Veznik

**Veznik** ili **konjunkcija** (lat. *coniunctio*: sveza), nepromjenljiva vrsta riječi kojom se povezuju dvije riječi, dvije skupine riječi ili dvije rečenice.

Službu veznika mogu imati i prilozi: *gdje, kuda, kamo, odakle, kada, otkad, otkako, kako, dokle, pošto, samo, dakle, već*...

## Veznici nezavisno složenih rečenica

* sastavne rečenice
:**i, pa, te, ni, niti**

* rastavne rečenice
:**ili, i, bilo, volja**

* isključne rečenice
:**samo, samo što, jedino, jedino što, tek što, tek**

* zaključne rečenice
:**dakle, zato, stoga, sigurno, prema tome, vjerovatno, možda, valjda**

## Veznici zavisno složenih rečenica

* predikatne rečenice
:odnosne zamjenice, **da**

* subjektne rečenice
:odnosne zamjenice, **da, te, kako...**

* objektne rečenice
:mjesni, vremenski, načinski i uzročni prilozi, **da**, prilog **neka**

* priložne rečenice
:* mjesne rečenice
::mjesni prilozi **gdje, kamo, kuda, otkud, odakle, dokud, dokle**
:* vremenske rečenice
::vremenski prilozi **kad, otkad, otkako, dokad, pošto**, veznik **dok**, zamjenica **čim**, skupovi riječi **prije nego, tek što, istom što, istom pošto...**
:* uzročne rečenice
::**jer**, prilozi **kako, kad**, odnosna zamjenica **što**, skupovi riječi **budući da, zato što, zbog toga što, s obzirom na to što, bez obzira na to što, tim više što**
:* namjerne rečenice
::**da, kako, neka, ne li, samo da**
:* pogodbene rečenice
::**ako, da**, prilozi **kad, ukoliko**, čestica **li**, skupovi riječi **samo ako, samo da, samo kad**
:* načinske rečenice
::**kako, kao što, kao da, što, koliko, koliko god**
:* posljedične rečenice
::**da, te**
:* dopusne rečenice
::**iako, makar, premda, mada**, skupovi riječi **ako i, ma kako, ma koliko, koliko god, uza sve to što, pored toga što**
:* atributne rečenice
::**da**, prilog **neka**, odnosne zamjenice, mjesni i vremenski prilozi

## Veznički [[pleonazam|pleonazmi]]

Pogrešno je koristiti dva veznika koja imaju jednako značenje, primjerice:

* No, međutim, ipak je odlučio doći.
* Ona nije dobra, čak štoviše može se reći i zla.
* Došao je zato jer smo mu to rekli.

Veznici *no* i *međutim* imaju isto značenje, samo se stilski razlikuje njihova uporaba.
Veznici *čak* i *štoviše* također imaju jednako značenje te je zalihosno navoditi ih oboje.
Veznici *zato što* i *jer* imaju isto značenje, nepravilno je stvarati nov i suvišan skup riječi.

## Zarezi ispred veznika

Zarezi se uvijek mogu pisati radi isticanja, no to je češće u književnoumjetničkom diskurzu. U pravilu kod sastavnih i rastavnih rečenica ne dolaze zarezi, ali ako se nešto želi istaknuti ili se pak nabraja, zarezi su poželjni.

Kod suprotnih rečenica zarez ne mora uvijek doći. Naime, drugi dio rečenice može i ne mora biti prava suprotnost. Zarez se ne stavlja kod:

* svojevrsnim opisima i atributima
:*sitan ali dinamitan*, *velik a plašljiv*

* kad nakon veznika *nego* slijedi komparativni izraz
:*bolje vrabac u ruci nego golub na grani*, *bolje ikad nego nikad*

* u vezničkom paru *ne samo/nego*
:*Ne samo da je potrošio sav novac nego se još i zadužio!*

## Veznički parovi

Veznici koji dolaze u paru nazivaju se veznički parovi. Primjeri su:

* **ukoliko - utoliko**
:*Ukoliko mnogo radiš, utoliko ćeš i mnogo naučiti.*
:Pogrešno je veznik *ukoliko* koristiti umjesto *ako* (*Ukoliko ne dođeš, nema kolača!*)

* **ne samo - nego**
:*Ne samo da je potrošio sav novac nego se još i zadužio!*

* **ni - niti**
:*On nije ni dobar niti loš.*
:Veznik *niti* ne može sam stajati kao jedina negacija u rečenici.

## Vanjske veze

* Pisanje zareza ispred veznika 
* Veznik ''jer'' 
* Veznik ''da'' 

## Izvori