Mohamed Daud Kan

**Mohamed Daud Kan** (Kabul, 18. jul 1909 — Kabul, 28. april 1978) bio je pripadnik avganistanske kraljevske porodice, premijer Avganistana od 1953. do 1963, a zatim i prvi predsednik države od 1973. do 1978. godine. Bio je organizator rušenja monarhije i osnivanja republike. Poginuo je tokom socijalističke Saur revolucije.

## Biografija
Rođen je u Kabulu kao najstariji sin princa Mohameda Aziza Kana, avganistanskog diplomate. Otac mu je ubijen u Berlinu 1933. godine, dok je vršio funkciju avganistanskog ambasadora u Nemačkoj. Daud Kan je došao pod starateljstvo svog strica princa Hašima Kana. Završio je studij političkih nauka u Francuskoj, nakon čega je bio guverner nekoliko avganistanskih provincija od 1934. do 1938. godine.

Godine 1939, promaknut je u čin general-majora, od 1946. je bio ministar odbrane, a zatim ministar unutarnjih poslova (1949—1951). Kratko vreme je bio i avganistanski ambasador u Francuskoj (1948). Godine 1951. bio je unapređen u čin generala i bio zapovednik oružanih snaga u Kabulu od 1951. do 1953. godine.

### Premijer
Daudu je 1953. dodeljena funkcija premijera Avganistana. Njegov desetogodišnji mandat obeležilo je okretanje prema Sovjetskom Savezu, završetak regulisanja toka reke Helmand (koji je znatno poboljšao životne uslove na severu zemlje) i pokretanje emancipacije žena.

Daud je posebno bio zainteresovan za ujedinjenje paštunskog naroda unutar Avganistana zbog čega je imao zaoštrene odnose s Pakistanom. Situacija je kulminisala 1962. godine ulaskom avganskih trupa preko pakistanske granice. Kriza je rešena nakon što je Daud Kan bio prisiljen da podnese ostavku na mesto premijera države u martu 1963. godine.

### Predsednik
Daud Kan je 17. jula 1973. godine srušio s vlasti svog rođaka, kralja Mohameda Zahira u beskrvnom puču. Umesto da se proglasi kraljem, ukinuo je monarhiju i proglasio republiku, postavši time prvi predsednik Avganistana.

Iako je isprva održavao dobre odnose s Narodnom demokratskom partijom Avganistana (koja mu je pomogla da dođe na vlast 1973), Daud Kan je počeo da ih uklanja iz vrha vlasti do 1978. godine. Ova politika je bila kritikovana od strane Sovjetskog Saveza, jer su Sovjeti bili zabrinuti da će Daud Kan omogućiti Amerikancima vojnu prisutnost u Avganistanu i potaknuti rast nacionalizma i verskog radikalizma koji su pretili da se prošire na inače stabilnu sovjetsku srednju Aziju.

### Revolucija i smrt
Dana 19. aprila 1978. godine ubijen je Mir Akbar Hiber, istaknuti ideolog frakcije Parčam unutar NDPA, što je podstaklo na masovne proteste u Kabulu. Daud Kan se uplašio jedinstva komunista i naredio hapšenje komunističkih vođa. Međutim, većina njih je stigla da se skloni na bezbedno.

Ustaničke jedinice, potpomognute prokomunističkim vojnim trupama, započele su borbu protiv Daudovih snaga 27. aprila, a sledeći dan uspele da zauzmu predsedničku rezidenciju Arg (bivša kraljevska palata). Daud i većina kraljevske porodice ubijeni su u palati. Nova vlast nije obznanila njihovu smrt, nego je objavljeno da je Daud dao ostavku iz „zdravstvenih razloga“.

Telo Dauda Kana i ostatka njegove porodice otkriveni su 28. juna 2008. godine u dve odvojene masovne grobnice u jednom od predgrađa Kabula. Daudu je priređen državni sprovod 17. marta 2009. godine.

## Reference

## Literatura
* 

## Vanjske veze