog kulturnog naslijeđa Laosa.

Odluku o upisu donio je Međuvladin komitet za očuvanje nematerijalnog kulturnog nasleđa na 18. zasjedanju koje je održano od 5. do 8. decembra 2017. god. u Kasaneu, Bocvana.

## Izvori
 
## Vanjske veze
* Nagas in the Pali Canon
* Nagas
* Image of a Seven-Headed Naga
* Nagas and Serpents 
* Depictions of Nagas  in the area of Angkor Wat in Cambodia
* Snake Worship in southern India.
Wikipedija na lombardskom jeziku

**Lombardska Wikipedija** je verzija Wikipedije na lombardskom jeziku. Pokrenuta je 2005. godine. 15.5. 2007. je prešla prag od 50.000 članaka, iako su mnoge od njih ubacili botovi koji stvaraju auto-generiane člank o brojevima, aerodromima i gradovima.

## Vanjske veze
Wikipedija na litvanskom jeziku

**Litvanska Wikipedija** je verzija Wikipedije na litvanskom jeziku. Smatra se najvećom litvanskom internet enciklopedijom. Pokrenuta je godine 2003, ali je prve prave članke dobila tek 2004. Dana 14.12. 2005. prešla je prag od 10.000 članaka, a 26.2. 2006. je prešla prag od 40.000 članaka. Posljednji prag je prebačen 1.8. 2007 - 50.000 članaka..

## Izvori


## Vanjske veze

* Historija litvanske Wikipedije
Wikipedija na turskom jeziku

**Turska Wikipedija** je izdanje Wikipedije na turskom jeziku. Pokrenuta je u decembru 2002. godine. Dana 17.7. 2007. je imala preko 85.000 članaka Turska Wikipedija je jedna od 26 Wikipedija s više od milion uredničkih izmjena. Također je jedna od 12 Wikipedija s više od 70.000 registriranih korisnika.

U novembru 2006. turska Wikipedija je u kategoriji nauke nominirana za Altın Örümcek Web Ödülleri (Web nagradu Zlatni pauk), kolokvijalno poznatu kao "Web Oscar" u Turskoj. U januaru 2007. turska Wikipedija je dobila ovu nagradu u kategoriji "Najboljeg sadržaja". Nagrada je dodijeljena na svečanosti održanoj 25.1. 2007. na Istanbulskom tehničkom univertitetu.

## Kronologija

* Turska verzija Wikipedije je pokrenuta u decembru 2002.
* 100 članaka u januaru 2004.
* U julu 2004. pređen prag od 1.000 članak
* Do aprila 2005. bilježi ubrzani rast broja korisnika i prelazi prag od 10.000 članaka u novembru 2005.
* 12.3. 2006. ima više od 18.500 članaka i preko 14.000 korisnika.
* 18.3. 2007, bilježi 54.923 članka i 74.114 korisnika.
* 9.5. 2007. bilježi 78.252 članaka i 86.947 korisnika.
* 16.7. 2007. bilježi 85.923 članaka i 97.114 korisnika.
* 30.8.2007. bilježi 90.000 članaka.
* 3.2.2008. bilježi 100.000 članaka.
* 20.11.2008. bilježi 110.000 članaka.
* 26.2.2009. bilježi 125.000 članaka.
* 18.9.2010. bilježi 150.000 članaka.
* 22.11.2011. bilježi 175.000 članaka.
* 9.3.2014. bilježi 225.000 članaka.
* 4.8.2015. bilježi 250.000 članaka.
* 13.10.2017. bilježi 300.000 članaka.
* 27.4.2020. bilježi 350.000 članaka.
* 26.4.2021. bilježi 400.000 članaka.
* 9.7.2022. bilježi 500.000 članaka.
* 5.4.2024. bilježi 600.000 članaka.

## Reference
Wikipedija na srpskom jeziku

**Vikipedija na srpskom jeziku** je srpska verzija Vikipedije, slobodne enciklopedije, koja je nastala 16. februara 2003. godine. Ova verzija Vikipedije je 20. novembra 2009. prešla prag od 102.000 članaka. Najveća je inačica Vikipedije na jednom od južnoslovenskih jezika.

## Varijante

U srpskom jeziku postoje 4 varijante koje imaju jednaka prava. Srpski jezik koristi dva alfabeta, ćirilicu i latinicu, kao i dva "dijalekta", ekavicu i ijekavicu. Kombinacijom dijalekata i alfabeta dobijaju se 4 varijante (ćirilica-ekavica, ćirilica-ijekavica, latinica-ekavica i latinica-ijekavica).

Kada je vikipedija na srpskom jeziku osnovana, koristila je ćirilično pismo i oba dijalekta. Pošto se oba pisma podjednako koriste, činjeni su pokušaji za paralelno korišćenje i ćirilice i latinice. Prvi pokušaj je bio pravljenje bota koji bi vršio dinamičku transliteraciju svakog članka. Napravljeno je oko 1.000 duplih članaka, ali je akcija obustavljena zbog tehničkih problema i članci su izbrisani. Zajednica je odlučila da je model Vikipedije na kineskom jeziku bolji. Posle nekoliko meseci, softver je završen i sada svaki korisnik ima mogućnost da menja varijante koristeći kartice koje se nalaze na vrhu svakog članka. Vikipedija na srpskom jeziku koristi i specijalne oznake (tagove), , za reči koje ne treba da menjaju pismo i dijalekat (imena na drugim jezicima, citati, itd.).

Transliteracija iz ćirilice u latinicu funkcioniše, dok je ekavsko-ijekavska varijanta mnogo složenija i njena implementacija još uvek nije završena.

## Zajednica

Od 15. februara 2005. godine članovi Srpske viki-zajednice imaju redovne sastanke u Beogradu (jednom nedeljno). Sastanci su se u početku održavali po restoranima i parkovima, a sada se održavaju u Domu omladine koji Vikipediji na srpskom jeziku daje besplatno prostor. Lokalni ogranak Vikimedije za Srbiju i Crnu Goru je osnovan 3. decembra 2005. godine. Ovaj ogranak Vikimedije je peti po redu u svetu. Nakon razdruživanja Srbije i Crne Gore, ogranak je promenio ime u Vikimedija Srbije.

## Automatski uneti članci
Kada je 2006. godine automatski uz pomoć bota korisnika Miloša Rančića uneto oko 10,000 članaka o francuskim opštinama, javio se problem u zajednici zbog neslaganja velikog broja članova sa tim procesom. Problem je u tome što je većina naslova članaka na francuskom, a njihov zivorad je išao dosta sporo. Polako se, naporom nekih korisnika koji znaju pravila transkripcije sa francuskog jezika, ovi članci preslovljavaju na srpska imena.

10. oktobra 2006. putem bota korisnika Nikole Smolenskog uneto je 1570 članaka iz Rečnika socijalnog rada za koji je njegov autor Ivan Vidanović dao dozvolu da se objavi na Vikipediji pod GNU licencom.

## Povezano

* srpskohrvatska ''Wikipedia''
** bosanska ''Wikipedia''
** crnogorska ''Wikipedia''
** hrvatska ''Wikipedia''

## Vanjske veze

* Vikimedija Srbije  
* Vikipedija za testiranje konverzije
Wikipedija na mađarskom jeziku

**Mađarska Wikipedija** (*Wikipédia*) je verzija Wikipedije na mađarskom jeziku. Pokrenuta je 8.7. 2003. godine. Na dan 13.9. 2007. imala je više od **70.000** članaka.

## Historija
Prvu Wikipediju vezanu uz mađarski jezik je 5.9. 2001. stvorio Larry Sanger, tadašnji koordinator engleske Wikipedije. Stvorio je adresu . Tadašanja Wikipedija je još uvijek koristila UseModWiki. Mjesecima je bilo vrlo sadržaja na mađarskom, i mnogo problema s vandalizmom.

Mađarska Wikipedija kakva postoji danas je pokrenuta 8.7. 2003. Na taj dan glavna stranica je postala dostupna s mađarskim interfejsom i na mađarskom jeziku, na svojoj današnjoj adresi.

### Statistike

S preko stotinu stalno aktivnih urednika, mađarska Wikipedija ima na desetine tisuća članaka. Prema statistikama , od 1.1. 2007. mađarska Wikipedija je sadržavala 46.888 članaka, 11.880 slika i 1,128.357 uređivanja od strane 11 administratora i 12.537 registriranih korisnika. Mađarska Wikipedija je prešla prag od 50.000 članaka 7.2. 2007.

28.3. 2008. je članak posvećen Nicholasu Hilliardu na mađarskoj Wikipediji postao 10-milionti članak u historiji svih izdanja Wikipedije.

## Povezano

*  Arhivirane strane s početaka mađarske Wikipedije
*  Najvažniji događaji mađarske Wikipedije
*  Miljokazi u historiji mađarske Wikipedije
*  Novinski članci o mađarskoj Wikipediji

## Reference
Wikipedija na indonezijskom jeziku

**Indonežanska Wikipedija** je izdanje Wikipedije na indonežanskom jeziku. Pokrenuta je 7.11. 2003. Indonežanska Wikipedija je prag od 10.000 članaka prešla 31.5. 2005. Dana 17.7. 2007 imala je više od 63.000 članaka.

## Miljokazi
* 10.000 članaka - 31.5. 2005.
* 50.000 članaka - 1.2. 2007.

## Vanjske veze
Wikipedija na ukrajinskom jeziku

**Ukrajinska Wikipedija** () je izdanje Wikipedije na ukrajinskom jeziku. Prvi članak na njoj je napisan 30.1. 2004. godine. Dana 1.10. 2005. prešla je prag od 20.000 članaka. Dana 10. 9. 2007. prešla je prag od 70.000 članaka.

## Miljokazi

* 30. 1. 2004 – 1. članak (Atom)
* 4. 4. 2004 – 1000 članaka
* 1. 10. 2005 – 20.000 članaka
* 15. 10. 2006 – 30.000 članaka
* 12. 11. 2006 – 40.000 članaka
* 16. 1. 2007 – 50.000 članaka
* 17. 5. 2007 – 60.000 članaka
* 10. 9. 2007 – 70.000 članaka
* 10. 10. 2022 – 1.200.000 članaka

## Vanjske veze
Madame de La Fayette

**Madame de La Fayette** (krštena 18.3. 1634 - 25.5. 1693) bila je francuska spisateljica, najpoznatija po tome što je napisala *[[La Princesse de Clèves]]*, prvi francuski historijski roman i jedan od najstarijih romana u historiji književnosti.

## Vanjske veze
* 
* Catholic Encyclopedia entry
John Lyly

**John Lyly** (**Lilly** ili **Lylie**) (cca. 1553. ili 1554. – novembar 1606.) bio je engleski pisac, najpoznatiji po knjigama *[[Euphues, The Anatomy of Wit]]* i *[[Euphues and His England]]*. Lylyjev lingvistički stil, nastao u njegovim prvim knjigama, poznat je pod nazivom *[[Euphuism]]*.
Thomas Nashe

**Thomas Nashe** (novembar 1567&ndash;1601) bio je engleski elizabetanski pisac pamfleta, pjesnik i satiričar.

## Kronologija Nasheovih djela

* 1589. *[[The Anatomy of Absurdity]]*
* 1589. *[[Preface to Greene's Menaphon]]*
* 1590. *[[An Almond for a Parrot]]*
* 1591. *[[Preface to Sir Philip Sidney's Astrophel and Stella]]*
* 1592. *[[Pierce Penniless]]*
* 1592. *[[Summers Last Will and Testament]]* (drama izvedena 1592, izdana 1600.)
* 1592 *[[Strange News]]*
* 1593 *[[Christ's Tears over Jerusalem]]*
* 1594 *[[Terrors of the Night]]*
* 1594 *[[The Unfortunate Traveller]]*
* 1596 *[[Have with You to Saffron-Walden]]*
* 1597 *[[The Isle of Dogs (drama)|Isle of Dogs]]* (izgubljena)
* 1599 *[[Nashe's Lenten Stuff]]*

Također mu se pripisuje erotska pjesma *The Choice of Valentines* a njegovo ime se pojavljuje na naslovnoj stranici Marlowljeve *[[Dido, Queen of Carthage]]*, iako nije jasno kakav je Nasheov doprinos.

## Vanjske veze
* Thomas Nashe at luminarium.org - Nashe's works; classic and recent essays on Nashe
*
John Bunyan

**John Bunyan** (28. 11. 1628. — 31. 8. 1688) je bio engleski kršćanski pisac i propovjednik. Napisao je *[[The Pilgrim's Progress]]*, jednu od najpoznatijih alegorija u historiji kršćanstva.

## Vanjske veze

* 
* ''The Pilgrim's Progress'' on Wikisource
* Writings of Bunyan at the Christian Classics Ethereal Library.
* John Bunyan Online  Online Bunyan Archive.
* Acacia John Bunyan Online Library 
* John Bunyan works 
* John Bunyan Museum 
* Free audiobook of *[[The Pilgrim's Progress]]* from LibriVox
* ''Pilgrim's Progress'' condensed, illustrated
* ''The Heavenly Footman'' by Bunyan
* The Pilgrims Podcast  A podcast of Bunyan's works.
Aphra Behn

**Aphra Behn** (10.7. 1640 – 16.4. 1689) bila je plodna engleska dramatičarka iz perioda Restauracije i jedna od prvih engleskih žena koja je za život zarađivala pisanjem.

## Vanjske veze

* Portrait from University of Aberdeen  
* 
* Aphra Behn's Grave, Westminster Abbey
* University of Adelaide biography and etexts  (a source for the list of works)
* The Aphra Behn page at list-arts.net
* The Sign of Angellica: An Aphra Behn Site 
* The Complete Works of Aphra Behn  on e-book
Eliza Haywood

**Eliza Haywood** (1693 - 25.2. 1756) (rođena kao Elizabeth Fowler) bila engleska spisateljica, glumica i izdavačica. Kao jedna od najplodnijih spisateljica svog doba, Haywood je napisala i objavila preko sedamdeset djela uključujući prozu, dramu, prijevode, poeziju i novinske članke. Haywood se smatra jednom od najvažnijih ličnosti u razvoju engleskog romana.

## Vanjske veze
* E-text of Fantomina, or, Love in a Maze
* E-text of Idalia, or, the Unfortunate Mistress 
* E-text of The Fatal Secret, or, Constancy in Distress 
* E-text of The Life and Romances of Mrs. Eliza Haywood / Whicher, George Frisbie, 1915
Daniel Defoe

**Daniel Defoe** (Cripplegate, 1659. - 1661. - Moorgate, 24. travnja 1731.) bio je engleski pisac i novinar

Iako rođen kao **Daniel Foe**, sin Jamesa Foea, mesara iz Londona, on je sebi kasnije dodao ispred prezimena "De" kako bi mu ime zvučalo otmenije. Postao je poznati pisac u vrijeme prvih novela na engleskom jeziku.

Najpoznatije Defoeova novela, *[[Robinson Crusoe]]* (1719.), priča je o čovjeku je jedini preživio brodolom, te stgao na pusti otok. Pokušao je preživiti prolazeći kroz mnoge avanture. Pretpostavlja se da je autor dobio inspiraciju kada je čuo za istiniti događaj o Alexanderu Selkirku.

**Defoe je poznat po još dva romana:**
* *[[Kapetan Singlton]]* (Captain Singleton) (1720.)
* *[[Moll Flanders|Moll Flenders]]* (Moll Flanders) (1722.)
Henry Fielding

**Henry Fielding** (Sharpham Park pokraj Glastonburyja, 12.4. 1707. - Lisabon, 8.10. 1754.) bio je engleski književnik.

Pisac je koji najjasnije pokazuje suton drame i uspon romana u 18. stoljeću. Drame su mu sentimentalne i poučne ili burleskne, a romani su duhovite i uvjerljive slike naravi i običaja tadašnje Engleske. Tvorac je novog literarnog roda, romana koji je raniju uzvišenost i metafiziku zamijenim živom svakidašnjicom ljudi svojeg doba.

Osim po književnom radu, poznat je i po tome što je kao magistrat, zajedno sa avojim bratom Johnom, formirao  Bow Street Runners, prvu profesionalnu policijsku službu u historiji Londona. Njegova sestra Sarah se također istakla kao književnica.

## Djela
* "Tom Jones",
* "Ljubav u nekoliko maski",
* "Joseph Andrews",
* "Dnevnik putovanja u Lisabon",
* "Nadridoktor".

## Izvori

## Vanjske veze
*Henry Fielding at the Eighteenth-Century Poetry Archive (ECPA)
*
*
*
*Famous Quotes by Henry Fielding 
*Oxford Dictionary of National Biography
Samuel Richardson

**Samuel Richardson** (Mackworth, Derbyshire, 19. 8. 1689. - London, 4. 7. 1761), engleski književnik.

Začetnik je engleskog psihološkog romana i prvi predstavnik "sentimentalizma" u europskoj književnosti. Tiskar po zanimanju, 1740. je objavio (anonimno) roman *Pamela, ili nagrađena krepost* (Pamela, or Virtue Rewarded), u obliku zbirke pisama i s izrazitom moralizatorskom namjenom. I ostala dva romana- *Clarisa ili povijest mlade dame* (Clarissa, or the History of a Young Lady), njegovo najuspješnije ostvarenje (poznatije pod naslovom Clarissa Harlowe, i *Povijest Sir Charlesa Grandisona*, objavljena također anonimno i pisana u obliku poslanica imaju sličnu tendenciju. Književno povijesna vrijednost Richardsonova djela još je znatnija: u Francuskoj ga je u cjelini preveo Abbé Prévost, Rousseau se poveo za njim u Novoj Héloisi, a u Njemačkoj je Richardsonovim stopama pošao Lessing u Miss Sara Sampson, Goethe u Wertheru; u Italiji je Goldoni postigao velik uspjeh dvjema kazališnim adaptacijama Pamele; u Engleskoj se njegov utjecaj osjeća kod L. Sternea i J. Austen i u djelovanju jedne jake antirichardsonovske struje, iz koje je, uz mnoge parodije i travestije, potekao i Fieldingov prvenac Joseph Andrews.
Tobias Smollett

**Tobias George Smollett** (kršt. 19.3., 1721 &ndash; 17.9., 1771) bio je škotski pisac, najpoznatiji po svojim pikaresnim romanima, kao što su *[[Roderick Random]]* (1748) i *[[Peregrine Pickle]]* (1753).

## Vanjske veze

* 
* Online editions of his works
John Cleland

**John Cleland** (*kršten* 24.9. 1709 &ndash; 23.1. 1789.) bio je engleski pisac poznat kao autor kontroverznog romana *[[Fanny Hill|Fanny Hill: or, the Memoirs of a Woman of Pleasure]]*.

## Bibliografija
* *Memoirs of a Woman of Pleasure, or, [[Fanny Hill]]* (1749)
* *Memoirs of a Woman of Pleasure, or, Fanny Hill* (1750) (očišćena, legalna verzija)
* *Memoirs of a Coxcomb* (1751)
* *Titus Vespasian* (1755) (neprikazan drama)
* *The Ladies Subscription* (1755) (neprikazana drama)
* *Tombo-Chiqui, or, The American Savage* (1758) (neprikazana drama)
* *The Surprises of Love* (1764)
* *The Woman of Honour* (1768)
* filozofska djela, poezija, prijevodi, recenzije u časopisima i pisma.

## Vanjske veze

* A Brief Life History of an Peculiar Author John Cleland
* Complete text of ''Fanny Hill''
* Fanny Hill An interesting,wonderful, charming, and ever lasting edition by John Cleland.
Charlotte Lennox

**Charlotte Ramsay Lennox** (*cca.* 1730 - 4.1. 1804) bila je engleska spisateljica i pjesnikinja iz 18. vijeka. Najpoznatija je kao autorica knjige *The Female Quixote* te vezama sa Samuelom Johnsonom, Joshuom Reynoldsom i Samuelom Richardsonom.

## Djela
### Poezija
* *Poems on Several Occasions* (1747)
* *The Art of Coquetry* (1750)

### Romani
* *The Life of Harriot Stuart* (1751)
* *The Female Quixote* (1752)
* *Henrietta* (1758)
* *Sophia* (1762)
* *Euphemia* (1790)

### Drame
* *The Sister* (1762)
* *Old City Manners* (1775)

## Vanjske veze

* The Charlotte Lennox page at the University of Missouri 
* Ruth Facer, 'Charlotte (Ramsay) Lennox (c.1729-1804)' at www.chawton.org
Oliver Goldsmith

**Oliver Goldsmith** (10.11. 1730 ili 1728 &ndash; 4.4. 1774) bio je irski pisac, pjesnik i ljekar poznat po svom romanuu *[[The Vicar of Wakefield]]* (1766), pastoralnoj pjesmi *The Deserted Village* (1770) (napisanoj u spomen svog brata) i kazališnim komadima *[[The Good-natur'd Man]]* (1768) i *[[She Stoops to Conquer]]* (1771, praizvedenoj 1773).

## Vanjske veze

* 
* Essays by Oliver Goldsmith at Quotidiana.org
* ''The Deserted Village''
* *[http://www.gutenberg.net/etext/7993 Oliver Goldsmith: A Biography] * by Washington Irving from Project Gutenberg
* *[http://www.gutenberg.net/etext/18917 Goldsmith (English Men of Letters series)] * by William Black from Project Gutenberg
* An Essay on the Theatre; or, A Comparison Between Laughing and Sentimental Comedy
* Goldsmith Hall - student accommodation and lecture theatre, Trinity College, Dublin.
* Information on Goldsmith 
* Oliver Goldsmith Resource
* Works by Oliver Goldsmith  in e-book version