open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Katarina Kresal

**Katarina Kresal** (Ljubljana, 1973 - ) je slovenska pravnica i političarka, najpoznatija po tome što je trenutna predsjednica Liberalne demokracije Slovenije (LDS). 

Maturirala je na Gimnaziji Bežigrad u Ljubljani i zatim upisala Pravni fakulteti u Ljubljani. Tamo je diplomirala godine 1996. a godine 1999. položila pravosudni ispit. Trenutno je na istom fakultetu upisana na magistarski studij.

Katarina Kresal je na početku karijere bila zaposlena kao pripravnica na Višem sudu u Ljubljani, a zatim je kao savjetnica za privredne sporove radila na ljubljanskom Okružnom sudu. Kasnije je kao pravnica radila u Kapitalskoj družbi d.d. te danas raspuštenom Western Wireless International, američkom poduzeću sa sjedištem u Ljubljani. Od godine 2003. radi kao advokat u advokatskoj kancelariji Mira Senice. Bavi se privrednim, korporacijskim, stečajnim i autorskim pravom. Članica je nadzornih odbora nekoliko poduzeća.

Kresal se maja 2007. kandidirala za predsjednicu Liberalne demokracije Slovenije i bila izabrana 30. 6. 2007. sa 287 od 329 glasova delegata na stranačkoj konvenciji.

## Vanjske veze

* LDS.si
Strihnin

**Strihnin** se dobija iz biljaka Strihinos vrste. On je veoma stabilan alkaloid, dobro se čuva i može se dokazati u leševima nakon trovanja. Veoma je jak otrov. Strihnin se teško rastvara u vodi i etru, lakše u alkoholu u benzenu, a lako u hloroformu. Karakteristična je reakcija za strihnin da se sumpornom kiselinom u prisustvu kalijumovog dihromata daje intezivno modro obojenje. Strihnin izaziva grčevito kočenje mišića. U veoma malim količinama upotrebljava se kao analeptik (sredstvo za jačanje i okrepljenje). Strihnin se najviše koristi za uništavanje pacova, [miš]eva i drugih štetočina. Jedan od najpoznatijih otrova. Često korišćen u kriminalističkim knjigama.

## Osobine

## Reference

## Literatura

* 
* 
* 

## Vanjske veze

*
Jaime Pressly

**Jaime Elizabeth Pressly** (30.7. 1977.-) je američka Emmyjem nagrađena glumica i manekenka, najpoznatija pod ulozi Joy u sitcomu *[[My Name Is Earl]]*.

## Filmografija

## Reference

## Vanjske veze
* 
* Jaime Pressly  in Maxim Magazine
* Middletown Journal interview (March 2, 2006)
* About.com interview (December 2001)
* Dr. Drew interview
Cindy McCain

**Cindy Lou Hensley McCain** (20.5. 1954. -) je američka poduzetnica i filantropkinja, poznata kao supruga američkog senatora i predsjedničkog kandidata Johna McCaina. Pored toga služi kao predsjedateljica Hensley & Co., jednog od najvećih distributera piva Anheuser-Busch u SAD.

Njena kći Meghan McCain je poznata blogeristica i kolumnistica. Zajedno s njom je sudjelovala u protestnim akcijama protiv kalifornijske zabrane istospolnih brakova iako njihov suprug i otac ne podržava istospolne brakove.

## Reference

## Vanjske veze

* "About Cindy McCain"  – McCain campaign site bio
* "Cindy Hensley McCain"  - CARE board members bio
Funkcijsko programiranje

**Funkcijsko programiranje** je programska paradigma koja tretira računanje kao evaluaciju matematičkih funkcija i izbjegava stanje i mutabilne podatke. Naglašava primjenu funkcija, kao suprotnost stilu imperativnog programiranja koji naglašava promjene u stanju.

Šira koncepcija funkcijskog programiranja jednostavno definira skup zajedničkih briga i tema mjesto popisa distinkcija od ostalih paradigmi. Često se važnima smatraju funkcije višeg reda i prvorazredne funkcije, zatvaranja i rekurzija. Druga uobičajena svojstva funkcijskih programskih jezika su kontinuacije, Hindley-Milner sustavi inference tipova, nestriktne evaluacijske strategije (uključujući i "lijenost") te monade.

Funkcijski jezici uključuju APL, Erlang, Haskell, Lisp, ML i Scheme (u abecednom poretku).

Funkcijski programski jezici, napose "čisti funkcijski", su često istaknuti u akademskoj zajednici, za razliku od komercijalnog razvoja programske podrške. U drugu ruku, istaknuti funkcijski jezici korišteni u industriji i komercijalnim aplikacijama uključuju Erlang (konkurentne aplikacije),, R (statistika), Mathematica (simbolička matematika), Haskell, ML, J i K (financijska analiza), te domenski-specifične programske jezike kao što je XSLT.

Lambda račun je osnovica većine modela funkcijskog programiranja.

## Reference
Imperativno programiranje

**Imperativno programiranje**, kao suprotnost deklarativnom programiranju je programska paradigma koja opisuje računanje kao izraze koji mijenjaju stanje programa. Kao što se u govornom jeziku zapovijedni način (ili imperativ) koristi za izražavanje naredbi, tako se imperativni programi mogu posmatrati kao niz naredbi koje računar treba izvršiti. Proceduralno programiranje je česta metoda izvršavanja **imperativnog programiranja**, te se ova dva termina često koriste kao sinonimi.

Imperativni programski jezici predstavljaju suprotnost drugim tipovima jezika, kao što su funkcionalni i logički jezici. Funkcionalni programski jezici kao Haskell, nisu predstavljeni sekvencama naredbi i nemaju globalno stanje, dok logički programski jezici, poput Prologa, definišu "šta" treba da se računa, umjesto "kako" računanje treba da se odvija.
Java bytecode

**Java bajt-k&ocirc;d** (en. *Java bytecode*) je skup instrukcija koje Java Virtualna Mašina izvršava. Svaka instrukcija bajt-k&ocirc;da je dužine jednog bajta, čemu duguje svoje ime, te je broj instrukcija ograničen na 256. Nisu svi mogući bajt-k&ocirc;dovi u upotrebi, šta više Sun Microsystems, gdje je Java programski jezik stvoren, su zauvijek namjenili određene vrijednosti da ne budu korištene u Javinoj Virtualnoj Mašini niti u bilo kojoj komponenti Java Runtime Sredine.

Java programer ne mora poznavati bajt-k&ocirc;d da bi pisao/pisala Java programe. Međutim, kao i sa C-om i C++-em gdje poznavanje asemblera je dobrodošlo, tako i u Javi poznavanje bajt-k&ocirc;da daje prednost programeru. http://www-128.ibm.com/developerworks/ibm/library/it-haggar_bytecode/
Debugger

Debugger je računalni program koji se koristi za uklanjanje grešaka ostalih programa. Također, debugger može testirati i provjeriti pravilnost rada programa. 

Rušenje programa se događa u slučaju da je izvođenje programa nemoguće zbog softverskog buga, to jest, greške u kodu. Primjerice, program je možda koristio instrukciju koja nije dostupna za trenutnu verziju korisnikovog procesora ili je pokušao pristupiti nekoj nedostupnoj ili zaštićenoj memoriji. 

## Opis
Debuggeri daju napredne funkcije kao što su pokretanje programa korak po korak (single-stepping), zaustavljanje ili pauziranje izvođenja programa na takozvanom *breakpointu* tijekom određenih zbivanja, a neki čak i mogućnost mijenjanja programa dok se izvodi. Iste funkcije koje čine debugger korisnim za rješavanje bugova čine ga i pomagalom pri razbijanju softverske zaštite, tj. crackiranju programa koji nije besplatan u svrhe da se može koristiti neograničeno bez ikakvog plaćanja ili kupovanja. Korisni su i za testiranje performansi programa. Pojedini debuggeri rade samo sa specifičnim programskim jezikom dok drugi mogu raditi s više njih. 

Većina popularnih debuggera daje samo jednostavno komandnolinijsko sučelje (command-line interface - CLI), često iz razloga da maksimiziraju portabilnost i minimaliziraju trošenje sistemskih resursa računala. Ipak, popravljanje grešaka u programu preko grafičkog sučelja (GUI) debuggera se često smatra jednostavnijim i produktivnijim.

Neki od poznatih debuggera su:
* OllyDbg
* SoftICE
* Java Platform Debugger Architecture
* CodeView
* WinDbg
My Name Is Earl

***My Name Is Earl*** je američki televizijski sitcom koji se originalno emitirao na programu NBC-a od 2005. do 2009. Stvorio ju je Greg Garcia, a producirao 20th Century Fox Television.

Naslovnu ulogu tumači Jason Lee kao Earl J. Hickey, sitni kriminalac koji je izgubio dobitnu srećku od 100.000 US$ kada ga je udario automobil. Dok je ležao u bolnici, počeo je vjerovati karmu gledajući *[[Last Call with Carson Daly]]*. Nakon toga je odlučio okrenuti novu stranicu u životu te napraviti popis svih loših stvari koje je učinio u životu. Pošto je napravio dobro djelo, ponovno je pronašao srećku. Shvativši to kao znak počinje skidati loše stvari sa popisa tako što će za svaku od njih napraviti jednu dobru.

Kritičari tvrde da serija ima scijentološki sadržaj, s obzirom da su glumci Jason Lee i Ethan Suplee scijentolozi.

Serija se u Hrvatskoj prikazuje na programu HRT pod nazivom ***Zovem se Earl***.

## Reference

## Vanjske veze
* 
* ''My Name Is Earl'' at NBC.com
* ''My Name Is Earl'' at IMDb
Jutlandska bitka

***Bitka kod Jitlanda*** () naziva se još i bitkom pred Skagerakom () (), najveća je pomorska bitka u Prvom svetskom ratu. Odigravala se od 31. maja do 1. juna 1916. godine, između britanske flote stacionirane u Velikoj Britaniji (eng. Grand Fleet) pod komandom admirala flote Džona R. Dželikoa (eng. John Rushworth Jellicoe) - (1859 – 1935. g.) i nemačke Flote visokog mora (nem. Hochseeflotte), pod komandom viceadmirala Rajnharda Šera - (nem. Reinhard Scheer) (1863 – 1928. g.).
Java platforma, standardno izdanje

**Java platforma, standardno izdanje** () ili **Java SE** je skup API-ova za Java programski jezik neophodan za programiranje na Java platformi. U pravilu, Java SE definira osnovne klase i tipove koji čine osnovu svih Java programa. Pored standardnog izdanja, kompanija Sun Microsystems koja kontroliše razvoj Jave, izdaje Java platforma, enterpise izdanje, za upotrebu pri razvoju računarskih programa za izvršavanje na serverima i Java platforma, mikro izdanje, za izvršavanje na mobilnim uređajima (poput telefona).
Linker

**Linker** je program koji uzima jedan ili više objekata stvorenih uz pomoć kompajlera i sastavlja ih u jedan izvršni (eng. *executable*) **exe** program.
.NET Framework

**Microsoft .NET** je termin koji se koristi za skupinu tehnologija i produkata iz Microsofta. Zajednička karakteristika svih ovih produkata i tehnologija je njihova ovisnost o Microsoft .NET Frejmvorku, jednoj od komponenata Windows operativnog sistema.

## Reference

## Vanjske veze
* 
** .NET Framework Developer Center on MSDN Library
* .NET Framework Index 
* Overview of .NET Framework (MSDN)
* .NET Framework FAQ 
* Why .Net Framework For Business Solution  (Infographics)
Java (virtualna mašina)

**Java Virtualna Mašina** (obično skraćeno na **JVM**) je virtualna mašina koja može izvršavati Java kompajlirani *byte* kod – Javin bytecode. JVM je osnovna komponenta Java platforme, te implementacija JVM-a na različitim hardver i softver platformama omogućava Javu da funkcioniše na tim platformama, tj. zadovoljava jedan od Javinih osnovnih ciljeva da se kod piše na jednom operativnom sistemu, a izvršava na više ().

## Način izvršavanja
Programi, da bi se izvršavali na JVM-u, moraju biti kompajlirani u standardni binarni format, bytecode, gdje je svaka `.java` datoteka kompajlirana u odgovarajuću `.class` datoteku. Ako program sadrži više `.class` datoteka, one se mogu staviti u jedan JAR datoteku (ili Javinu Arhivu), što olakšava distribuciju tog programa.

Binarny bytecode se izvršava u JVM-u emulacijom JVM-ovih instrukcija putem interpretacije ili primjenom *just-in-time kompajler* (JIT), poput Sun-ovog HotSpot JIT-a.

Javin bytecode je napravljen na bazi staka (en. stack - gomila), tj. JVM-ov *interpreter* koristi stak-baziranu arhitekturu pri izvršavanju. Za razliku, JIT kompajlira bytcode u mašinski kod (te je brži u toku izvršavanja). Svaka *thread* ima svoj stak i programski računar.
Java platforma, Enterprise izdanje

**Java platforma, enterprise (''enterprajz'') izdanje** () ili samo **Java EE** je računarska platforma za programiranje aplikacija koje se izvršavaju na serverima i obično pokriva više fizičkih mašina. Aplikacije su modularne više-katne () arhitekture, koje se izvršavaju na aplikacionom serveru obično u okviru računarske mreže.

Java EE se oslanja na standardno izdanje Java platforme za podršku osnovnih klasa poput IO, skupova i nizova, te osnovnih tipova. Zato se Java SE mora instalirati uporedo da bi Java EE funkcionirala.

## Napomene
Mikroprogramiranje

**Mikroprogram** je skup naredbi koje upravljaju različitim dijelovima centralne jedinice (CPU). Spremište ili memorija u kojem se čuva mikroprogram zove se kontrolno spremište ili na engleski control store. Prije izuma mikroprograma upravljačka logika centralne jedinice bila je izrađena koristenjem *ad hoc* metoda. 

## Povijest mikroprograma

## Način rada

## Dobre strane mikroprograma
* Mogućnost promjene naredbi centralne jedinice jednostavnom promjenom mikroprograma, bez mjenjanja temeljnog sklopovlja 
* Mogućnost oponašanja drugih centralnih jedinica, bez potrebe za stvaranje jednakog elektronskog sklopovlja
* Greške u naredbama lakše je ispraviti, jer promjene su samo potrebne u mikroprogramu

## Loše strane mikroprograma
## Mikroprogramske arhitekture
OOPSLA

**OOPSLA** (objektno orijentirano programiranje, sistemi, jezici i aplikacije; ) je godišnja konferencija asocijacije za računarsku mašineriju ().

Ova konferencija pokriva teme u vezi objektno orijentiranog programiranja, računarskih sistema, programskih jezika i praktičnih primjena. Sama po sebi, OOPSLA nudi više-smijerne sjednice, sa obično visokim stepenom akademskog kredibiliteta, što je neuobičajeno za industrijske konferencije.

## Vanjske veze
* Službena stranica
Programska paradigma

**Programska paradigma** određuje stil programiranja. 

Programska paradigma određuje pogled koji programer ima nad programom i njegovih izvršavanjem. Kao primjer, u objektnom programiranju programer razmišlja o programu kao o skupini interaktnih objekata, dok u funkcionalnom programiranju program gleda kao redoslijed naredbi

Neki programski jezici su načinjeni da podržavaju samo jednu paradigmu (kao Java i Smalltalk za objektno programiranje, dok Haskell i Scheme podržavaju funkcionalno programiranje). Također imamo jezike koji koji podržavaju više paradigmi (kao što je LISP, Python i Oz).

## Primjeri paradigmi

* Strukturalno programiranje, suprotno Nestrukturalno programiranje
* Imperativno programiranje, suprotno Deklarativno programiranje
* Proceduralno programiranje, suprotno Funkcionalno programiranje
* Skalarno programiranje, suprotno Grupisano programiranje
* Ograničeno programiranje, suprotno Logičko programiranje
* Komponentno programiranje (kao u OLE)
* Aspektno programiranje (kao u AspectJ)
* Pravilno bazirano programiranje (kao u Mathematica)
* Tabelarno programiranje (kao u Microsoft FoxPro)
* Cjevovodno programiranje (kao kod UNIX komandnim linijama)
* Objektno Orijentirano Programiranje
* Paralelno programiranje
Kompjuterska apstrakcija

U računarstvu, **apstrakcija** je način smanjivanja i razdvajanja detalja da bi se mogli usmjeriti (fokusirati) na manje koncepata. Princip je sličan apstrakciji u matematici.

Apstrakcija je jako važna u objektno orijentiranom programiranju gdje se koristi u dizajnu računarskih klasa, tj. gdje se svojstva pojedinih objekata generaliziraju unutar klase. Npr. **riječnik** je štampana greška riječi **rječnik**, te riječ **itso** za **isto**, onda se obje ove greške mogu predstaviti klasom *ŠtampanaGreška*. To što jedna riječ ima slovo viška a druga pogrešan raspored slova je detalj koji je odstranjen u procesu apstrakcije.
Isto tako, ako se uzme objekat klase *ŠtampanaGreška* koji predstavlja štampanu grešku u dokumentu, te postoji i drugi objekat klase *NetačnaČinjenica* koji predstavlja netačnu informaciju u dokumentu, onda je moguće napraviti apstraktnu klasu *GreškaUDokumentu* koja predstavlja sve moguće **vrste** grešaka u nekom dokumentu. U tom slučaju se kaže da su *izdvojene* apstraktne karakteristike svih grešaka u dokumentu na jedno mjesto, tj. unutar klase *GreškaUDokumentu*, bez obzira što greška *NetačnaČinjenica* može imati sve riječi pravilno napisane.
Reentrant

Za računarski program ili metodu kažemo da je **reentrant** ako je dizajnirana na takav način da jedna programska instrukcija u memoriji može biti zajednička za više korisnika, objekata raznih klasa ili procesa.

Reentrant je okosnica za mnoge višezadatne () sisteme, u kojima se izvršava više zadataka istovremeno (npr. moderni operativni sistemi mogu izvršavati više zadataka istovremeno).
Runtime

**Runtime** (čitaj: rantajm), što znači **u toku izvršavanja** računarskog programa, je izraz u računarstvu koji opisuje dejstvovanje računarskog programa, njegov tok od početka pa do kraja izvršavanja. Isti termin, tj. izraz se također koristi kao skraćenica za **runtime biblioteku ** ().

U većini slučajeva, operativni sistem je odgovoran za pokretanje programa, osnovnu manipulaciju memorije i povezivanje programa sa dinamično povezujućim bibliotekama o kojima ovisi, te možemo slobodno reći da je pokrenuti operativni sistem **rantajm**. U nekim slučajevima, programski jezik je odgovoran za navedene operacije u toku izvršavanja, mada je to neuobičajeno u vodećim jezicima i korisničkim operativnim sistemima.

## Reference
Softversko inženjerstvo

**Softverski inženjering** ili **programsko inženjerstvo** je stroga primena inženjeringa, naučnih i matematičkih principa i metoda u ekonomičnoj proizvodnji kvalitetnog softvera. Nastao je kao nužna potreba vezana za programiranje i izradu softvera početkom 70. godina prošlog vijeka. Nagli razvoj mehatroničkih uređaja kontrolisanih i upravljanih softverskim aplikacijama kao i efikasna kontola i obrada podataka utiču na potrebe razvoja ove naučno tehničke discipline. Po definiciji softverskog inženjeringa, softver podrazumijeva: 
# programe
# podatke i 
# dokumentaciju.
Trend razvoja je takav da produktivnost računara raste oko 30 % godišnje a produktivnost softvera je tek od 4 do 7%. Veliki problem predstavlja nedostatak stručnjaka ove vrste tako da potrebe rastu svake godine za oko 12% dok je priliv stručnjaka tek oko 4 %. Zbog navedenog, i u oblasti izrade softvera se uvode komjuterski potpomognute CA tehnologije. Uz već poznate CAD, CAM, CIM..i druge već poznate tehnologije, u softverskom inženjeringu se javljaju CASE tehnologije - **C**omputer **A**ided **S**oftware **E**ngineering.

### Ideja CASE tehnologija
# Povećanje produktivnosti u razvoju softvera pomoću softvera
# Inženjersko projektovanje softvera pomoću računara
# Softverski proizvod namjenjen automatizaciji izrade softvera

### Ciljevi primjene CASE tehnologija
# Povećanje produktivnosti projektanata
# Skraćenje vremena izrade softvera
# Povećanje kvaliteta softvera
# Unapređenje performansi sistema

### Neki od poznatijih modela CASE tehnologija
# model vodopada
# model spirale

### Faze razvoja softvera
* Definisanje zahtjeva i potreba
* Projektovanje i implementacija
* Održavanje softvera

### Vanjske veze
* Uvod u softversko inženjerstvo
Design Patterns (knjiga)

***Design Patterns: Elements of Reusable Object-Oriented Software*** () je knjiga o softverskom inženjeringu u kojoj su predložena standardizirana riješenja i imenovanje uobičajenih problema u softverskom dizajnu. Autori knjige su Erich Gamma, Richard Helm, Ralph Johnson i John Vlissides, poznatiji kao **četvorica otpisanih** ( ili samo *GoF*). Primjeri dizajn šema su dati u C++-u i Smalltalk-u.
ABAP

**ABAP** je skraćenica za „**''A**dvanced **B**usiness **A**pplication **P**rogramming*“. To je [[programski jezik]] koji je firma „[[SAP]]“ („Systeme, Anwendungen und Produkte in EDV“) iz Waldorfa kod Heidelberga u [[Njemačka|Njemačkoj]] razvila. Smatra se da je Gerhard Rode autor ovoga jezika koji se inače tačno zove ABAP/4. Značenje ovoga broja 4 je u stvari četvrta generacija programskog jezika.
Firma je osnovana 1972. godine. SAP-R/3 sistem je skup programa, koji su internacionalno standardizirani i primjenjuju se u glavom u privredi.
[[Softver]] je podijeljen po modulima kao su su MM (*Material management*), CO (*Controlling*), FI (*Finansijsko knjigovodstvo*), HR (*'Personalna uprava: Obracun plaća, organizacija itd'''.). 

ABAP/4 je integralni dio SAP-R/3 systema i sve aplikacije su pisane ovim programskim jezikom.
AMOS BASIC

**AMOS Basic** je jedna od verzija programskog jezika BASIC koji je bio popularan na Commodore Amiga računarima.
## Vanjske veze
* Izvorni kod AMOS-a (68000 ASM) 
* Yahoo! groups mailing lista (još itekako aktivna)  
* Mattathias BASIC  (68k AMOS kompajler, još u alfa verziji)
AWK

**Awk** je programski jezik za obradu tekstualnih datoteka, uobičajen na Unix/Linux operativnim sistemima.

## Vanjske veze
* awk  kojeg razvija Brian Kernighan 
* [news:comp.lang.awk comp.lang.awk] je newsgrupa o Awk-u 
* GAWK (GNU awk) web stranica 
* ''mawk download stranica''  
* DJGPP port Gawk-a 3.11b  
* ''xgawk download stranica''  
* Awka Open Source 
* TAWK kompajler
C Sharp

:*Ispravan naslov ovog članka je *'C#**. Simbol # je zamenjen zbog tehničkih ograničenja.''
**C#''' (, ) je jedan od mlađih programskih jezika. Nastao je 2002. godine kao sastavni deo MS .NET Framework 1.0. C# je objektno orijentisan programski jezik kao i većina modernih viših programskih jezika (C++, Java itd). Jezik je opšte primene i namenjen je izradi aplikacija za .NET Framework platformu.

## Istorijat
### Verzija C# 1.0
Najavljena je 2000. godine, a premijerno je prikazana 2002. godine od strane kompanije Majkrosoft.

### Verzija C# 2.0
U julu 2003. Majkrosoft je predstavio specifikaciju za C# 2.0 za početak 2004. godine. Ova verzija sadrži neke nove mogućnosti programskog jezika, od kojih je naznačajnije da su generici sada parametrizovani tipovi, mnogo više kao što su to bili C++ šabloni. Oni se implementiraju generisanjem po tipu nezavisnog bajtkoda u vremenu prevođenja (kompajliranja), a kada se u vremenu izvršenja () šablon prvi put instancira za konkretan tip, tada se generiše bajtkod zavisan od tipa. Ta mogućnost daje visoko-performansne i mnogo više tipizirane generike koji ne zahtevaju mnogo izvornog koda.

### Verzija C# 3.0

### Verzija C# 4.0

### Verzija C# 5.0

## Primer izvornog koda
Ovaj primer izvršava se na konzoli.


```
using System;

namespace HelloNameSpace
{
  public class HelloWorld
  {
   static void Main()
   {
     Console.WriteLine("Zdravo, svete!");
   }
  }
}
```


## Pisanje programa
### Tipovi podataka
### Ključne reči
Ključne reči C# (verzija 2.0) su: abstract, as, base, bool, break, byte, case, catch, char, checked, class, const, continue, decimal, default, delegate, do, double, else, enum, event, explicit, extern, false, finally, fixed, float, for, foreach, goto, if, implicit, in, int, interface, internal, is, lock, long, namespace, new, null, object, operator, out, override, params, private, protected, public, readonly, ref, return, sbyte, sealed, short, sizeof, stackalloc, static, string, struct, switch, this, throw, true, try, typeof, uint, ulong, unchecked, unsafe, ushort, using, virtual, volatile, void i while.

### Operatori i pretprocesor
### Odlučivanje
### Metodi
### Klase
 
## Reference

## Povezano
* Programski jezici
* Objektno orijentisano programiranje
* Programski jezik C
* C++

## Vanjske veze

* Zvanična stranica C# na sajtu Majkrosofta
* Programski jezik C# na sajtu Majkrosofta
* Specifikacija C# verzija 3.0
Lisp

**Lisp** je programski jezik koji je projektovao Džon Makarti krajem 1950-tih. Iako je Lisp opštenamjenski programski jezik, obično se kaže da je jezik vještačke inteligencije, odnosno oblasti u kojoj se najviše koristi. Programiranje u vještačkoj inteligenciji je usko vezano za simbolično procesovanje, gdje standardni programski jezici nerijetko imaju problema. Simbolično procesovanje se koncentriše na reprezentaciju koncepata iz stvarnosti i veze među objektima, umjesto na numeričko procesovanje.

U vrijeme kada je Lisp projektovan, takođe su razvijani drugi programski jezici za VI. Makarti, matematičar po profesiji, težio je da uspostavi čvrstu naučnu osnovu za Lisp. Ta osnova dolazi iz formalne logike. Američki logičar Alonso Čarč, razvio je jasne i nedvosmislene načine za opise ulaza i unutrašnja izračunavanja funkcija. Sistem bilježenja Lambda računa, ponudio je Makartiju odlično definisanu osnovu, na kojoj je bazirao programski jezik Lisp.

Čisti Lisp je primjer funkcionalnog programskog jezika. U funkcionalnom programiranju, funkcije se primjenjuju na argumente i vrijednosti. Vraćene vrijednosti se koriste kao argumenti za druge funkcije. Funkcionalno programiranje je suprotno standardnom i proceduralnom programiranju, gdje se koriste naredbe koje mijenjaju okruženje programa na neki način, kao što je pripisivanje vrijednosti promjenjljivim. U funkcionalnom programiranju, te promjene okruženja se minimizuju korišćenjem vrijednosti koje vraća pozvana funkcija kao direktan ulaz u drugu funkciju, bez upotrebe pripisivanja naredbi.

Kao što samo ime govori (), primarna struktura podataka Lisp-a je spisak, iako podržava i druge vrste podataka, kao što su cijeli brojevi, brojevi sa pokretnim zarezom, znakovi i nizovi znakova, kao i vrste podataka koje definiše korisnik. Spisak je jednostavna, ali i veoma fleksibilna struktura podataka. U Lisp-u, spisak se sastoji od bilo kojeg broja elemenata podataka u zagradama ili u skupu zagrada. Na primjer, skup cijelih brojeva se predstavlja kao spisak: (1 2 3 4 5 6 7 8 9).

## Reference

## Povezano
* Programski jezici

## Vanjske veze
* Istorija Lispa, Džon Makarti
Metoda (informatika)

**Metoda** je izraz koji se koristi u objektno orijentirano programiranju za označavanje dijela koda koji je isključivo povezan sa klasom (npr. *klasna metoda*, *statična metoda*) ili objektom (*instancirane metode*). U slobodnom smilsu, to je podrutina u strukturalnom programiranju. U biti, ako data objekta opisuje njegove karakteristike, onda možemo reći da metode objekta opisuju njegovo ponašanje.

## Povezano
* Programska paradigma
* Objektno Orijentirano Programiranje
Programski jezik niske razine

U računarstvu, **programski jezik niske razine** ili **niži programski jezik** je jezik koji pruža malo ili nimalo apstrakcija računalovog mikroprocesora. Sintagma "niske razine" ne implicira da je jezik inferiorniji programskim jezicima visoke razine, već prije da se odnosi na malu ili nepostojeću količinu apstrakcije između jezika i strojnog jezika. Zbog te su činjenice jezici niske razine često opisani kao "bliski sklopovlju".

Nazivi "visoke razine" i "niske razine" su također korišteni relativno - Java programer može smatrati C jezikom niske razine.

Programski jezici niske razine se ponekad dijele u dvije kategorije: *prva generacija* i *druga generacija*

## Prva generacija
Programski jezik prve generacije, ili *1GL* (od engl. *1st generation language*), je strojni kod. To je jedini jezik kojeg mikroprocesor nativno može razumjeti. Trenutno programeri nikad ne pišu programe izravno u strojnom kodu jer on, ne samo da (poput asemblerskog jezika) zahtijeva brigu o brojnim detaljima kojima jezik visoke razine automatski upravlja, već i zahtijeva pamćenje i pretragu numeričkih kodova za svaku korištenu strojnu instrukciju, koja bi u asemblerskom jeziku bila napisana na čitljiviji način poput "ADD ECX, KAMATA" ili "RET".

## Druga generacija
Programski jezik druge generacije, ili *2GL* (od engl. *2nd generation language*), je asemblerski jezik. Smatra se jezikom druge generacije jer, iako nije nativni jezik mikroprocesora, programer u asemblerskom jeziku još uvijek mora razumjeti jedinstvenu arhitekturu mikroprocesora (poput njegovih *registara* i *instrukcija*).

## Povezano
* Programski jezici visoke razine
LOGO

Programski jezik LOGO je viši programski jezik koji je bio razvijen tokom 70-tih godina 20. vijeka. Tvorci ovog programskog jezika su Wally Feuzeig i Seymour Pappert koji su adaptirali ideje iz programskog jezika LISP (liste, obrada datoteka) te su mu također dodali i grafičku dimenziju. LOGO se mnogo koristi u nastavi, posebno u osvnovnim školama kod učenja osnovnih programskih pojmova.
## Primjer

```
to mnogokut :n :d
	repeat :n[fd :d rt 360/:n]
end
```
Michigan (jezero)

**Jezero Michigan** (engleski: **Lake Michigan**) je jedno od pet sjevernoameričkih Velikih jezera, a na njemu obale imaju američke savezne države Indiana, Illinois, Wisconsin i Michigan, koja je nazvana prema njemu, dok je najveći grad na njegovoj obali Chicago.

Jezero Michigan je jedino Veliko jezero koje je svojom cijelom površinom unutar teritorija Sjedinjenih Država, budući da se sva ostala dijele s Kanadom. Jezero ima površinu od 57.750 km&sup2;, što ga čini najvećim slatkovodnim jezerom u SAD-u i 5. najvećim jezerom na svijetu. Najveća dubina jezera iznosi 281 metar.

## Vrste popisane u jezeru
U jezeru su popisane sljedeće vrste:
**[[Actinopterygii]]**
* Alosa pseudoharengus
* Coregonus clupeaformis
* Coregonus hoyi
* Cottus cognatus
* Lota lota 
* Micropterus dolomieu 
* Myoxocephalus quadricornis
* Neogobius melanostomus 
* Oncorhynchus kisutch 
* Oncorhynchus mykiss 
* Oncorhynchus tshawytscha 
* Osmerus mordax 
* Perca flavescens 
* Salmo trutta 
* Salvelinus namaycush 
* Sander vitreus

**[[Diptera]]** 
* Sergentia coracina

**[[Mollusca]]**
* Amnicola limosus 
* Dreissena bugensis 
* Dreissena polymorpha

**Ostalo**
* Bythotrephes longimanus 
* Conochilus unicornis 
* Cyclops bicuspidatus 
* Daphnia galeata
* Diaptomus sicilis 
* Diporeia hoyi 
* Leptodora kindtii
* Mysis relicta 
* Petromyzon marinus

**[[Bacteria]]**
* Microcystis aeruginosa (plavo-zelena alga)

**[[Chromista]]**
* Pseudostaurosira brevistriata (diatom)

**[[Plantae]]**
* Cladophora glomerata (zelena alga)

**[[Protozoa]]**
* Peridinium umbonatum

## Reference
Nedeljko Topuzović

mr. sc. **Nedeljko Topuzović**, primarijus dr. med. (Slobodna Vlast, 16. V. 1954), liječnik, F.E.S.C., specijalist nuklearne medicine na Odjelu za nuklearnu medicinu, zaštitu od zračenja i patofiziologiju Kliničke bolnice Osijek.

## Biografija
Gimnaziju je završio u Županji. Studirao je na Medicinskom fakultetu u Beogradu i diplomirao 1979. godine. Od 1979. do 1980. godine bio je na liječničkom stažu u Općoj bolnici Osijek i Domu zdravlja Županja, a od 1980. do 1985. liječnik je primarne zdravstvene zaštite u Babinoj Gredi i Županji. Od 1985. godine radi na Odjelu za nuklearnu medicinu, zaštitu od zračenja i patofiziologiju Kliničke bolnice Osijek. Specijalist je na Odsjeku funkcijske dijagnostike.

## Stručno napredovanje i stručni rad
* Poslijeplomski studij iz nuklearne medicine završio je 1987. godine.
* Specijalistički ispit iz nuklearne medicine položio je 1989. godine u Zagrebu.
* Tečaj trajnog usavršavanja liječnika I. kategorije *"[[Ultrazvuk]] vratnih organa"* završio je 1998. godine. 
* Magistarski rad *"Određivanje volumena lijeve [[klijetka|klijetke]] mjerenjem aktivnosti krvnog uzorka i [[radionuklidi|radionuklidnom]] [[ekvilibrij]]skom [[ventrikulografija|ventrikulografijom]] tijekom fizičkog opterećenja"* odbranio je 1999. godine na Medicinskom fakultetu u Zagrebu.
* U znanstvenoistraživačko zvanje istraživača-suradnika izabran je 1990. godine i istraživač je u više znanstvenih projekata. Sudjeluje u dodiplomskoj nastavi iz nuklearne medicine na Medicinskom fakultetu Sveučilišta u Osijeku.
* Objavio je 22 znanstvena i stručna rada (10 radova indeksirano je u Current Contens-u).
* Na Drugoj međunarodnoj konferenciji nuklearne kardiologije (*Second International Conference of Nuclear Cardiology*, Kan / Cannes 1995) dobio je priznanje *Best Abstract* (najbolji sažetak). Na europskom kongresu nuklearne medicine *European Association Nuclear Medicine Congress* (Barcelona 1999) izabran je u radno predsjedništvo sjednice *Cardiology 3*. U zvanje *Fellow of the European Society of Cardiology* (član Evropskog kardiološkog društva, F.E.S.C.) izabaran je 2004. godine.

## Vanjske veze
* Odsjek funkcijske dijagnostike (KBO)
Meghan McCain

**Meghan Marguerite McCain** (1984 - ) je američka spisateljica i blogerica, najpoznatija po tome što kao kći američkog senatora i predsjedničkog kandidata Johna McCaina prati njegovu predsjedničku kampanju preko svog bloga McCain Blogette.

Odrasla je u Phoenixu i diplomirala historiju umjetnosti na Univerzitetu Columbia. Za vrijeme predsjedničkih izbora 2004. se javno izjašnjavala kao socijalni liberal i podržavala demokratskog predsjedničkog kandidata Johna Kerryja. Nakon završetka studija je kao pripravnica radila u časopisu *[[Newsweek]]* i TV-emisiji *[[Saturday Night Live]]*.

Kada je njen otac 2007. započeo predsjedničku kampanju, pridružila mu se i počela o tome pisati blog. U junu 2008. je izjavila da se za izbore registrirala kao glasač Republikanske stranke. O svom ocu je napisala i knjigu *[[My Dad, John McCain]]*. Od januara 2009. piše kolumnu za web-portal *[[The Daily Beast]]*. Godine 2010. je izdala knjigu *Dirty Sexy Politics* u kojoj opisuje vlastita iskustva iz izborne kampanje. U novembru je postala analist za kablovsku TV-mrežu MSNBC.

## Biibliografija
* McCain, Meghan (2008), *[[My Dad, John McCain]]*, Aladdin Paperbacks. 
* McCain, Meghan (2010), *Dirty Sexy Politics*, Hyperion. 

## Reference

## Vanjske veze

* McCain Blogette
* Meghan McCain's YouTube Channel
John McCarthy (informatičar)

**John McCarthy** (Boston, 4. rujna 1927. - Stanford, 24. listopad 2011.) bio je istaknuti računalni znanstvenik, dobitnik Turingove nagrade 1971. za značajne doprinose na polju umjetne inteligencije. Odgovoran je za kovanje naziva "umjetna inteligencija" u svojem prijedlogu 1955. za Darthmouth konferenciju koja se održala 1956.

McCarthy je bio jedan od prvih pobornika primjene matematičke logike za umjetnu inteligenciju. 1958. je predložio *Advice Taker* koji je inspirirao kasniji rad na programiranju zasnovanom za pitanjima-odgovorima i logici. Izmislio je programski jezik Lisp te objavio njegov dizajn u *Communications of the ACM* 1960. Potpomogao je stvaranje *[[Projekt Mac|projekta MAC]]* na MIT-u, ali je napustio MIT kako bi na stanfordskom sveučilištu 1962. pomogao osnivanje Stanford laboratorija za umjetnu inteligenciju, prijateljskog rivala MAC projektu.

Prvi je 1961. predložio (u govoru danom prilikom MIT-ovog stogodišnjeg slavlja) da bi računalna time-sharing tehnologija moga voditi ka budućnosti u kojom bi se računalna moć pa čak i specifične aplikacije mogle prodavati kroz poslovni model sličan onome za vodu ili struju. Ovakva ideja računala je bila jako popularna kasnih 1960-ih, ali je oslabila sredinom 1970-ih kad je postalo jasno da sklopovlje, programska podrška i telekomunikacijske tehnologije vremena jednostavno nisu za to spremne. U drugu ruku, od 2000., ideja se revitalizirala u novim oblicima. Pogledati *[[application service provider]]*.

McCarthy je dobio titulu B.S. u matematici pri California Institute of Technology 1948. te Ph.D. u matematici pri princetonskom sveučilištu 1951. Nakon kratkotrajnih angažmana na Princetonu, Stanfordu, Dartmouthskom koledžu te MIT-u, postao je profesor na Stanfordu 1962., gdje je i ostao do umirovljenja krajem 2000. Sad je Profesor Emeritus.

John McCarthy često komentira svjstska zbivanja na Usenet forumima. Neka se od njegovih ideja mogu pronaći na web stranici.

## Vanjske veze

* McCarthyeva web stranica pri Stanfordu.
Anti-uzor

U softverskom inženjerstvu, **anti-uzor** je uzor koji izgleda očigledno, ali je neefikasan ili daleko od optimalnog u praksi.

Ovaj pojam je prvi upotrebio Andrew Koenig 1995.god, inspirisan knjigom GOF *[[Design patterns]]*, koja je razvila koncept uzora u softverskom polju. Tri godine kasnije se ovaj pojam popularizuje knjigom AntiPattrns, koja ovaj pojam proširuje izvan softverskih okvira. Po autorima ove knjige, za formalno razlikovanje anti-uzora od obične loše navike, loše ideje ili prakse, moraju postojati bar dva ključna elementa:
# Neki ponavljani sled akcija, procesa, ili strukture koja se inicijalno pokazuju korisnim, ali na kraju proizvode više loših posledica nego korisnih rezultata i
# Refaktorisano rešenje koje je ponovljivo, jasno dokumentovano, dokazano u praksi.

Mnogi anti-uzori su često samo malo više od običnih grešaka, praznih priča, nerešivih problema, ili loše prakse i trebalo bi ih izbegavati ako je to moguće. Često se nazivaju *bezdanima*, *mračnim uzorima*, ili "izmišljanjem tople vode", što je metaforičan izraz za ponovnim smišljanjem već smišljenih loših rešenja nekog problema. Često se kandidati za anti-paterne formalno i ne prihvataju, jer već postoje u drukčijoj formi. Ako se formalno opišu greške koje se ponavljaju i shvatenjem sila koje utiču na njihovu pojavu, lakše se shvata kako se izvući iz problema. Preko formalnih anti-paterna, možemo bolje da shvatimo kako se izvući kada problem nastane, kao izvršiti refaktorisanje.
Kabinet Sjedinjenih Država

**Kabinet Sjedinjenih Država** () se sastoji od najviših funkcionera izvršne grane u federalnih vlasti SAD. Prvi kabinet je sastavio predsjednik George Washington tako što je imenovao četvoricu najbližih suradnika - državnog sekretara Thomasa Jeffersona, sekretara za financije Alexandera Hamiltonasekretara za rat Henryja Knoxa i vrhovnog advokata Edmunda Randolpha - koji su mu pomagali u vršenju dužnosti. Kasnije se kabinet širio uvođenjem novih funkcionera koji imaju rang i ovlasti analogne ministrima u drugim vladama. Ponekad se kao član kabineta spominje i potpredsjednik SAD.

Članove kabineta imenuje predsjednik, ali ih nakon toga Senat mora potvrditi običnom većinom.

## Vanjske veze

* Official site of the President's Cabinet 
* U.S. Senate's list of cabinet members who did not attend the State of the Union Address (since 1984)
Vrhovni advokat Sjedinjenih Država

**Vrhovni advokat Sjedinjenih Država** () je funkcionar koji se nalazi na čelu Ministarstva pravde SAD i čija su dužnost pravna pitanja, odnosno koji je policijski službenik u SAD. Vrhovni advokat je član predsjedničkog kabineta.

Vrhovnog advokata na dužnost imenuje predsjednik SAD, a izbor običnom većinom potvrđuje Senat. Njega s dužnosti može smijeniti predsjednik, ali i Senat nakon što se provede ustavni postupak ''opoziva''.

Funkciju Vrhovnog advokata je godine 1789. ustanovio Kongres SAD|Kongres, a ispočetka se bavila gotovo isključivo pravnim pitanjima, odnosno postojao je tek ured Vrhovnog advokata. Godine 1870. je formirano Ministarstvo pravde, kojemu je Vrhovni advokat došao na čelo.

Vrhovni advokat je sedmi funkcionar po redu u predsjedničkom nasljednom redu.

## Vanjske veze
* Biographies of the Attorneys General, via U.S. Dept. of Justice
Ćirić

**Ćirić**, prezime izvedeno iz muškog imena Ćiro (Ćira).

Ćirići iz Bosanske Krupe su poreklom od Kecmana.. Posle Velikog Rata naseljavaju Vojvodu Stepu u Banatu. Slave sv. Apostola Vartolomeja, pravoslavne su veropispovesti.

Prema poslednjim popisima, Ćirića nema u Bosanskoj Krupi.

To prezime nosili su ili nose ove ličnosti:
* Aleksandar Ćirić, srpski vaterpolista (Beograd, 1977);
* Dragoljub Ćirić, šahovski velemajstor (Novi Sad, 1935);
* Goran Ćirić, generalni direktor Javnog preduzeća PTT saobraćaja Srbije (Niš, 1960);
* Ida Ćirić, slikarica (Beograd, 1932);
* Irinej Ćirić, episkop Eparhije timočke od 1919. do 1921. godine;
* Mijalko Ćirić, matematičar (1858-1912);
* dr. Milenko Ćirić, veterinar, direktor Mesne industrije "Juhor" iz Svetozareva (Riljac kod Kruševca, 1928);
* dr. Milivoje Ćirić, agronom, profesor Šumarskog fakulteta u Sarajevu (Kumanovo, 1923);
* Miodrag Ćirić, diplomirani građevinski inženjer, direktor Višenamenske akumulacije "Selova" Kuršumlija (1985-);
* Milorad Ćirić, slikar i novinar-karikaturist beogradske "Borbe" (Vranje, 1912);
* Miloš Ćirić, akademski slikar, docent Akademije za primenjene umetnosti u Beogradu (Despotovo, 1931);
* Milovan Ćirić, fudbalski trener i nekadašnji igrač;
* Miodrag Ćirić, liječnik, specijalist medicinskog centra u Kragujevcu (Zagorica kod Topole, 1920);
* Milutin Ćirić, ekonomist, društveno-politički radnik u Šibeniku (Krapanj, 1924);
* Nenad Ćirić, srpski glumac (film Smrtonosna motoristika, 2007);
* Ninoslav Ćirić, srpski matematičar (1951);
* Saša Ćirić, makedonski fudbaler, igrao za "Vardar", najbolji strijelac 1992/93. i 1994/95. godine;
* Vera Ćirić, slikarica (1914-1954);
* Zoran Ćirić, zagrebački glumac;
* Zoran Ćirić, srpski književnik;
* Igor Ćirić, srpski đudista;

## Frekvencija u Hrvatskoj
Na popisu stanovništva 1948. godine Ćirića je u Hrvatskoj uglavnom bilo u Slavoniji i Zagrebu te pojedinačno u nekim gradovima: Orebić, Pula, Sisak, Split. U *[[Izvori#HER|Hrvatskom enciklopedijskom rječniku]]* navodi se 470 Ćirića u istočnoj Slavoniji.

## Povezano
* 

## Izvori
* *[[Izvori#ER5|Enigmatski rječnik - 5]]*
* *[[Izvori#LPSRH|Leksik prezimena SRH]]*
* *[[Izvori#HER|Hrvatski enciklopedijski rječnik]]*
* *[[Izvori#Ko je ko|Ko je ko u Jugoslaviji]]*
Sumporasta kiselina

**Sumporasta kiselina** je hemijsko jedinjenje sa formulom H2SO3. Ne postoje dokazi da sumporasta kiselina postoji u rastvorenom obliku, ali je molekul bio detektovan u gasnoj fazi. Konjugovane baze ove kiseline su međutim široko rasprostanjeni anjoni, bisulfiti (ili hidrogensulfiti) i sulfiti.

Ramanovi spektri rastvora sumpor dioksida u vodi pokazuju samo signale usled SO2 molekula i bisulfitnog jona, HSO3&minus;. Intenziteti signala su konzistentni sa sledećim ekvilibrijumom:

::SO2 + H2O  HSO3&minus; + H+
::*K*a = 1.54; p*K*a = 1.81.

Vodeni rastvori sumpor dioksida, koji se ponekad nazivaju sumporastom kiselinom, se korist kao redukujući agensi i sredstva za dezinfekciju, poput rastvora bisulfita i sulfitnih soli. Oni su takođe blagi izbeljivači, i koriste se za materijale koji se mogu oštetiti izbeljivačima koji sadrže hlor.

## Povezano
* Bisulfit
* Ugljena kiselina
* Pulpa (papir)
* Sulfit
* Sumporna kiselina

## Reference

## Vanjske veze
Ćišić

**Ćišić**, bošnjačko prezime.

To prezime nosili su ili nose ove ličnosti:
* Husref Ćišić, politički radnik (1909-1942);

Na popisu stanovništva 1948. godine u Hrvatskoj nije bilo tog prezimena.

----
**Izvori**:
* *[[Izvori#ER5|Enigmatski rječnik - 5]]*
* *[[Izvori#LPSRH|Leksik prezimena SRH]]*
Sekretar rata Sjedinjenih Država

**Sekretar rata Sjedinjenih Država** () je bio najviši funkcionar izvršne vlasti SAD zadužen za vojna pitanja. Funkcija je 1781. ustanovljena prema Člancima o konfederaciji, a prvi sekretar rata bio je Benjmanin Lincoln. Njega je 1785. naslijedio Henry Knox koji je istu funkciju vršio i u prvom kabinetu predsjednika Georgea Washington, uspostavljenom 1789. prema novodonesenom Ustavu.

Ministar rata je ispočetka bio zadužen za sva vojna pitanja. Kada je 1798. uspostavljeno Ministarstvo mornarice, poslove vezane uz ratna mornarica|ratnu mornaricu je preuzeo sekretar za mornaricu, a ministar rata i njegovo Ministarstvo rata SAD|Ministarstvo rata su se isključivo bavili kopnenom vojskom.

Godine 1947. federalna vlada je reorganizirana te je ustanovljeno jedinstveno Ministarstvo obrane, odnosno ministar obrane, kome su podređen ministar vojske i ministar ratnog zrakoplovstva čiju je nadležnost dotada pokrivao ministar rata.

## Vanjske veze
* Secretaries of War and Secretaries of the Army: Portraits and Biographical Sketches
Ćimić

**Ćimić**, bošnjačko prezime izvedeno vjerovatno iz ženskog imena Ćima.

To prezime nosili su ili nose ove ličnosti:
* Esad Ćimić, sociolog, univerzitetski profesor u Sarajevu (1931);

Na popisu stanovništva 1948. godine 9 osoba iz Dubrovnika nosile su prezime Ćimić.

----
**Izvori**:
* *[[Izvori#ER5|Enigmatski rječnik - 5]]*
* *[[Izvori#LPSRH|Leksik prezimena SRH]]*
* *[[Izvori#Muslimanska imena|Muslimanska imena]]*
Ćićić

**Ćićić** je srpsko prezime koje postoji u Hrvatskoj i u Srbiji. Zanimljivo je prvenstveno stoga što je palindrom , tj. što se jednako čita s obje strane te stoga što od suglasnika sadrži samo suglasnik "ć".

## Popis 1948.
Na popisu stanovništva 1948. godine  u Hrvatskoj je to prezime zabilježeno u naselju Donja Gračenica kod Kutine (1 osoba) i u Trpinji kod Vukovara (6 osoba iz jedne porodice).

## Popis 2011.
Prema popisu stanovništva 2011. godine u Hrvatskoj je živjelo svega nekoliko Ćićića u samo tri domaćinstva. Sredinom 20. stoljeća bilo ih je približno 10, pa je njihov broj ostao podjednak.
Prisutni su u samo četiri hrvatska naselja i to u Trpinji u okolici Vukovara (<10), Belom Manastiru (<5), Vukovaru (<5), te u Tenji (<5).

## Slična prezimena
Vrlo slično prezime je ***Čičić***, naizled nepovezano i porijeklom iz Janjeva sa Kosova. Nalazimo to porodično ime i u Slavonskom Brodu, Zagrebu, Sisku i Splitu.

## Izvori i vanjske veze
Sekretar financija Sjedinjenih Država

**Sekretar financija Sjedinjenih Država**, doslovno **Sekretar Sjedinjenih Država za Riznicu** () je funkcionar izvršne grane federalnih vlasti SAD koji vodi Ministarstvo financija (). Po svojoj nadležnosti odgovara ministru financija u drugim državama, iako je do 2003. imao i određene policijske nadležnosti, s obzirom da su ATF i Tajna služba bili pod nadležnošću njegovog ministarstva. Sekretar financija je član predsjedničkog kabineta i peti funkcionar u predsjedničkom nasljednom redu. Od vremena Billa Clintona sudjeluje u radu Vijeća nacionalne sigurnosti.

Funkcija ministra financija je evoluirala od *Vrhovnog nadzornika riznice* ustanovljenog u SAD u skladu s Člancima o konfederaciji, odnosno tročlanog nadzornog odbora. Nakon što je donesen novi Ustav, prvi predsjednik George Washington je 1789. dužnost ministra financija povjerio bivšem vrhovnom nadzorniku Robertu Morrisu on je to odbio, i umjesto sebe predložio Alexandera Hamiltona koji je na kraju postao prvi ministar financija.
Državni tajnik Sjedinjenih Američkih Država

**Državni sekretar SAD**, ili češće **američki državni sekretar** je šef američkog Državnog sekretarijata (Stejt departmenta), u čijoj nadležnosti su inostrani poslovi. Državni sekretar je član Kabineta predsednika SAD i najviši je po rangu kabinetski sekretar.

U početku postojanja republike, položaj državnog sekretara bio je normalna stepenica na putu ka Beloj kući - državni sekretari koji su postali američki predsednici su Tomas Džeferson, Džejms Medison, Džejms Monro, Džon Kvinsi Adams, Martin van Bjuren i Džejms Bjukenen. Sadašnji državni sekretar je Marco Rubio.

## Dužnosti

Stejt department obavlja sledeće finkcije: čuva i koristi Veliki pečat Sjedinjenih država, obavlja diplomatske protokolarne funkcije za Belu kuću, izdaje razna saopštenja, formalno prihvata predsedničke ostavke i odgovara na upite. Osim toga, državni sekretar obavlja funkcije po naredbi predsednika, u skladu sa Ustavom, koje se tiču prepiske, naredbi ili instrukcija američkim izaslanicima u inostranstvu, kao i pregovore sa predstavnicima stranih zemalja. Sekretar je i predsednikov glavni savetnik po pitanju američke spoljne politike, a u poslednjim decenijama usmerava, koordinira i nadzire međusobnu saradnju ostalih sekretarijata u aktivnostima koje se sprovode u inostranstvu.

Kao član Kabineta sa najvišom pozicijom, državni sekretar je američki četvrti zvaničnik po ovlašćenjima nakon predsednika - ispred njega su samo potpredsednik SAD, predsednik Predstavničkog doma i predsednik Senata.

Po američkom zakonu, ostavka predsednika je punovažna samo ukoliko je predsednik pismeno podnese državnom sekretaru. To se dogodilo samo jednom, u avgustu 1974., kada je predsednik Ričard Nikson podneo ostavku tadašnjem državnom sekretaru Henriju Kisindžeru.

## Zakletva
Zakletva koju polažu američki potpredsednik, državni sekretar i drugi zvaničnici u federalnoj vladi:
*"Svečano izjavljujem da ću podržavati i štititi Ustav Sjedinjenih država od svih neprijatelja, stranih i domaćih, da ću prema njemu gajiti istinsku veru i odanost, da ovu obavezu preuzimam slobodnom voljom, bez ikakvih rezervi ili namere da je izbegnem, i da ću dobro i savesno izvršavati dužnosti koje preuzimam."*

## Spisak američkih državnih sekretara

## Izvori
* 

## Vanjske veze

* Organizacija Stejt departmenta.
* Stejt departmentov spisak sadašnjih i bivših funkcija i titula.
* Stejt departmentov spisak državnih sekretara
Potpredsjednik Sjedinjenih Američkih Država

**Potpredsjednik Sjedinjenih Država** () je funkcionar federalne vlade SAD koji je prvi u predsjedničkom nasljednom redu, odnosno koja preuzima dužnost predsjednika u slučaju smrti, ostavke, trajne spriječenosti ili opoziva. Pored toga, potpredsjednik je formalni predsjednik Senata te ima ovlast dati presudni glas u svakoj prilici kada senatori za ili protiv neke odluke daju jedan te isti broj glasova. Potpredsjedniku predsjednik također može odrediti određene dužnosti, ali potpredsjednik nema vlastite izvršna vlast|izvršne ovlasti, nego djeluje isključivo kao zastupnik predsjednika.

Potpredsjednik ima mandat od četiri godine, a izabire ga Elektorski kolegij zajedno s predsjednikom na predsjedničkim izborima. Potpredsjednik mora ispunjavati sve ustavne kvalifikacije za mjesto predsjednika, s izuzetkom ograničenja broja mandata.

## Vanjske veze

* Official White House website for the Vice President 
* Vice Presidents.com
* A New Nation Votes: American Election Returns 1787-1825 
* Amendment25.com 
* AboutGovernmentStates.com