Kutná Hora

**Kutná Hora** (srednjovjekovni češki: *Hory Kutné*; njemački: *Kuttenberg*) je grad na rijeci Vrchlice u Češkoj, u pokrajini Središnjoj Češkoj, oko 50-ak km istočno od Praga.

Povijesni centar grada, uključujući i gotičku crkvu Svete Barbare, zaštitnice rudara, nalazi se na popisu UNESCO-ve Svjetske baštine.

## Historija

Kutná Hora nastala je 1142. godine osnivanjem prvog cistercitskog samostana u Češkoj, *Kloster Sedlitz*, koji su osnovali cisterciti iz carske opatije Waldsassenu. Do 1260. godine, uz samostan, doselili su se njemački rudari i osnovali rudarsko naselje *Kuttenberg*, koje je navodno dobilo ime po opatskim "kutama". U srednjem vijeku bila je jedan od najvećih rudnika srebra u Europi i nakon što je Vjenceslav II. donjeo kraljevski rudarski zakon grad je uvelike gospodarski ojačao. Do 16. stoljeća se gospodarski, kulturno i politički čak nadmetao s Pragom. U Kutnoj Hori je kovan srebrnjak praški groš (*Prague groschen*), sve do 1547. godine. God. 1409., Vjenceslav IV. je obznanio "Dekret iz Kutne Hore" kojim su na sveučilištu u Pragu Česima dana tri glasa, a drugim trima narodima samo po jedan. Tijekom husitskih ratova 1420. godine, car Žigmund Luksemburški je bezuspješno napadao taborite u gradu koji je držao Jan Žižka. Nakon privremenog primirja, carska vojska ga je zapalila 1422. godine kako ne bi opet pripao taboritima. No, Jan Žiška ga je ponovno obnovio i nastupilo je novo zlatno doba Kutne Hore.

God. 1526., zajedno s ostatkom Češke, Kutná Hora je pripala austrijskim Habsburgovcima. Ubrzo je 1546. godine rudnik srebra nesretno poplavljen, a u pobuni protiv Ferdinanda I. Česi su izgubili sve privilegije, a sudbinu grada su dotukle strahote Tridesetogodišnjeg rata i opetovane epidemije kuge. Nakon rata bezuspješno se pokušalo obnoviti rudnike i grad je nakon požara 1770. bio skoro potpuno napušten.

God. 1806. postao je dijelom Austrijskog Carstva, a 1866. Austro-Ugarskog Carstva. Nakon Prvog svjetskog rata pripao je novoosnovanoj Čehoslovačkoj Republici, a Nacistička Njemačka ga je od 1939. do 1945. uklopila u Češki protektorat. Od 1945. bio je dijelom komunističke Čehoslovačke, sve do 1993. godine i mirnog razjedinjenja Češke i Slovačke.

Danas je Kutná Hora industrijski grad, kojem pogoduje dobra prometna povezanost i blizina glavnog grada.

## Znamenitosti

Povijesno središte grada, uključujući i Gospinu katedralu u susjednom naselju Sedlecu, danas predgrađu Kutne Hore, nalazi se na popisu UNESCO-ve Svjetske baštine:
* Crkva Svete Barbare (*Kostel Svaté Barbory*), zaštitnice rudara, je gotička petobrodna crkva, započeta 1388. godine.
* Gotička Crkva sv. Jakova (*Kostel sv. Jakuba*) ima 86 metara visok toranj.
* Barokna Crkva sv. Ivana Nepomuka (*Kostel sv. Jana Nepomuckého*)
* Crkva konvikta sv. Ursule (*Kostel Kláštera Voršilek*)
* Barokno Jezuitsko učilište (*Jezuitská kolej*)
* Talijanski dvor (*Vlašský dvůr*) je bivša kraljevska rezidencija i kovačnica novca s kraja 13. stoljeća.
* Marijanski stup (*Morový sloup*)
* Gotička Gospina katedrala (*Chrám Nanebevzetí Pany Marie*) i slavna Kosturnica (*Kostnice Sedlec*) se nalaze u susjednom Sedlecu. Kosturnica u Sedlecu je katolička kapela Crkve Svih Svetih (*Hřbitovní kostel Všech Svatých*) koja sadrži kosti između 40.000 do 70.000 pokojnika, od kojih su mnoge kosti dijelom dekoracija i namještaja kapele.


File:Kutna Hora CZ St Barbara Cathedral front view 02.JPG|Crkva sv. Barbare
File:Kutná Hora-Cathedral St Barbara-interior6.jpg|Svod crkve sv. Barbare
File:Stained glass - Kutna Hora.jpg|Vitraj crkve sv. Barbare
File:KUTNA HORA (js) 3.jpg|Crkva sv. Jakova
File:Hřbitovní kaple Všech Svatých v Sedlci u Kutné Hory.jpg|Kosturnica u Sedlecu
File:Sedlec-Ossuary.jpg|Luster od kostiju u Kosturnici u Sedlecu
File:Kutná Hora - nádvoří Vlašského dvora.jpg|Atrij talijanskog dvora
File:KUTNA HORA (js) 14.jpg|Gotička "Kamena kuća"
File:KUTNA HORA (js) 16.jpg|Jezuitsko učilište
File:Kutna Hora-Sedlec cathedral 012.jpg|Gospina katedrala u Sedlecu
File:Kutna Hora CZ Plague column 02.jpg|Marjanski stup, spomenik crnoj smrti


15&nbsp;km istočno od Kutne Hore nalazi se rezervat prirode Žehušice u kojemu žive bijeli jeleni.

## Reference

## Vanjske veze
* Službena stranica        
* Kompletan popis i opis spomenika Kutne Hore 

### Ostali projekti