open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Törst

**'Törst**' () je švedski crno-bijeli film snimljen 1949. u režiji Ingmara Bergmana, poznat, između ostalog, i kao jedno od prvih ostvarenja poratne evropske kinematografije sa eksplicitno homoseksualnim likom. Po žanru je drama, a temelji se na istoimenom romanu Birgit Tengroth. Protagonistica, čiji lik tumači Eva Henning je Rut, žena koja se zajedno sa mužem Bertilom (koga glumi Birger Malmstein) vraća sa odmora u Italiji putujući vlakom kroz ratom opustošenu i osiromašenu Njemačku, što joj budi sjećanja na traumatične događaje iz vlastite prošlosti. Radnja, prikazana kroz flashbackove, pokazuje kako je Rut njen bivši ljubavnik prisilio na abortus i tako učinio sterilnom, a nakon čega je njena najbolja prijateljica Valborg (koju glumi Mimi Nelson), zgađena muškarcima, postala lezbijka.

*Törst* je Bergman snimio nedugo nakon fijaska njegovog ranijeg filma Fängelse, zbog koga je bio prekinuo suradnju sa studijem Terrafilm. To je kao priliku iskoristio studio Svensk Filmindustri te mu ponudio da režira gotov scenario. *Törst* su kasniji kritičari cijenili zbog neobične strukture, odnosno niza podzapleta vezanih uz ispočetka nepovezane likove, a što je narativna tehnika koju će kroz svoje filmove popularizirati Robert Altman. Lezbijski sadržaj u samoj Švedskoj, koja je nekoliko godina ranije bila dekriminalizirala homoseksualnost, nije izazvao velike kontroverze; u drugim zemljama je *Törst* bio svoje "izopačenosti" izložen cenzuri i zabranama i prikazivan sa godinama zakašnjenja.

## Uloge
* Eva Henning ... Rut
* Birger Malmsten ... Bertil
* Birgit Tengroth ... Viola
* Hasse Ekman ... Dr. Rosengren
* Mimi Nelson ... Valborg
* Bengt Eklund ... Raoul
* Gaby Stenberg ... Astrid
* Naima Wifstrand ... Gđica Henriksson
* Verner Arpe ... Njemački kondukter
* Calle Flygare ... Svećenik
* Sven-Eric Gamble ... Staklar
* Helge Hagerman ... Svećenik
* Else-Merete Heiberg ... Norveška gospođa
* Estrid Hesse ... Pacijent
* Gunnar Nielsen ... Pomoćnik ljekara
* Sif Ruud ... Udovica
* Monica Weinzierl ... Djevojka u vlaku

## Vanjske veze
*
*
Vera Cruz (film)

***Vera Cruz*** je američki vestern-film snimljen 1954. u režiji Roberta Aldricha. Protagonist, čiji lik tumači Gary Cooper, je Ben Trane, bivši vojnik južnjačke vojske koji nakon poraza u građanskom ratu odlazi potražiti sreću kao najamnik u Meksiku gdje traje rat protiv francuskih osvajača, te se priključuje grupi pustolova i revolveraša na čelu sa Joeom Erinom (koga glumi Burt Lancaster). Radnja prikazuje kako tu grupu Francuzi angažiraju kako bi francusku plemkinju (čiji lik tumači Denise Darcel) otpratili u Vera Cruz, ali kako se tokom putovanja ispostavi da njena kočija krije vrijedni tovar zlata, te zbog toga neki njeni članovi dolaze na ideju da je prisvoje za sebe, a u međuvremeno on postaje predmetom zanimanja meksičkih pobunjenika.

*Vera Cruz* je snimljen u vrijeme kada se počeo raspadati klasični hollywoodski sistem, te ga je umjesto velikog studija producirao Burt Lancaster, tada jedna od najpopularnijih glumačkih zvijezda. To je omogućilo nešto više kreativne slobode, pa je Lancaster sebi priuštio ne samo "luksuz" da glumi negativca, nego i scenu u kojoj prijeti likvidacijom male djece, a što je šokiralo tadašnju publiku i izazvalo brojne polemike. Usprkos toga, *Vera Cruz*, snimljen na lokacijama u Meksiku, je doživio veliki komercijalni uspjeh i značajno uticao na brojne kasnije vesterne, ali i akcione filmove. To se odnosi kako na odnos dvaju moralno ili karaketrno suprotstavljenih likova koji rade zajedno, a što će poslužiti kao uzor za buddy buddy filmove, kao i motiv pustolova i kriminalaca koji dolaze u "egzotične" zemlje zahvaćene revolucijama i građanskim ratovima. Smatra se da je u potonjem smislu *Vera Cruz* najviše uticao na znameniti vestern *[[The Wild Bunch]]*.

## Uloge
*Gary Cooper ... Ben Trane
*Burt Lancaster ... Joe Erin
*Denise Darcel ... Grofica Marie Duvarre
*Cesar Romero ... Markiz Henri de Labordere
*Sara Montiel ... Nina (navedena kao Sarita Montiel)
*George Macready ... Car Maksimilijan
*Ernest Borgnine ... Donnegan
*Morris Ankrum ... General Ramírez
*Henry Brandon ... Kapetan Danette
*Charles Bronson ... Pittsburgh (naveden kao Charles Buchinsky)
*Jack Lambert ... Charlie
*Jack Elam ... Tex
*James McCallion ... Little-Bit
*James Seay	as Abilene
*Archie Savage ... Ballard
*Charles Horvath ... Reno
*Juan García ... Pedro

## Izvori

## Vanjske veze
*
*
Till glädje

***Till glädje*** () je švedski crno-bijeli film snimljen u režiji Ingmara Bergmana i premijerno prikazan 1950. godine. Po žanru je drama, a Protagonisti - čije likove tumače Maj-Britt Nilsson i Stig Olin - su violinist i violinistica koji se upoznaju nastupajući u provincijskom orkestru te se zaljube i vjenčaju. Radnja prikazuje kako nakon nekog vremena razlike u karakterima i profesionalne frustracije dovode do raspada njihovog braka s tragičnim posljedicama. *Till glädje* je za Bergmana bilo jedno od prvih ostvarenja autobiografskog karaktera, s obzirom da je inspiraciju za scenario pronašao u raspadu braka sa svojom drugom suprugom Ellen Lundström. U filmu je, pak, do izražaja došla i njegova velika ljubav prema klasičnoj muzici koja igra značajnu ulogu u radnji, i koju izvodi Helsinborški simfonijski orkestar. Usprkos toga, Bergman je kasnije izražavao nezadovoljstvo filmom nazivajući ga "beznadežno neujednačenim" i "neuvjerljivom melodramom".

## Uloge
* Maj-Britt Nilsson ... Marta Olsson
* Stig Olin ... Stig Eriksson
* Birger Malmsten ... Marcel
* John Ekman ... Mikael Bro
* Margit Carlqvist ... Nelly Bro
* Victor Sjöström ... Sönderby

## Vanjske veze
*
*
Brigadoon (film)

***Brigadoon*** je američki filmski mjuzikl snimljen 1954. u režiji Vincentea Minellija. Predstavlja adaptaciju istoimenog popularnog broadawayskog mjuzikla iz 1947. godine. Radnja je smještena u Škotsku gdje dva američka turista - koje tumače Gene Kelly i Van Johnson - slučajno nabasaju na selo koje je, zahvaljujući drevnoj kletvi, pojavljuje na jedan dan u sto godina, i među čijim se živopisnim stanovnicima nalazi lijepa djevojka (koju tumači Cyd Charisse) u koju se jedan od došljaka zaljubi. Metro-Goldwyn-Mayer, studio specijaliziran za mjuzikle i čiji su filmovi tada uživali vrhunac popularnosti, u projekt je uložio relativno visok budžet i prvi put primijenio tehniku Cinemascope za postizanje slike u widescreen formatu. Režiser Minelli je, međutim, odustao od namjere da film snima na autentičnim škotskim lokacijama te se umjesto toga odlučio za studio. Iako je predložak bio popularna, *Brigadoon* je predstavljao promašaj na kino-blagajnama, a kritike su bile mlake. Kasnije je, međutim, stekao ugled među kritičarima i smatra se jednim od klasičnih ostvarenja žanra.

Godine 1966. je snimljena istoimena verzija u obliku TV filma.

## Uloge
* Gene Kelly ... Tommy Albright
* Van Johnson ... Jeff Douglas
* Cyd Charisse ... Fiona Campbell
* Elaine Stewart ... Jane Ashton
* Barry Jones ... Mr. Lundie
* Hugh Laing ... Harry Beaton
* Albert Sharpe ... Andrew Campbell
* Virginia Bosler ... Jean Campbell
* Jimmy Thompson ... Charlie Chisholm Dalrymple
* Tudor Owen ... Archie Beaton
* Owen McGiveney ... Angus
* Dee Turnell ... Ann
* Dodie Heath ... Meg Brockie (kao Dody Heath)
* Eddie Quillan ... Sandy
* Michael Dugan ... Građanin
* Barrie Chase ... Plesač
* George Chakiris ... Plesač

## Izvori

## Vanjske veze
*
Sommarlek

***Sommarlek*** () je švedski crno-bijeli dramski film snimljen 1951. u režiji Ingmara Bergmana. Protagonistica, čiji lik tumači Maj-Britt Nilsson, je balerina koja prilikom priprema za predstavu *[[Labuđe jezero|Labuđeg jezera]]* primi dnevnik mladića (čiji lik tumači Birger Malmsten) koji je bio njena prva ljubav. Radnja prikazuje kako se prije predstave vraća na otok gdje je prilikom ljetnih praznika upoznala mladića, odnosno kako je ta ljubavna veza tragično završila. *Sommarlek* se smatra jednim od značajnih djela Bergmanove filmografije, s obzirom da je njime prekinut niz komercijalnih i kritičkih neuspjeha, ali i u tome što je u njemu koristio cijeli niz motiva i tema koji će tokom nekoliko godina zasebno obraditi u svojim klasičnim ostvarenjima.

## Uloge
* Maj-Britt Nilsson ... Marie
* Birger Malmsten ... Henrik
* Alf Kjellin ... David Nyström
* Annalisa Ericson ... Kaj, balerina
* Georg Funkquist ... Ujak Erland
* Stig Olin ... Vođa baleta
* Mimi Pollak ... Gđa Calwagen, Henrikova ujna
* Renée Björling ... Ujna Elisabeth
* Gunnar Olsson ... Svećenik

## Vanjske veze
*
*
Sånt händer inte här

***Sånt händer inte här*** () je švedski crno-bijeli film snimljen 1950. u režiji Ingmara Bergmana. Predstavlja adaptaciju romana *Inom 12 timmar* norveškog pisca Waldemara Brøggera, a po žanru je špijunski triler. Protagonistica, čiji lik tumači Signe Hasso je Vera, žena koja je izbjegla u Švedsku iz fiktivne zemlje Likvidacije kojom vlada totalitarni režim. Radnja prikazuje kako prilikom svađe pokuša ubiti muža (koga glumi Ulf Palme) koji kao obavještajac radi za režim, te kako je od muževih agenata nastoji spasiti švedski policajac (koga glumi Alf Kjellin).

*Sånt händer inte här*, koji se zbog atipičnog žanrovskog određenja smatra jednim od najneobičnijih ostvarenja Bergmanove filmografije, snimljen je u jeku Hladnog rata u kome je Švedska formalno bila neutralna; usprkos toga, na temelju niza anagramskih i drugih referenci je jasno da je Likvidacija inspirirana SSSR-om, odnosno Istočnim blokom. Film je, zapravo, bio prvenstveno namijenjen američkom tržištu, gdje je u to vrijeme antikomunistička histerija bila na vrhuncu, te je za glavnu žensku ulogu angažirana Signe Hasso, koja je 1940-ih stekla popularnost u Hollywoodu, te je snimana i paralelna verzija na engleskom jeziku. Bergman je tokom snimanja postao toliko razočarana sa scenarijem da je pokušao otići sa seta, ali su ga producenti prisilili da snimi film. Nakon premijere je *Sånt händer inte här* doživio neuspjeh. Bergman je poslije govorio da mu je to najgori film u karijeri.

## Uloge
* Signe Hasso ... Vera
* Alf Kjellin ... Almkvist
* Ulf Palme ... Atkä Natas
* Gösta Cederlund ... Ljekar
* Yngve Nordwall ... Lindell
* Hannu Kompus ... Svećenik
* Sylvia Täl ... Vanja
* Els Vårman ... Izbjeglica
* Edmar Kuus ... Leino
* Helena Kuus ... Žena na vjenčanju
* Rudolf Lipp ... Skuggan

## Vanjske veze
*
*
Dial M for Murder

***Dial M for Murder*** () je američki filmski triler snimljen 1954. u režiji Alfreda Hitchcocka. Predstavlja adaptaciju istoimenog kazališnog komada Fredericka Knotta, originalno prikazanog kao TV-drama na BBC-ju dvije godine ranije. Protagonistica, čiji lik tumači Grace Kelly, je bogatašica Margot Mary Wendice čiji muž Tony (koga tumači Ray Milland), bojeći se da će nakon razvoda ostati bez novaca, angažira profesionalnog kriminalca Lesgatea (koga tumači Anthony Dawson) da je ubije, dok on sebi osigura alibi. Radnja prikazuje kako se plan izjalovi kada Margot u samoobrani ubije Lesgatea, ali i kako Tony to nastoji inscenirati kao ubistvo motivirano nastojanjem da se ukloni ucjenjivač, a kako bi završila na vješalima.

*Dial M for Murder* je snimljen u 3D tehnici, kao jedino takvo ostvarenje u Hitchcockovoj filmografiji; to se, međutim, dogodilo u vrijeme kada se publika već zasitila te nove, ali za prikazivanje komplicirane tehnologije te je uglavnom prikazivan u 2D obliku. Prostorno ograničenje radnje, primjereno kazališnoj predstavi je, između ostalog, postalo jedan od razloga zašto je *Dial M for Murder* doživio niz remakeova na filmu i televiziji u brojnim zemljama, ukljućujući Indiju i SSSR. Najpoznatiji od svih remakeova je, pak, *[[A Perfect Murder]]* iz 1998. godine.

## Uloge
*Ray Milland ... Tony Wendice
*Grace Kelly ... Margot Mary Wendice
*Robert Cummings ... Mark Halliday
*John Williams ... Glavni inspektor Hubbard
*Anthony Dawson ... Kapetan Lesgate (Swann)
*Leo Britt ... kozer na zabavi
*Patrick Allen ... Detektiv Pearson
*Robin Hughes ... Policijski narednik
*George Leigh ... Detektiv Williams
*George Alderson ... Prvi detektiv

## Izvori
;Napomene

## Vanjske veze

* 
* 
* Dial M for Murder Facebook Page
Creature from the Black Lagoon

***Creature from the Black Lagoon*** (), u bivšoj Jugoslaviji poznat kao ***Čudovište iz Crne lagune***, je američki crno-bijeli science fiction horor film snimljen 1954. u režiji Jacka Arnolda, poznat kao jedno od komercijalno najuspješnijih ostvarenja žanra 1950-ih, odnosno jedno od najuticajnijih djela tog žanra uopće.

Radnja prikazuje kako paleontološka ekspedicija dolazi u zabačeno područje Amazone tražiti fosile drevnih amfibijskih stvorenja, ali se umjesto toga se suoči sa ribolikim humanoidnim stvorenjem koje počinje napadati i ubijati njene članove, koristeći pri tome svoju sposobnost disanja pod vodom i na kopnu.

Iako je imao relativno skroman budžet, producenti su *Creature from the Black Lagoon* snimili u 3D tehnici, nastojeći iskoristiti interes publike za novu tehnologiju. Režiser Jack Arnold, je, pak, nju kombinirao sa podvodnim scenama, a što je stvorilo neke od najefektnijih prizora u dotadašnjoj historiji žanra. Veliki je trud uložen da se stvorenje učini što upečatljivijim i uvjerljivijim. *Creature* je, međutim, u kino-dvorane došao u trenutku kada se publika već bila zasitila kompliciranih i skupih 3D filmova, te je najveći broj gledatelja film vidio u konvencionalnom formatu. Usprkos toga, *Creature* je postigao izuzetan uspjeh, te su snimljena dva nastavka - *[[Revenge of the Creature]]* 1955. i *[[The Creature Walks Among Us]]* 1956. godine.

*Creature from the Black Lagoon* je nakon toga postao predmetom brojnih referenci u američkoj i svjetskoj pop-kulturi, a njegov sadržaj i motivi predmet brojnih imitacija u svijetu horor-filma. Smatra se kako je među filmašima na koje je uticao bio i Steven Spielberg, koji mu je odao svojevrsni homage u pojedinim scenama svog filma *[[Jaws|Ralje]]*.

## Uloge

* Richard Carlson ... Dr. David Reed
* Julie Adams ... Kay Lawrence
* Richard Denning ... Mark Williams
* Antonio Moreno ... Dr. Carl Maia
* Nestor Paiva ... Lucas
* Whit Bissell ... Dr. Edwin Thompson
* Bernie Gozier ... Zee
* Henry A. Escalante ... Chico
* Perry Lopez ... Tomas
* Rodd Redwing ... Luis
* Ben Chapman ... Čovjek-škrga (na kopnu)
* Ricou Browning ... Čovjek-škrga (pod vodom)

## Izvori

## Vanjske veze

* 
* 
* The Reel Gill-man  – Official site of Ben Chapman, who played the Gill-man
* http://pipapelli.wix.com/home  – The Critter CD home site
Kvinnors väntan

***Kvinnors väntan*** je švedska crno-bijela filmska komedija snimljena 1952. u režiji Ingmara Bergmana. Protagonistice su četiri žene koje su se udale za četvoro braće i koje su se našle zajedno u ljetnikovcu, gdje, čekajući muževe da se vrate, vrijeme prikraćuju međusobno pričajući kako su ih upoznale. Bergman je *Kvinnors väntan* originalno zamislio kao dramu, ali je epizoda u kojoj nastupaju Eva Dahlbeck i Gunnar Björnstrand, a koja se događa u zaglavljenom liftu Bergmana uvjerila kako je u stanju snimati komične scene. Kvinnors väntan je Bergmana potakla da se sljedećih godina još nekoliko puta okuša u istom žanru, pri čemu je bio najuspješniji s filmom *[[Osmjesi ljetne noći]]*.

## Uloge
* Anita Björk – Rakel
* Eva Dahlbeck – Karin
* Maj-Britt Nilsson – Marta
* Birger Malmsten – Martin Lobelius
* Gunnar Björnstrand – Fredrik Lobelius
* Karl-Arne Holmsten – Eugen Lobelius
* Jarl Kulle – Kaj
* Aino Taube – Annette
* Håkan Westergren – Paul Lobelius
* Gerd Andersson – Maj
* Björn Bjelfvenstam – Henrik Lobelius

## Vanjske veze
*
*
Suad Hamzić

**Suad Hamzić** (16. 7. 1945, Sarajevo - 2. 5. 2019, Mostar), penzionisani vojni pilot i pukovnik Jugoslavenske narodne armije (JNA).

## Biografija
Pukovnik Suad Hamzić je rođen 16. 7. 1945. godine u Sarajevu. Otac mu je bio obućar, a majka domaćica. Završio je srednju vojnu školu Maršal Tito Jugoslavenskog ratnog zrakoplovstva (JRZ) u Mostaru, a zatim je u jesen 1963. primljen u Vazduhoplovnu vojnu akademiju JRZ-a u Zadru, koju je pohađao do 1966. godine. Prvo službovanje nakon akademije bilo mu je u 352. IAE (izviđačka avijacijska eskadrila) Jugoslavenskog ratnog zrakoplovstva. Letio je na F-84 Thunderjetu, F-86 Sabreu i svim verzijama MiG-21 koje je JNA imala u službi. Pukovnik Hamzić je tokom karijere bio stacioniran na zagrebačkom Plesu, vojnom Aerodromu Batajnica kod Beograda i bihaćkom vojnom aerodromu Željava. Sredinom jula 1968. završio je preobuku na prvoj verziji lovca MiG-21 F-13 koju je primilo JRZ. Završio je Komandno-štabnu akademiju JRZ (1975—77). 1977. godine pukovnik Hamzić je bio poslat u Veliku Britaniju, gdje je 1978. završio RAF Staff College. U septembru 1980. godine upućen je u Sjedinjene Američke Države radi evaluacije lovca F-5, tj. verzije F-5F i F-5E, kao i prototipa izviđačke verzije RF-5E. Od septembra 1986. do septembra 1990. godine pukovnik Hamzić je vršio dužnost vojnog izaslanika Oružanih snaga SFR Jugoslavije u Turskoj. Bio je nastavnik letenja u JRZ-u. Penzionisan je sa činom pukovnika 31. 5. 1993. godine sa 48 godina života.

2013. godine pukovnik Hamzić je u svojim letačkim memoarima, koje je u nastavcima objavio *tangosix.rs* (*Vazduhoplovni portal Srbije*), pisao o susretima s NLO-ima, te je dočaravao odnos vojske SFR Jugoslavije prema tom fenomenu. Pukovnik Hamzić je imao prvi susret sa NLO-om u proljeće 1972. godine kada je sa dvosjedom MiG-21 poletio na rutinsko izviđanje vremena. Drugi susret je imao nekoliko mjeseci kasnije, a treći, noćni, susret sa NLO-om je imao krajem 1973. ili početkom 1974. godine kada je bio na trenažnom noćnom let na visini od oko 5.000 metara.
Umro je 2. maja 2019.  u Mostaru, Bosni i Hercegovini, nakon srčanog udara u 73. godini života.

## Reference
Hokan-Siouan

**Hokan-Siouan** je velika jezična porodica Sjevernoameričkih Indijanaca, *danas nepriznata*, koja je dobila ime po glavnim porodicama Hokan i Siouan, i uz njih obuhvaćala još 9 porodica od kojih se većina sastojala od nekoliko jezičnih skupina. Velika porodica Hokan-Siouan granala se na: 
* 1) **[[Caddoan]]** sa skupinama:
** Caddo
** Pawnee
* 2) **[[Hokan]]** Stock /(kasnije je proširena u phylum) sa porodicama: Chumashan, Coahuiltecan, Comecrudan, Guaycuran (Waicuri-Pericu), Jicaquean, Salinan, Serian, Tequistlatecan, Tlapanecan, Tonkawan, Washoan i Yurumangui (iz Kolumbije)/
** Chimarikan
** Esselenian
** Kulanapan (Pomo)
** Palaihnihan
** Quoratean (Karok)
** Sastean
** Yanan
** Yuman
* 3) **[[Iroquoian]]**
* sa plemenima i jezicima Indijanaca Ataronchronon, Attiwandaronk (Neutral Nation; Nautralni Narod)), Cherokee, Coree, Erie, Honniasont, Huron, Iroquois, Meherrin, Neusiok, Nottaway, Susquehanna, Tionontati (Tobacco Nation; Duhanski Narod), Tuscarora, Wenrohronon.
* 4) **[[Keresan]]**
** Sa Keres jezikom i plemenima.
* 5) **[[Muskhogean]]**
** Muskhogean
** Natchesan
** Timuquanan
* 6) **[[Siouan]]**
* Sa skupinama Indijanaca Eastern Siouan (Catawba i drugi), Hidatsa sa Crow, Assiniboin-Sioux, Chiwere, Dhegiha, Southern Siouan (Ofo i Biloxi), Mandan, Winnebago. 
* 7) **[[Tonikan]]**
** Attacapan
** Chitimachan
** Tonikan
* 8) **[[Uchean]]**
* 9) **[[Yukian]]**.

## Vanjske veze
* The Language Database
Hokan-Coahuiltecan

**Hokan-Coahuiltecan** (Hokal-Tecan, Hokaltecan), nepriznata velika porodica jezika nastala po hipotezi Edwarda Sapira o srodnosti Coahuiltecan jezika sa jezicima Hokan kojoj su izvorno pripadali jezici Chimarikan, Esselenian, Kulanapan, Quoratean, Shastan, Yuman i Yanan. Ovu porodicu kasnije Kroeber i Lehmann šire u phylum dodavanjem jezika Chumashan, Jicaquean, Salinan, Serian, Tlapanecan, Tequistlatecan i Washoan, da bi je Edward Sapir (1917) povezao s jezicima Coahuiltecan i Karankawan, u veliku porodicu hokan-coahuiltecan.

## Literatura
* Langdon, Margaret, Comparative Hokan-Coahuiltecan Studies. 

## Vanjske veze
* Languages and cultures of present-day Mexico
Algonquian-Wakashan

**Algonquian-Wakashan** (Algonkian-Wakashan), bivša jezična porodica, danas nepriznata, čiji se jezici govore, ili su se govorili, preko velikog područja Sjeverne Amerike od atlantske do pacifičke obale, i od južne Kanade do u sjeverni Meksiko. Bivša velika porodica Algonquian-Wakashan, obuhvačala je porodice Algonquian i Wakashan (Kwakiutlan i Nootkan), po kojima je dobila ime, te jezike porodica Beothukan, Chimakuan, Kitunahan, Ritwan (Weitspekan i Wishoskan) i Salishan.

## Vanjske veze
* Language
Andean Equatorial

**Andean Equatorial** (Andsko-ekvatorijalna Velika porodica).- Naziv za nekoliko Velikih porodica južnoameričkih indijanskih jezika koji se govore u ekvatorijalnom i andskom području Južne Amerike.

Ova grupa jezika (phylum) grana se u dvije velike grane, to su Andean (andska) i Equatorial (ekvatorijalna), koje obuhvaćaju oko 250 jezika. Ekvatorijalna grana obuhvaća porodice Arawakan, Chapacuran, Arauan, i moguće, jezike Indijanaca Chango, Uru, Chipaya, Apolista ili Lapachu i Amuesha. Druga velika skupinna su Tupian jezici, kojima se pridružuje i jezik Arikém Indijanaca. Ostali članovi ekvatorijalne zajednice su manje porodice: Timotean; Caririan; Zamucoan; Kamsá; Salivan; Guahiban sa Pamigua Indijancima; Otomacan, uključujući i ogranak Taparita; Indijance Tuyuneri; Yuracaré; Trumaian; i Cayuvava. Andski ogranak obuhvaća porodice Indijanaca Aymaran i Quechuan zajednički nazivana Quechumaran; Porodice Araucanian; Chon; Alacalufan; Puelche; Yahgan; Zaparoan; Sabelan; Omurano; Catuquinean; Catacaoan; Colan; Leco, Sec; Cholonan. Po McQuownu i Greenbergu (1955 i 1956) Andean-Equatorial jezicima pripadaju i porodice Indijanaca Jivaroan i manje plemenske skupine Cofán, Esmeralda i Yaruro.

## Izvori

## Vanjske veze
* Andean-Equatorial
Andean

**Andean**.- Ime za veliku jezičnu porodicu američkih Indijanaca koja obuhvaća gotovo sve jezike domorodaca u područjima Anda i bližeg zaleđa, što su se govorili ili se još govore od Ekvadora do juga Juže Amerike. Prema klasifikaciji McQuowna (1955) i Greenberga (1956) Andean 'Stock' se sastoji od porodica 'families':
* Araucanian-Chon u Argentini i Čileu i dalje se grana na 'subfamiles': Araucanian, Tehuelche ili Chon, Alacalufan i neklasificirane Puelche i Yahgan.
* Zaparoan iz Ekvadora i Perua, koja se sastoji od: Coronadoan, Omurano ili Mainan, Andoan, Sabelan i Zaparo.
* Cahuapanan iz Peru: dijeli se na Cahuapanan i Cheberoan.
* Quechumaran ili Quechu-Maran, koja dobiva ime po plemenima Quechua i Aymara, čija je domovina Peru i Bolivija, ali su rasprostranjeni sve od južne Kolumbije do Čilea i Argentine na jug. 
* Malene neklasificirane skupine: Catacaoan, Colán, Leco, Sec i Xibito-Cholon. Ovdje treba pridodati i Indijance Aconipa, i vjerojatno neke druge nestale grupe.
Velika porodica Andean vodi se kao dio još šire porodice ('Phylum') Andean Equatorial.

Greenberg 1987. dijeli je na:
:A) sjeverna andska:
::Culli
::Sec
::Leco
::Catacao
::Cholona
:B) Urarina-Waorani
:C) Cahuapanan-Zaparoan
:D) Quechuan
:E) Aymaran
:F) Sjeverni:
::Puelche
::Araucanian (Mapudungu)
::Qawasqar-Yamana
::Patagonian
Guanaré

**Guanaré** (Guanarés), pleme američkih Indijanaca nastanjeno u 17. i 18. stoljeću duž rijeke Itapecurú na području današnje brazilske države Maranhão. Prvi među njih dolazi João Vilar i Gonçalo Pereira, kada su bili u ratu sa Urubu Indijancima. Na mjestu gdje su živjeli kasnije je (1780) osnovan grad Codó. Guanare, i moguće njihovi susjedi Barbados, nestali su u miješanju sa crnim robovima koji su tu pristigli sa prvim doseljenicima.

## Vanjske veze
* Codó
Ona-Šelk'nám

**Ona-Šelk'nám** (Južni Onasi; Shelknam, Shelk-nam, Shelk'nam, Selknam, Selcnam, Selk'nám), južna skupina Ona Indijanaca čiji se teritorij nalazio u šumovitim krajevima južno od rijeka Rio de Fuego i Rio Grande, na otoku Tierra del Fuego u Argentini i Čileu. Po kulturi i dijalektu razlikovali su se od sjevernih Onasa, Onakojuká. Ime ove skupine, Selk'nám, ponekad se koristi za sve Onase.

## Vanjske veze
* About the Ona Indian Culture in Tierra Del Fuego
Chon

**Chon**, jezična porodica američkih Indijanaca koja obuhvaća jezike Indijanaca Tehuelche (koji sebe zovu Chon; slika ) ili Gününa-kena i Ona nastanjenih u Argentini južno od rijeke Rio Negro. 

Ime Tehuelche kolektivni je naziv plemenima: -Inaquen ili Inaken (Tsoneka, Aonikenk, Patagón, Tehuelche), ljudi divovskog rasta poput Ona Indijanaca. Nastanjeni bijahu između Estrecho de Magallanes i río Santa Cruz. Ima ih još u provinciji Santa Cruz; Payniquen ili Payniken (Guennaken), u provinciji Chubut; Poya; i Tehuesh ili Teushen ili Tehues (u krajevima između rijeka Chubut i Santa Cruz). 

Grupe Ona Indijanaca, Ona-Šelk'nám i Onakojuká, kao i njihovi mogući rođaci Haux ili Haush, nastanjeni su na velikom otoku Tierra del Fuego na krajnjem jugu Argentine i Čilea. Današnjim su im predstavnici Tehuelche, kojih je sredinom 20. stoljeća bilo manje od 100.

## Jezici
Obuhvaća (2) jezika: ona [ona] (Argentina),; tehuelche [teh] (Argentina)

## Izvori

## Vanjske veze
* Chon
* Ethnologue (14th)
* Ethnologue (15th)
Onakojuká

**Onakojuká**.- Ime za sjevernu granu Ona Indijanaca nastanjenu do nedavnog nestanka Onasa u krajevima sjeverno od rijeke Rio de Fuego na otoku Tierra del Fuego u Čileu i Argentini. Kulturno i jezično razlikovali su se od svojih južnih rođaka Ona-Šelk'nám po kulturi i po jeziku. Lokalne bande Onakojuká nastavale su područja koja, za razliku od južnih krajeva, nisu bila obrasla šumama, i njihove nastambe (Cooper) bijahu obični privremeni štitnici. Jezik ili dijalekt Onakojuká naziva se čonkujeká.

## Literatura
* John M. Beierle Cooper, John Montgomery. *The Ona.* In Julian H. Steward, ed. Handbook of South American Indians. Vol. 1.
Leco

**Leco** (Leko, Lapalapa), maleno pleme, jezik i jezična porodica američkih Indijanaca nastanjenih u džunglama sjeverozapadne Bolivije, u departmanu La Paz, (provincija Larecaja). Leco je  istoimeni i jedini član porodice, raširen na río Mapiri; druga je grupa na Río Kaka (Guanay); treća na Río Coroico; i kod grada Atén. Etničkih ima oko 200 (1991), ali je jezik pred izumiranjem.

Charles A. Zisa (1970) klasificira ih u veliku andsku porodicu, i Joseph H. Greenberg (1987) u sjevernoandske jezike

## Reference

## Literatura
**Brinton, Daniel G.* 1891. The American race. A linguistic classification and ethnographic description of the native tribes of North and South America. New York
*Zalles Cueto, Alberto 1990. Los lecos: dos enclaves al interior del territorio del ayllu Chalana y su problemática actual.En: Reunión Anual de Etnología, 1990: 49-56. La Paz: MUSEF

## Vanjske veze
* Leco
Puelche

**Puelche** (Guennakin), indijansko pleme nastanjeno u 16. i 17. stoljeću u Pampasima u blizini Río Negra i Río Colorada i na sjever do Río de la Plata, Argentina. -Jezično čine samostalnu porodicu. O Puelchima je malo poznato do uvođenja konja u ranom 18. stoljeću. Do konja Indijanci dolaze krađama, pa se poput drugih susjednih skupina počinju organizirati po malenim pokretnim bandama, od 100 do 120 osoba, noseći sa sobom svoje kožne šatore. Puelchi su dobivanjem konja promijenili svoj način života, postavši poput prerijskih Indijanaca potpuno ovisni o njemu. Viškove konja su jeli, a svoje šatore izrađivali su od konjske kože. Julian H. Steward navodi kako su Apači, Puelche i slični imali isti tip kulture 'a u određenim pojedinostima ponašanja' nisu bili nimalo slični.
Puelchi su isprva živjeli od sakupljanja, * 'žetve piñona' *, pa su ih u starim izvještajima nazivali * 'piñonojedi' *. –Po religiji bijahu mnogobošci. Vrhovnog boga nazivali su različito, ali tu je i bog zla Ellal. Sunce i mjesec također se spominju, a stariji brat sunce, činio je ljudima dobro. Nakon potopa, govori njihova mitologija, svijet su napučili ljudi koji su izašli iz planinskih pećina. 
Puelche Indijanaca još je nešto preostalo ali jezikom još možda govori tek nekoliko osoba.
Neki lingvisti klasificiraju ih porodici Chon , točnije među Sjeverne Tehuelche.

## Reference

## Vanjske veze
* The Puelche (Guennakin) People (Argentina)
Sechúra

**Sechúra** (pl. Sechuras; Sec, Sek, Sečura), indijanski narod sa primorja sjevernog Perua u provinciji Piura, blizu luke Sechura. Teritorij im se prostire južno od Tallán Indijanaca, a glavno naselje je Sechura, nešto sjevernije od ušća rijeke Piura, u provinciji Piura . Istoimeni jezik, danas nestao, klasificira se andskoj porodici, a prema nekima možda su jezici tallán i sec dva dijalekta istog jezika.

Porodica sec kojoj pripadaju ponekad se naziva i Tallán.
## Izvori
Inalumaala

**Inalumaala**, jedna lokalnih skupina Yahgana sa zapada Canala Beagle od Punta Divide do poluotoka Brecknock na jugu Čilea. Po govoru, i dijelom po kulturi (lovci), se razlikuju od skupina Yahgana, kao što su Utumaala sa kulturom kanua. Ne smiju se pobrkati sa skupinom sličnog imena Ilalumaala sa zaljeva Cook i lažnog rta Horn. 

## Izvori
Yeskumaala

**Yeskumaala**, jedna od skupina Yahgan Indijanaca koji su živjeli pred obalom Ognjene Zemlje na arhipelagu Cabo de Hornos . Govorili su posebnim dijalektom yahganskog jezika. 

## Izvori
Wakimaala

**Wakimaala**, Jedna od 5 lokalnih skupina Yahgan Indijanaca nastanjenih na krajnjem jugu Čilea na kanalu Beagle od Yendegaie do Puerto Róbaloa, te na otocima Amber i Isla Hoste i na Canal Murria .

## Izvori
Utamaala

**Utamaala**, istočna grana Yahgan Indijanaca nastanjenih istočno od današnjeg grada Puerto Williams i na otocoma Isla Gable, Picton, Nueva i Lenox na krajnjem jugu Čilea pred obalom Ognjena Ognjene Zemlje . Po dijalektu su se razlikovali od ostalih yahganskih skupina, Wakimaala, Inalumaala, Ilalumaala i Yeskumaala. Ribari i kanu Indijanci. 

## Izvori
Pärri

**Pärri**, najjužnija malena skupina Alacalufan Indijanaca koji su u domorodačko vrijeme živjeli na otoku Hermite (Isla Hermite, u otočju Hermite) u južnom Čileu , što se nalazi nešto zapadnije od rta Horn i na području koje su nastanjivale skupine Yahgana. Njihovi prvi srodnici Adwipliin živjeli su znatno sjeverozapadnije na otoku Isla Londonderry kod Kanala Beagle.

## Reference
Taíjataf

**Taíjataf** (Tayataf), jedno od plemena Alacalufan Indijanaca iz južnoačileanskog arhipelaga, vjerojatno u području kanala Taixatáfkstai (toponim koji je zabilježio Jose Garcia Martí), blizu otoka Guarello. Otkrio ih je, kao i plemena Caucahues, Calenes, i Lecheyeles šezdesetih godina 18. stoljeća otac Jose Garcia Marti koji ih locira između 48° i 49°.

## Literatura
* MARTÍ Garcia, Jose, 1889: Journal of life and navigation made by the father Jose Garcia of the Company of Jesus from his mission of Cailin, Chiloe, to the south in the years 1776 and 1767. Anuario Hidrográfico de la Marina de Chile, XIV: 3-47. Yearbook of the Navy Hydrographic Chile, XIV: 3-47. Santiago de Chile. Santiago de Chile.

## Vanjske veze
* Origen del nombre de la etnia
Culli

**Culli** (Culle, Kulyi, Kúlli), predhispansko pleme Indijanaca iz Huylasa sa Anda, u Peruu. Culli su naseljavali područje uz rijeke río Chicama, río Santa, i río Marañón u departmanu La Libertad i Ancash, odnosno u starim kraljevstvima Cajamarca i Huamachuco. Po Rivetu i Loukotki njihov jezik čini istoimenu porodicu Cullian, dok se danas klasificiraju Velikoj porodici Macro-Paezan ili u Sec-Catacao. Jezik culli koji se govorio doskora u 20. stoljeću, ipak je gotovo potpuno nepoznat. Ostao je zabilježen tek maleni popis riječi, imena nekih mjesta i životinja .

## Reference

## Literatura
* **Martínez Compañón, Baltazar Jaime** 1920-1921. Trujillo del Perú en el siglo XVIII, vol. I-II. Madrid: Ediciones Cultura Hispánica.
* Waldemar Espinoza Soriano - Rogger Ravines 1986. Historia de Cajamarca II: Etnohistoria y lingüística. Cajamarca: Instituto Nacional de Cultura. 
* **Solís Fonseca, Gustavo** 1986. La lengua culli revisitada. Ponencia al Séptimo Congreso Peruano del Hombre y la Cultura Andina. Huaraz: Universidad Santiago Antúnez de Mayolo.
Huamachuco

**Huamachuco** (pl. Huamachucos), stari indijanski narod nastanjen u pred-konkvistadorsko doba na Kordiljerima nešto južnije od Cajamarce, Peru. Huamachucose je za Pachacutecove vladavine u XV stoljeću savladao princ Tupac Yupanqui, nakon čega napada i Cajamarcu. Za Huamachucose se kaže da su obožavali kamene idole (kojima su prinosili ljudske žrtve), zmije i jelene, kojima su odsijecali rogove i od njih izrađivali ukrase. Od njihovih bogova spominje se Ataguju, stvoritelj svih stvari.

Provincija Huamachuco slična je onoj što se naziva Cajamarca. Govorio se jedan jezik, a i odjeća je bila ista. Silva Santisteban (1985; 1986; 1986) i Castro (1992) kazuju da Cajamarca i Huamachucos predstavljaju jednu etničku grupu, ili u najmanju ruku, blisko srodne etničke grupe.

jezik Huamachucosa pripadao je porodici culli (culle)

## Izvori

## Vanjske veze
* [Huamachuco](http://www.deperu.com/arqueologia/wamachuko/1993(6).html)
Cunco

**Cunco**, jedno od plemena araukanske porodice, naseljeno na čileanskoj obali između Valdivije i kanala Chacao (canal de Chacao), uključujući i sjeverni dio velikog otoka Chiloé. 

Uzgajivači krumpira, quinoe i kukuruza, te lovci i ribari koji su se služili dalca-pirogama kakve su imali i Chono Indijanci, u kojima su plovili u blizini svojih obala. Lovili su manje sisavce na kopnu, ali i morske lavove uz obalu, te sakupljali biljke, divlje voće i neke vrste gljiva koje rastu po drveću

Jezik cunco je pripadao araukanskoj porodici.

## Izvori
Huilliche

**Huilliche** (Veliche, Huiliche) /=“gente del sur”; južnjaci, narod juga,/ jedna od glavnih i najjužnija skupina Araukanaca naseljenih južno od Mapuche Indijanaca, u kraju od Valdivie do Chiloé u Čileu. Huilliche govore istoimenim jezikom 2,000 (1982 SIL), ali se većina danas služi španjolskim kao prvim jezikom . Sastoje se od tri glavne geografsske skupine, Lafkenche u provinciji Valdivia blizu jezera Lago Budi (Lafkenmapu); Huilliche u provinciji Osorno; Veliche u provinciji Chiloé. Dio Huillicha danas živi i u argentinskoj provinciji Neuquén u departmanima Lácar, Collón Curá, Huiliches i Catán Lil.

## Izvori

## Vanjske veze
* Mapuche Lafkenche Nature and Ancient Culture on Lago Budi
Aksánas

**Aksánas**, skupina Indijanaca porodice Alacalufan nastanjena u području između zaljeva Golfo de Penas i otoka Wellington, na jugu Čilea. Sa pravim Alacaluf Indijancima, njihovim susjedima na jugu dosta se jezično razlikuju, što je izučavao Hammerly Dupuy (1947, 1952) i ustanovio da su nesrodni. Nešto ih se očuvalo u Puerto Edenu gdje ih nalazi i Mladen Šutej u vrijeme svog obilaska jedrilicom Hir 3 oko Rta Horn, no on ih naziva Alacaluf, te kaže da ih je preostalo 17. 

## Literatura
* Hammerly Dupuy, Daniel (1947a): &quot;Clasificación del nuevo grupo lingüístico aksanas de la Patagonia occidental&quot;. Ciencia e Investigación, Buenos Aires, vol. 3, nº 12, pp. 492—501.
Ilalumaala

**Ilalumaala**, jedna od pet lokalnih teritorijalnih skupina Yahgan Indijanaca naseljenih na Bahia Cooku pa do lažnog rta Horn (Falso Cabo de Hornos) na otoku Hoste. 

## Izvori
Manzanero

**Manzanero**.- (Pl. Manzaneros).- Pleme američkih Indijanaca porodice Araucanian nastanjeno u Argentinskoj provinciji Neuquén u regiji Manzanas. Manzanero su kao i Ranquelche, Moluche i još neki, potomci Araukanaca koji su se iselili iz Čilea i nastanili u Argentini.

Tokom druge polovice 17. vijeka (oko 1670.), u kraj kod Jezera Nahuel Huapi dolazi jezuitski misionar Nicholas Mascardi, koji osniva misiju Nuestra Señora de Nahuel Huapi i uvodi kulturu uzgoja jabuka. Ovo voće kasnije će postati divlje, a cijeli kraj postat će poznat kao 'manzaneros =zemlja jabukovog drveća' ; od šp. 'manzana = jabuka). Ime po ovome dobiše i Indijanci koji su živjeli u ovom kraju, a vodio ih je poglavica Sahihueque, bijahu mješanci Mapucha i Pehuencha, koji su govorili araukanski. 

Argentini neće odgovarati da ovim područjem lutaju Indijanci, pa će se povesti vojnu kampanju *Campaña del Desierto*, (1879); *Campaña del Nahuel Huapi* (1881.) i *Campaña de los Andes; Campaign of the Andes* (1883.), protiv Indijanaca u provincijama Neuquén (Manzanero Indijanci), Río Negro i Chubut. 

## Vanjske veze
* Patagonia : native americans, Argentina.  
* Provincia Del Neuquén 
* Campaña Del Desierto (1878-1885)
Moluche

**Moluche** /=ratoborni narod, ratnici; gente de guerra ,/ jedno od araukanskih plemena koji su naseljavali područje između Copiapóa i otoka Chiloé u Čileu, odnosno od rijeka Itata i Biobío na sjeveru do Tolténa na jugu. Govorili su istoimenim dijalektom, članom porodice Araucanian. Poznati su i pod imenom Ngulluche ili “gente del oeste”; * 'zapadni narod' *.

## Izvori

## Vabnjske poveznice
* Mapuche (Araucano), Lengua
Pehuenche

**Pehuenche**, indijanski narod araukanske porodice, nastanjen u južnom Čileu i susjednoj Argentini. Svoje ime dobili su po pinjonu (piñon; pehuen), češeru crnogoričnog drveta Araucaria araucana kojeg su koristili u svojoj prehrani. Dolaskom Španjolaca Pehuenchi su prihvatili konja, a iz njegovog mesa pripremali su charqui, na naročit način konzervirano suho i posoljeno konjsko (ponekad ljamino) meso, koje je moglo da stoji dugo prije upotrebe. Glavna religiozna svečanost je nguillatun, zajednička Mapučima, koja traje tri dana i održava se svake godine. Tom prilikom zahvalju se i mole božanstva i pretke za zajedničku dobrobit
## Izvori

&lt;gallery&gt;
Datoteka:Conguillio llaima.jpg|Šume araukarije, araucaria
Datoteka:Patagonian lang.png|Pehuenche na karti
&lt;/gallery&gt;
Picunche

**Picunche**, jedna od triju glavni grana Araukanaca nastanjeni u Čileu sjeverno od rijeke Bío-Bío. Njihovo ime označava 'ljude sa sjevera', i predstavljaju najsjeverniju granu Araukanaca, čiji se teritorij protezao nešto južnije od 30º pa na jug do Santiaga. Do dolaska Španjolaca Pikunči su pod utjecajem sjevernih susjeda Inka. Na njihovom području španjolski konkvistador Pedro de Valdivia utemeljit će 1541. grad *Santiago del Nuevo Extremo*. Dolaskom pod španjolsku vlast bit će asimilirani u ruralnu populaciju do kraja 17. stoljeća. 
Pikunči su bili agrikulturan narod koji je sadio kulture tipične tom kraju, a uzgajali su i guanake od kojih su dobivali vunu i meso. Kuće su im bile napravljene od blata i totore čineći sela do 300 stanovnika.

## Literatura
* Erize, Esteban. Diccionario comentado mapuche-español: araucano, pehuenche, pampa, picunche, rancülche, huilliche. Bahía Blanca: Cuadernos del Sur, Instituto de Humanidades, Universidad Nacional del Sur, 1960.

## Vanjske veze
* Picunches
Ranquelche

**Ranquelche** (Ranqueles; gente del cañaveral; narod trske), pleme američkih Indijanaca porodice Araucanian, nastanjeno u 18. i 19. stoljeću u argentinskim provincijama San Luis, Córdoba, Santa Fe i Buenos Aires. Ranquelche, među kojima je bilo i Mapuche ratnika, kao i kreola, nalazili su se pod vodstrvom poglavice Mariana Rosasa.
U vrijeme ustanka protiv trostrukog saveza (paragvajskog rata (1864-1870) između Paragvaja protiv Urugvaja, Brazila i Argentine) na strani su Felipea Varele. Pokoreni su tek 1880. godine u Akciji 'Osvajanje pustinje’.

Danas njihovih potomaka u Argentini ima oko 4.500, a žive u provinciji La Pampa na rezervatu Colonia Emilio Mitre. U kolovozu 2007 vračeno im je 2.500 ha zemljišta u provinciji San Luis.
## Izvori

## Vanjske veze

* Una excursión a los indios ranqueles / 1870 
* Una nueva excursión a los indios ranqueles 
* El destino de la comunidad ranquel 
* Cuyo, Chile y el problema con los indios ranqueles y araucanos  
* DATOS DE LA ENCUESTA COMPLEMENTARIA DE PUEBLOS INDIGENAS
* Pincen
Lafkenche

**Lafkenche** /=*narod sa obale*/, jedna od tri uže skupine Huilliche Indijanaca, čije se područje nalazi kod jezera Lago Budi u južnom Čileu.

Lafkenche koji su tradicionalno živjeli od *žetvi* školjaka i algi, danas imaju ograničen pristup morskim resursima hrane zbog širenja ribogojilišta u obalnom području
## Izvori

## Vanjske veze
* Identidad mapuche Lafkenche
Leuvuche

**Leuvuche** /=gente del río, od leuvu= río i che= gente / indijansko pleme iz skupine Araukanaca, naseljeno svojevremeno uz rijeke Río Negro, Limay, Neuquen i Colorado u Argentini. Leuvuche su bili ribarski narod i moguće da su rasno pripadali Puelchima s kojima su zajedno nestali, vjerojatno kroz jezičnu araukanizaciju.

## Izvori
Cahuapanan

**Cahuapanan** je porodica indijanskih jezika iz peruanskog departmana Loreto. Porodica dobiva ime po plemenu Cahuapana ili Kawapana, koje je obitavalo uz rijeku Cahuapanas, kasnije i u gradu Moyobamba. Ostali predstavnici porodice pripadaju skupini poznatoj pod imenom Jeberoan, a zastupaju ih: Chayahuita na río Sinay i río Paranapura, odnosno u distriktima Balsapuerto, Jeberos i Cahuapanas.  Godine 1977. jezikom chayahuita govorilo je 6,000 pripadnika ovog plemena. Drugo značajno pleme su Jebero, Chebero ili Xebero, također u departmanu Loreto. Uriarte (1976.) daje podatak od 3,500 govornika. Druge manje Jeberoan grupe su Ataguate i Yamorai. 

Joseph H. Greenberg (1987) povezuje ju sa zaparo jezicima u andsku porodicu kahuapana-zaparo. Charles A. Zisa (1970) andsku porodicu cahuapana dijeli na cheberoan i cahuapanan

## Jezici
Obuhvaća (2) jezika:  chayahuita [cbt] (Peru), 11.400 (2000); jebero [jeb] (Peru), 2,500 (2006)

## Izvori

## Vanjske veze
*Cahuapanan (14th)
*Cahuapanan (15th)
*The Cahuapanan Subgroup
*Macro-Andean Cluster: Kaufman 2007 
*Amerind: Greenberg 1987
*Cahuapanan: Ethnologue 2005
Ataguate

**Ataguate** (pl. Ataguates), jedno od plemena američkih Indijanaca iz grupe Jebero, jezične porodice Cahuapanan, na zapadu bazena Amazone u kraju oko  rijeke Marañón u Peruu. Bauchat i Rivet (1909) ih vode kao podpleme Chéberosa, bez sumnje zbog njihove blizine sa tim plemenom, istočno od Chébero sela na desnoj strani rijeke Aipena i možda na laguni Atagua. 

Četrdesetih godina 17. stoljeća u području Marañóna osnivane su tri misije za Jeverose. Pleme Ataguate 1648. na misiji San José de Ataguates. Chantre y Herrera (1901) kaže da su ih na nju smjestili misionari de la Cueva i Perez. Ostale dvije bile su San José de Cutinanas i San Pablo de Pandabeques (1646.). 
## Izvori
Chayahuita

**Chayahuita** (Chayavita, Chayawita), pleme američkih Indijanaca šire skupine Cheberoan, porodica Cahuapanan, naseljeno nekada na rijeci Río Sillay, odakle su se u 17. stoljeću pred trgovcima robljem povukli prema rijekama Río Paranapura, Cahuapanas i Shanusi. Dio ih je živio i sa plemenima Muniche i Chebero ili Jebero na jezuitskoj misiji utemeljenoj 1654., ali su se kasnije povukli u šumu. Populacija im danas iznosi preko 10,000 (11,384; 2000 WCD) a ekonomija im se temelji na uzgoju graha, riže, pilića.

Chayahuite su izvorno bili uzgajivači manioke i kukuruza; lovci s serbatanom i lukom i strijelom; i ribari. Tradicionalna kuća imala je zabat i zidove, a u unutrašnjosti su se nalazili kreveti na platformama za spavanje, i viseće mreže (hamaci) za odmaranje. Osim ukrasa i tetovaža druge odjeće nisu imali, a zube su bojali u crno. Španjolska odjeća prihvačena je u 18. stoljeću. Odmah po vjenćanju stanište je matrilokalno, a nakon izvjesnog vremena (po rođenju djeteta) postaje patrilokalno.

Srodna su im plemena Ataguate, Cahuapana, Jebero i Yamorai.

## Vanjske veze
* Chayahuita
Yamorai

**Yamorai** (Balzapuertino, Balsapuertino), jedno od plemena Cheberoan Indijanaca, jezična porodica cahuapanan iz Perua. Yamorai su nastanjivali područje u zapadnom bazenu Amazone, u peruanskom departmanu Loreto, gdje ih je na gornjem toku rijeke Paranapura i kod Santa Rose na lijevoj strani Huallage bilo između 500 i 1.000 (1925). Yamoraije spominje samo  Tessmann (1930). Po nekim autorima podpleme su Chayahuita. 

Moguće je da su srodni sa nešto sjevernijim plemenom Pambadeque. Govorili istoimenim, danas nestallim jezikom yamorai, koji je pripadao podskupini jeberoan (cheberoan).

## Izvori
Catacaoan

**Catacaoan** (katakáoan, Catacaoana), jezična porodica američkih Indijanaca koja obuhvaća jezike Indijanaca Katakao ili (Catacáo) i Kolán (Colán) iz Piure, Peru. Prema jednoj klasifikaciji ova porodica pripada Velikoj porodici Macro-Chibchan, a po drugima u veliku porodicu Andean (Andino) .

## Reference

## Vanjske veze
* Familia de lenguas Katakáoan
Cholonan

**Cholonan** (Hibito-Cholon), etnolingvistička indijanska porodica koja obuhvaća istoimene jezike Indijanaca Cholóna ili Cholón (Seeptsá) iz departmana San Martín, i Hibito (Xibito, Jíbito) iz Perua, sa río Huallaga (departman San Martín). Jezik xibito (xibita) izumro je 1825., a Hibito Indijanci danas govore quechua de San Martín ili kastiljski.

Joseph H. Greenberg (1987) klasificira ga u sjevernoandske jezike.

## Jezici
* cholón [cht] (Peru)
* hibito [hib] (Peru). Terence Kaufman (2007) povezuje ga sa kulyi jezikom u porodicu macro-kulyi-cholonan

## Literatura
* *Martínez Compañón, Baltasar Jaime s.f.* Cholón e Jíbito [Colección original inédita, manuscrito no. 216 delArchivo Nacional, Bogotá]
* *Ribeiro, Darcy - Mary Ruth Wise* 1978. Los grupos étnicos de la Amazonía peruana. Lima/ Yarinacocha:Ministerio de Educación/ ILV

## Izvori

## Vanjske veze
* Ethnologue (15th)
* Cholón
* Andean-Equatorial Macro-Phylum (Based on Greenberg): Zisa 1970
Cholóna

**Cholóna** (Cholón), pleme Cholonan Indijanaca u dolini rijeke Huallaga, od Tingo María do Valle. Njihovi najbliži srodnici su susjedni Hibito Indijanci. Istoimeni jezik (zvan i seeptsa) je nestao (2000; Wise), a oni danas govore quechua.

## Vanjske veze
* Cholón
Hibito

**Hibito** (Xibito, Jíbito), pleme američkih Indijanaca porodice Cholonan, srodno Cholónima, naseljeno u području peruanskog departmana San Martín, na río Huallaga. Populacija im je 1851. iznosila oko 500 u selima Tocache, Lamasillo, Isonga i Pisana. Istoimeni jezik hibito (jibito, chibito, zibito, ibito, xibita ili xibiot), danas se smatra izumrlim, a oni se asimiliraju u Kečue ili se hispaniziraju u Peruance.

## Vanjske veze
* Hibito
* Cholón
Aónikenk

**Aónikenk** (Aonnikén, Aonnikenk), južnija skupina Inaquen Indijanaca koja je obitavala na Patagoniji, Argentina, između rijeke río Santa Cruz i otoka Tierra del Fuego . Sjevernija skupina Inaquena koja je živjela sjevernije od Santa Cruza pa do rijeke Chubut poznata je kao Mecharnúekenk. Ime Aónikenk koja se javlja pod mnogim sličnim varijantama često se koristi kao oznaka za sve Južne Patagonce ili Inaquene.

O čilskim Aonikencima pisao je čilsko-hrvatski povjesničar Sergio Laušić Glasinović.

## Izvori

## Tekst naslova
Haush

**Haush** (Mánekenk) http://www.limbos.org/sur/haus/tenenisk.jpg (Aush; u oba slučaja izgovor auš. Također su poznati kao Mánekenken ili Mánekenkn) je pleme Indijanaca iz grupe Chonan koje je do ranog 20. stoljeća naseljavalo istočne predjele Ognjene zemlje (*Tierra del Fuego*), Argentina.

Tragovi ovih Indijanaca datiraju iz vremena od 1500 godina prije Krista. Otočje Ognjena zemlja nazivali su imenom “Chuanisin” ili ' tierra de la abundancia; (*zemlja obilja*). O njima nije ostalo mnogo informacija. Smatra ih se za jedno od najstarijih domorodačkih plemena. Bavili su se lovom na  gvanake i morske sisavce. Indijanci Ona (Selcnam) smatrali su ih 'izvorom znanja', riječi su to jednog Selcnama.

Među  Onasima i Haushima dolazilo je i do ratova, pobjednička strana odvodila bi zatim žene pobijeđenih. Ovakve slučajeve nalazimo i kod Yanomama i Maquiritara. Prve susrete s bijelim navigatorima Aushi su imali na zaljevima Thetis i Buen Suceso, kao i duž poluotoka Mitre za vrijeme čestih brodoloma. Njihovi susreti s bijelcima završavali bi masakrima, pa su postali toliko plašljivi da su bježali s obale čim bi ugledali brod na horizontu.

Prema Lothropu 1850. ih je bilo 300. Godine 1924. živjele su tek 3 osobe iz plemena, a 1928. preostala je svega jedna osoba na životu.

O čilskim Haushima pisao je čilsko-hrvatski povjesničar Sergio Laušić Glasinović.

## Izvori

## Vanjske veze

*Los indios Haush (Manekenk)
*Tenenisk, famoso chamán mitad Haush, mitad Ona
*The Haush (Manek'enk) People 
*Where the Seas Clash: The Land of the Ancient Haush, Tierra Del Fuego
Inaquen

**Inaquen** (Inaken ili &quot;gente del Sur&quot;; Tehuelches del sur; Patagonci), jedna od dviju skupina Južnih Tehuelche Indijanaca nastanjenih u južnoargentinskoj provinciji Santa Cruz, od rijeke río Chubut pa na jug do mageljanovog prolaza. Inakeni su pravi Tehuelche ili Patagonci (Patagones). Populacija im iznosi oko 200, od čega svega 4 govornika (2000 W. Adelaar). 

Po kulturi bijahu nomadski lovci. Inakeni, odnosno Južni tehuelče podijelje nu na još uže skupine, i to sjevernije Mecharnúekenk ili Tehuelches meridionales boreales, sjevernije od rijeke Santa Cruz u provinciji Santa Cruz i istočnom dijelu provincije Chubut, na sjever do Rawsona. Južno od Santa Cruza živjeli su Aónikenk, sve do krajnjeg juga kopna .

## Izvori
Colán

**Colán** (pl. Colánes; Kolan), pleme američkih Indijanaca porodice catacaoan, koji su u povijesno vrijeme živjeli na sjevernoj peruanskoj obali na donjem toku rijeke Chira, nešto sjevernije od luke Payta ili Paita. Nekoć su bili veoma brojni. Po imenu im je poznato naselje bilo Colán . 

## Izvori