open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Amon (demon)

**Amon** ili **Aamon**, u demonologiji, sedmi duh *[[Lemegeton|Goecije]]*. Predstavlja vojvodu u paklu koji vodi četrdeset legija duhova. Uzima lik vuka sa zmijskim repom. Može rigati vatru. Prizivatelj ga može natjerati da uzme ljudski oblik, ali tada ima glavu gavrana ili, prema drugim izvorima, sove, koja ponekad ima pseće zube.

U Egiptu su ga osobito štovali u ovom obliku, spominjući da je u ljudskom obliku imao plavu kožu. Dobar je poznavatelj prošlosti, a jednako tako može predviđati budućnost. Miri posvađane prijatelje.

## Povezano

* Amon
* Amon-Ra
* Pseudomonarchia Daemonum

## Napomene

## Literatura

* *Knight, Thomas H., Demoni, Zagrebačka naklada, Zagreb, 2003.*
Pseudomonarchia Daemonum

**Psudomonarchia Daemonum** je magijski priručnik u formi kataloga demona, koji je tiskao njemački liječnik i okultist Johann Weyer 1577. godine kao dodatak svome djelu *[[De praestigiis daemonum]]*.

Popis demona se razlikuje u odnosu na onaj koje donosi *[[Ars Goetia]]*, prva knjiga *[[Lemegeton]]a* koja, također daje popis demona te prikladne sate i molitve za njihovo prizivanje. Popisi se razlikuju i po rednom broju i prema karakteristikama duhova, budući da je u Weyerovom djelu nabrojeno šezdeset i devet duhova, a u Lemegetonu njih sedamdeset i dvoje. Za razliku od Lemegetona, Pseudomonarchia Daemonum ne donosi pečate demona, niti zahtjeva detaljne rituale za njihovo prizivanje.

Postoji i djelo *Livre des esperitz* ("Knjiga duhova") koje pokazuje veliku sličnost Weyerovim, a ukazuje na mogućnost da kod Weyerovog djela izostaje dio teksta i određen broj duhova. Sam Weyer navodi kako je pri prijevodu izvora izostavio određeni dio sadržaja.

Weyer je tvrdio kako je za svoj izvor podataka koristio rukopis *Liber officiorum spirituum, seu Liber dictus Empto. Salomonis, de principibus et regibus dæmoniorum* ("Knjiga službi duhova ili knjiga zvana Empto. Salomon, o prinčevima i kraljevima demona").

## Popis 69 demona

## Napomene

## Vanjske veze

* Pseudomonarchia Daemonum 
* Pseudomonarchia Daemonum PDF
Bael

**Bael** ili **Baal** je, prema demonologiji, jedan od vodećih demona. Prvi je principalni duh *[[Lemegeton|Goecije]]* koji predstavlja vladara Istoka. Prema okultnim izvorima ima tri glave: ljudsku, mačju i žablju. U Goeciji se navodi kao demon koji posjeduje sposobnost nevidljivosti te može ljude naučiti toj tajni.

## Etimologija

Ime potjeće od semitske riječi *[[baal]]* u značenju "gospodar". Ta je titula bila dodjeljivana većem broju semitskih božanstava.
Gjumri

**Gjumri** (armenski: Գյումրի) je drugi po veličini grad Armenije i administrativni centar armenske provincije Širak od 147 000 stanovnika.
## Geografske i klimatske karakteristike
*Gjumri* leži u planinskoj unutrašnjosti, na sjeverozapadu Armenije, pored granice sa Turskom. Grad se rasprostro po kotlini rijeke Ahurjan u podnožju Kavkaza, na 1592 m nadmorske visine. Udaljen je oko 126&nbsp;km sjeverno od glavnog grada Erevana.

*Gjumri* ima stepsku suhu klimu sa svježim ljetima, i dugim oštrim zimama.

Grad leži na vrlo trusnom području, pa ga tresu česti potresi, posljednji katastrofalni zadesio ga je 7. decembra 1988., tad je porušen velik dio grada, i poginulo nekoliko hiljada stanovnika, a mnogi su ostali bez domova.
## Historija
Pretpostavlja se da su grad osnovali Grci - 401. pne., ali on nije imao kontinuiranu egzistenciju.
Zna se da je tokom srednjeg vijeka bio centar buna protiv Arapskog kalifata.

Grad je doživio svoj ponovni procvat nakon Rusko-perzijskog rata 1804.- 1813.. Carska Rusija zauzela ga je 1804. - 25 godina prije ostalih armenskih gradova.
Rusi su - 1837. izgradili utvrdu, a od 1840. počeli graditi potpuno novi grad - **Aleksanropol**. Nazvali su ga *Aleksanropol* u čast žene cara Nikola I., ruski car|Nikolaja I. - Aleksandre Fojodorove.

*Aleksanropol* je ubzo postao trgovački i administrativni centar tog kraja, a nakon sovjetske revolucije i industrijski. Za prvih godina sovjetske vlasti - 1924. je prezvan u **Leninakan** u čast Vladimira Iliča Lenjina, to ime nosio je do 1990.

Grad ima i univerzitet sa pedagoškim i politehničkim fakultetom.
## Privreda i obrazovanje
*Gjumri* je centar armenske tekstilne industrije, grad ima i drugih tvornica koje proizvode strojeve, bicikle, naučne instrumente i prehrambene proizvode.

Grad ima pedagoški fakultet.
## Gradovi prijatelji
* , Alexandria
* , Kutaisi
* , Nardò
* , Osasco
* , Plovdiv
## Reference

## Vanjske veze

* Službene stranice grada 
* ''Gjumri'' na portalu Encyclopædia Britannica
Agares

**Agares** je, prema demonologiji, drugi duh *[[Lemegeton|Goecije]]*; vojvoda moći Istoka u paklu. Zapovjeda nad trideset i jednom legijom. Ima lik starca koji jaše na krokodilu. Podučava jezicima, prisiljava dezertere da se vrate u vojne redove, rastjeruje neprijatelje i uništava ponos. Pod njegovim vodstvom zemljani duhovi počinju svoj ples, uzrokujući potrese.

## Reference

## Literatura
* *Knight, Thomas H., Demoni, Zagrebačka naklada, Zagreb, 2003.*
Marbas

**Marbas** ili **Barbas** je, prema demonologiji, pet duh iz *[[Lemegeton|Goecije]]* s naslovom predsjednika u paklu, koji vlada nad trideset i šest legija. Može mijenjati oblik po volji, premda se najčešće pojavljuje u obliku lava ili u ljudskom obličju. Poznaje tajna znanja, uzrokuje bolesti, ali ih može i liječiti. Razumije se u mehaniku i vještinu izrade rukotvorina. Daje mudrost. Može mijenjati izgled ljudima.

Prema djelu Johanna Weyera *[[Pseudomonarchia Daemonum]]* (16. st.), Marbas je treći demon u paklu. Posjeduje iste karakteristike navedene u Goeciji.

## Napomene

## Literatura

* *Knight, Thomas H., Demoni, Zagrebačka naklada, Zagreb, 2003.* 

## Vanjske veze

* Marbas
Pruflas

**Pruflas** ili **Bufas** je, prema Weyerovoj *[[Pseudomonarchia Daemonum|Pseudomonarchiji Daemonum]]* (1583.), princ i vojvoda u paklu. Zapovijeda nad dvadeset i šest legija. Ne spominje se u *[[Lemegeton|Goeciji]]*. Pojavlju se u plamenom obliku. Ima glavu noćnog sokola. Potiće na nesklad, rat, svađe i laži. Prizivatelju odgovara na sva pitanja.

## Napomene

## Vanjske veze

* Pruflas na deliriumsrealm.com
Barbatos

**Barbatos**, u demonologiji, osmi duh *[[Lemegeton|Goecije]]*, vojvoda koji vlada nad trideset legija duhova. Obično se pojavljuje u društvu četvorice kraljeva i njihovim vojskama i to samo onda kad je Sunce u Strijelcu. Uzima lik lovca koji puše u rog, a četiri kralja s kojima se pojavljuje obično idu pred njim i također pušu u rogove.

Prizivaču otkriva tajni jezik životinja, skida čarolije s blaga koja su skrivena i magijom zaštićena, poznaje sve što se dogodilo u prošlosti i može predviđati budućnost. Miri zavađene prijatelje.

## Napomene

## Literatura

* *Knight, Thomas H., Demoni, Zagrebačka naklada, Zagreb, 2003.*
Buer (demon)

**Buer**, u demonologiji, deseti demon *[[Lemegeton|Goecije]]* koji ima zapovjedništvo nad pedeset legija. Pojavljuje se kad je Sunce u znaku Strijelca. Ima oblik zvijezde s pet krakova ili oblik kotača i kreće se okolo koturajući se.

Podučava moral i prirodnu filozofiju, te logiku i ljekovite moći biljaka. Ima sposobnost učiniti čovjeka bolesnim, a posjeduje i iscjeliteljske sposobnosti i može prizivatelju ukazati na dobre sluge.

## Napomene

## Literatura

* *Knight, Thomas H., Demoni, Zagrebačka naklada, Zagreb, 2003.*
Gusion

**Gusion**, poznat i kao **Xenopilus**, u demonologiji, jedanaesti duh *[[Lemegeton|Goecije]]* koji zapovjeda nad četrdeset legija. Nosi titulu vojvode. Poznaje prošlost i sadašnjost, a može proricati budućnost. YIma sposobnost mirenja zavađenih prijatelja, donosi ponos i časti.

## Napomene

## Literatura

* *Knight, Thomas H., Demoni, Zagrebačka naklada, Zagreb, 2003.*
Purson

**Purson**, poznat i kao **Pursan** ili **Curson**, u demonologiji, dvanaesti duh *[[Lemegeton|Goecije]]* koji zapovijeda nad dvadeset i dvije legije. Predstavlja jednog od kraljeva pakla. Ima ljudski lik, ali s licem lava, ima bič u ruci i jaše na medvjedu, a kad dolazi u pozadini se čuju trube. Također, može uzeti i prozračni, astralni oblik. Zna gdje se nalaze stvari koje su skrivene i može pronaći skiveno blago. Poznajr događaje iz prošlosti, sadašnjosti i budućnosti, pa jednako tako može predviđati buduće događaje. Zna priče o stvaranju svijeta, o božanskim, skrivenim stvarima.

## Povezano

* Pseudomonarchia Daemonum

## Napomene

## Literatura

* *Knight, Thomas H., Demoni, Zagrebačka naklada, Zagreb, 2003.*
Abigor

**Abigor** ili **Eligos** je, prema demonologiji, petnaesti duh *[[Lemegeton|Goecije]]* koji vlada nad šezdeset legija. Ima titulu vojvode pakla. Poznaje buduće događaje, tajne stvari koje se događaju za vrijeme ratova i može vojskovođe naučiti kako da steknu poštovanje svojih vojnika. Također, potiće pripadnike viših društvenih slojeva na zaljubljivanje.

Prema *Lemegetonu*, pojavljuje se u liku zgodnog viteza koji nosi koplje, zastavu i grb.

U djelu *[[Pseudomonarchia Daemonum]]* (1583.) nabraja se kao dvanaesti demon i daju mu se istovjetne karakteristike kao u Lemegetonu.

## Reference

## Literatura
* *Knight, Thomas H., Demoni, Zagrebačka naklada, Zagreb, 2003.* 

## Vanjske veze
* Eligos/Abigor
Laraje

**Laraje**, u demonologiji, četrnaesti duh *[[Lemegeton|Goecije]]* koji zapovijeda nad trideset legija. Ima titulu markiza u paklu. Nalikuje zgodnom strijelcu odjevenom u zeleno. Nosi luk i strijele u tobolcu. Djeluje na sukobe i natjecanja te potiče na bitke. Zbog njega se rane nastale strijelama upale i pogoršavaju stanje ranjenika.

## Napomene

## Literatura

* *Knight, Thomas H., Demoni, Zagrebačka naklada, Zagreb, 2003.* ISBN

953-6996-16-2
Valefor

**Valefor** ili **Malephar**, u demonologiji, šesti duh *[[Lemegeton|Goecije]]* koji vlada nad deset legija duhova. Ima titulu vojvode u paklu, a pojavljuje se u obliku lava s magarećom glavom. Glasa se lavežom.

## Napomene

## Literatura

* *Knight, Thomas H., Demoni, Zagrebačka naklada, Zagreb, 2003.*
Marax

**Marax**, u demonologiji, dvadeset i prvi duh *[[Lemegeton|Goecije]]* koji zapovijeda nad trideset legija. Neki ga izvori spominju kao **Foraija**, velikog vojvodu i jednog od predsjednika pakla.

Ima izgled bika s licem čovjeka. Podučava astronomiju i liberalne znanosti. Potpomaže dobre obitelji i uči o ljekovitim moćima biljaka i dragog kamenja.

## Napomene

## Literatura

* *Knight, Thomas H., Demoni, Zagrebačka naklada, Zagreb, 2003.* ISBN

953-6996-16-2
Ipos

**Ipos** (također *Ipes* ili *Ayperos*) je, prema demonologiji, dvadeset i drugi duh *[[Lemegeton|Goecije]]* s titulom princa i grofa, koji ima zapovjedništvo nad trideset i šest legija. Ima oblik anđela s lavljom glavom, guščjim stopalima i zečjim repom. Poznaje prošlost, sadašnjost i budućnost. Daje ljudima hrabrost i lukavstvo te ukazuje na skrivena blaga.

## Napomene

## Literatura

* *Knight, Thomas H., Demoni, Zagrebačka naklada, Zagreb, 2003.*
Bathin

**Bathin** ili **Bathym**, ponekad znan i kao **Mathim** ili **Marthim**, prema demonologiji, osamnaeseti duh *[[Lemegeton|Goecije]]* koji ima zapovjedništvo nad trideset legija. Ima titulu vojvode, a prema djelu *[[Pseudomonarchia Daemonum]]*, titulu velikog vojvode. Ima lik krupnog, jakog muškarca sa zmijskim repom. Prikazuje se kako jaši bijelog konja. Razumije se u ljekovite moći biljaka i dragog kamenja. Ima sposobnost teleportacije, odnosno može osobu u trenu premijestiti s jednog kraja zemlje na drugi.

## Napomene

## Literatura

* *Knight, Thomas H., Demoni, Zagrebačka naklada, Zagreb, 2003.*
Botis

**Botis** ili **Otis**, prema demonologiji, sedamnaesti duh *[[Lemegeton|Goecije]]* koji zapovijeda sa šezdeset legija. Ima oblik zmije, ali može uzimati i ljudski oblik, te u tom slučaju i, dva roga i nosi mač. Poznaje sve što se dogodilo u prošlosti i može predviđati budućnost. Pomaže ljudima da razlikuju prijatelje od neprijatelja.

## Napomene

## Literatura

* *Knight, Thomas H., Demoni, Zagrebačka naklada, Zagreb, 2003.*
Naberius

**Naberius**, u demonologiji, dvadeset i četvrti duh *[[Lemegeton|Goecije]]* koji vlada nad devetnaest legija. U paklu ima titulu markiza. Johann Weyer u svom djelu *[[Pseudomonarchia Daemonum]]* (1583.) poistovjećuje ovog demona s grčkim Kerberom.

Pojavljuje se obliku crne ptice koja leti u krug i ispušta ružne glasove ili kao stvorenje s tri pseće glave i s grubim, hrapavim glasom. Poznavatelj je umjetnosti i znanosti, a posebno retorike. Može ponovno uspostaviti poštovanje i dostojanstvo pojedinca.

## Napomene

## Literatura

* *Knight, Thomas H., Demoni, Zagrebačka naklada, Zagreb, 2003.*
Glasya-Labolas

**Glasya-Labolas**, u demonologiji, dvadeset i peti duh *[[Lemegeton|Goecije]]* koji ima zapovjedništvo nad trideset i šest legija. Ima titulu moćnog predsjednika u paklu. U *[[Grand Grimoire]]u* naziva se **Classyalabolas**, u knjizi *[[Pseudomonarchia Daemonum]]* poznat je kao **Caacrinolaas**, a poznat je i kao **Caassimolar**. Pojavljuje se u obliku psa s grifonovim krilima. Podučava umjetnosti i znanosti, ali potiče i na krvoproliće i pokolje. Poznaje prošlost i budućnost, može učiniti da neka osoba bude voljena i štovana i od strane prijatelja i od strane neprijatelja. Može čovjeka učiniti nevidljivim.

## Napomene

## Literatura

* *Knight, Thomas H., Demoni, Zagrebačka naklada, Zagreb, 2003.* ISBN

953-6996-16-2
Zepar

**Zepar**, prema demonologiji, šesnaesti duh *[[Lemegeton|Goecije]]* koji ima zapovjedništvo nad dvadeset i šest legija. Ima titulu vojvode. Uzima oblik oklopljenog vojnika u crvenom. Uzrokuje ljubav između žena i muškaraca i spaja ih. Također, može učiniti žene jalovima.

## Napomene

## Literatura

* *Knight, Thomas H., Demoni, Zagrebačka naklada, Zagreb, 2003.*
Beleth

**Beleth**, poznat i kao **Bileth** i **Bilet**, prema demonologiji, trinaesti duh *[[Lemegeton|Goecije]]* koji ima zapovjedništvo nad osamdeset i pet legija. Prikazuje ga se kako jaše bijelog konja, a pred njim hodaju glazbenici koji sviraju razne instrumente. Nosi titulu kralja u paklu. Ima sposobnost da potakne ljubav između muškaraca i žena. Teško ga je prizvati, ali ako to čarobnjaku uspije imat će velikih koristi od njega. Kad ga se istjeruje, egzorcira, vrlo je bijesan i grub.

## Napomene

## Literatura

* *Knight, Thomas H., Demoni, Zagrebačka naklada, Zagreb, 2003.*
Sitri

**Sitri**, **Bitru** ili **Sytry**, u demonologiji, dvanaest duh *[[Lemegeton|Goecije]]* koji vlada nad šezdeset legija. Ima titulu velikog princa u paklu. Pojavljuje se s glavom leoparda i krilima grifona, ali može uzimati i ljudski oblik i tada je vrlo lijep. Budi i ulijeva ljubav između muškaraca i žena i tjera ih da se skidaju goli i pokazuju u javnosti. Voli se rugati ljudima.

## Povezano

* Pseudomonarchia Daemonum

## Napomene

## Literatura

* *Knight, Thomas H., Demoni, Zagrebačka naklada, Zagreb, 2003.*
Paimon

**Paimon** (**Paymon** ili **Paimonia**), je u demonologiji, jedan od vladara pakla, najprivrženiji Luciferu. Prema okultnim vjerovanjima, u vizijama se pojavljuje kao kralj koji obično jaše na devi, a može podučavati čovjeka znanju o umjetnosti, filozofiji ili znanosti.

## U Goeciji

U *[[Lemegeton|Goeciji]]* predstavlja devetog duha, koji vlada nad dvije stotine legija duhova, od kojih je dio iz reda anđela, a dio iz reda moćnika. Pojavljuje se kao muškarac sa ženskim licem, nosi krunu na glavi s velom. Jaše na devi, a oko njega sviraju duhovi.

## U drugim okultnim djelima

Spominje se u djelu Collina de Plancyja *[[Dictionnaire Infernal]]* iz 1863. godine, gdje se također navodi kao vladar 200 legija. U djelu *[[Pseudomonarchia Daemonum|Pseudomonarchia daemonum]]* (1583.) Johanna Weyera spominje se Paimonova lojalnost prema Luciferu, načini kako ga prizvati i slično.

U Mathersovom prijevodu *[[Knjiga svete magije Abra-Melina maga|Knjige svete magije Abra-Melina maga]] (1898.) nude se moguće interpretacije značenja njegova imena.

== Napomene ==


== Literatura ==

* *Havens, Nigel, Tradicija čarobnjaštva, Nova Arka, Zagreb, 1995.* 
* *Knight, Thomas H., Demoni, Zagrebačka naklada, Zagreb, 2003.''
Ronove

**Ronove**, prema demonologiji, dvadeset sedmi demon *[[Lemegeton|Goecije]]* koji zapovijeda nad devetnaest legija. I paklu nosi titulu markiza. Ima lik čudovišta. Podučava ljude retorici i poznavanju stranih jezika. Pomaže kod odabira posluge te miri prijatelje i neprijatelje.

## Povezano

* Pseudomonarchia Daemonum

## Napomene

## Literatura

* *Knight, Thomas H., Demoni, Zagrebačka naklada, Zagreb, 2003.*
Bune (demon)

**Bune**, dvadeset i šesti duh *[[Lemegeton|Goecije]]*, vojvoda u paklu koji zapovijeda nad trideset legija. Pojavljuje se u obliku troglavog zmaja s time da je jedna glava pseća, druga ljudska, a treća glava grifona.

Premješta tijela mrtvaca, a može zapovijediti nižim vrstama duhova i demona da se okupljaju oko grobnica. Odgovara na pitanja prizivatelja i može ga učiniti bogatim, elokventnim i mudrim.

## Napomene

## Literatura

* *Knight, Thomas H., Demoni, Zagrebačka naklada, Zagreb, 2003.*
Forneus

**Forneus**, prema demonologiji, trinaesti duh *[[Lemegeton|Goecije]]* koji zapovijeda nad dvadeset i devet legija duhova. Pojavljuje se u obliku strašnog morskog čudovišta. Podučava retorici, stranim jezicima, daje ljudima dobra imena i čini ih voljenima od strane prijatelja i neprijatelja.

## Povezano

* Pseudomonarchia Daemonum

## Napomene

## Literatura

* *Knight, Thomas H., Demoni, Zagrebačka naklada, Zagreb, 2003.*
Tanzimat

**Tanzimat** (osmanoturski: تنظيمات = reforma) je naziv za seriju reformi provedenih u Osmanskom Carstvu između 1839. - 1876. za vladavine sultana Abdul Medžida (vladao od 1839. do 1861.) i Abdul Aziza (vladao 1861. - 1876.) 

Cilj tih proevropskih reformi, bio je radikalna promjena carstva, koje se iz starog teokratskog, trebalo preobraziti u modernu državu.
## Historija Tanzimata
Brojne ključne odredbe *Tanzimata* navedene su u **Hatišerifu iz Gülhane** (Carski dekret iz crvene sobe) - 1839. Taj dokument je bio poziv na uspostavu novih institucija koje će garantirati imovinu, siguran i dostojanstven život svim stanovnicima carstva, bez obzira na njihovu religijsku pripadnost ili rasu. Njime je također najavljen razvoj standardiziranog sistema oporezivanja, koji je trebao uklonili korupciju i zloupotrebe, ravnopravniji sistem služenja vojnog roka, regrutacije i školovanja. Dekret je najavio i jednakost kaurima (nemuslimani uglavnom kršćani i židovi) koja nikad do kraja nije provodena.

*Tanzimat* je proveden uglavnom pod vodstvom Mustafe Rešid Paše, koji je bio veliki vezir u ravno šest mandata od 1846. do 1858. Reforme su obuhvatile razvoj novog sekularnog školskog sistema, reorganizaciju vojske po uzoru na Prusiju, osnivanje biranih vilajetskih skupština, kao i reformu trgovačkog i kazneneg prava, najvećim dijelom po uzoru na Francusku. Provođenje tih zakona, bilo je u ingerenciji novoosnovanih državnih sudova, nezavisnih od dotad svemoćih ulema (Islamski vjerski savjet).

*Tanzimat* je počeo jenjavati sredinom 1870-ih, tokom posljednjih godina Abdul Azizove vladavine. Rezultat reformi na kraju se sveo na vrlo visok stupanj centralizirane uprave, jer je sva zakonodavna moć postala koncentrirana u rukama sultana. Ono što je na kraju ispalo apsurdno, nitko u carstvu nije ništa mogao poduzeti, kad je Abdul Aziz počeo zloupotrebljavati svoj položaj i provoditi potpuno revizionističku politiku.

Usprkos svemu na *Tanzimat* se može gledati pozitivno, jer su njegove reforme položile temelje za postepenu modernizaciju turske države.
## Reference

## Vanjske veze
* ''Tanzimat'' na portalu Encyclopædia Britannica
Primirje iz Mudrosa

**Primirje iz Mudrosa** (turski: Mondros Ateşkes Antlaşması) je naziv za sporazum o prekidu vatre potpisan 30. oktobra 1918. između Osmanskog Carstva i Velike Britanije kao predstavnika Antante potpisan u luci Mudros na egejskom otoku. - Lemnos.

Sporazum je zapravo bio kapitulacija Osmanskog Carstva u Prvom svjetskom ratu. U ime Osmanskog Carstva sporazum je potpisao Rauf beg ministar mornarice a sa britanske strane admiral Somerset Gough-Calthorpe.
## Karakteristika Primirja iz Mudrosa
Na osnovu klauzula tog dokumenta Osmanlije su se obavezale predati svoje preostale nezauzete garnizone u Hidžazu, Jemenu, Siriji, Mezopotamiji, Tripolitaniji i Kirenaiki.

Antanti je dozvoljeno da zauzme Dardanele, Bospor, Batumi i sve tunele u masivu Taurus. Sile Antante dobile su i dozvolu da u slučaju nereda okupiraju šest armenskih vilajeta u Anadoliji. Isto tako okupacione snage saveznika dobile su pravo da zauzmu bilo koju strategijsku točku, u slučaju kad bi im sigurnost bila ugrožena.

Osmanska vojska je demobilizirana, a turske luke, pruge i svi ostali strategijski objekti predani su na slobodno korištenje okupacionim jedinicama Antante.

## Reference

## Vanjske veze
* ''Armistice of Mudros'' na portalu Encyclopædia Britannica
Anna Müller-Lincke

Anna Müller-Lincke (8. april 1869 - 24. januar 1935) bila je njemačka kazališna i filmska glumica, koja je popularnost stekla ulogama soubrettea (naivnih djevojaka) u komedijama. Od 1893. je bila u braku s uglednim kompozitorom Paulom Linckeom. Od 1910-ih je nastupala na filmu, surađujući sa Ernstom Lubitschem na samom početku njegove karijere. Bez problema je nastavila karijeru i nakon dolaska zvučnog filma. 

## Filmografija

* 1910: Bundrika, die Negerköchin
* 1913: Zwei Tage im Paradies
* 1913: Wo ist Coletti?
* 1913: Die Mona Lisa von Groß-Kleindorf
* 1915: Hampels Abenteuer
* 1915: Musketier Kaczmarek
* 1915: Hans und Hanni
* 1915: Frau Annas Pilgerfahrt
* 1919: Anna mit'n Flimmerfimmel
* 1916: Teddy im Schlafsofa
* 1926: Die Wiskotten
* 1929: Was eine Frau im Frühling träumt
* 1929: Rosen blühen auf dem Heidegrab
* 1929: Die blonde Nachtigall
* 1930: Lumpenball
* 1931: Berlin – Alexanderplatz
* 1931: Arme, kleine Eva
* 1931: Der wahre Jakob
* 1932: Kuhle Wampe oder: Wem gehört die Welt?
* 1933: Keine Angst vor Liebe
* 1933: Hitlerjunge Quex
* 1934: Carlos schönstes Abenteuer

## Vanjske veze
* 
* Filmportal
* Bericht aus einer Bühnenzeitschrift von 1915
Harry Todd

**Harry Todd** (13. decembar 1863 &ndash; 15. februar 1935) bio je američki filmski glumac, najpoznatiji po nastupima u komedijama i vesternima u doba nijemog filma. Karijeru je započeo 1909. u čikaškom studiju Essanay Pictures, gdje mu je partner bio Gilbert M. Anderson. Iako je 1920-ih surađivao s nekim od najvećih imena Hollywooda, do 1930-ih je postao toliko nebitan da mu se ime više nije pojavljivalo na filmskoj špici. Umro je od srčanog udara u dobi od 71 godinu.

## Djelomična filmografija

* *[[Ben's Kid]]* (1909)
* *[[Across the Plains (1911 film)|Across the Plains]]* (1911)
* *[[Alkali Ike's Auto]]* (1911)
* *[[Luke's Shattered Sleep]]* (1916)
* *[[Luke, Rank Impersonator]]* (1916)
* *[[Luke's Movie Muddle]]* (1916)
* *[[Luke's Newsie Knockout]]* (1916)
* *[[Luke, Patient Provider]]* (1916)
* *[[Luke, the Gladiator]]* (1916)
* *[[Luke's Preparedness Preparations]]* (1916)
* *[[Luke, the Chauffeur]]* (1916)
* *[[Luke and the Bang-Tails]]* (1916)
* *[[Luke's Speedy Club Life]]* (1916)
* *[[Luke and the Mermaids]]* (1916)
* *[[Luke Joins the Navy]]* (1916)
* *[[Luke Does the Midway]]* (1916)
* *[[Luke's Lost Lamb]]* (1916)
* *[[Luke, Crystal Gazer]]* (1916)
* *[[Luke's Fatal Flivver]]* (1916)
* *[[Luke Laughs Last]]* (1916)
* *[[Luke's Late Lunchers]]* (1916)
* *[[Luke Pipes the Pippins]]* (1916)
* *[[We Never Sleep (film)|We Never Sleep]]* (1917)
* *[[Lonesome Luke Loses Patients]]* (1917)
* *[[Lonesome Luke on Tin Can Alley]]* (1917)
* *[[The Face in the Watch]]* (1919)
* *[[The Jack-Knife Man]]* (1920)
* *[[The Sky Pilot]]* (1921)
* *[[Conquering the Woman]]* (1922)
* *[[Three Jumps Ahead]]* (1923)
* *[[Ride for Your Life]]* (1924)
* 'The Lone Chance* (1924)
* *A Self-Made Failure* (1924)
* *The Third Degree* ([[1926 in film|1926]])
* *Whispering Smith Rides* (1927)
* *The Bugle Call* (1927)
* *The King of the Kongo* (1929)
* *The Thrill Hunter'' (1933)

## Vanjske veze
*
Mirno teku rijeke

**Mirno teku rijeke** je pjesma kompozitora Miroslava Bira i pjesnika Drage Britvića, koja je prvi put izvedena na Festivalu Opatija 1959. Aranžman je napisao Ferdo Pomykalo, a pjesmu su otpjevali u alternaciji (to je bio takav običaj) Vice Vukov i Dušan Jakšić. Pjesma je osvojila prvu nagradu festivala, i postala prvi pravi hit jugoslavenskih radio stanica ranih 1960-ih.
## O pjesmi
Profinjeni stihovi Drage Britvića, i jednostavna pomalo melankolična muzika kompozitora Miroslava Biroa uz finu orkestraciju Ferde Pomykala, bili su pravi recept za uspjeh. Po mnogim muzičkim kritičarima i poznavaocima muzike Mirno teku rijeke je jedna od najboljih kompozicija koje su ikad izašle iz nekad velike festivalske produkcije.

## Stihovi pjesme

Mirno teku rijeke
mirno žita šume
svjetlo njiše misli
misli njišu šume.

Ptica let šara svod
pršti pjev u jasni vedri dan
jasni dan, vedri smijeh
vedar čovjek nikad nije sam.

Maštom takneš, svaku travku, cvijet
tu si velik ti i tvoj je svijet.

Onda mir, samo mir
Rijeka, šuma, plavi svod i ti.

Još da skineš dugu
sjajnu, vrelu, žarku
sve bi zlato dana
stalo u tu bajku.

Ptica let šara svod
pršti pjev u jasni vedri dan
jasni dan, vedri smijeh
vedar čovjek nikad nije sam.

A što takneš, svaku travku, cvijet
tu si velik ti i tvoj je svijet.

Onda mir, samo mir
Rijeka, šuma, plavi svod i ti.

## Izvori

## Vanjske veze
Vice Vukov pjeva 1985 - Mirno teku rijeke na YouTube
Alexander Moissi

**Alexander Moissi** (, ; ; 2. april 1879 &ndash; 23. mart 1935) bio je austrijski kazališni glumac albanskog porijekla.

Rođen je u Trstu u porodici albanskog trgovca uljem iz Kavaje. Glumom se odlučio baviti kao mladić te je otišao u Beč zajedno sa dvije sestre. Ispočetka je odbijen u prestižnom Burgtheateru zbog teškog italijanskog naglaska, te su mu povjeravane nijeme ulog. U sezoni 1899/1900. je nastupom u *[[Tartuffe]]u* privukao pažnju glavnog glumca Josefa Kainza koji je postao njegov mentor. Već 1903. se u Berlinu pridružio trupi Maxa Reinhardta, a potom sljedećih nekoliko godina nastupao po nizu evropskih pozornica, pri čemu se posebno istakao ulogom Feđe u **[[Živi leš|Živom lešu]]**. Nakon izbijanja prvog svjetskog rata je zatražio njemačko državljanstvo kako bi se priključio njemačkog vojsci. Pred njegov kraj se, pak, opredijelio za marksizam te je početkom 1919. podržavao Spartakistički ustanak. Nakon nacističkog dolaska na vlast je protjeran iz Njemačke, a tada mu je kralj Zogu od Albanije ponudio albansko državljanstvo.

Po njemu je nazvan niz ulica, trgova i kulturnih institucija u Albaniji.

## Izvori

## Vanjske veze
* Spirit of Albania biography( 2009-10-25)
* 
* Photographs of Alexander Moissi 
* Moissi speaks ''Hamlet'' soliloquy 
* Aleksandër Moisiu University, Durrës
Carlos Gardel

**Carlos Gardel** (rođen kao **Charles Romuald Gardes**, 11. decembar 1890 - 24. jun 1935) bio je argentinski pjevač, muzičar i filmski glumac, koji se smatra najznačajnijom ličnosti u historiji tanga. Zajedno sa tekstopiscem Alfredo Le Perom je napisao neke od najpoznatijih tango pjesama i kompozicija, a njegov markantni fizički izgled i bariton su ga je učinili jednim od najpopularnijih latinoameričkih izvođača u prvoj polovici 20. vijeka. Poginuo je zajedno sa Le Perom i nizom suradnika u avio-nesreći 1935. godine.

## Kompozicije

Gardel je napisao muziku, a Alfredo Le Pera tekst za sljedeće kompozicije:

* *Amargura* (tango)
* *Amores de Estudiante* (valcer)
* *Apure, delantero buey* (pjesma)
* *Arrabal amargo* (tango)
* *Caminito soleado* (pjesma)
* *Cheating muchachita*
* *Criollita, deci que si* (song)
* *Cuesta abajo* (tango)
* *[[El día que me quieras (song)|El día que me quieras]]* (song)
* *Golondrinas* (tango)

* *Guitarra, guitarra mia* 
* *La criolla*
* *La vida en un trago*
* *Lejana tierra mia* (song)
* *Los panchos en Buenos Aires*
* *Melodia de arrabal* (tango)
* *[[Mi Buenos Aires querido (pjesma)|Mi Buenos Aires querido]]* (tango, 1934)
* *Olvido*
* *Por tu boca roja*
* *[[Por una cabeza]]* (tango, 1935)

* *Quiereme*
* *Recuerdo malevo* (tango)
* *Rubias de New York* (foxtrot)
* *Soledad* (tango)
* *Suerte negra* (waltz)
* *Sus ojos se cerraron* (tango)
* *Viejos tiempos* (tango)
* *Volver* (tango, 1934)
* *Volvio una noche* (tango)

## Filmografija

* *Flor de Durazno* (1917) (nijemi) - Gardelov prvi film, rež. Francisco Defilippis Novoa .
* *Añoranzas* (1930, kratki)
* *Canchero* (1930)
* *El carretero* (1930, kratki)
* *El quinielero* (1930, kratki) 
* *Enfundá la mandolina* (1930, kratki)
* *¡Leguisamo solo!* (1930, kratki)
* *Mano a mano* (1930, kratki)
* *Padrino Pelado* (1930, kratki) 
* *Tengo miedo* (1930) 
* *Viejo smoking* (1930, kratki)
* *Yira, yira* (1930, kratki)
* *Luces de Buenos Aires* (1931) (snimljen u Parizu)
* *Esperame* (1932)
* *La Casa es seria* (1932)
* *Melodía de Arrabal* (1932)
* *Cuesta abajo* (1934)
* *El Tango en Broadway* (1934)
* *[[El día que me quieras (1935 film)|El día que me quieras]]* (1935)
* *Cazadores de estrellas* (1935)
* *Tango Bar* (1935)

## Izvori

## Vanjske veze
* 
* 
*
Léonce Perret

**Léonce Perret** (14. mart 1880 - 14. august 1935) bio je francuski glumac, filmski režiser i producent. Karijeru je započeo kao mladić u kazalištu, da bi se deset godina kasnije zainteresirao za film i sklopio ugovor za studijem Gaumont. Tamo je surađivao sa Louisom Feuilladeom snimajući brojne kratke filmove, prije nego što je započeo uspješnu redateljsku karijeru. Od 1916. do 1921. je radio u SAD, gdje je upoznao mnoge inovativne filmske tehnike koje je primijenio po povratku. Njegovi su filmovi bili izuzetno uspješni, iako nisu izazvali pretjerano zanimanje kasnijih kritičara. Najpoznatije djelo mu je pustolovni film *[[Koenigsmark (film, 1923)|Koenigsmark]]* iz 1923. Umro je tokom snimanja njegovog zvučnog remakea.

## Vanjske veze
* 
*  A review of ''Léonce Perret'' 
*  A review of ''Léonce Perret "cinématographiste'' 
*  Films of Léonce Perret, links to newspapers related to cinema
Arthur Robison

**Arthur Robison** (Chicago, 25. jun 1883 - Berlin, 20. oktobar 1935) bio je njemački filmski režiser rodom iz SAD. Rodio se i odrastao u porodici njemačkih doseljenika u Chicagu. U domovini je studirao medicinu, prije nego što se počeo baviti glumom. 1914. je počeo pisati filmske scenarije, a 1916. i režirati filmove. 1920-ih je stvorio niz ostvarenja u impersionističkom, a potom *[[Kamerspielfilm]]* stilu. Od 1929. do 1933. je boravio u Hollywoodu prije nego što se vratio u Njemačku i zaposlio u UFA-i. Umro je nedugo nakon snimanja zvučne verzije filma *[[Der Student von Prag (film, 1935)|Der Student von Prag]]*.

## Filmografija
* 1916: Nächte des Grauens
* 1923: Schatten – Eine nächtliche Halluzination
* 1923: Zwischen Abend und Morgen
* 1925: Pietro, der Korsar
* 1926: *[[Manon Lescaut (film, 1926)|Manon Lescaut]]
**1927: Der letzte Walzer
* 1928: Looping the Loop
* 1929: *[[The Informer (1929 film)|The Informer]]*
* 1931: Mordprozeß Mary Dugan
* 1934: Fürst Woronzeff
* 1935: Mach’ mich glücklich
* 1935: *[[Der Student von Prag (film, 1935)|Der Student von Prag]]*

## Vanjske veze
* 
*
Mary Morstan

**Mary Watson**, rođ. **Morstan**, fiktivni je lik iz serijala o Sherlocku Holmesu, čiji je autor Arthur Conan Doyle. Pojavila se premijerno u romanu *[[The Sign of the Four]]* (1890.), a kasnije je spomenuta u još nizu priča, mada se više nije osobno pojavljivala.

Mary je kći Arthura Morstana, višeg časnika u Indiji, čiji će iznenadni nestanak 1878. dovesti do slučaja izloženog u spomenutom romanu. U romanu, ona je Sherlockov klijent, a dr. Watson ju je prilikom prvog susreta opisao na sljedeći način:

Tokom radnje priče Watson i gospođica Morstan se zaljube, što Holmes brzo uoči i često ironično komentira taj odnos. Ipak, kako je Mary trebala naslijediti veliku svotu novca, Watson je svoje osjećaje držao za sebe, smatrajući kako bi, sukladno tim okolnostima, bilo nemoralno da joj se udvara. Ipak, kad se blago konačno izgubi, međusobno priznaju svoje osjećaje i naknadno se vjenčaju. Nakon vjenčanja, Watson napušta 221B Baker Street i ostavlja Holmesa samog, mada ga često posjećuje.

Watsonov brak bio je prilično dinamičan. Prvo ljeto nakon vjenčanja, u priči "The Crooked Man", Watson odlazi s Holmesom kako bi riješio misterij zatvorene sobe. S druge strane, u priči "The Boscombe Valley Mystery", saznajemo kako se Mary brine za doktorovo zdravlje te ga svojevoljno šalje na selo jer bi mu to godilo.

Mary Morstan umrla je u neodređenom trenutku između radnje priča "The Final Problem" i "The Adventure of the Empty House", odnosno negdje između 1891. i 1894., što je razvidno iz kasnijih komentara. Nakon njezine smrti, Watson se ponovo vraća u 221B Baker Street i živi s Holmesom, što saznajemo u priči "The Adventure of the Norwood Builder".

Watson se nije osvrtao na gubitak supruge, koju je, ako je vjerovati romanu, izrazito volio, što je dovelo do brojnih pitanja o tome koliko su Mary i on zapravo bili bliski. William S. Baring-Gould također sugerira kako se Watson kasnije ponovo oženio, što je dodatno pobudilo sumnje u dubinu odnosa Mary Morstan i dr. Watsona iako je moguće kako je Watson naprosto stoički podnosio svoj gubitak, u skladu s viktorijanskim moralom.
Alwin Neuß

**Alwin Neuß**, također poznat i kao *Alwin Neuss* (Köln, 17. jun 1879 - Berlin, 30. oktobar 1935), rođen kao *Alwin Karl Heinrich Neuß*, bio je njemački glumac i filmski režiser. Najpoznatiji je po tumačenju uloge Sherlocka Holmesa u seriji nijemih filmova 1910-ih.

## Filmografija

## Izvori


## Vanjske veze
* 
* Biografie mit Foto
*
Thelma Todd

**Thelma Alice Todd** (29. jul 1906 - 16. decembar 1935) bila je američka filmska glumica, najpoznatija po nastupima u ranim filmovima braće Marx. U ranoj mladosti se školovala za učiteljicu da bi glumačku karijeru započela nakon što su je hollywoodski agenti zapazili poslije izbora za Miss Massachusetts 1925. godine. Ispočetka je bila tek "lijepo lice", da bi dolazak zvučnog filma otkrio njen komičarski talent, pa je neko vrijeme u produkciji Hala Roacha sa Zasu Pitts nastupala kao dio ženskog komičarskog dvojca Pitts i Todd. U Hollywoodu se iskazala kao uspješna poslovna žena, otvorivši 1934. godine lokal Thelma Todd's Sidewalk Cafe, koji je postao jedno od najpopularnijih okupljališta elite. Krajem 1935. je pronađena mrtva u garaži svoje poznanice Jewel Carmen; autopsija je kao uzrok utvrdila gušenje ugljen monoksidom, a službena istraga je opisala kao nesretan slučaj. Usprkos toga su česte tvrdnje kako je njena smrt bila ubistvo iza koga je stajao nasilni bivši muž Pat DiCicco ili lokalni gangsteri.

## Izabrana filmografija

## Reference

## Literatura
* 
* 

## Vanjske veze

* 
* 
* 
* The Mysterious Death of Thelma Todd.  Los Angeles: Past, Present and Future Project, USC.
* "A Mystery Revisited"  *Los Angeles Times*, May 29, 2002
Junior Durkin

**Junior Durkin** (2. jul 1915 – 4. maj 1935) bio je američki kazališni i filmski glumac, najpoznatiji po ulogama Huckleberry Finna u hollywoodskim filmovima početkom 1930-ih. Karijeru je započeo kao dijete u kazalištu, a u Hollywood je došao zahvaljujući agentu Henryju Wilsonu koji mu je, prema nekim izvorima, bio ljubavnik.

4. maja 1935. se vozio u automobilu zajedno sa svojim najboljim prijateljem, glumcem Jackiejem Cooganom, Cooganovim ocem i još tri osobe. Tada se dogodila nesreća u kojoj su poginuli svi osim Coogana.

## Filmografija

## Reference

## Vanjske veze

* 
* 
*
Captain Blood (film, 1935)

***Captain Blood*** () je američki crni-bijeli pustolovni film snimljen 1935. u režiji Michaela Curtiza, poznat po tome što je od Errola Flynna učinio jednu od najvećih hollywoodskih zvijezda.

Predstavlja adaptaciju istoimenog romana Rafaela Sabatinija. Flynn u filmu tumači lik Petera Blooda, irskog ljekara koji je krajem 17. vijeka nepravedeno osuđen na doživotnu robiju i progonstvo zbog navodnog učešća u Monmouthovoj pobuni protiv engleskog kralja Jamesa II. Radnja prikazuje kako je prodan u roblje na Barbados, odakle bježi i postaje uspješni piratski kapetan.

*Captain Blood* je predstavljao jedan od najambicioznijih i najskupljih projekata studija Warner Bros.. Sadrži impresivne scene pomorskih bitaka, uključujući jednu u kojoj je sudjelovalo čak 2500 statista; neke od njih su, pak, predočene uz pomoć maketa, specijalnih efekata ali i materijala korištenog u ranijem piratskom filmu *[[The Sea Hawk (1924 film)|The Sea Hawk]]* iz 1924. godine. Publiku je, međutim, najviše osvojio dotada potpuno nepoznati Flynn u ulozi protagonista. Dobar dojam je ostavila i relativno nepoznata Olivia de Havilland u glavnoj ženskoj ulozi; Flynn i ona će nastupiti u još osam filmova.

## Uloge
* Errol Flynn ... Peter Blood
* Olivia de Havilland ... Arabella Bishop
* Lionel Atwill ... Pukovnik Bishop
* Basil Rathbone ... Levasseur
* Ross Alexander ... Jeremy Pitt, Bloodov prijatelj navigator
* Guy Kibbee ... Hagthorpe, glavni artiljerac
* Henry Stephenson ... Lord Willoughby
* Robert Barrat ... Wolverstone
* Hobart Cavanaugh ... Dr. Bronson
* Donald Meek ... Dr. Whacker
* Jessie Ralph ... Mrs. Barlow
* Forrester Harvey ... Honesty Nuttall
* Frank McGlynn Sr. ... Vlč. Ogle
* Holmes Herbert ... Kap. Gardner
* David Torrence ... Andrew Baynes
* J. Carrol Naish ... Cahusac
* Pedro de Cordoba ... Don Diego
* George Hassell ... Guverner Steed
* Harry Cording ... Kent
* Leonard Mudie ... Baron Jeffreys
* Ivan F. Simpson ... tužilac
* Mary Forbes ... Mrs. Steed
* Edward E. Clive ... sudski pisar
* Colin Kenny ... Lord Chester Dyke
* Vernon Steele ... James II

## Izvori
;Napomene

;Citati

;Literatura

* 
* 

## Vanjske veze

* 
* 
* ''Captain Blood'' on Lux Radio Theater: February 22, 1937
* ''Captain Blood'' at Virtual History
A Night at the Opera (film)

***A Night at the Opera*** () je američka crno-bijela muzička filmska komedija snimljena 1935. u režiji Sama Wooda, poznata kao prvo ostvarenje braće Marx u produkciji studija MGM, odnosno prvo u kome nije nastupio četvrti brat Zeppo.

U filmu Groucho Marx tumači siromašnog kazališnog impresarija, njegov brat Chico menadžera nepoznatog opernog pjevača (čiji lik tumači Allan Jones), a Harpo bivšeg frizera. Radnja prikazuje kako će se njih trojica udržiti da bi mladom pjevaču omogućili nastup u operi, koji je priječio arogantni pjevač (čiji lik tumači Walter Woolf King). Iako je produkciju čvrsto nadzirao Irving Thalberg i inzistirao na "redovnom" zapletu, te nastojao umanjiti dotadašnju anarhoidnost braće, A Night at the Opera sadrži neke od antologijskih gegova. Uz *[[Duck Soup]]* se smatra najpoznatijom od svih komedija braće Marx.

## Uloge
* Groucho Marx ... Otis B. Driftwood
* Harpo Marx ... Tomasso
* Chico Marx ... Fiorello
* Kitty Carlisle ... Rosa Castaldi
* Allan Jones ... Ricardo Baroni
* Margaret Dumont ... Mrs. Claypool
* Siegfried Rumann ... Herman Gottlieb
* Walter Woolf King ... Rodolfo Lassparri
* Robert Emmett O'Connor ... Narednik Henderson
* Edward Keane ... Kapetan
* Purnell Pratt ... Gradonačelnik

## Izvori

## Literatura
* Elisabeth Buxbaum: *Veronika, der Lenz ist da. Walter Jurmann – Ein Musiker zwischen den Welten und Zeiten*. Mit einem Werkverzeichnis von Alexander Sieghardt. Edition Steinbauer, Wien 2006, 

## Vanjske veze
* 
* Marx Brothers Night at the Opera Treasury 
* Marx-Brothers.org
* 
* 
* Full description of ''A Night at the Opera'' from Filmsite.org
Foras

**Foras**, u demonologiji, trideset i prvi duh *[[Lemegeton|Goecije]]* koji ima zapovjedništvo nad dvadeset i devet legija. Pojavljuje se u liku snažnog muškarca. Podučava ljude o ljekovitim moćima biljaka i tajnim moćima dragog kamenja. Također, podučava logiku, etiku i ima moć da ljude učini nevidljivima i da im osobito dug život. Daje ljudima verbalne sposobnosti i vještinu izražavanja. Može pronaći izgubljene stvari i otkriti mjesta gdje se nalaze skrivena blaga.

## Napomene

## Literatura

* *Knight, Thomas H., Demoni, Zagrebačka naklada, Zagreb, 2003.*
Furfur

**Furfur**, u demonologiji, trideset i četvrti duh *[[Lemegeton|Goecije]]* koji ima zapovjedništvo nad dvadeset i šest legija. Uzima oblik anđela ili jelena s plamenim repom. Ima vrlo grub, promukao glas. Kad ga se prizove i uz pomoć trokuta ukroti govorit će istinu i tada će se iz jelena pretvoriti u anđela. U protivnom će svaka njegova riječ biti laž. Može pobuditi ljubav između muškaraca i žena. Stvara grmljavinu i oluje. Ako prizivatelj to zatraži od njega može predviđati budućnost.

## Napomene

## Literatura

* *Knight, Thomas H., Demoni, Zagrebačka naklada, Zagreb, 2003.*
Marchosias

**Marchosias**, u demonologiji, trideset i peti duh *[[Lemegeton|Goecije]]* koji vlada nad trideset legija. U paklu ima titulu markiza. Pojavljuje se u obliku vučice ili, prema drugim izvorima, magarca sa zmijskim repom i grifonovim krilima. Bljuje vatru. Može uzeti ljudski lik, ako mu to zapovjedi močni prizivač, pri čemu uzima lik vojnika.

Pokorava se prizivačima koji ga uspiju ukrotiti i višem rangu anđela. Na pitanja odgovara istinito i ne pokušava zavarati prizivača. Prema legendi, rekao je kralju Salomonu da će se vratiti na sedmi tron, među anđele, nakon 1.200 godina, ali ta nada mu se nije ostvarila.

## Povezano

* Pseudomonarchia Daemonum

## Napomene

## Literatura

* *Knight, Thomas H., Demoni, Zagrebačka naklada, Zagreb, 2003.*
Ruan Lingyu

**Ruan Lingyu** (; 26. april 1910 – 8. mart 1935), rođena kao **Ruan Fenggen** (), bila je kineska filmska glumica, poznata kao prva zvijezda kineske kinematografije, ali i po tragičnoj smrti koja joj je prekinula karijeru na samom vrhuncu popularnosti. 

Rođena je u siromašnoj radničkoj porodici u Šangaju. Glumom se počela baviti u dobi od 16 godina, nakon smrti oca, kako bi prehranila svoju majku. Priključila se studiju Mingxing Film Company. Slavnom je postala zahvaljujući filmu *Proljetni snovi stare prijestolnice* (故都春夢) 1930. godine, koga je snimila za filmski studio Lianhua. Slijedio je niz zapaženih uloga koji su u pravilu imali snažnu notu socijalne angažiranosti, i u kojima je Ruan Lingyu često tumačila uloge prostitutki i zlostavljanih žena. 

Privatni život Ruan Lingyu je obilježila veza, odnosno brak sa Zhang Daminom, sinom majčinih poslodavaca. Zhang je razvio ovisnost od kocki i trošio sve honorare svoje supruge. Godine 1933. se Ruan od njega razvela i počela živjeti sa tajkunom po imenu Tang Jishan. Nakon što je godine 1934. snimila svoj pretposljednji film *Nove žene*, za cijelu aferu su se počeli zanimati šangajski tabloidi, a potom je Zhang protiv nje podigao tužbu. Ruan je izvršila samoubistvo prekomjernom dozom barbiturata. Postoji urbana legenda da je ostavila oproštajnu poruku u kojoj tabloide optužuje za svoju smrt, ali nju nisu potvrdili historičari i biografi.

Godine 1992. je u Hong Kongu o njoj snimljen biografski film *[[Center Stage (film, 1922)|Center Stage]]*, gdje ju je tumačila Maggie Cheung. Godine 2005. je u NR Kini snimljena TV-serija *Ruan Lingyu*, gdje ju je tumačila Jacklyn Wu Chien-lien.

## Filmografija
* *[[A Married Couple in Name Only]]* (, 1927)
* *[[Yang Xiao Zhen]]* (, 1927)
* *[[The Tablet of Blood and Tears]]* (, 1927)
* *[[The Luoyang Bridge]]* (, 1928)
* *[[The White Cloud Pagoda]]* (, 1928)
* *[[Zhen Zhu Guan]]* (, 1929)
* *[[Qing yu bao jian]]* (, 1929)
* *[[Jie hou gu hong]]* (, 1929)
* *[[A Hit to the Nine-Dragon Mountain]]* (, 1929)
* *[[Burning of the Nine-Dragon Mountain]]* (, 1929)
* *[[Flower Screen]]* (, 1929)
* *[[Reminiscence of Peking]]* (, 1930)
* *[[Suicide Contract]]* (, 1930)
* *[[Wild Flowers (1930 film)|Wild Flowers]]* (, 1930)
* *[[Love and Duty (1931 film)|Love and Duty]]* (, 1931)
* *[[A Spray of Plum Blossoms]]* (, 1931)
* *[[Peach Blossom Weeps Tears of Blood]]* (, 1931)
* *[[Yu Tang Chun]]* (, 1931)
* *[[Another Dream of the Capital]]* (, 1932)
* *[[Three Modern Women]]* (, 1933)
* *[[Night in the City (1933 film)|Night in the City]]* (, 1933)
* *[[Little Toys]]* (, 1933)
* *[[Life (1934 film)|Life]]* (, 1934)
* *[[Coming Home (1934 film)|Coming Home]]* (, 1934)
* *[[Goodbye, Shanghai]]* (, 1934)
* *[[A Sea of Fragrant Snow]]* (, 1934)
* *[[The Goddess (1934 film)|The Goddess]]* (, 1934)
* *[[New Women]]* (, 1934)
* *[[National Customs]]* (, 1935)

## Literatura
* 

## Izvori

## Vanjske veze

* 
* Ruan Lingyu  at the Chinese Movie Database
* Ruan Lingyu, Queen in Silent Film Period
Sabnac

**Sabnac** (**Savnok**, **Sabnacke** ili **Salmac**), u demonologiji, četrdeset i treći duh *[[Lemegeton|Goecije]]*, s titulom markiza, koji vlada nad pedeset legija. Pojavljuje se u obliku naoružanog vojnika s lavljom glavom koji jaše svjetlog konja. Gradi tornjeve, dvorce i gradove i opskrbljuje ih naoružanjem. Također, uzrokuje infekciju rana povrijeđenih ljudi i njihovo brzo propadanje.

## Napomene

## Literatura

* *Knight, Thomas H., Demoni, Zagrebačka naklada, Zagreb, 2003.*
Gaap

**Gaap** je princ u paklu i trideset i treći duh *[[Lemegeton|Goecije]]* koji ima zapovjedništvo nad šezdeset i šest legija. Jednako je moćan kao Beleth, a posjeduje i moć da vlada nad demonima koji su pod zapovjedništvom Amaimona. Prema okultnoj tradiciji, ima sposobnost učiniti ljude glupima i bezosjećajnima ili s druge strane mudrima i upućenima u liberalne znanosti i filozofiju te može poticati ljubav ili mržnju i spoznati prošlost, sadašnjost i budućnost.

## Napomene

## Literatura

* *Knight, Thomas H., Demoni, Zagrebačka naklada, Zagreb, 2003.*
Amy (demon)

**Amy**, prema demonologiji, pedeset i osmi duh *Goecije* koji vlada nad trideset i šest legija. Ima oblik buktinje, ali može poprimiti i ljudski lik. Podučava astronomiju i liberalne znanosti. Prizivatelj ga može natjerati da mu pokaže dragocjenosti koje čuvaju drugi demoni.

## Napomene

## Literatura

* *Knight, Thomas H., Demoni, Zagrebačka naklada, Zagreb, 2003.*
Malphas

**Malphas**, u demonologiji, trideset i deveti duh *[[Lemegeton|Goecije]]* koji vlada nad četrdeset legija. Ima titulu velikog predsjednika u paklu. Pojavljuje se u obličju vrane, ali može preuzeti i ljudski lik. Ima vrlo grub glas. Posjeduje sposobnost gradnje kuća i visokih tornjeva, može otkrivati tajne neprijatelja, pronalazi dobre radnike, pomaže dobrim obiteljima i traži da mu se prinose žrtve, mada često zna prevariti svoje štovatelje.

## Napomene

## Literatura

* *Knight, Thomas H., Demoni, Zagrebačka naklada, Zagreb, 2003.*
Vepar (demon)

**Vepar** je, prema demonologiji, četrdeset i drugi duh *[[Lemegeton|Goecije]]* koji vlada nad dvadeset i devet legija. U paklu ima titulu vojvode. Uzima lik sirene. Vlada morima, vodi ratne brodove i može uzrokovati oluje na moru. Posjeduje sposobnost inficirati rane ranjenicima, zaraziti ih crvima i uzrokovati njihovu smrt unutar tri dana.

## Napomene

## Literatura

* *Knight, Thomas H., Demoni, Zagrebačka naklada, Zagreb, 2003.* 

## Vanjske veze

* Vepar
Alloces

**Alloces**, prema demonologiji, pedeset i drugi demon *[[Lemegeton|Goecije]]* koji vodi trideset i šest legija. Ima lik vojnika sa crvenim lavljim licem i plamtećim očima. Jaše konja i odjeven je kao vitez. Ima strašan, ričući glas. Pokrovitelj je astronomije, kao i nekih liberalnih vrsta umjetnosti.

## Napomene

## Literatura

* *Knight, Thomas H., Demoni, Zagrebačka naklada, Zagreb, 2003.* ISBN

953-6996-16-2
Sallos

**Sallos**, prema demonologiji, devetnaesti duh *[[Lemegeton|Goecije]]* koji vlada nad trideset legija. Ima titulu velikog vojvode. Uzima oblik vojnika koji jaše na krokodilu. Na glavi ima krunu s dva roga. Uzrokuje buđenje ljubavi među muškarcima i ženama.

## Napomene

## Literatura

* *Knight, Thomas H., Demoni, Zagrebačka naklada, Zagreb, 2003.* ISBN

953-6996-16-2
Uvall

**Uvall**, poznat i kao **Vual** ili **Voval**, u demonologiji, četrdeset i sedmi duh *[[Lemegeton|Goecije]]* koji vlada nad trideset i sedam legija. Prije pada, bio je anđeo reda moćnika, a sad je moćni vojvoda u paklu.

Pojavljuje se u liku dromedara, ali može uzeti i ljudski oblik. Po naredbi prizivača može govoriti egipatski. Pobuđuje ljubav u žena, poznaje prošlost, sadašnjost i budućnost i stvara prijateljstvo među neprijateljima.

## Napomene

## Literatura

* *Knight, Thomas H., Demoni, Zagrebačka naklada, Zagreb, 2003.*
Haagenti

**Haagenti**, u demonologiji, četrdeset i osmi duh *[[Lemegeton|Goecije]]* koji zapovijeda nad trideset i tri legije. Ima titulu velikog predsjednika u paklu. Ima lik bika s grifonovim krilima, ali može uzeti i ljudski oblik.

Ljudima daje mudrost. Posjeduje sposobnost pretvaranja bilo koje vrste metala u zlato i pretvaranja vode u vino ili obrnuto.

## Povezano

* Pseudomonarchia Daemonum

## Napomene

## Literatura

* *Knight, Thomas H., Demoni, Zagrebačka naklada, Zagreb, 2003.*
Feniks (demon)

**Feniks**, prema demonologiji, trideset i sedmi duh *[[Lemegeton|Goecije]]* koji vlada nad dvadeset legija. U paklu ima titulu markiza. Prema okultnoj tradiciji, pojavljuje se u obliku mitološke ptice Feniks, ali može uzeti i ljudski oblik. Poznaje znanost i poeziju.

Nada se da će se, kada prođe 1.200 godina, vratiti na nebo, ali nada mu još nije ispunjena.

## Napomene

## Literatura

* *Knight, Thomas H., Demoni, Zagrebačka naklada, Zagreb, 2003.*