Glodavci

**Glodavci** (latinski: *Rodentia*) zvani i *dvozupci* su najveći red sisavaca, od oko 4 000 vrsta, što predstavlja oko 42% svih vrsta sisavaca. Žive širom svijeta po svim kontinentima osim po Antarktiku, i po svim mogućim terenima. Veličina tijela im se razlikuje od vrste do vrste, od oko 5 cm koliko ima afrički patuljasti miš pa do oko 120 cm dugog vodenog prasca - kapibare, no većina vrsta je velika između 8 i 35&nbsp;cm.

## Karakteristike
Oko 4 000 vrsta glodavaca podijeljeni su na temelju njihove anatomije u tri dobro definirana podreda i više od 30 porodica;
* **Sciuromorpha** ili vjeveroliki glodavci, među kojima su razne vrste vjeverica, tamijasa, svizaca, mrmota, prerijskih pasa (Cynomys gunnisoni), stobolaca, džepnih miševa, klokanskih štakora i dabrova.
* **Myomorpha** ili mišoliki glodavci, među kojima su razne vrste miševa i štakora, hrčaka, leminga i voluharica, mošusnih štakora i skočaca, puhova i skočimiša. To je najveće porodica glodavaca.
* **Hystricomorpha** ili dikobrazni glodavci, među kojima su razne vrste; ježeva, kapibara, nutrija (ili barskih dabrova), agutija, zamoraca, marija (patagonskih zečeva) i činčila, kao i mnoge vrste u čijem imenu se nalazi pojam štakor (npr.južnoamerički poljski štakor). 
### Anatomija
Oblik tijela im je uglavnom vrlo sličan, osim kod malog broja iznimki koji su se prilagodili posebnim uvjetima u sredinama u kojema žive, i razvili i neke karakteristične tjelesne osobine (snažne stražne skočne noge, prednje noge za kopanje, letne kožice i slično).
### Zubalo

Najvažnija karakteristika svih glodavaca su njihovi zubi, naglašeni sjekutić u gornjoj i donjoj čeljusti kojima glođu, zbog te osobine su i dobili latinsko ime - **Rodentia**, ono je sintagma od glagola *rodere* = glodati i imenice *dentis*= zubi.

Trajno zubalo glodavaca ima 16 ili 20 zubi, u svakoj polovici čeljusti imaju po jedan sjekutić (*Dens incisivus*), koji se zove i *zub glodavac*. Donji sjekutići su najčešće duži od gornjih. Iza njih dolazi prazan prostor koji se zove *Diastema*, a očnjaci im nisu razvijeni.

Glodavci najčešće imaju samo jednu vrst zubi od rođenja, koji im ne ispadaju da im izrastu novi, samo vrste iz nadporodice - *Cavioidea*, (morski praščići, činčile) imaju mliječne zube, ali ih trajni zubi zamjenjuju još prije rođenja.

Zubi glodavaca u pravilu nemaju korijen, na mjestu gdje izrastaju postoji zubna šupljina, te oni rastu tokom cijelog života, ali njihovi kutnjaci imaju ograničen rast. I tu su - *Cavioidea*, iznimke, jer oni imaju sve zube bez korijena, pa im njihovi vlasnici trebaju redovno kontrolirati i kutnjake. Lijeva i desna strana zubala su simetrične, kao i kod svih drugih sisavaca.
### Način života
Većina glodavaca, zbog straha od predatora, ide u potragu za hranom noću ili u sumrak, ali ih se može sresti i danju. Neke vrste žive pojedinačno a neke u grupama koje ponekad mogu imati i više od 100 jedinki. Glodavci žive u svim sredinama, pa čak i po visokim krošnjama, gdje živi leteća vjeverica. Nema ih jedino na Antarktici i po nekim manjim otocima kao ni u moru.

Glodavci i zečevi (Leporidae) su razvili poseban oblik teško probavljive biljne hrane koju jedu - *caecotrofiju*. Uz bilje, ponovo jedu i određeni dio vlastitog izmeta, pa na taj način hrana dvaput prolazi kroz probavni sistem. 
## Reference

 
## Vanjske veze
* Afrički glodavci