Vidin

**Vidin** (bugarski : *Видин*) lučki je grad na južnim obalama Dunava na sjeverozapadu Bugarske. Blizu je granice sa Srbijom i Rumunjskoj, i važna je prometna točka za prijelaz Dunava (trajekt Vidin - Kalafat). Upravno je središte Vidinske oblasti, i vjersko središte *[[mitropolija|Mitropolije]] Vidin* od 1870 godine.

Vidin je trgovačko središte bogatog poljoprivrednog kraja , poznatog po vinima, u gradu od većih industrijskih pogona djeluje tvornica automobilskih guma.

## Geografija

*Vidin* je najznačajnija zapadna luka na Dunavu, i ulazna luka u Bugarsku iz srednje Evrope, iz Vidina ide trajekt za grad *Kalafat* na drugoj obali Dunava u Rumunjskoj. Ovaj trajekt u skoroj budućnosti trebao bi zamijeniti budući *Most Kalafat-Vidin*.

*Vidin* je 19. grad po veličini u Bugarskoj, nakon drugog svjetskog rata mu broj stanovništva opada, danas u Vidinu živi preko 30% umirovljenika.

U gradu i okolici (sjeverno od grada) živi značajan broj Vlaha, vlaško ime za Vidin je *Diiu*.

## Historija

Na mjestu današnjeg Vidina, postojalo je keltsko naselje pod imenom *Dunonia*, nakon pada pod rimsku vlast, Rimljani su sagradili novu utvrdu i nazvali je *Bononia*. Za rimskih vremena *Bononia* je bio značajan grad, centar provincije *Gornja [[Mezija (rimska provincija)|Mezija]],* koja je obuhvaćala područje današnje sjeverozapadne Bugarske i istočnu Srbiju. Rimska vladavina nad Vidinom trajala je do 46 ne.

Po doseljenju Slavena u ove krajeve, oni su naselje nazvali *Badin* ili *Bdin*, iz tog imena došlo je do današnjeg imena grada - Vidin. 

Najznačajniji spomenik grada tvrđava *Baba Vida*, podignuta je od 10. st do 14. stoljeća. U ranom srednjem vijeku *Vidin* je bio značajni grad u Bugarskoj, sjedište mitopolije i velike provincije. Od 1356. do 1365., Vidin je bio središte grada-države *Vidinske despotovine*.

### Vidin za vrijeme vladavine mađarskih križara

Godine 1365 *Vidin* su zauzeli mađarski križari, za vrijeme njihove vladavine grad je bio prezvan u *Bodony*. Njihova vlast nije dugo trajala, 1369 Bugarsko carstvo uspjelo je istjerati mađarske vojnike iz grada. No već 1393 godine, cijela Bugarska podpala pod vlast Otomanskog carstva, to je dovelo do pada Bugarskog carstva. Vidin je nekako uspio ostati slobodan sve do 1396 kada ga je zauzeo sultan Bajazid I.

### Za vrijeme otomanskog carstva

Pri kraju Otomanske vladavine ( 18. st - 19. st), *Vidin* je bio centar turske pobune od strane *Osmana Pazvantoğlua*, protiv centralne vlasti.

### Vidin od 19. stoljeća

Za vrijeme Srpsko-Bugarskog rata (1885), grad su opsjedale srpske trupe. I pored velikih napora i žrtava nisu ga uspjele zauzeti, već su odbačene i poražene.

## Znamenitosti

*Vidin* i danas ima dvije dobro očuvane sednjovjekovne utvrde - *Baba Vida* i *Kaleto*. U gradu postoje brojni sakralni objekti, najstariji su pravoslavne crkve *Sv. Pantalejmona* i *Sv. Petke* (obje iz 17. st). Katedrala *Sv. Demetrija* je iz 19. st, u gradu postoji i židovska sinagoga (iz 1894), velika mošeja sa bibliotekom *Osmana Pazvantoğlua* ( turskog vladara sjeverozapadne Bugarske), iz kasnog 18. st.

## Vanjske veze

* Informacije o gradu Vidinu 
* Slike utvrde Baba Vida 
* Slike strarog Vidina 
* Službene stranice grada 
* Foto galerija grada Vidina