open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Taruma

**Taruma**, pleme američkih Indijanaca čije prvo poznato stanište bilo kod ušća Rio Negra, Brazil. Pleme 1668 (navodi Nicholas Guppy) pomaže u izgradnji Fortaleze de Barra, gdje se danas nalazi grad Manaos. Za kasnije se o njima ne čuje, pa se mislilo da su izumrli, ali ih opet otkriva Sir Robert Schomburgk u području rijeke Essequibo, gdje su sebi ponovno izgradili dom. Tarume su u međuvremenu potukle razne epidemije u kontaktu sa Europljanima, i Schomburgk koji je dolazio obilježiti južnu granicu Britanske Gvajane, otkrio je tek potomke nekolicine njih. Tradicionalni dom nalazio im se u području rijeka Kassikaityu i Kuyuwini, gdje su se morali naseliti između 1715. i 1725.

Prema Guppyjevom navodu Tarume su bili poznati proizvođači pojaseva, remenja za pregače i ribeža za kasavu. Za vrijeme prvog Schomburgkovog posjeta bilo ih je oko 500. šest godina kasnije preostalo ih je 150. Među posljednjima koji su vidjeli Tarumce bio je Barrington Brown, bilo je to 1925., a sastojali su se od tek 17 odraslih osoba i troje djece. Sljedeće (1926) influenca je dovršila njihovo uništenje. Na području Tarumaca kasnije su se naselili Wai-Wai, pleme iz grupe Cariba koje je posjetio posjetio Nicholas Guppy. Guppy, autor knjige o izvornom životu Wai-Wai plemena, nalazi na mjestu njihovog sela *Yakka-Yakka*, ostatke lončarije Taruma, bez tragova boje, ali sa urezima i brazdama. Za ovo mjesto smatra da se 50 do 70 godina prije njegovog dolaska nalazilo selo Taruma. Guppy među Wai-Waima u Gvajani nalazi i jednog Tarumca, *Kilimtu*, koji je bio oženjen za Wai-Wai ženu i nije više znao tarumski. Druga dva posljednja Tarumca, zvali su se *Kakwe* i *Foimo*, otkriva u Brazilu gdje su sebi izgradili selo od jedne velike kuće, zvano *Titko-tirir* ili *Minyew-bau*. U tom selu živjelo je uz njih još tri muškarca, od kojih je jedan pripadao izumrlom tajanstvenom plemenu Emayen ili *Mayen*, dok su ostali izgleda bili Mawayanci.

Ovi posljednji Tarume informirali su Guppyja da je nekada njegov narod živio u odijeljenim kućama, a ne u ovakvima kao danas, te da su se duže zadržavali na jednom mjestu, nego što su to činila druga plemena. Imali su veoma naprednu zemljoradnju na čijim je poljima rastao pamuk, duhan, yam, šećerna trska, ananas, manioka, banana i drugo, a najpoznatiji su bili kao uzgajivači lovačkih pasa, što je često citirano po etnografskoj građi. Tarume su obožavali anakondu i u njoj gledali člana svoga plemena, poštivali je i klonili je se. Prema njihovom mitu, pramajka Indijanaca bila je kći anakonde. 
Jezično Tarume su po McQuown/Greenbergu klasificirani u Macro-Cariban, a po drugoj klasifikaciji pripadaju Velikoj porodici Equatorial.

## Vanjske veze
* 'Sir Robert Schomburgk and his explorations of Guyana' 
* The Variation of Animals and Plants Under Domestication V1
* The Fate Of Other Amerindian Groups
Trumaian

**Trumaian**, izolirana jezična porodica brazilskih Indijanaca, čiji je jedini član, istoimeno pleme i jezik Trumaí. Greenberg (1987.) klasificira ovu porodicu (prema Rivetu i Loulotki, jedna od 108) u neku nad-porodicu Equatorial. Pod utjecajem drugih plemena u području rijeke Xingu, trumai ima posuđenica iz jezika plemena Kamayurá, koji pripadaju porodici Tupian. -Danas na rezervatu Xingu park imaju 3 sela, to su: Terra Preta, Boa Esperança i Steinen.

## Vanjske veze
* Trumai
Kipeá

**Kipeá** (Quipea, Kiriri, Quiriri), pleme američkih Indijanaca porodice Caririan, naseljeno u bazenu rijeke Itapicuru u istočnobrazilskoj državi Bahia. Pleme i jezik su nestali, a potomaka (2.500) imaju u općini Banzaê (Bahia)

Prema riječima njihovvog najboljeg poznavatelja Mamianija nazivi Kiriri i Kariri nemaju isto značenje. Kiriri ili Kipea označavaju pleme iz Bahie koje govori drugačijim jezikom od Kariri Indijanaca sa rijeke Sao Francisco. Mamiani je najveći izvor  podataka o cariri-jezicima i autor je dviju knjiga kojima je dokumentirao jezik kiriri, to je katekizam kojega je izdao 1698 (&lt;tt&gt;*Catecismo da Doutrina Christāa na lingua Brasilica da Naçao Kiriri*&lt;/tt&gt;) i rječnik *&lt;tt&gt;*Arte de grammatica da lingua brazilica da nação kiriri*&lt;/tt&gt;* (1699), te je time jezik kiriri u kolonijaknom dobu, postao u istočnom Brazilu jedini ne-tupijski dokumentzirani jezik.
## Sela
Danas žive na rezervatu Terra Indígena Kiriri. U općini Banzaê (gdje ih živi 95%) neki izvori spominju 7 sela, to su: Baixa da Cangalha ("Biombo"), Cacimba Seca, Canta-Galo, Lagoa Grande, Marcação, Picos i Sacão, a navode se i Mirandela, Gado Velhaco, Marcação, Araçá, Pau Ferro, Segredo, Baixa do Camamu . ostatak od 5% živi na općini Quijingue.
## Povezano
*Kariri. Bahia, Ceara, Piaui.
*Kipéa-Karirí, Paraíba.
*Kariri-Xocó ili Xokó-Kariri, Alagoas
*Xukuru Kariri, Alagoas, Pernambuco

## Izvori

## Vanjske veze
* Kiriri
* Índios no Nordeste
* Arte de grammatica da lingua brazilica da nação kiriri (on line čitanje)
* Catecismo da doutrina christãa na lingua brasilica da nação Kiriri
Sapuiá da Pedra Branca

**Sapuiá da Pedra Branca** (Kiriri Sabuya de Pedra Branca), skupina Caririan Indijanaca porijeklom od plemena Sapuiá, u 17. stoljeću naseljeni na aldeji (selu) Pedra Branca u brazilskoj državi Bahia. Populacija 1818 je bila 600 u Vila de Pedra Branca. Potomaka moguće imaju među Indijancima koji sebe danas nazivaju Pataxó Hã Hã Hãe, Baenã, Camacan i Mongoió (Masakará).

## Literatura
* Paraíso, Maria Hilda Baqueiro 1985. Os Kiriri Sabuya de Pedra Branca, Salvador. Salvador: Centro de Estudos Baianos da UFBa.

## Vanjske veze
* Kariri
Takarijú

**Takarijú** (Tacarijú), pleme američkih Indijanaca naseljeno u ranom 17. stoljeću na području brazilske države Piauí, južnije od delte rijeke Parnaíba. Njihovi susjedi na istoku bili su Tabajara ili Tobajara, i na sjeveru Tremembe i manje pleme Arayó. Jezčno su pripadali porodici Caririan . 

## Izvori
Arayó

**Arayó**, ogranak Tremembé Indijanaca koji su u 2. polovoci 18. stoljeća živjeli u brazilskoj državi Maranhão na području današnje općine Araioses, koja je po njima dobila ime. . Na području gdje se nalazilo njihovo selo, na ušću rijeke rio Magu, kasnije je nastao gard Araioses  .

## Izvori
Teremembé

**Teremembé**, izolirana indijanska etno-lingvistička porodica, jezik i pleme iz brazilske države Ceará (na municipio de Itarema), čiji su jedini član pleme i jezik Tremembé ili Teremembé. U prošlosti su naseljavali cijelu obalu od Ceare do Maranhãoa, dok danas postoje 3 geografske skupine na rezervatima Terra Indígena Tremembé de Almofala (3,500; 2005.), Terra Indígena Tremembé de São José do Buriti (1,316; 2005) i Terra Indígena Tremembé do Córrego João Pereira (595, iste godine). Jezik je izumro a pripadnici plemena danas se služe portugalskim.

## Vanjske veze
* Tremembé Do Brasil 
* Tremembé
Aguaruna

**Aguaruna**, pleme američkih Indijanaca porodice Jivaroan, nastanjeno po mnogim rasipanim naseljima duž rijeka Marañón, Nieve, Potro, Mayo, Cahuapanas, Cenepa i Santiago u departmanima Amazonas, Cajamarca, Loreto i San Martín. Aguarune broje oko 45,000 duša. Njihova zemlje nalazi se na visini od 200 to 1,000 metara iznad mora. U ranom 20. stoljeću nastanjeni su na desnoj obali Río Marañón između Nieve i Apaga, odnosno (5° S, 78° W).

U vrijeme španjolskog kontakta u ratu su sa Inkama, a prvi ih kontaktira 1549. Juan de Salinas. Odnosi sa bijelcima su loši a svoje napade na naselja bijelaca provode sve do 1930.-tih godina. Negdje 1970.-tih počinje njihova politička borba za prava na zemlju koju naseljavaju.

Sela Aguaruna su polupermanentna, mogu imati do 150 stanovnika, te postaju sve više permanentnija, što je rezultat potrebe da budu u blizini škola. -Vođa sela je poglavar *apu* ili *kakájam*. magija još ima veliki utjecaj među njima, a imaju dva tipa šamana, to je *iwishin* ili *tajímat tunchi*, koji se bavi liječenjem, i čarobnjaka *wawek tunchi*. Wawek unchi je zli čarobnjak koji duhovnom strijelom može nanesti zlo nekoj osobi.

Današnji potomci opasnih Aguaruna-ratnika, prvih rođaka Jívaro Indijanaca bave se hortikulturom, lovom i ribolovom. uzgajaju slatku manioku, kukuruz, kikiriki, rižu, pamuk, duhan i druge kulture. neki od njih bave se i uzgojem stoke, ili sakupljaju gumu i prodaju kože divljih životinja.

## Literatura
* Flornoy, Bertrand, Jivaro, Among the Headshrinkers of the Amazon. Library Publishers, New York:1954

## Vanjske veze
* Aguaruna
* Aguaruna 
* AWAJUN - Los Aguaruna del Alto Mayo
* Fotos de Aguarunas, Perú
Jívaro

**Jívaro** (Shuar, Jibaro), pleme američkih Indijanaca porodice Jivaroan nastanjeno u Ekvadoru u područjima uz rijeke Zamora, Panki, Paute, Santiago, Yaupi, Tutanangoza, Upano, Chiguaza, Palora i Macuma, te dijelom i uz rijeku Pastaza u provincijama Zamora-Chinchipe, Morona Santiago i južnim predjelima provincije Pastaza, Ekvador. Shuar Indijanci podijeljeni su na 3 lokalne grupe, to su Muraya Shuar, Untsuri Shuar (planinska grupa) i Pakamaya Shuar.

Naziv Jivaro Indijanci su dobili od bijelaca i mestika i Jivarosi ga oštro kritiziraju nazivajući sebe vlastitim plemenskim imenima Shuar i Achuar (drugo njihovo pleme). Socijalna organizacija temelji se na poliginiji. Glavne djelatnosti su im i danas lov, ribolov i sakupljanje, dok uzgoj stoke i agrikultura imaju manji značaj za njihovu ekonomiju. Danas ima dosta Jivarosa koji žive i po urbanim središtima, a neki su među njima aktivni i u socijalnom i političkom životu na lokalnoj, nacionalon i međunarodnoj razini.

Jivaro Indijanci svakako su najpoznatiji po svojima trofejima-glava. Oni bijahu lovci na glave koji su iste posebnim načinom uspijevali da smanje na veličinu naranče. Ovako smanjene glave poznate kao tsantsa(s) postale su kasnije predmetom trgovine i dosizale astronomske cijene koje su nudili bogati ekstravagantni kolekcionari ovakvih trofeja.

Jivaro Indijanci jezično su srodni grupama Indijanaca Aguaruna, Achual, Paltas i još nekima sa kojima pripadaju porodici Jivaroan.

## Vanjske veze
* The Jivaro Indians : History of the Shuar : Shrunken Heads
* Origins of the Shrunken Head
&lt;!-- interwiki --&gt;
Malacato

**Malacato**, Jedno od plemena iz skupine Paltan govornika, porodica Jivaroan, koji su u kolonijalno vrijeme obitavali u južnom Ekvadoru, na području današnje provincije Loja. Malacatosi su govorili dijalektom jezika palta, i činili su jedan od pet cacicazgosa ili poglavištava Palta.

Pleme Malacato poznato je najviše po tome što je među njima uočeno uspješno liječenje malarije za što su Indijanci koristili biljku “yara-chuccho” (Cinchona spp.), od koje se priprema kinin. Prvo opaženo uspješno liječenje izveo je 1630. njihov poglavica Pedro Leiva.

## Vanjske veze
* The secrets of the valley
Palta

**Palta**, pleme ili grupa plemena američkih Indijanaca koji po McQuown/Greenberg klasifikaciji pripadaju porodici Jivaroan, unutar koje čine posebnu skupinu Paltan. -Palta Indijanci u vrijeme španjolske konkviste (16. stoljeće) živjeli su na gorovitom Andskom području sjevernog Perua i južnog Ekvadora (provincije Loja, El Oro i Zamora Chinchipe). Njima najsrodnije pleme vjerojatno su bili Malacato Indijanci koji se također vode kao Paltan govornici.
Jezik i kultura Palta izgubili su se nakon pojave Španjolaca i o njima je danas malo poznato. Na područje Anda došli su iz tropske šume u vrijeme nešto prije pojave Španjolaca. Bavili su se uzgojem kukuruza, krumpira, graha, avokada i tropskog voća. Naselja su im bila raštrkana, svaka obitelj živjela je na svojoj vlastotoj farmi u kućicama od blata prekrivenih slamom. Postojalo je 5 cacicazgosa (područje pod vlašću caciquea; izgovor kasik), to su Chaparras, Garrochambas, Ambocas, Calvas i Malacatos. O religiji ili socijalnoj strukturi nije ništa poznato.

## Literatura
* Taylor, Anne-Christine. 1991. Les Paltas. Les Jivaro andins précolombiens à la lumière de l'ethnographie contemporaine. BIFEA 20/2: 439-459.

## Vanjske veze
* El Oro envuelve a Loja y Zamora
* Los Paltas
Kamsá

**Kamsá** (Camsa, Coche, Koche, Mocoa), porodica indijanskih plemena i jezika iz Kolumbije u departmanu Putumayo (dolina Sibundoy). Članovi porodice su Quillacinga, Sebondoy i Patoco. Porodica Kamsá vodi se kao samostalna, prema Ruhlenu i Greenberg/McQuownu dio je Velike porodice Equatorial, a po nekima pripada u Macro-Chibchan.

## Vanjske veze
* Kamsá
Quillacinga

**Quillacinga** (Quillasinga) /ime dano od Quechua (Inka), dolazi možda od killa  &quot;luna&quot; (mjesec) + singa &quot;nariz&quot; (nos); Inca Garcilaso de la Vega. *Radi se o vrsti [[nos]]nog ukrasa oblika polumjeseca izrađenog od [[zlato|zlata]] ili drugog plemenitog metala koji su ovi Indijanci nosili, a danas se mnogi nalaze po muzejima* , / jedno od tri naroda ili plemena Kamsá Indijanaca iz Kolumbije. 

Suvremena populacija iznosi 43.928 (MG 1980) a žive u departmanu Nariño, poglavito na općinama Pasto, Sandoná, La Florida, Tangua i La Cruz . 

## Izvori

## Literatura
**Encarnación Moreno Ruiz*, Historia de la penetración española en la sur de Colombia; etnohistoria de Pastos y Quillacingas, siglo XVI.
Achual

**Achual** (Achuara, Achuare, Achuale), indijanski narod porodice Jivaroan, naseljen u šumama sa obje strane rijeke Pastaza, što se prostiru u podnožju Anda u graničnom području Ekvadora i Perua. Pokoriti su ih htjeli još stari Inke, ali su odustali nakon nekoliko krvavih okršaja. Do sredine 19. stoljeća kontakti sa Španjolcima su rijetki i nepredvidivi, a kasnije se donekle povečavaju jedino zbog trgovine, pogotovo metalne i tekstilne robe. I u prve tri dekade 20 stoljeća kolonizacija njihovog područja je veoma slaba, uspostavila se jedino katolička salezijanska misija.

Tek otkriče zlata na njihovu će zemlju dovesti mnoštvo autsajdera i izazvat nasilje, na što će salezijanci reagirat pritiskom na vladu, da uspostavi mirne odnose sa Achualama. Iako se akulturacija povećava, i u posljednje 4 dekade 20. stoljeća žive u relativnom izolaciji koja čuva njihov plemenski identitet.

Achuali žive od uzgoja slatke manioke, kukuruza i drugih proizvoda obiteljskog vrtlarstva. Potreba za kupovanjem trgovačke robe tjera ih da više vremena provode zarađujući dnevne nadnice. Ima ih oko 5 000.

## Reference
Jivaroan

**Jivaroan**.- porodica indijanskih jezika i plemena u zapadnom bazenu Amazone u Ekvadoru i Peruu. Porodica dobiva ime po plemenu Jívaro, a grana se u barem 3 ogranka. Kultura Jivaroan plemena pripada tropskoj kišnoj šumi, napose uz rijeke Tigre i Pastaza. Uzgajivači su manioke, sakupljači divljeg voća, ribari i lovci s puhaljkom kojom se izbacuju malene otrovne strelice. Žene su im poznate po lončarstvu, a muškarci po pamučnom tkanju. Najpoznatiji su svakako trofeji glava, poznatih kao tsantsas. Predstavnici su:
* Candoa
* Jívaro
** Achual
** Aguaruna
** Antipa
** Bolona
** Huambisa
** Jívaro (Shuar)
* Paltan
** Malacato
** Palta

## Jezici
Porodica obuhvaća 4 jezika iz Perua i Ekvadora: achuar-shiwiar [acu] (Peru); aguaruna [agr] (Peru); huambisa [hub] (Peru); shuar [jiv] (Ecuador).

Prema McQuownu (1955) i Greenbergu (1956) predstavnici su (jezici):
:a.jivaro: aguaruna Peru; Ekvador?), bolona (Ekvador), jivaro (Ekvador; Peru ?).
:b.Paltan: malacato (Ekvador), palta (Ekvador, Peru). 
:c.Candoa: candoa. Ekvador; Peru?

## Vanjske veze
* Language Family Trees: Jivaroan
Macro-Arawakan

**Macro-Arawakan**.- Velika jezična porodica iz tropskih predjela Južne Amerike, koja obuhvaća niz jezičnih porodica od kojih se uz porodicu Arawakan, po kojoj dobiva ime, nalaze i: Apolista, Arauan, Catembri, Chamicura, Chapacuran, Guahiban, Lorenzan, Otomacan, Tiniguan, Uru-Chipaya, Guamo i moguće plemena i jezike Indijanaca Puquinan i Chango i sjevernoameričke Timuquanan. 

U neklasificirane aravačke jezike ubrajaju se i morique (Morike), cumeral, tomedes, ponares, omejes.

## Vanjske veze
* Familia Macro-Arahuacana
* Macro-Arawakan: Kaufman 2007 - MultiTree
Enawenê Nawê

**Enawenê Nawê** (Enawené-Nawé, Salumã; ne smiju se pobrkati sa plemenom Salumá iz brazilkse države Pará), pleme američkih Indijanaca srodno Paressíma, naseljeni u savanama i tropskoj šumi zapadnobrazilske države Mato Grosso. Sa vanjskim svijetom svoj prvi kontakt imaju 1974. Danas ih oko 500 živi u selima koja se sastoje od velikih komunalnih kuća, maloka, raspoređenih oko središnjeg trga, gdje se održavaju plemenski rituali, kao Yãkwa. Enawenê Nawê su uzgajivači manioke i kukuruza, a najpoznatiji su po posebnoj tehnici hvatanja riba, gradeći brane na rijekama tijekom nekoliko mejseci kroz koji traje ribarska sezona. Uhvaćenu ribu dime i transportiraju kanuima u svoja sela. Druga njihova karakteristika, nesrodna plemenima kišne šume, je što ne hvataju niti jedu životinje koje imaju crveno meso. U suvremeno vrijeme sve češći su im problem bijeli došljaci koji uništavaju šumu, posebno uzgajivači soje, rančeri, tragačima za dijamantima (diamanterosima) i sakupljačima kaučuka . Rezervat Terra Indígena Enawenê-Nawê u općinama Juina, Comodoro i Campo Novo do Parecis.

## Izvori
Katembri

**Katembri** (Katembri, Catrimbi, Katrimbí, Kiriri de Mirandela, Kariri de Mirandela,) je pleme, jezik i jezična neklasificirana porodica iz brazilske države Bahia, općina: Ribeira do Pombal.

## Literatura
* BANDEIRA, Maria de Lourdes. 1972. Os Kariris de Mirandela: um grupo indígena integrado. Universida­de Federal da Bahia (Estudos Baianos 6).

## Vanjske veze
* The Indians Of Mirandela And The Massive Conversion 
* Site Línguas Indígenas Brasileiras, de Renato Nicolai: Vocabulário quiriri (Kiriri/Kirirí)
Icafui

**Icafui** (Itafi), pleme Timuquanan Indijanaca čiji je najraniji poznati dom bio možda u jugoistočnoj Georgiji, a Swanton ih locira na Floridi, i svakako na granici između plemena Muskhogean i Timuquanan. 

Imali su sedam ili osam sela, ali njihovi nazivi nisu poznati. Prvi ih spominju franjevački misionari. Daljnju sudbinu dijele sa ostalim Timucuama, pa nestaju u ranom 17. stoljeću. 

Značenje imena ovog plemena nije poznato, a često su bili brkani sa plemenom Cascangue, prema Swantonu, to je možda bio i još jedan naziv za njih.
Mocoço

**Mocoço** (Mucoço), pleme američkih Indijanaca porodice Timuquanan, naseljeno u području zaljeva Hillsboro Bay, odnosno downtowna (Tampa i Hyde Park), Florida.

Ovo sjedilačko obalno pleme prvi je vidio Španjolac Juan Ortiz koji je u ranom 16 stoljeću proveo više od deset godina u zarobljeništvu kod nekog poglavice Hirrihigua čije se pleme možda zvalo Uçita (kasnije nazivani Pohoy). Odavde je pobjegao uz pomoć Hirrihiguine kćerke i sklonio se kod poglavice Mocoço gdje ga 1539. nalazi Hernando de Soto. Ubrzo kasnije o plemenu Mocoço malo će se čuti, združivši se sa ostalim Timucua plemenima izgubit će identitet i nestati iz povijesti. Rana populacija (NAHDB) iznosila je 1500. oko 200.

## Vanjske veze
* Mococo
Ocale

**Ocale** (Etocale), Pleme američkih Indijanaca porodice Timuquanan koje je u |16. stoljeću obitavalo u močvarnim područjima kod rijeke Withlacoochee, u današnjem okrugu Marion ili Levy na Floridi. Prvi put se spominju u kronikama De Sotove ekspedicije koji 1539. prelazi rijeku Withlacoochee. O njima je čuo i Fontaneda, a posljednji puta ime im se spominje na De Bryovoj mapi iz 1591. Njihovo ime sačuvalo se u obliku Ocala kojeg nosi jedan grad na Floridi.
Ocale Fontaneda naziva * 'Olagale' *, dok su kod Biedme poznati kao * 'Etocale' *. De Soto ostavlja o njima oskudne ali vrijedne podatke i poimence spominje selo Uqueten, gdje su izgladnjeli Španjolci pronašli velike količine kukuruza. Ovi ljudi živjeli su na malenim suhim komadičima zemlje okruženih močvarom, u drvenim kućama nalik onima ostalih floridskih domorodaca.

## Vanjske veze
* Hernando de Soto's great adventure
* Fontaneda's Memoir
Onatheaqua

**Onatheaqua**, Jedno od slabo poznatih plemena Timuquanan Indijanaca iz sjeverozapadne Floride, i (ili) moguće u susjednoj Georgiji. Spminju ih Laudonniere i Le Moyne, a 1564. o njima se piše da žive u visokom gorju. Ne smiju se pobrkati sa Onathaqua.
Osochi

**Osochi**.–Pleme Timuquanan Indijanaca čija najpoznatija lokacija bijaše na velikoj okuci Chattahoochee Rivera, današnji okrug Russell u Alabami. Za Timuquanan Indijance treba naglasiti da se danas vode pod porodicu Arawakan, točnije ogranak Taino. Populacija ovog plemena, bila je po svemu sudeći dosta niska, broj im u Alabami nikada nije prelazio 250 osoba (1800). Najraniji dom bijaše im pak područje sjeverozapadne Floride, gdje su ih Španjolci poznavali pod imenom *Ossachile* ili *Uçachile*. Negdje po Timucua ustanku (1666.) neki od ustanika (to će biti Osochi) *&quot;fled to the woods&quot;* /*bježe u šume*/, ovo područje najvjerojatnije je susjedstvo Apalachicole. Oni kasnije žive sa ili blizu Apalachicola, plemena iz grupe Muskhogean, na lokaciji gdje se spajaju vode rijeka Chattahoochee i Flinta. Osochi postupno migriraju uz Flint i dolaze u blizinu plemena Chiaha. Otuda su zajedno sa Lower Creek plemenima (1838) otišli u Oklahomu gdje su se otopili u Creek-populaciji.

Selo Hotalgi-huyana dijelom bijaše naseljeno njima i dijelom Chiahama. Popis iz godine 1832. spominje dva sela, jedno na Chatahoochee a drugo na Opillike Hatchee. –Bili su sjedilačko obalno pleme.

## Vanjske veze
* Osochi
Pohoy

**Pohoy** (Pooy, Posoy, Pojoi, Posoye) /Značenje nepoznato,/ pleme američkih Indijanaca sa obale južno od zaljeva Tampa na Floridi. Pohoyi se klasificiraju bivšoj porodici Timuquanan, odnosno grupi Taino Arawaka. Populacija im je 1680. iznosila oko 300. Prema Swantonu Pohoyi, ili dio njih bili su o prošlosti spominjani kao Oçita ili Ucita ('provincija'), u vrijeme kada je 1539. na obali Floride pristao Hernando de Soto. Biskup Calderon 1675. spominje rijeku Pojoy. Negdje 1726. oko dvadeset pripadnika smješteno je na misiju Santa Fe, oko 9 liga južnije od St. Augustine, ali su se dvije godine kasnije vratili u svoj stari kraj. Kasnija sudbina nije im poznata.

## Vanjske veze
* Pohoy 
* Who Were the Tocobago Indians?
Timuquanan

**Timuquanan** je ime bivše porodice indijanskih jezika u povijesno doba raširena na područjima Floride i susjedne Georgije. Powell ovu porodicu drži za samostalnu. Kasnije se tretira kao jedna od skupina porodice Muskhogean. Tek se u novije vrijeme drži da bi mogla biti ogranak porodice Arawakan, točnije grane Taino, inače nekada rasprostranjenih po Velikim Antilima. Kao vješti pomorci neka Taino plemena dolutala su skroz na obale Floride koju su držali u svojim rukama do najezde Europljana i prodirućih Seminola, koja su se ugnijezdila na floridskom poluotoku. Većina ovih plemena što su se naselila na američkom kopnu nestala su u ratovima, a ostaci su deportirani na Kubu.

Njihovih potomaka ima i danas, a sebe drže da su porijeklom od starih Taina. Predstavnici bivše Timuquanan porodice, koja je dobila ime po Timucua Indijancima su: Acuera, Fresh Water, Icafui, Mocoço, Ocale, Onatheaqua, Osochi, Pohoy, Potano, Saturiwa, Surruque, Tacatacuru, Tawasa, Timucua (Utina), Tocobaga, Yui, Yufera, Yustaga.

## Vanjske veze
* Timuquanan Family
Fresh Water Indijanci

**Fresh Water Indijanci** (Agua Dulce Indijanci), pleme američkih Indijanaca porodice Timuquanan naseljeno u ranom 17. stoljeću uz floridsku obalu između St. Augustine i Cape Canaverala. Njihova povijest malo se razlikuje od povijesti ostalih Timucua. Imali su između 7 i 9 sela od kojih nekima nisu sačuvana domorodačka imena, a to su: *Anacape*, *Antonico* (čije je drugo moguće ime Tunsa), *Equale*, Filache, Maiaca, *Moloa*, *San Julian*, *San Sebastian* i *Tocoy*. Uz ova imena javlja se još niz naziva koji su možda pripadali ovoj provinciji, a neki od njih su vjerojatno i sinonimi. 

Kao i ostali Timucue preobraćeni na kršćanstvo tijekom kasnog 16. da bi se nastavilo kasnije u 17. stoljeću. U provinciji Maiaca nastale su misije San Antonio de Anacape (izgrađena 1655) i San Salvador de Maiaca na kojoj je bilo i drugih Indijanaca, posebno Yamasee. Stanovnici provincije Maiace, nazivani i Mayaca, izgleda bili su posebno pleme i srodni grupi Fresh Water. Nestali su po svoj prilici u drugoj polovici 17. stoljeća jer već 1680. u San Antonio de Anacape se nalaze Yamasee. 

Naziv Saltwater Indijanci obuhvaća plemena Mocama ili Mocamo i Saturiwa.

## Izvori
Potano

**Potano** /Značenje imena nepoznato/, pleme američkih Indijanaca porodice Timuquanan nastanjeno u 16. stoljeću u središnjem dijelu sjeverne Floride. Potano Indijanci potomci su nositelja kulture Alachua, sa područja današnjeg okruga Marion i Alachua. U vrijeme dolaska Juan Ponce de Leona (1539), Ocale, Potano i Acuera bili su glavne grupe Timucua nastanjene u tim područjima Floride, koja su se bavila lovom, ribolovom i sakupljanjem. Francuski kolonisti 1564-1565. nalaze ih u ratu sa Utina ili Timucua Indijancima, te pomažu Utinama u porazu Potanoa. Nekih dvadeset godina kasnije Potani odbijaju invaziju Španjolaca i ubijaju njihovog kapetana, ipak u drugoj invziji koja je uskoro uslijedila, poraženi su i protjerani iz svog grada. Početkom 17. stoljeća (1601) Potani traže dozvolu da se vrate natraga na svoja ognjišta, pa se 1606. za njih i još neke skupine utemeljila misija San Francisco de Potano. Izbijanjem Timucua ustanka 1656. Potani se priključuju ustanku koji će potrajati sljedećih osam mjeseci. Daljnja sudbina Potana slična je ostalim Timuquanan plemenima. Godine 1672. izbija neka pošast koja je potukla većnu od izvornih 3,000 Potana, Njihov broj prema swanton u1675 spao je na svega 160 duša. U ranom 18. stoljeću preostalo je još veoma malo Timucua i ostalih srodnih plemena. Njihovi ostaci prebačeni su iz današnjeg okruga Volusia ili na Kubu ili su se priključili Seminolama.

## Sela
De Soto navodi sela koja su po svoj prilici pripadala Potano Indiancima, to su: Itaraholata ili Ytara, Potano, Utinamocharra ili Utinama, Cholupaha i Mala-Paz. Utemeljenjem misija među njima žive po isijskim selima San Francisco Potano, San Miguel de Potano, Santa Ana de Potano (Santa Anna), San Buenaventura de Potano i San Martin(?) i misijska postaja Apalo.

## Vanjske veze
* Potano
Saturiwa

**Saturiwa** (Saturiba, Satouiroua) /Značenje nepoznato/, pleme Timuquanan Indijanaca sa ušća rijeke St. Johns kod današnjeg Jacksonvillea, na sjeveroistoku Floride. Saturiwe su bili sjedilačko pleme, sa nekih 30 sela, čija je populacija 1500. iznosila oko 3,000. Posljednji ih spominje biskup Calderon 1680. nakon čega nestaju iz povijesti.

Pleme Saturiwa posjetio je (možda prvi) 1562. francuski pomorac i kolonizator Jean Ribault, a već 1564. na njihovom teritoriju niknula je utvrda Fort Caroline. Saturiwe su u dobrim odnosima sa Francuzima, a njihov poglavica Saturiwa pomaže im (1567) u napadima na Španjolce. Ovo je vjerojatni razlog što su Španjolci nagovorili deset godina kasnije (1577) Indijance Utina ili Timucua da ih napadnu, nakon čega će uskoro biti podjarmljeni od Španjolaca. Saturiwe su nakon ovog poraza misionizirani i smješteni na misiju San Juan del Puerto koju je utemeljio španjolski misionar rodom iz iz Auñona, Francisco de Pareja. U sljedećem stoljeću (1617) pogađaju ih boginje. Premda su prethodno plemena Utina (Outina), Potano i Saturiwa (što su i nazivi njihovih poglavica) bili na ratnoj nozi, Indijanci se ujedinjuju pa 1656. dolazi do Timucua ustanka kojeg su poveli protiv španjolskog kolonijalnog sistema. Kasnije se više o njima neće čuti osim na calderonovom popisu misija, a njihova daljnja sudbina vjerojatno je ista kao i ostalih Timucua plemena.

Plemena Saturiwa i Mocama nazivani su kolektivno prema svome lokalitetu i Saltwater Indijanci.

## Vanjske veze
* Saturiwa
Surruque

**Surruque** /Značenje imena nepoznato/, pleme američkih Indijanaca nastanjeno u 16. stoljeću u blizini današnjeg Cape Canaverala na floridskoj obali. U povijesti se prvi put spominju na Le Moyneovoj mapi (objavljena 1875) pod imenom "Sorrochos". Pri kraju 16. stoljeća dolaze u konflikte sa Španjolcima, zbog čega ih Španjolci napadnu, ubivši ih 60 a 54 odvdoše u zarobljeništvo. Kasnije su se udružili sa Timucuama i nestali. O populaciji nije ništa poznato.
Tacatacuru

**Tacatacuru** / “place of fire;” taca=vatra/, pleme američkih Indijanaca porodice Timuquanan nastanjeno do 1675. godine na otoku Cumberland na atlantskoj obali Georgije, nakon čega odlaze na područje Floride gdje su se otopili među drugim Timuquanan plemenima, pa dalje dijele njihovu sudbinu. -O brojnom stanju Tacatacurua nije ništa poznato, osim da su 1602. imali 8 sela, a u provinciji (Mocama) je bilo 792 pokrštena Indijanca. Njihovo glavno naselje, po svoj prilici istoimeno, misionizirano je od Španjolaca pod imenom San Pedro Mocama.

## Vanjske veze
* Tacatacuru 
* Place of Fire: Cumberland Island
Tawasa

**Tawasa**, pleme američkih Indijanaca koje je govorilo Timuquanan jezikom. De Soto ih 1540. nalazi blizu današnjeg Montgomeryja u Alabami. Negdje 1705. napadaju ih Creek i Alabama Indijanci pa se sklanjaju blizu francuske utvrde kod današnjeg Mobilea. Obližnji Pascagoula Indijanci 1707. započinju ratne pripreme protiv njih no uz intervenciju Sieur de Bienvillea sklopljen je mir. Nešto kasnije (1717.) oni se vraćaju natrag u Alabamu na mjesto blizu Montgomery gdje ih je prvi put susreo De Soto. 

Swanton ih je 1706-07 locirao u zapadnoj Floridi kod mjesta gdje se spajaju rijeke Chattahoochee i Flint,a kao njehovo selo navodi Autauga na Autauga Creeku u okrugu Autauga.

Godine 1763. polovica plemena preseljena je u Louisianu i konačno u okrug Polk u Teksas sa Alabama Indijancima. Po ugovoru u Fort Jacksonu, 1814, odlaze na Creek-teritorij gdje ostaju sve do migracije preko Mississippija. 

Populacija Tawasa procijenjena je na 200 (1700), 150 (1760.); 200 (1800.); 321 (1832.). Danas se vode kao nestali.
## Izvori
Yufera

**Yufera**, manje pleme ili banda Indijanaca čiji se dom nalazio u današnjoj  jugoistočnoj Georgiji, negdje u unutrašnjosti nasuprot otoka Cumberland. Njihovo ime, prema Swantonu, veoma podsjeća na ime plemena Eufaula, pa pretpostavlja da bi mogli biti njihov ogranak. Ime Yufera označava i grupu 'gradova' u kojima su ovi Indijanci živjeli. 

Oni se navode i kao pleme koje se služilo Timucua jezikom (porodica Timuquanan, ali drugačijim dijalektom; sada se smatra dijelom porodice Arawakan), i vjerojatno su pripadali njihovom savezu. Nestali su u ranom 17. stoljeću. 

## Izvori
Yui

**Yui**, Yui su jedno od nestalih indijanskih plemena grupe Timuquanan (Timucuanan), nastanjeno u ranom 17. stoljeću 14 'leagua' preko 77 kilometara (1 'league'= 5,5 km.) od otoka Cumberland u unutrašnjost kontinenta, današnja Florida i možda jugoistočna Georgija. Spominju ih rani španjolski dokumenti, ali podaci o plemenu su oskudni. Poznato je da u imali 5 sela čija imena nisu poznata. 

Pokršteni su u ranom 17. stoljeću. Nije bilo nijedne misije koja je nosila ime po njima. Uskoro se gube sa scene postavši dijelovima drugih Timucua plemena. Misionari su (1602) procjenili broj od 1,000 Indijanaca u 'provinciji' Yui.
Navode se kao jedno od plemena koje je bilo u savezu sa Creek Indijancima.
## Izvori
Arawá

**Arawá** (Aráua), pleme američkih Indijanaca koje je svoje ime dalo jezičnoj porodici arauan. Živjeli su uz rijeku Juruá u brazilskoj državi Amazonas . 

Njihov jezik (nazivan i arua) nestao je ili 1877. ili do kraja 1880 . 

## Izvori
Banawa-Yafi

**Banawa-Yafi** (Banavá-Jafi, Banawa Yafi, Kitiya),  pleme američkih Indijanaca porodice Arauan sa rijeke Banawá i manjih vodenih tokova u brazilskoj državi Amazonas. Sami sebe nazivaju Kitiya. Populacija im iznosi 215 , 70  govornika (1994 SIL) . Neki od njih bilingualni su u yamamadiju , ali preferiraju vlastiti jezik. Danas žive na rezrevatu Terra Indígena Banawa do Rio Piranhas u državi Amazonas u općinama Tapua, Canatama i Lábrea 

## Izvori
Culina

**Culina** (Kulina, Kułina, Colina, Colima, Kolima, Kolina, Kollina, Kulinân, Korina, Kurina, Kurino, Kulino, Madiha, Madija, Kulina Madija, Kuliña, Culino), pleme američkih Indijanaca porodice Arauan u zapadnobrazilskim državama Amazonas i Acre i susjednom Peruu na gornnjem toku rijeke Purus i na rijeci Santa Rosi. 

U Brazilu žive na rezervatima Alto Rio Purus i Kulina do Rio Envira, u državi Acre, i na Cacau do Tarauacá, Camadeni, Dení, Kulina do Medio Juruá, Kulina do Medio Jutai i Vale do Javari u državi Amazonas. 

Populacija im iznosi preko 1.300 . Ne smiju se pobrkati s plemenom Kulina Pano.
## Klanovi
C. Tastevin i P. Rivet navode za klanove: Zuwihi-madiha, Sinama-madiha, Badu-madiha, Kamanui-madiha, Tusipa-madiha, Dapu-madiha, Anubeze-madiha, Biru-madiha, Ete-madiha, Tukudzu-madiha, Aritsi-madiha, Hádu-madiha, Háwa-madiha (Háu-madiha), Harumi-nawa)
## Izvori
Deni

**Deni** (Dani), pleme američkih Indijanaca porodice Arauan, naseljeni u brazilskoj državi Amazonas, danas na rezervatu Terra Indígena Deni u općini Itamarati e Tapauá. Populacija im iznosi 666 . Jedan od njihovih dijalekata je inauini . 

Pleme živi isključivo od kišne šume, a 2001. Greenpeace je poslao 3 međunarodna tima dragovoljaca da im pomognu u označavanju njihovog šumskog područja, kako bi se zaštitilo od indistrijalizacije i drvosjeća . 

## Izvori
Tocobaga

**Tocobaga**, Pleme američkih Indijanaca porodice Timuquanan naseljeno u prvoj polovici 16. stoljeća sjeverno od zaljeva Tampa na Floridi, gdje ih 1528. nalazi španjolski ustraživač Pánfilo de Narváez. Jedanaest godina kasnije (1539) južno od Tampa Baya stiže ekspedicija Hernando de Sotoa ali nisu imali puno kontakata sa njima. Pedro Menéndez de Avilés, španjolski istraživač, posjetio ih je 1567. i utemelji garnizon i ostavio u njemu 30 vojnika. Kada se tamo vratio Juan Rogel, u siječnju 1568, naselje je bilo napušteno, a svi Španjolci mrtvi. Tocobage su izgleda napadali na pokrštene Indijance, jer Španjolci šalju kaznenu ekspediciju na plemena Pohoy i Tocobaga, ali su ovdje nisu dugo zadržali. U velikom Timucua ustanku (1656) nisu učestvovali.

Swanton drži da su se kasnije možda pridružili drugim Timucua skupinama i zajedno sa njima nestali, ili su se priključili Calusama. Za vjerojatne mogućnosti drži da su Tocobage možda kasniji Tompacuas Indijanci koji su se pojavili u zemlji Apalachee Indijanaca, ili pleme poznato kao "Macapiras" ili "Amacapiras" koje je 1726. smješteno na misiju San Buenaventura blizu St. Augustine.

## Život i običaji Tocobaga
Naselja Tocobaga su malena sa kolibama kružnog oblika prekrivenim palminim lišćem i postavljene oko središnjeg trga na kojima su održavali sastanke. Kuće poglavica i svetišta gradili su na zemljanim moundima, a mrtve sahranjivali u grobnim moundima koje su podizali van sela. Kuća poglavice Tocobaga u Safety Harboru nalazila se na moundu visokom 20 stopa (6 metara) sa pogledom na Old Tampa Bay.

Tocobaga Indijanci, slično kao njihovi južni susjedi Caluse imali su razvijenu kulturu školjaka iz kojih su izrađivali razni alat, služile su im kao žlice i utezi na mrežama, za izradu ukrasa, hranili su se i trgovali njima, i na koncu su završavale i u gradnji samih mounda. Materijalna kultura poznaje i kopačicu (adz) sa školjkom ili kamenim iverom uglavljenim na drvenu dršku. Atlatl (vidi ), napravu za izbacivanje koplja koja se koristi u lovu također su poznavali. Koplje izbačeno atlatlom daleko je probojnije, nego koplje bačeno rukom.
Tocobage su bili šamanisti, a poznavali su i šamana-berdaša (berdache), koje nalazimo kod Yokuta, Sijuksa (winktes), Illinoisa ili Navaho Indijanaca koji su ga nazivali *Nadle*. Berdaš, naziv koji dolazi iz perzijskog "bardaj" (pasivni homoseksualni partner), može biti hermafrodit kod nekih Indijanaca, kao što su Tocobage, ili homoseksualac sa kojima su sjevernoamerički Indijanci voljeli da se sprdaju, ali su prema njima osjećali istovremeno i veliko strahopoštovanje, bojeći se njihovih moći. 
## Izvori

## Vanjske veze
* Tocobaga
Timucua

**Timucua** (Utina, Timuqua), pleme američkih Indijanaca porodice Timuquanan nastanjeno na istočnoj obali Floride oko današnjeg Cape Kennedyja. Swanton ih locira od rijeke Suwannee to the St. Johns i istočno od od potonje. Jedan njihov ogranak čini  se da je živio i u Georgiji, to su bili Osochi. Njihovo ime Timucua poslužilo je da lingvisti označe nekoliko srodnih jezika kojima su ova plemena govorila. Populacija Timucua procijenjena je na oko 13,000 (1650), od čega oko 8,000 otpada na Timucua vlastite.

Prvi kontakt sa Europljanima imaju u 16. stoljeću kada dolazi Ponce de Leonom. Kasnije su smješteni na misije gdje su ih pokrstili franjevački misionari i sakupili nešto građe o njihovom jeziku. Timucue 1656. podižu ustanak protiv Španjolaca tijekom kojeg su im popaljena mnoga sela i misije, a nakon 8 mjeseci Španjolci su pobijedili i ponovno utemeljili nove misije.

Prodorom Creek i Yuchi Indijanaca 1672. izloženi su napadima, nakon čega su se (1704) preživjeli okupili u misijama oko St. Augustine. Godine 1728. preživjelo je tek jedno selo odakle su 1736. prebačeni u okrug Volusia gdje su ih vjerojatno asimilirali Seminole.

Danas se manja grupa Indijanaca sa Tampa Baya izjašnjava pod imenom Taino Timucua.

## Plemena
Timucua Indijanci podijeljeni su na više plemena u području Floride i Georgije, to su: Acuera (1 selo), Agua Dulce ili Fresh Water (25 ), Onatheaqua (1 selo), Surruque (1 selo), Tocobaga (1 selo), Utina (140 sela), svi iz Floride.

Na području Georgije su bili Icafui (7-8 sela), Yui (5 sela)

## Sela

## Etnografija
Timucue su prvenstveno živjeli od lova, ribolova i sakupljanja, dok je obrađivanje tla bilo manje zastupljeno. Svoja sela sa kolibama prekrivenim palminim lišćem i kružne strukture, zaštićivali su palisadama, a kuće su postavljene oko velike ceremonijalne strukture podignute na središnjem trgu. Odjeća je bila oskudna, a svoja tijela tetovirali su i muškarci i žene. Kosu su nosili spletenu na vrhu glave. Njihovi rituali poznavali su ljudska žrtvovanja a postoje i evidencije o kanibalizmu.

## Povezano
* Acheha
## Reference

## Vanjske veze

*Taino Timucua Tribal Web Page
Jarawara

**Jarawara** (Yarawara, Jaruára, Jarauara), pleme američkih Indijanaca porodica Arauan, naseljeno duž rijeka Juruá i Purus, danas na rezervatu Terra Indígena Jarawara/Jamamadi/Kanamanti vidi; 180 (Funasa - 2006), brazilska država Amazonas. Najbliži srodnici su im Banavá-Jafi, Kanamanti i Jamamadí s  kojima pripadaju široj skupini madi . Imaju 6 aldeja (sela; Fabre); sedam prema SIL-u .

## Izvori

## Vanjske veze
*Jarawara
Kanamantí

**Kanamantí** (Kanamanti, Kanamati, Canamanti), jedno od plemena američkih Indijanaca porodice arauan, naseljeni uz pritoke Purusa: Tapauá, Cunhuã, Pinhuã, Jacaré i Ituxi, u brazilskoj državi Amazoanas (danas na rezervatu Jarawara i općini Camaruá) i na rezervatu Rio Gregorio u državi Acre.

Broj govornika jezika kanamanti 1986. iznosio je 130 ; populacija: 162 (1999) . Njihovim imenom ponekad pogrešno nazivaju sodno pleme Yamamadi koji žive na rezervatima Caititu, Ig. Capaua i Inauini.

## Izvori
Paumarí

**Paumarí** (Palmari, Pamari), pleme Arauan Indijanaca naseljeni poglavito duž rijeke Purus u brazilskoj državi Amazonas, porijeklom od starog naroda Purupurú, a poznati su kao "nômades do Purus" * 'nomadi sa Purusa' * .

Paumari su najsrodniji Juberima, plemenu također nastalo raspadom iste populacije. Poznati su po svojoj orijentaciji prema vodi, a njihove kuće uz obale rijeka izgrađene su na pilonima zabitim u tlo.

Ribolov i zemljoradnja temelj je njihova opstanka. Riba se jede svaki dan, dok o lovu nisu toliko ovisni. Danas Paumari žive u 3 ili 4 sela na Purusu a imaju nekoliko rezervata: Caititu, na rijeci río Ituxi; Paumari do Lago Marahã, 320 sa plemenom Ipurina; Paumari do Rio Ituxi, kod grada Lábrea (50; 1988); i Paumari do Cunhuã, sa još jednim plemenom.

Populacija: 700 (1994 SIL). Svoj jezik nazivaju Pamoari, a govore dijalektima paumari (pammari), kurukuru (curucuru) i uaiai .

## Izvori
Purupurú

**Purupurú**, stara indijanska populacija porodice Arauan koji u 18. stoljeću obitavali u području između rijeka Purus i Ituxi. Posljednji ostaci starih Purupurua opaženi su sredinom 19. stoljeća između jezera Jary (Panará-Mirim do Jary) i rijeke Paraná-Pixuna, desna pritoka donjeg Purusa i ušću Ituxija. 

Kasnija plemena Paumari i Juberi vode se kao preživjeli ostaci ove stare populacije. Juberi (Jubirí, Yuberí), na donjem toku rijeke Tapauá i na obali srednjeg Purusa a Paumari na Ituxi, Sepatini i Tapauá u brazilskoj državi Amazonas . 

## Izvori
Sewaku

**Sewaku** (Seuacu, Sehuaku), jedno od starih plemena Arauan Indijanaca koji su živjeli na Pâuini, lijevoj pritoci Purusa, u brazilskoj državi Amazonas. Sewaku su po nekim autorima (C. Tastevin , P. Tastevin, P. Rivet Rivet)  očito identični sa plemenom koje je bilo poznato kao Sehuaku.

## Izvori
Zuruahã

**Zuruahã** (Zuruahá, Suruwaha, Sorowaha, Índios do Coxodoá) je indijansko pleme jezične porodice Arauan naseljeno na rijekama Juruá, Jutaí i Purus u brazilskoj državi Amazonas. Prvi kontakt sa njima uspostavljen je 1980. Godine 1996. preostalo ih je tek 144 nastanjenih na 'Terra Indígena Zuruahã' (239.070 hektara). Lovci i sakupljači. Sastoje se od više lokalnih grupa:
* Adamidawa na igarapé Pretinho,
* Jokihidawa na igarapé Pretão, 
* Korobidawa kod Cuniuá
* Masanidawa na slapovima Riozinho,
* Nakydanidawa na igarapé do Índio,
* Sarakoadawa na igarapé Coxodoá,
* Tabosorodawa na igarapé Watanaha (pritok Pretão), 
* Ydahidawa na igarapé Arigó (pritok Riozinho) 
* Yjanamymady igarapé São Luiz,
* Zamadawa gronji Riozinho.
* Zuruahã rio Cuniuá,

Pleme je na zlu glasu zbog svog infanticidnog običaja zakapanja žive djece koja imaju neku tjelesnu manu, o čemu je snimljen i dokumentarni film 'Hakani'.
## Izvori

## Vanjske veze
* Zuruahã
Zuwihi-madiha

**Zuwihi-madiha**, izumrlo pleme ili klan porodice Arauan koje je obitavalo na rijekama Gregório i Tarauacá u zapadnobrazilskim državama Acre i Amazonas. C. Tastevin i P. Rivet navode ih među klanove Kulina Indijanaca, prevodeći njihovo ime sa *sapajous bruns*, što na francuskom označava neku vrstu smeđeg majmuna kapucina, a lociraju ih na gornju Erú .

## Izvori

## Vanjske veze
* Grupos Indígenas 
* Etnologia Do Acre: Índios E Imigrantes
Adzáneni

**Adzáneni** (Azáneni, Adyáneni, Tatú-tapúya, Tatu-Tapuia), pleme ili skupina Arawakan Indijanaca sa gornjeg toka rijeke Issane ili Içana u brazilskoj državi Amazonas. Njihov plemenski simbol je veliki armadillo ili tatu, po čemu se nazivaju i Tatú-tapúya . Govore dijalektom (ili jezikom) carútana, ili, prema (Nimuendajú (1950)  coripaco (curripaco), kojima pripadaju zajedno s Pakú-tapúya, Kuatí-tapúya ili Coatí-tapuya, Tapiíra-tapúya, Ipéka-tapúya ili Pato-tapúya i Yawareté-tapúya i dio su šire skupine Baníwa do Içana.

## Reference
Agavotokueng

**Agavotokueng** (Agavotaguerra, Agavotoqüeng, Agavotoküeng), pleme američkih Indijanaca koji se drže (Loukotka) za srodnike Yawalapití i Waurá Indijanaca, porodica Arawakan. James Stuart Olson također smatra da su nastali cijepanjem od plemena Iaulapití. Naseljeni su na području Parka Xingú u brazilskoj državi Mato Grosso, a plemensko selo nalazi se na istočnoj strani Xingúa između rijeka Curisevo i Culuene.

Agavotokuengi žive u izolirano i od susjednih plemenskih skupina u parku Xingú, a bave se hortikulturom. Godine 1986. preostalo ih je oko 100; 100 (2005..

## Reference

## Vanjske veze
* Status of Global Evangelization
Amarizana

**Amarizana** (Amarizano).- jedno od plemena sjeverne grane porodice Arawakan koje je obitavalo u području rijeke Meta, pritoke Orinoca, u Kolumbiji. Vode se kao jedna od brojnih podgrupa Achagua, i jezično dalje povezuju sa grupom Piapoco.
Jamamadí

**Jamamadí** (Amamati, Hyamamady, Iamamadi, Jamamadi, Jamamadí, Jamamandy, Yamamadi, Yamamandi), pleme Arauan Indijanaca raspršeno na području od preko 200,000 četvornih milja (320,000 km²) u brazilskoj državi Amazonas. Sastoje se od nekoliko lokalnih imenovanih skupina kao što su Mamoria (12) , Tukurina i Jamamadí, od kojih svaka govori posebnim dijalektom. Jedan njihov ogranak su možda Kanamanti. Dijalekti: bom futuro, jurua, pauini, mamoria (mamori), cuchudua (maima), tukurina.

## Izvori
Yuberí

**Yuberí** (Juberí, Jubirí), jedna od starih podgrupa Purupurú Indijanaca, koji su živjeli na donjem toku rijeke Tapauá, jezeru Abonini i obalama srednjeg Purusa kod ušća rijeke Mamoriá-Açu u brazilskoj državi Amazonas. 

Godine 1862. opazio ih je njemački prirodoslovac Gustav Wallis na rijeci Arimã u društvu Paumari Indijanaca . Nestali su.

## Izvori
Antaniri

**Antaniri** (Unconino), jedna od skupina Arawakan Indijanaca nekad nastanjenih podno Anda u džunglama istočnog Perua. Prema jednoj klasifikaciji zbog svog položaja klasificirani su uz još nekoliko plemena jezičnoj skupini Pre-Andine Arawakan, te su srodni Campama, odnosno naziv obuhvaća *divlje* Campa Indijance (Tessmann (1930), koje je Navarro (1924) nazivao Unconino, što je grugo ime za njih.

Yntaniri su jedina od Campa skupina koji nisu imali tkalačkog stana niti su tkali pamuk. 

## Izvori
Karútana

**Karútana** (Carutana, Carútana, Arara do Amazonas), skupina plemena Arawakan Indijanaca nastanjenih sjeverno od Amazone u brazilskoj državi Amazonas. Predstavljaju ih plemenske skupine koja govore carutana jezikom, to su: Adáru-Mnanei (Adáru-minanei), Arara-tapúya, Dzawi-Mnanei (Dzawí-minanei), Mapache (Mapátse-dákenei), Urubú-tapúya, Wádzoli-dákenei, Yawareté-tapuya (Yawareté-tapúya), Yurupari-tapúya. Populacija : 300 (2000).

## Vanjsske poveznice
* Carútana
Arara-tapúya

**Arara-tapúya** (Arara, Arara-Tapuia), skupina (ili klan) američkih Indijanaca porodice Arawakan naseljen sjeverno od Amazone u brazilskoj državi Amazonas na donjem toku rijeke Içana. Moguće da su jezično srodni skupinama Carútana : Yauareté, Yuruparí i Urubú na donjoj Içana, Nimuendajú (1950). 

Riječ *Tapuya* u tupi jeziku označava strance .

## Izvori
Arekêna

**Arekêna** (Arequena, Guarequena, Uarequena, Uerequema, Uerequena, Urequema, Warekêna, Warekena, Werekena, Werikena, ), pleme američkih indijanaca naseljeno u brazilskim državama Amazonas i Roraima uz rijeke Rio Chié (Xié) i Içana, te u Venezueli u selima *Guzmán Blanco* i *Wayanapi* na rijeci San Miguel i Guanía-Río Negro. Arekêna u kasnom 20. stoljeću broje oko 700 duša u obje države, a jezično pripadaju porodici Arawakan. Mnogi Arekêne zbog kolonizacije i sakupljača gume migriraju prema Orinocu, Atabapu i Puerto Ayacuchu.

Arekêne su kulturno i jezično srodni plemenima Tariána, Baré, Tsase i Wakuénai. Prema njihovoj mitologiji prije nego što je Nápiruli stvorio svijet za prevlast su se borili *ljudi-ptice* i *ljudi-pčele*. Drugi stvoritelj Kúwai (Kuwé), središnja je ličnost mitologije njih i Baré Indijanaca, sin je Nápirulijev i stvorio je svjetlost i naučio Arekêne sa svojim ocem čitavoj kulturi, dok je heroj Mjumpe Numana stvorio je zalihe gline u rijekama, koja im je potrebna za izradu lonaca.

Slično ostalim tropskim plemenima agrikultura im je tipa posijeci-i-spali, a većina njihovih conucos-a nalaze se blizu kanala San Miguel ili Itini-Wini.

## Vanjske veze
* Warekena
Atorai

**Atorai** (Atorad), pleme američkih Indijanaca porodice Arawakan nastanjeno u jugozapadnoj Gvajani i susjednom području brazilske države Roraima. Jezik im je gotovo nestao, govore ga osobe starije od 50 godina , a služe se i sa jezicima wapisiana i portugalskim. Mnogi Atorai danas žive u naseljma Wapishana . 

## Izvori
Jatibonicù Taino

**Jatibonicù Taino** /Jatibonicù, &quot;*The Great People of the Sacred High Waters*&quot;, / jedno od suvremenih plemena Taino Indijanaca sa otoka Puerto Rico (na njihovom jeziku *Boriken*), na planinama La Cordillera Central, čiji su preci 1500.-tih godina imali 3 sela /yucayeque(s)/, današnji Orocovis, Barranquitas i Aibonito. 

Jatibonicu Taino službeno su priznati od Portorika 18. studenog 1970. pod službenim nazivom *Jatibonicu Taino Tribe of Borikén* . 

## Izvori
Bainoa

**Bainoa**, pleme Arawaka koje je u 16. stoljeću obitavalo na Haitima južno od planina San Nicolas i na jugozapadnom Santo Domingu sve do rijeke Maguana ili San Juan. Peter Martyr ih dijeli na: Amaquei, Anninici, Atiec, Attibuni (na rijeci Artibonite), Azzuei, Bauruco, Buiaz, Camale, Caunoa, Dabaigua, Dahibonici, Diaguo, Guahabba, Honorucco, Iacchi, Iagohaiucho, Maccazina, Maiaguarite, Neibaimao, Yaguana i Xaragua. 
Swanton je iz ove liste izbacio plemena Marien i Maguana koje on drži za posebne grupe.

## Vanjske veze
* Pre-Columbian Hispaniola