Poglavar Commonwealtha

**Poglavar Komonvelta** (, ) simbolični je vođa i "simbol slobodne asocijacije nezavisnih država članica" Komonvelta nacija, međunarodne organizacije koja se trenutno sastoji od 53 suverene države, koje su većinom nekada bile britanske kolonije. Poglavar Komonvelta ne učestvuje u direktnoj upravi ove organizacije niti bilo koje njene države članice. Trajanje mandata nije definisano niti ograničeno.

Na položaju poglavara Komonvelta trenutno se nalazi kralj Charles III, koji je istovremeno i šef države šesnaest članica Komonvelta, koje se nazivaju komonveltskim kraljevstvima. Naslov poglavara Komonvelta prvi je poneo kralj George VI, kad je Indija proglasila nezavisnost, ali nije želela napustiti Komonvelt nacija. Ne postoji dogovor oko toga ko će naslediti Elizabetu II na položaju poglavara Komonvelta; naslednika će izabrati šefovi vlada Komonvelta. Međutim, neki od njih ― kao npr. kanadski premijer Stephen Harper ― već su nazvali princa Charlesa, princa od Walesa "budućim poglavarom Komonvelta".

## Titula
Ova je titula kreirana Londonskom deklaracijom nakon diskusija vođenih na konferenciji premijera Komonvelta 1949.

### Upotreba na raznim jezicima

## Funkcije
Zemlje članice priznaju poglavara Komonvelta za "simbol njihove slobodne asocijacije". Elizabeta II formalno je vođa tog saveza, a pomažu joj generalni sekretar Komonvelta i predsedavajući Komonvelta.

Poglavar Komonvelta ili njegov predstavnik (npr. Charles, princ od Walesa) prisustvuje redovnim sastancima šefova vlada Komonvelta (CHOGM), koji se svake druge godine održavaju u drugoj zemlji članici, a tu je tradiciju monarh započeo 1973. na predlog kanadskog premijera Pierrea Trudeaua, kad je sastanak šefova vlada Komonvelta prvi put održan na kanadskoj teritoriji. Tokom samita poglavar Komonvelta ima niz privatnih sastanaka s vođama zemalja Komonvelta, prisustvuje prijemu i zvaničnoj večeri i drži govor na otvaranju samita. Kraljica ili njen predstavnik prisustvuje i Komonveltskim igrama, koje se održavaju svake četvrte godine, i svake godine na Dan Komonvelta, koji se obeležava svakog drugog ponedeljka u mesecu martu, objavljuje poruku upućenu građanima svih zemalja članica.

## Historija
Londonska deklaracija, usvojena 1949. na predlog kanadskog premijera Louisa St. Laurenta, proglasila je kralja Georgea VI, kao simbola slobodne asocijacije zemalja Komonvelta, za poglavara Komonvelta. Na taj način i republike i monarhije, koje nisu komonveltska kraljevstva, mogu priznati monarha za poglavara Komonvelta, a da ga ne moraju istovremeno prihvatiti za svog šefa države. Kada je Indija usvojila republikansko državno uređenje 26. januara 1950, prihvatila je Georgea VI za simbol asocijacije, ali ga više nije priznavala za indijskog monarha.

Elizabeta II postala je poglavar Komonvelta kad je stupila na presto 1952. Ubrzo po stupanju na presto izjavila je da "Komonvelt ne nalikuje nekadašnjim imperijama. To je jedan potpuno nov koncept, zasnovan na najvišim kvalitetima ljudskog duha: prijateljstvu, vernosti i želji za slobodom i mirom".

Decembra 1960. kreirana je lična zastava Elizabete II, koja kraljicu simbolično predstavlja kao poglavara Komonvelta, a da je ne povezuje s njenom ulogom vladarke bilo koje pojedinačne države. Ta je zastava vremenom zamenila kraljevski steg Ujedinjenog Kraljevstva kad Kraljica posećuje zemlje Komonvelta u kojima nije šef države (i za koje zato i ne poseduje poseban kraljevski steg), kao i kad u Ujedinjenom Kraljevstvu obavlja zvanične poslove u ime Komonvelta. I kad Kraljica posećuje sedište Sekretarijata Komonvelta u Londonu, na zgradi se izlaže ova lična zastava, a ne neki od njenih kraljevskih stegova.

### Popis poglavara Komonvelta

## Povezano
* Britanska monarhija

## Napomene

## Reference