open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Feminizam prvog vala

**Feminizam prvog vala** je izraz kojim se opisuje feminizam u periodu kada je njegov glavni sadržaj bio postići pravnu i političku jednakost muškaraca i žena u pojedinim društvima.

Feministkinje i feministi prvog vala su se počeli javljati u 19. vijeku i zalagati za zakonodavstvo koje bi ženama dalo pravo na raspolaganje i nasljeđivanje imovine, sklapanje poslova, kao i politička prava kao što su pravo glasa.

Smatra se da je feminizam prvog vala završio, odnosno ispunio svoju svrhu postojanja kada su ta i druga prava postala dio zakonodavstva SAD i drugih država u prvoj polovici, odnosno sredinom 20. vijeka. Obično se smatra kako je feminizam prvog vala feminizam koji se bori za *de jure* prava žena.

Izraz se počeo koristiti 1960-ih od američkih feministkinja koje su pripadale novom pokretu zvanom *[[feminizam drugog vala]]*, a čije pripadnice su se zalagale za ekonomsku i društvenu, odnosno *de facto* jednakost muškaraca i žena.

## Vanjske veze
* Biography of Mary Wollstonecraft with links to works.
* *[http://www.victoria-woodhull.com/ Woodhull & Claflin's Weekly]*
* Woodhull's attempt to run for President .
Ženizam

**Ženizam** (engleski *Womanism*) je poseban oblik feminističke teologije koji se razvio u SAD, a čije temeljne postavke tvrde da se Boga, odnosno Krista kao "božanskog supatnika" može spoznati jedino iz perspektive crnih žena, s obzirom da se one suočavaju s trostrukim tlačenjem - rasističkim i klasističkim od strane bijelaca, te seksističkim od strane muškaraca, uključujući i crne muškarce.

## Vanjske veze
* Womanist Theology
Feminizam drugog vala

**Feminizam drugog vala** je izraz kojim se označavaju pojedinci, organizacije i ideologije koje su u drugoj polovici 20. vijeka počele dominirati feminističkim pokretom u SAD i drugdje u svijetu. Te su se struje pojavile nakon uspješno izvojevane borbe za političku i pravnu jednakost muškaraca i žena, iza koje je, po mišljenju nove generacije feministkinja treba slijediti borba za ekonomsku i društvenu jednakost, odnosno brisanje *de facto* nejednakosti između muškaraca i žena.

Ostvarenje tih ciljeva se vidjelo prije svega kroz nastojanje da se odbaci tradicionalni koncept porodice odnosno rodnih uloga u njoj, koji su, prema feministkinjama drugog vala, bile sredstvo kojim su se žene držale u pokornosti. Vezanost žena uz porodicu i djecu ih je spriječavalo da se, poput muškaraca, posvete karijeri. Zato je jedan od važnih ciljeva feminizma drugog vala bilo uvođenje reproduktivnih prava, odnosno prava na korištenje kontracepcije i abortus.

Feminizam drugog vala je svoj vrhunac u SAD doživio 1970-ih kada su mnogi od njegovih ciljeva postali dio zakonodavstva. Feminizam drugog vala je zaslužan i za uvođenje koedukacije na veliki broj američkih obrazovnih institucija, dotada segregiranih po spolu. Također je svoj odraz našao i u popularnoj kulturi, odnosno Hollywoodu koji je producirao TV serije nedvosmisleno feminističke orijentacije, kao i akcijskim filmovima kojima prvi put dominiraju žene kao protagonisti.

Međutim, krajem 1970-ih je tadašnji američki liberalizam počeo slabiti, a sam feministički pokret se počeo dijeliti po odnosu prema pornografiji i homoseksualnosti. Te su podjele svoj odraz našle i u drugim državama, gdje su mnoge žene prihvatile feminizam prvenstveno kroz izloženost američkoj popularnoj kulturi.

Nezadovoljstvo stanjem žena u SAD i drugdje u zapadnom svijetu se od početka 1990-ih počelo odražavati kroz novi feministički pokret koji sebe naziva feminizmom trećeg vala.

## Literatura
* Heide, Margaret J. *[http://www.upenn.edu/pennpress/book/834.html Television Culture and Women's Lives: "Thirtysomething" and the Contradictions of Gender]* 
* Inness, Sherrie A. (ed.) *'Tough Girls : Women Warriors and Wonder Women in Popular Culture*. Philadelphia: University of Pennsylvania Press, 1999.
* Osgerby, Bill, Anna Gough-Yates, and Marianne Wells. *Action TV : Tough-Guys, Smooth Operators and Foxy Chicks.* London: Routledge, 2001. 
* Press, Andrea L. *Women Watching Television: Gender, Class, and Generation in the American Television Experience*. Philadelphia: University of Pennsylvania Press, 1991.
* ——— and Tery Strathman. "Work, Family, and Social Class in Television Images of Women: Prime-Time Television and the Construction of Postfeminism." *Women and Language*, 1993 Fall, 16:2, 7-15.
* Roth, Benita. *Separate Roads to Feminism: Black, Chicana, and White Feminist Movements in America's Second Wave.* Cambridge, MA: Cambridge University Press, 2004.
* Tasker, Yvonne. *Working Girls: Gender and Sexuality in Popular Culture*. London: Routledge 1998
* ———.*Spectacular Bodies : Gender, Genre, and the Action Cinema*. London and New York: Routledge, 1993.
Jevrejski feminizam

**Židovski feminizam** je pokret koji nastoji popraviti vjerski, pravni i društveni položaj žena unutar judaizma te otvoriti nove mogućnosti za vjersko iskustvo i vodstvo židovskim ženama. Feministički pokreti, s različitim metodama djelovanja i rezultatima, su se stvorili u svim vodećim ograncima judaizma.

U svom modernom obliku pokret je nastao ranih 1970-ih u SAD. Prema feminističkoj teologinji Judith Plaskow, pokret je imao fokus na reformski judaizam, a glavna pitanja ranih židovskih feministkinja su se ticala dijeljenja o eksluzivno muških molitvenih grupa ili *[[minyan]]*a, isključivanja od *[[Mitzvah|mitzvota]]*, te nemogućnosti žena da pokrenu i svjedoče u razvod.

## Napomene

## Literatura
* Feldman, Emanual. "Orthodox Feminism and Feminist Orthodoxy". ''Jewish Action'' Winter 1999 (pdf)
* "Girls Just Wanna Be 'Frum': JOFA conference speaker says feminism lags at Talmud study programs in Israel" , *NY Jewish Week*, Februray 2007. 
* *[http://www.jwa.org/feminism/ Jewish women and the feminist revolution], an exhibit of the Jewish Women's Archive* (Flash interactive site)
* Jewish Orthodox Feminist Alliance (JOFA)
* Adler, Rachel. "The Jew Who Wasn't There: Halakha and the Jewish Woman," in Heschel, S. (ed). *On Being a Jewish Feminist: A Reader*, Schocken, 1983.
* Adler, Rachel. *Engendering Judaism: An Inclusive Theology and Ethics.* Beacon Press, 1998.
* Adler, Rachel. "Feminist Judaism: Past and Future" , *Crosscurrents*, Winter 2002, Vol. 51, No 4.
* Greenberg, Blu. "Will There Be Orthodox Women Rabbis?". Judaism 33.1 (Winter 1984): 23-33.
* ____________. "Is Now the Time for Orthodox Women Rabbis?". Moment Dec. 1992: 50-53, 74.
* Hyman, Paula. "The Other Half: Women in the Jewish Tradition" in E. Koltun. *The Jewish Woman: New Perspectives*, Shocken 1976.
* Hyman, E. Paula & Dash Moore, Deborah. (eds) (1997) *Jewish Women in America: An Historical Encyclopedia*. Routledge, 
* Ner-David, Haviva. *Life on the Fringes: A Feminist Journey Toward Traditional Rabbinic Ordination.* Needham, MA: JFL Books, 2000.
* Nussbaum Cohen, Debra. "The women’s movement, Jewish identity and the story of a religion transformed," *TheJewishWeek.com*, June 17, 2004
* Ozick, Cynthia. "Notes toward finding the right question" in Heschel, S. *On Being a Jewish Feminist: A Reader*. Schocken, 1983.
* Plaskow, Judith. "The right question is theological" in Heschel, S. *On being a Jewish Feminist: A Reader*, Shocken, 1983(a).
* _____________. "Language, God and Liturgy: A Feminist Perspective," *Response* 44:3-14, 1983(b).
* _____________. *Standing again at Sinai: Judaism from a Feminist Perspective*, Harper and Row, 1990(a)
* _____________. "Beyond Egalitarianism," *Tikkun* 5.6:79-81, 1990(b).
* _____________. "Facing the Ambiguity of God," *Tikkun. 6.5:70-1, 1991.
* Ruttenberg, Danya, ed. "Yentl's Revenge: The Next Wave of Jewish Feminism." Seal Press, 2001.
* Umansky, E. & Ashton, D. (eds) *Four Centuries of Jewish Women's Spirituality: A Sourcebook*, Beacon, 1992.
* Wolowelsky, Joel B. "Feminism and Orthodox Judaism", *Judaism'', 188, 47:4, 1998, 499-507.
Ekofeminizam

**Ekofeminizam** je socijalni i politički pokret koji ujedinjava environmentalizam i feminizam, zajedno sa nekim strujama koje povezuju duboku ekologiju i feminizam. Ekofeministice tvrde da postoji odnos između opresije žene i degradacije prirode, i istražuju intersekcionalnost između seksizma, dominacije nad prirodom, rasizma, specijacizma i ostalih značajki društvene nejednakosti. Trenutna istraživanja naglašavaju da je kapitalistički i patrijarhalni sustav zasnovan na trostrukoj dominaciji nad "južnim ljudima" (ljudi koji žive u zemljama trećeg svijeta, od kojih je većina na jugu zemalja prvog svijeta), ženama i prirodom.

## Izvori
Geten

**Geten** (prethodno Gejten LGBT) je organizacija osnovana u Beogradu, u maju 2001. godine, a zvanično je registrovana pri saveznom Ministarstvu pravde Jugoslavije, 19. novembra iste godine. 
Gejten LGBT je proistekao iz Arkadije, gej-lezbejskog lobija, osnovanog 1990. i zvanično registrovanog 1994. godine. S obzirom da su osnivači odlučili da se ugasi rad ove organizacije, javila se snažna potreba za organizovanim delovanjem na polju lezbejske, gej, biseksualne i transrodne egzistencije, prava i kulture. Aktivisti Getena su učestvovali u višegodišnjem projektu Kampanja protiv homofobije.

Naziv organizacije je inspirisan Gethenom, svetom androginih bića, opisanom u knjizi Ursule Le Gvin “Leva ruka tame“, koji u svojoj istoriji nije imao ratove i sukobe.

## Reference
Kršćanski feminizam

**Kršćanski feminizam** je izraz kojim se označava oblast feminističke teologije kojoj je cilj tumačiti kršćanstvo kroz prizmu jednakosti žena i muškaraca u moralnom, društvenom i političkom smislu. S obzirom da se spolna jednakost kroz historiju kršćanstva često ignorirala, kršćanske feministkinje vjeruju da je feminističko tumačenje nužno za potpuno razumijevanje kršćanstva. Iako ne postoji standarni skup vjerovanja među kršćanskim feministkinjama, većina se slaže da Bog ne diskriminira na osnovu bioloških određenih karakteristika kao što su rod i spol. Glavna pitanja kršćanskih feministkinja jesu zaređivanje žena za svećenike, dominacija muškarca u kršćanskom braku, te tvrdnje o moralnim nedostacima i inferiornosti žena u usporedbi s muškarcima. Također su važna pitanja i ravnoteža u roditeljstvu između majki i očeva, odnosno opći tretman žena u crkvi.

Dio kršćana oba spola koji simpatiziraju s ciljevima feminističkog pokreta, pak, smatra kako se za njih ne može koristiti izraz "feministi" ili "feministkinje". Jedan od razloga je i taj što se feminizam u današnje doba često izjednačava s radikalnim feminizmom koji je sekularnog i izrazito anti-klerikalnog karaktera. Umjesto toga se kao alternativa preferira izraz kršćanski egalitarijanizam.

## Povezano
* Kršćanski egalitarijanizam
* Kršćanski pogledi na žene
* Kršćanski pogledi na brak
* Komplementarijanstvo
* Novi feminizam

## Literatura
* Patricia M. Berliner, Ph.D., *Touching Your Lifethread and Revaluing the Feminine* Cloverdale Books (2007)  http://www.cloverdalebooks.com/CloverdaleBooks/TYL_RTF.html 
* Mimi Haddad, Ph.D., "Egalitarian Pioneers: Betty Friedan or Catherine Booth?" *Priscilla Papers,* Vol. 20, No. 4 (Autumn 2006)
* Pamela Sue Anderson, *A feminist philosophy of religion: the rationality and myths of religious belief* (Oxford; Malden, Mass.: Blackwell, 1998) 
* Pamela Sue Anderson and Beverley Clack, eds., *Feminist philosophy of religion: critical readings* (London: Routledge, 2004)
* John Temple Bristow, *What [[Paul]] Really Said About Women: An Apostle's Liberating Views on Equality in Marriage, Leadership and Love* (San Francisco: Harper & Row, 1988)
Vjerski feminizam

**Vjerski feminizam** je izraz koji u najširem smislu označava feminizam koji svoje argumente odnosno inspiraciju pronalazi u religiji.

U užem smislu se on često izjednačava s feminističkom teologijom, odnosno pokretima koji, prije svega u kršćanstvu i judaizmu nastoje tumačiti tradiciju, obrede, svete spise i teologiju s feminističke perspektive. Pod time se često podrazumijeva i pokret za uvođenje žena-svećenika, odnosno nastojanje da se u potpunosti izjednači položaj žena i muškaraca unutar pojedinih vjerskih zajednica. U nekim vjerama se, pak, nastoji preispitati korištenje muškog roda za označavanje Boga.

Krajem 20. vijeka se feminizam odrazio i kroz neopaganizam, čiji su najvjerniji poklonici i zagovornici upravo žene, smatrajući da su klasične monoteističke abrahamske religije previše zagađene patrijarhalnošću, te da se žene trebaju okrenuti dijaničkim tradicijama i konceptu boginje umjesto Boga. Uz taj pokret se vezuje i nova teologija koju njene zagovornice nazivaju tealogija.

## Povezano
* Jevrejski feminizam
* Kršćanski feminizam
* Islamski feminizam
* Bahaistički feminizam
* Post-moderno kršćanstvo
* Teologija oslobođenja
* When God Was a Woman

## Literatura
* Pamela Sue Anderson, *A feminist philosophy of religion: the rationality and myths of religious belief* (Oxford; Malden, Mass.: Blackwell, 1998) 
* Pamela Sue Anderson and Beverley Clack, eds., *Feminist philosophy of religion: critical readings* (London: Routledge, 2004)

## Vanjske veze
* Unclipping the Wing: A Survey of Secondary Literature in English on Baha'i Perspectives on Women by Trevor R. J. Finch
* Directory of Bahá'í Articles on Gender Equality
Vinland

**Vinland** je naziv koji su Vikinzi dali delu Severne Amerike koji su otkrili najverovatnije u IX veku tj. pet vekova pre nego što se Kolumbo iskrcao na Američki kontinent.

Vinland suprotno raširenom verovanju ne znači zemlja vina već obična zemlja ili pašnjak (Staro Islandski).

Iako postoji saglasnost među stručnjacima da su Vikinzi zaista stigli do Amerike znatno pre Kolumba, ne postoji saglasnost koji su deo Američkog kontinenta vikinzi nazivali Vinland. Uglavnom se spominu dve lokacije, jedna u Njufoundlendu (Kanada) i druga u Novoj Engleskoj (SAD).

## Povezano
 
* Karta Vinlanda
Savski most (Beograd)

**Savski most** je najmanji most u funkciji drumskog saobraćaja u Beogradu. Pored drumskog saobraćaja preko njega prelaze i tramvaji.

## Tehničke karakteristike
Most je dugačak oko 430m dok je raspon između dva glavna stuba 157m. Most ima po jednu traku za drumska vozila koje u isto vreme koriste i tramvaji. 

## Istorija mosta

Most su sagradili Nemci 1942. jer je most kralja Aleksandra, tada jedini preko Save, bio srušen. Nemci su most nazvali „Princ Eugen“, a nakon rata beograđani su most zvali "nemački", ali danas retko ko zna da je on ikada nosio to ime.

## Rekonstrukcije mosta
Most je više puta obnavljan. Poslednja rekonstrukcija je započela 13. oktobra 2007., a završena 30. marta 2008.. Tokom rekonstrukcije 2007/08 kolovozne trake na samom mostu, ali i njegovim prilazima su proširene kako bi se povećala protočnost saobraćaja i postavljeno je dekorativno osvetlenje.
Chicana feminizam

**Chicana feminizam** ili **Xicanisma** je naziv za ogranak feminističkog pokreta, odnosno terorije koji se prvenstveno bavi položajem meksičkoameričkih, Chicana i Hispano žena u SAD, i to s pozicija rodnih uloga. Chicana feminizam se često smatra dijelom šireg pravca u okviru feminizma zvanog Feminizam Trećeg svijeta.

## Literatura
* Anzaldúa, Gloria, and Cherríe Moraga, editors. *This bridge called my back: writings by radical women of color*. Watertown, Massachusetts: Persephone Press, c1981. .
* Arredondo, Gabriela, *et al.*, editors. *Chicana Feminisms: A Critical Reader*. Durham, North Carolina: Duke University Press, 2003. .
* Castillo, Ana. *Massacre of the dreamers : essays on Xicanisma*. Albuquerque: University of New Mexico Press, 1994. .
Castillo, Adelaida Del. "BETWEEN BORDERS: ESSAYS ON MEXICANA/CHICANA HISTORY." California: Floricanto Press, 2005. 
* Cotera, Martha. *The Chicana feminist*. Austin, Texas: Information Systems Development, 1977.
* García, Alma M., and Mario T. Garcia, editors. *Chicana Feminist Thought: The Basic Historical Writings*. New York: Routledge, 1997. .
* Garcia, Alma M., "The Development of Chicana Feminist Discourse, 1970-1980" in: *Gender and Society*, Vol. 3, No. 2. (Jun., 1989), pp. 217-238.
* Benita Roth, *Separate Roads to Feminism: Black, Chicana, and White Feminist Movements in America's Second Wave*, Cambridge University Press, 2003, 

## Povezano
* Crni feminizam
* Feminizam Trećeg svijeta
* Chicano studije

## Vanjske veze
* Chicana Feminisms Page
* History of Chicanas page
Crni feminizam

**Crni feminizam** (engleski: *Black feminism*) je feministički pokret koji se razvio u SAD, a kasnije proširio u druga rasno miješana društva, te kojemu je temelj ideologije u tvrdnji da su seksizam i rasizam nedovojivi jedno od drugog. . Crni feminizam tvrdi da ostali oblici feminizma - koji se bore protiv seksizma i klasnog tlačenja, a ignoriraju ili minimiziraju rasizam - samo pomažu održavanju rasističkog tlačenja svih ljudi, uključujući žene. Crne feministkinje vjeruju da se jedino oslobađanjem crnih žena može postići sloboda za sve ljude. Taj je pokret u SAD vezan uz teološki pravac koji se naziva ženizam.

Današnji crni feminizam u SAD je nastao kao razočarenje pokretom za građanska prava, kao i feminizmo 1970-ih. Pokret za građanska prava je naglasak stavljao prvenstveno na suzbijanje tlačenje crnih muškaraca, dok se unutar samog pokreta odvijala spolna diskriminacija. Feministički pokret je, pak, prvenstveno bio zainteresiran za otvaranje novih radnih mjesta za bijele žene, ignorirajući činjenicu da su crnkinje sve vrijeme obavljale teške fizičke poslove. 

Crni feminizam se često vezuje uz feminizam Trećeg svijeta.

## Literatura
* Crenshaw, K. 1991. Mapping the margins: Intersectionality, identity politics, and violence against women of color. Stanford Law Review 43(6) 1241-99.
* Combahee River Collective. 1977. A Black Feminist Statement. in Capitalist Patriarchy and the Case For Social Feminism. Zillah Eisenstein, ed.
* Roth, Benita. 2004. Separate Roads to Feminism: Black, Chicana, and White Feminist Movements in America's Second Wave, Cambridge: Cambridge University Press.
* In Memoriam: Pat Parker (1944-1989) Black American Literature Forum, Vol. 23, No. 3, Poetry Issue (Autumn, 1989), p. 538.

## Fusnote
Socijalistički feminizam

**Socijalistički feminizam** je pravac feminizma koji smatra da se potpuna emancipacija žena, odnosno njeno oslobođenje od tlačenja može provesti jedino uz poboljšanje njenog javnog,. kako i društvenog života, odnosno ukidanjem ekonomskih i kulturnih izvora tlačenja žena. Socijalistički feminizam prema nekim izvorima predstavlja dualnu teoriju, odnosno sintezu argumenata marksističkog femnizma kao kapitalizmu kao izvoru ženskog tlačenja i argumenata radikalnog feminizmao ulozi roda i patrijarhata.

Teorija je nastala i kao kritika i kao nadopuna tradicionalnih marksističkih stavova, pri čemu se često navodi navodni neuspjeh Marxa da pronađe vezu između spolnog i klasnog ugnjetavanja. Marksističke feministkinje navode radove Friedricha Engelsa (*Porijeklo porodice, privatnog vlasništva i države*) i Augusta Babela na ovu temu kako bi oborile taj argument.

Socijalistički feminizam u najširem smislu označava i feministička strujanja unutar različitih socijalističkih pokreta.

## Povezano

* Clara Fraser
* Emma Goldman
* Donna Haraway
* Sheila Rowbotham
* Nellie Wong
* Historija feminizma
* Ljevica i feminizam

## Reference

## Vanjske veze
* The Radical Women Manifesto: Socialist Feminist Theory, Program and Organizational Structure
* The socialist feminist project  by Nancy Holmstrom
* Socialist Feminism: The First Decade, 1966-76 by Gloria Martin
* Silvia Federici, recorded live at Fusion Arts, NYC. 11.30.04 
* What is Socialist Feminism?  by Barbara Ehrenreich at the CWLU Herstory Archive
* Entry for Socialist Feminism in the Reader's Companion to U.S. Women's History
* Socialist Feminism: A Strategy for the Women's Movement By Hyde Park Chapter, Chicago Women's Liberation Union
Feminizam jednakosti

**Feminizam jednakosti** je izraz kojim se označava pravac feminizma koji inzistira na sličnosti osoba muškog i ženskog spola, odnosno njihovoj potpunoj političkoj, pravnoj, ekonomskoj i društvenoj jednakosti. Feministi jednakosti vjeruju da su muškarci i žene, iako biološki i anatomski različiti, u svijet ušli s genetskim nasljeđem oca i majke te da je zbog toga ljudska priroda androgina, odnosno rodno neutralna.

Kao suprotnost feminizmu jednakosti najčešće se navodi feminizam različitosti.

## Povezano
* Liberalni feminizam
* Feminizam pravičnosti
* Feminizam prvog vala
Marksistički feminizam

**Marksistički feminizam** je pravac feminističke teorije koji smatra da je ukidanje kapitalizma kao društveno-ekonomskog sistema jedini način na koji bi se žene kao spol mogle osloboditi ugnjetavanja. Marksističke feministkinje vjeruju da je upravo kapitalizam izvor ekonomske nejednakosti, ovisnosti, političke zbrke i nezdravih društvenih odnosa između muškaraca i žena koje predstavljaju korijen ženskog ugnjetavanja.

Prema marksističkoj teoriji, pojedinca u kapitalističkkom društvu oblikuju klasni odnosi, odnosno ljudske sposobnosti, potrebe i interesi su određeni načinom proizvodnje koji karakterizira njihovo društvo. Marksističke feministkinje vide nejednakost spolova kao posljedicu kapitalističkog načina proizvodnje. Spolno ugnjetavanje je prema tome klasno ugnjetavanje, odnosno ženska podređenost muškarcima se vidi kao sredstvo (poput rasizma) za održavanje interesa kapitala i vladajuće klase. Marksističke feministkinje su tradicionalnu marksističku analizu proširile uspoređivanjem rada u kući s radom u kapitalističkim poduzećima.

Marksistički feminizam je predmet kritika od strane raznih pojedinaca i pokreta, bilo unutar bilo van feminističkog pokreta. Radikalne feministkinje ga napadaju zbog toga što, po njihovom mišljenju, stavlja naglasak na klasno društvo, a ne patrijarhat kao izvor ženskog ugnjetavanja. Austrijski ekonomist Ludwig von Mises je, pak, napao marksistički feminizam s tezom kako je nastanak klasnog društva zapravo ustanovio državni i pravni okvir na temelju koga će žene kroz historiju postupno ostvarivati svoja prava.

## Napomene

## Vanjske veze
* Silvia Federici, recorded live at Fusion Arts, NYC. 11.30.04 
* The Radical Women Manifesto: Socialist Feminist Theory, Program and Organizational Structure
* Revolution, She Wrote by Clara Fraser
* Marxist Feminism
* Feminist Planet defines Marxist Feminism
Rodni feminizam

**Rodni feminizam** (engleski *Gender feminism*) je izraz kojim se označavaju struje feminizma koje nastoje u potpunosti eliminrati rodne uloge u suvremenom društvu. Nešto šire značenje pojma se koristi za feminističke pokrete i pojedince koji se zalažu da društvo, odnosno država preferiraju žene u odnosu na muškarce u oblastima kao što su bračno nasilje, skrbništvo nad djecom, seksualno uznemiravanje, razvoj i plaće.

Izraz rodni feminizam je godine 1994. prvi put primijenila američka autorica Christina Hoff Sommers u svom djelu *Who Stole Feminism?: How Women Have Betrayed Women* kako bi opisala struju feminizma koja dominira američkim feminističkim pokretom, odnosno univerzitetima. Po njenom mišljenju ta je struja ginocentrična i mizandrična, žene svodi kao bespomoćne žrtve, te je odgovorna za brojne negativne stereotipove koji su se o feminizmu općenito stvorili u široj javnosti.

Hoff Sommers je kao suprotnost rodnom feminizmu navela *[[feminizam pravičnosti]]* koji bi svoj cilj trebao ograničiti na pravnu i političku jednakost.
Feminizam pravičnosti

**Feminizam pravičnosti** (engleski *Equity feminism*) je izraz koga je Christina Hoff Sommers godine 1994. iskoristila u svojoj knjizi *Who Stole Feminism?* kako bi opisala vlastito shvaćanje feminizma, odnosno alternativu rodnom feminizmu.

Hoff Sommers nastojanje rodnog feminizma da potpuno ukloni rodne uloge i društvene institucije koje navodno održavaju patrijarhat smatra ginocentrizmom i mizandrijom. Umjesto toga ona smatra da je za žene bolje da brinu o dostignućima feminizma prvog vala, odnosno bore se za očuvanje pravne i političke jednakosti među spolovima. Hoff Sommers tvrdi da je feminizam pravičnosti, za razliku od ženske inteligencije, dominantan među ženama u SAD.

## Povezano
* Liberalni feminizam

## Reference

## Vanjske veze
* This Is What A Feminist Looks Like?
Feminizam Trećeg svijeta

**Feminizam Trećeg svijeta** se često opisuje kao skup ponekad prilično različitih feminističkih pokreta, pojedinaca i teorija koje su se razvile u zemljama Trećeg svijeta. Jedna od zajedničkih točki koja spaja feministkinje Trećeg svijeta jest kritika tradicionalnog, odnosno dominantnog feminizma u vodećim zapadnim zemljama, optužujući ga za etnocentrizam, zanemarivanje posebnih okolnosti u kojima žive žene u Trećem svijetu, odnosno samoniklih feminističkih pokreta u tim državama.

## Povezano
* Crni feminizam
* Ženizam
* Postkolonijalni feminizam
* Chicana feminizam
* Chandra Talpade Mohanty
* Taslima Nasrin
* Sarojini Sahoo

## Reference
Postkolonijalni feminizam

**Postkolonijalni feminizam** je oblik feminističke filozofije i toperije koji kritizira zapande oblike feminizma, prije svega radikalni feminizam i liberalni feminizam, odnosno njihovo nastojanje da se žensko iskustvo učini univrzalnim. Postkolonijalne feministice tvrde da su kulture suočene s posljedicama kolonijalizma bitno drukčije od zapadnih. To se prije svega odnosi na kolonijalno izrabljivanje koje je nakon dekolonizacije dovelo do nekritičke glorifikacije pred-kolonijalne kulture, uključujući i oštru stratifikaciju društva po spolu, te samim time da društva odbijaju svaku pomisao da se suoče sa spolnom nejednakošću.

Postkolonijalne feministice, koje se vrlo često povezuju s postkolonijalističkim teorijama se također sukobljavaju sa zapadnim feministočkim stavovima prema kojima je spolna nejednakost glavni izvor patrijaharlnosti, ne uzimajući u obzir rasno, vjersko i etničko tlačenje koje s njima ide ruku pod ruku. Također se napadaju zapadni feminisstički stereotipovi prema kojima su žene u ne-zapadnim društvima "pasivne i tihe žrtve", dok su zapadne žene moderne, obrazovane i odgovorne za svoju sudbinu.

Postkolonijalne feministkinje se također protive tezi da se položaj žena u Trećem svijetu može gledati jedino kroz zapadne standarde. Kao primjer se navodi "društveni progres" kao kriterij kojim su se 1940-ih i 1950-ih tadašnje kolonije, a buduće nezavisne države promatrale u službenim izvještajima UN. On se, između ostalog, gledao kroz napuštanje tradicionalnih uloga žena u tim društvima, što postkolonijalne feministkinje smatraju nametanjim stranih kulturnih modela. Postkolonijalne feministkinje tvrde da su koncepti slobode, jednakosti i prava temeljenih na prosvjetiteljstvu primjenjivi jedino na Zapad i Evropu, te ne predstavljaju univerzalni sistem vrijednosti.

## Srodni pokreti
Pokreti srodni postkolonijalnom feminizmu su transnacionalni feminizam i feminizam Trećeg svijeta, odnosno crni feminizam u SAD.

## Postkolonijalni feministički autori i autorice
Postcolonijalni feministički autori su:
* Gayatri Spivak: "Can the Subaltern Speak?" (1988)
* Trinh T. Minh-ha, esej "Infinite Layers/Third World?" (1989), i knjiga "Woman, Native, Other: Writing Postcoloniality and Feminism" (1989)
* Chandra Talpade Mohanty, esej "Under Western Eyes" (1991)
* Uma Narayan, knjiga Dislocating Cultures (1997) i esej "Contesting Cultures" (1997)
* Kwok Pui-lan, with her book Postcolonial Imagination and Feminist Theology (2005)
* Sara Suleri, *Boys Will Be Boys: A Daughter's Elegy* (2003)
* Lata Mani
* Kumkum Sangari
* Anne McClintock

## Povezano

* Crni feminizam
* Transnacionalni feminizam
* Feminizam Trećeg svijeta
* Postkolonijalizam

## References
Radikalni feminizam

**Radikalni feminizam** je struja unutar feminističkog pokreta čije sljedbenice tvrde da je glavni uzrok ugnjetavanja žena postojanje patrijarhata u ljudskom društvu, odnosno formalni ili neformalni sistem vlasti kojim se održava muška dominacija nad ženama. Radikalne feministkinje zato tvrde da se žene mogu osloboditi jedino ako sruše patrijarhat potpunim odbacivanjem rodnih uloga i radikalnim preustrojem društva.

Radikalni feminizam se razvio u drugoj polovici 1960-ih u SAD, a kasnije proširio po ostalim zapadnim zemljama. Njegove članice su bile nezadovoljne načinom na koji su drugi društveni pokreti (pokret za građanska prava u SAD i sl.) tretirali ženske probleme, odnosno spolnom diskriminacijom unutar samih tih pokreta. Također su odbacile stav prema kome će problem inferiornog položaja žena biti riješen putem promjene zakona (za što su se zalagale liberalne feministkinje), odnosno ukidanjem klasnih razlika (za što su se zalagale socijalističke i marksističke feministkinje).

Uz radikalni feminizam se često vezuje i izraz **militantni feminizam**, ali se njega često shvaća kao pejorativni naziv koji koriste njegovi protivnici, kao i protivnici srodnih struja unutar feminizma.

Radikalni feminizam, u formi u kojoj se razvio 1970-ih, je danas među laicima, odnosno široj javnosti sinonim za feminizam uopće.

## Literatura
* Bell, Diane and Renate Klein. *Radically Speaking*. Spinifex Press . 
* Coote, Anna and Beatrix Campbell. (1987) *Sweet Freedom: The Movement for Women's Liberation*. Blackwell Publishers.  (hardback)  (paperback).
* Daly, Mary. (1978) *Gyn/Ecology: The Metaethics of Radical Feminism*. Beacon Pr. 
* MacKinnon, Catharine. (1989) *Toward a Feminist Theory of the State*. 
* Willis, Ellen, "Radical Feminism and Feminist Radicalism", 1984, collected in *No More Nice Girls: Countercultural Essays*, Wesleyan University Press, 1992, , p.&nbsp;117–150.


## Povezano
* Anarha-feminizam
* Andrea Dworkin
* Catharine MacKinnon
* D. A. Clarke
* Feminazi
* Mary Daly
* Melissa Farley
* Mujeres Creando
* Nikki Craft
* Robin Morgan
* Susan Brownmiller
* Valerie Solanas
* Womyn

## Vanjske veze
### Radicalni feministički sajtovi
* ''Artemis'' – Deakin University Womyn's Magazine.
* AndreaDworkin.com, *(v. također [[Andrea Dworkin|Dworkin,Andrea]])*
* Feminist International Network of Resistance to Reproductive and Genetic Engineering (FINRRAGE) journal
* International Coalition Against Trafficking in Women
* Prostitution Research and Education, *(v. također [[Melissa Farley|Farley, Melissa]])*
* Men Against Pornography 
* Media Watch 
* NoStatusQuo.com, *(v. također [[Nikki Craft|Craft, Nikki]])*
* ''Notes from the First Year''  
* ''Redstockings'' 
* Sisterhood Is Global Institute
* Strands of Feminist Theory  by Penny Welch, *Women's Studies, [[University of Wolverhampton]]*, February 2001.
* "Those Martian Women!" by Kathleen Trigiani, *Out of the Cave*, November 1999.

### Kritički sajtovi
Trojan Horses of Feminism 
* Why Radical Feminists Concern Us by Charles E. Corry, Ph. D.
Diferencijalni feminizam

**Diferencijalni feminizam** ili **feminizam različitosti** je naziv za struje unutar raznih feminističkih pokreta kojima je zajedničko vjerovanje u to da su muškarci i žene ontološki različita ljudska bića te da svako društvo to mora uzimati u obzir.

To se vjerovanje u suvremenom feminizmu javilo u dva oblika. Jedan od njih je kulturni feminizam, podvrsta radikalnog feminizma čije predstavnice vjeruju kako sve žene dijele kulturu sasvim zasebnu od muškaraca, a koja je superiorna muškoj kulturi.

Drugi oblik je konzervativni, pretežno katolički, pokret koji se naziva Novi feminizam koji promiče komplentarnost muškaraca i žena u ljudskom društvu, odnosno promiče majčinstvo - materijalno ili duhovno - kao ostvarenje ženskog identiteta.
Kulturni feminizam

**Kulturni feminizam** je ideologija koja se razvila unutar feminizma u svrhu preispitivanja, odnosno afirmativnog stava prema dotada često zanemarnim ženskim atributima. Prema njoj postoje fundamnetalne razlike u osobnosti i psihologiji između muškaraca i žena, a upravo te razlike žene superiornijim mupkarcima. Na temelju bioloških razlika između muškaraca i žena - kao što su menstruacija i rađanje djece - ekstrapolira se zaključak kako žene posjeduju vlastitu "žensku kulturu." Kulturne feministkinje nadalje tvrde kako žene kao "nježniji spol" posjeduju vlastiti "ženski" način rješavanja društvenih problema, odnosno da bi svijetom zavladao mir ukoliko bi njime vladale žene umjesto "agresivnih" muškaraca.

Kulturni feminizam se smješta u kategoriju diferencijalnog feminizma, a često je bio predmetom kritika, pogotovo od strane grupa za muška prava koji ga optužuju za mizandriju.

## Povezano
* Radikalni feminizam
* Liberalni feminizam
* Socijalistički feminizam

## Literatura
* Balbert, Peter. D.H. Lawrence and the Phallic Imagination. Hong Kong: The Macmillan P, 1989. 
* Donovan, Josefine. Feminist Theory. 3rd ed. New York: The Continuum International Group, 1985. 
* Gerhard, Jane F. Desiring Revolution. New York: Columbia UP, 2001.  
* Humm, Maggie. The Dictionary of Feminist Theory. Great Britain: Ohio State UP., 1990. 
* Ritzer, George. Contemporary Sociological Theory and Its Classical Roots. New York: McGraw-Hill, 2007. 

## E-lnikovi
* Alcoff, Linda. "Cultural Feminism Versus Post-Structuralism: the Identity Crisis in Feminist Theory." Jstor. 1988. The University of Chicago Press. Oct.-Nov. 2006 .
* Verta Taylor, Leila J. Rupp "Women's Culture and Lesbian Feminist Activism: A Reconsideration of Cultural Feminism" Signs, Vol. 19, No. 1 (Autumn, 1993), pp.&nbsp;32–61
. 
* "Jane Addams on Cultural Feminism." About. 1892. Oct.-Nov. 2006 . 
* ""I'm Not a Feminist, But..."" Two Peas, No Pods. 24 Oct. 2005. Oct.-Nov. 2006 . 
* Roseneil, Sasha. "The Coming of Age of Feminist Sociology: Some Issues Of." Jstor. 1995. Oct.-Nov. 2006 .
Transfeminizam

**Transfeminizam** je ideologija koja nastoji objediniti feminizam s pokretom za prava transrodnih osoba.

Transfeministi odbacuju feminističke stavove da sve žene dijele ista iskustva, navodeći drukčiji društveni položaj s obzirom na rasu, materijalni položaj i spolnu orijentaciju. Najčešće se vezuje uz feminizam trećeg vala. Njegovi zagovornici rod vide kao patrijarhalni koncept kojemu je cilj ugnjetavanje žena.

Transfeministi su u nekim slučajevima u otvorenom sukobu sa feminističkim organizacijama koje drže da se jedino žene koje su od samog rođenja žene (*[[womyn-born-womyn]]*) mogu smatrati ženama, odnosno dijeliti ženska iskustva i ciljeve feminističkog pokreta.

## Literatura
### Knjige i članci
* Crabtree, Sadie. (2004). Finding common ground between movements for reproductive freedom and transgender/transsexual liberation. *The fight for reproductive freedom. * p.&nbsp;9-11.
* Gluckman R., Trudeau, M. (2002). Trans-itioning feminism: the politics of transgender in the reproductive rights movement. *The fight for reproductive freedom. * p.&nbsp;6-8.

### Linkovi
* Menacing Feminism, Educating Sisters by Robert J. Hill   - As PDF file
* Transfeminism: Let Her Rip by Hanne Blank  
* Transfeminism - Broadening the Range of Feminism by Jelena Postic 

## Vanjske veze
* Intersex Society of North America
* Vancouver Rape Relief
Lezbijski feminizam

**Lezbijski feminizam** je pokret koji se razvio u Sjevernoj Americi i Zapadnoj Evropi 1970-ih i 1980-ih kao struja unutar feminizma koja je držala kako heteroseksualnost predstavlja jednu od institucija patrijarhata, te je žene, žele li se osloboditi ugnjetavanja, moraju odbaciti, odnosno prihvatiti lezbijstvo. Lezbijske feministkinje drže da je lezbijstvo stvar izbora, a ne seksualne orijentacije, te da njegovo prakticiranje znači čin otpora prema patrijarhalnom muškom ugnjetavanju.

Najpoznatije teoretičarke i aktivistice lezbijskog feminizma su Rita Mae Brown, Adrienne Rich, Audre Lorde, Marilyn Frye, Mary Daly, Sheila Jeffreys i Monique Wittig.

Često se smatra kako je lezbijski feminizam nastao zbog razočaranja lezbijki svojim položajem unutar šireg feminističkog pokreta, odnosno pokreta za prava homoseksualca.

Lezbijske feministkinje su, u većoj ili manjoj mjeri, suprostavljene sadomazohističkoj praksi, kao i transrodnosti, transsekusalcima i transvestitima koje drže invazijom na ženski identitet.

Uz lezbijski feminizam se često vezuju radikalni feminizam i separatistički feminizam, dok se po pitanju kulture to često vezuje uz amazonski feminizam.

## Napomene

## Povezano
* Lezbijka
* Lezbijska naučna fantastika

## Vanjske veze
* Lesbian Feminism  at the GLBTQ encyclopedia of gay, lesbian, bisexual, transgender and queer culture.
* Lesbian Feminism  at the GLBTQ encyclopedia of gay, lesbian, bisexual, transgender and queer culture.
* 1970s Lesbian Feminism: An Overview, History, Bibliography & Guide 
* Sarah Lucia Hoagland lesbianfeminist and author of Lesbian Ethics.
* Guardian interview with Sheila Jeffreys, July 5, 2005.http://books.guardian.co.uk/departments/politicsphilosophyandsociety/story/0,6000,1519268,00.html
Postmoderni feminizam

**Postmoderni feminizam** je grana feminizma, uglavnom vezana uz teoriju koja je nastoji spojiti s postmodernom i post-structuralističkom teorijom. Od ostalih grana feminizma se razlikuje po tome što smatra kako je spol ništa drugo do društvena konstrukcija temeljena na jeziku. Glavna zagovornica je Judith Butler, koja ju je 1990. godine opisala u svojoj knjizi *[[Gender Trouble]]*, temeljenoj na radovima Simone de Beauvoir, Michela Foucaulta i Jacquesa Lacana. Butler kritizira ostale feminističke pravce koji održavaju razliku između (biološkog) spola i (društveno konstruiranog) roda.

## Povezano
* Cyborg feminism
* Individualistički feminizam
* Judith Butler
* Luce Irigaray 
* Julia Kristeva
* Donna Haraway

## Bibliografija
* Susan H. Williams and David C. Williams "A Feminist Theory of Malebashing" published in *Michigan Journal of Gender & Law*, 4 Mich. J. Gender & L. 35 (1996)
Gojazni feminizam

**Gojazni feminizam** (engleski: *Fat feminism*) ili **gojazno-pozitivni feminizam** (engleski: *fat-positive feminism*) je struja koja se javila unutar šireg feminističkog pokreta i čiji zaovornici tvrde da su gojazne žene predmet društvene diskriminacije, te samim time u neravnopravnom položaju u smislu obrazovanja i zapošljavanja. Pokret je nastao još 1970-ih, u doba feminizma drugog vala, ali je tek nedavno postao šire prihvaćen, slično kao i pokret za prihvaćanje gojaznosti.

Zagovornici gojaznog feminizma tvrde da su žene genetski predodređene da imaju više tkiva od muškaraca, te samim time sklonije gojaznosti, a time i diskriminaciji na osnovu tjelesne mase. Također se navodi da se gojaznost češće javlja kod žena koje pripadaju manjinskim grupama, odnosno siromašnijim ženama, pa se tako preko diskriminacije na osnovu tjelesne mase nastavlja spolna, rasna i klasna diskriminacija u društvu.

Čest predmet napada zagovornika gojaznog feminizma jest "ideal" ženske figure koga agresivno promoviraju masovni mediji, a pogotovo modna industrija sa supermodelima koji imaju 23 % manje tjelesne mase od prosječne žene, a čiju figuru ima samo 5 % ženske populacije. Takav nerealni ideal je razlog zbog 95 % svih dijeta propada, odnosno razvijaju se poremećaju kao anoreksija i bulimija, često sa smrtnim posljedicama.

## Povezano
* Image tijela
* Pokret za prihvaćanje gojaznosti
* Fizička privlačnost
* Fitness
* Pro-ana
* Gojaznost

## Izvori

## Vanjske veze
* UK size acceptance site 
* Fat Feminist Herstory, 1969-1993: A Personal Memoir by Karen W. Stimson
* Fat and Feminist Large Women's Health Experiences
* The Web of Size Acceptance: Internet Resources for Exploring a Feminist Issue 
* Fat Feminism: Politics and Perspective
* Love Your Body 
* Recent Lawsuits about Fat Discrimination
Novi feminizam

**Novi feminizam** je izraz kojim se označava konzervativna, pretežno katolička struja unutar feminizma koja propovijeda jednakost, ali i komplementarnost žena i muškaraca u društvu. Novi feminizam se smatra dijelom diferencijalnog feminizma koji smatra kako su žene zbog svojih karakteristika predodređene za određene uloge u društvu, prvenstveno majčinstvo.

Pokret je svoje začetke imao u Velikoj Britaniji 1920-ih kao svojevrsna reakcija na uspjehe sufražističkog pokreta, odnosno spoznaju da politička i pravna jednakost sama sa sobom nije donijela poboljšanje položaja žena. Tzv. **Nove feministkinje** su se zalagale za radno i socijalno zakonodavstvo koje bi ženama dalo preferencijalni tretman, odnosno olakšalo im da obavljaju svoje majčinske i obiteljske poslove. Taj je pokret imao svoje pristaše u Njemačkoj, od kojih je najpoznatija Helene Stöcker.

Međutim, pokretu je najvći poticaj dao papa Ivan Pavao II svojim predavanjima između 1979. i 1984. koja su danas sabrana u zbirku zvanu *[[Teologija tijela]]*. U njoj je iznio stav da su muškarci i žene komplementarni jedni drugima kao ljudska bića, te pozvao žene da ponovno počnu cijeniti svoj "ženski genij" koji se održavaa kroz status majke i njegovateljice.

Najpoznatije pristaše pokreta su Pia de Solenni, Janet E. Smith, Katrina Zeno, Elizabeth Fox-Genovese, Colleen Carroll Campbell, Mary Beth Bonacci, Sister Prudence Allen, Alice von Hildebrand, Kimberly Hahn i Mary Ellen Bork. Iako je nastao među katolicima, pokret se proširio i na pripadnice drugih vjera, pa mu pripadaju židovska autorica Wendy Shalit i protestantska aktivistica Enola Aird. Neki ga nazivaju i *feminizmom četvrtog vala*.

Novi feminizam je žestoko kritiziran od strane drugih dijelova feminističkog pokreta, dijelom zato što je stvoren zbog patrijarhalne organizacije kao Katolička crkva, a dijelom zato što se protivi abortusu i kontroli rađanja.

## Napomene


## Povezano
* Pro-life feminizam
* Prirodno planiranje porodice

## Literatura
* *Women in Christ: Toward a New Feminism.* Edited by Michele M. Schumacher. Cambridge, UK: Wm B. Eerdmans Publishing Co., 2004.*
* *"Feminism is Not the Story of My Life"* by Elizabeth Fox-Genovese
* *Every Woman's Journey: Answering "Who Am I?" For the Feminine Heart* by Katrina J. Zeno
* *God's Call to Women: Messages of Wisdom and Inspiration,* Edited by Christine Anne Mugridge. Ann Arbor: Servant Publications, 2003.
* *Essays on Woman'' by Edith Stein (Sister Teresa Benedicta of the Cross Discalced Carmelite). 2nd ed. Translated by Freda Mary Oben. Washington DC: Institute of Carmelite Studies Publications, 1996.

## Vanjske veze
* The New Feminism 
* Women for Faith and Family 
* ENDOW - Educating on the Nature and Dignity of Women
* Women of the Third Millennium 
* Feminine Genius: Authentic Catholic Womanhood
* The Motherhood Project 
* Feminists for Life
* "Christian Feminism: A Fuller View of Woman" by Pia de Solenni
* "Catholic and Feminist: Can One Be Both?" by Elizabeth Fox-Genovese
Pro-life feminizam

**Pro-life feminizam** (doslovno *Feminizam za život*) je naziv kojim se opisuju feministički pojedinci i organizacije kojima je zajedničko protivljenje praksi abortusa. Pro-life feministkinje drže da abortus ne predstavlja nikakvo žensko pravo, nego da umjesto toga predstavlja instrument kojim se žene traumatiziraju i drže u podređenom položaju. Na abortus se gleda kao na nasilni čin od koga profitira društvo u cjelini, na račun traumatizirane i obogaljene žene.

Pro-life feminizam je povezan s novim feminizmom, kao i pro-life pokretima koji se zalažu za zabranu abortusa iz vjerskih, etičkih i medicinskih razloga.

Najpoznatija pro-life feministička organizacije je Feminists for Life, čija je glasnogovornica Emmyjem nagrađena glumica Patricia Heaton. Članice pokreta uključuju i Normu McCorvey, ženu koja je svojevremeno pokrenula parnicu zvanu *[[Roe vs. Wade]]*, koja je rezultirala legalizacijom abortusa na teritoriju SAD.

## Povezano

* Elizabeth Cady Stanton
* Susan B. Anthony
* Novi feminizam

## Napomene

## Literatura
* * Prolife Feminism Yesterday & Today.* Second & greatly expanded edition. Edited by Derr, Naranjo-Huebl, & MacNair (2005, )
* *The Cost of 'Choice': Women Evaluate the Impact of Abortion* edited by Erika Bachiochi (2004, )
* *Prolife Feminism Yesterday and Today.* edited by Derr, Naranjo-Huebl, and MacNair (1995, )
* *Pro-Life Feminism: Different Voices* edited by Gail Grenier-Sweet (1985, )
* *Swimming Against the Tide: Feminist Dissent on the Issue of Abortion* edited by Angela Kennedy (1997, )

## Vanjske veze
### Porška
* Feminists for Life
* Feminism & Nonviolence Studies Association
* Susan B. Anthony List
* Quotes from Modern Pro-Life Feminists
* Pat Goltz's pro-life feminism page
* Quotes from modern pro-life feminists
* Jeannine Parvati Baker's articles on abortion, feminism, female spirituality, and the Goddess
* Links to pro-life feminist pages
* Lynnes pro-life feminist page
* Pro-Life Feminism Ribbon Campaign
* The Feminist Sell-Out - članak Daphne Clair de Jong o pro-life feminizmu, tisakn u New Zealand Listeneru

### Kritika
* Feminists for (Fetal) Life ; Katha Pollitt, *[[The Nation]]*: kritika organizacije Feminists for Life i pro-life feminizma
Amazonski feminizam

**Amazonski feminizam** je izraz kojim se označava dominacija ženskog akcijskog junaka u popularnoj kulturi u posljednjoj četvrtini 20. vijeka, a koju mnogi stručnjaci smatraju odrazom feminizma.

U užem smislu se pod tim izrazom podrazumijevaju nastojanja da žene ostvare jednakost i/li nadmoć nad muškim spolom tako što se uključuju u tradicionalno muške aktivnosti kao što su lov, ekstremni sportovi, body building, borilačke vještine, vojska i sl.

## Historija

Poreklo termina „amazonski feminizam“ vezuje se za različite izvore, uključujući Tomasa Gramstada. On je težio ka tome da poveže jedinstveno viđenje heroizma Ajn Rand i tada modernu feminističku ideologiju amazonskog koncepta. Ovo je delimično inspirisano knjigom „Potraga za ženom ratnicom“ ().

Početkom sedamdesetih godina 20. veka Glorija Stajnem skrenula je pažnju javnosti na ovaj koncept navodeći akcionu heroinu Čudesnu ženu () kao feminističku ikonu i kritikujući Di-Si Komiks 1968. zbog promene moći ove strip junakinje. Nakon kritika Stajnemove, Di-Si je odlučio da Čudesnoj ženi vrati nekadašnje moći (laso istine, neuništive rukavice i druge), a njena popularnost među mladim čitateljkama počela je da raste.

## Primjeri amazonskog femninizma u popularnoj kulturi
### Televizija/strip
* Xena
* Wonder Woman
* Chyna
* She-Hulk
* Buffy the Vampire Slayer

### Filmovi
* *[[Faster, Pussycat! Kill! Kill!]]*
* *[[Terminator 2]]*
* *[[Aliens]]*
* *[[G.I. Jane]]*
* *[[King Arthur (2004)]]*

## Povezano
* Amazonke
* Heroina
* Superheroina
* Muškobanja
* Boginja
* Pokret boginja
* Matrijarhat
* Žene u oružanim snagama

## Reference

## Literatura
* 

## Vanjske veze
* On The Trail of the Women Warriors  - Lyn Webster Wilde is the author of the book with the same title.
* Lothene Experimental Archaeology  - Women as warriors in history.
* Real Knockouts: The Physical Feminism of Women's Self-Defense - An interview with the author of the book with the same title.
* The Amazon Connection - A guide to online resources about Amazons, aiming to cover the entire spectrum of meaning that has been attributed to the term Amazon.
* Amazons International - A newsletter dedicated to the image of the Amazon or female hero in fiction and in fact, in art and literature, in the physiques and feats of female athletes, and in gender-related and sexual orientations.
Liberalni feminizam

**Liberalni feminizam**, za koga se ponekad koristi izraz "feminizam srednje struje", je ogranak feminističkog pokreta koji nastoji postići jednakost muškaraca i žena u društvu kroz političku i pravnu reformu. Prema liberalnim feministkinjama sve žene su u stanju vlastitim naporima postići jednakost s muškarcima, pa se ona može dogoditi bez da se promijeni društvena struktura. Liberalne feminstkinje se, kao i druge feministkinje, zalažu za reproduktivna prava, pravo glasa, pravo na obrazovanje, jednakost u plaćama, porodiljne dopuste, dječje doplatke, posebno zdravstveno osiguranje te borbu protiv porodčnog nasilja.

Liberalni feminizam se obično vezuje uz širu ideologiju liberalizma, ali i uz feminizam drugog vala i radikalni centar.

Liberalni feminizam je od 1970-ih pod udarom drugih feminističkih pravaca, najčešće radikalnog feministkinja kojim im spočitavaju *de facto* zalaganje za *status quo*, odnosno činjenicu da su žene u SAD i drugim državama u podređenom položaju usprkos *de iure* jednakosti. Radikalne feministkinje drže da se žene mogu osloboditi jedino radikalnim preobražajem društva, odnosno ukidanjem patrijarhalnih institucija uključujući državu.

Liberalni feminizam je i pod udarom od strane feminizma trećeg vala koji mu spočitava zanemarivanje interesa žena koje pripadaju manjinskim grupama, kao i socijalističkog feminizma koji smatra kako žene neće biti slobodne dok bude klasne nejednakosti.

## Ličnosti i organizacije
### Ličnosti
* Betty Friedan 
* Gloria Steinem
* Rebecca Walker
* Naomi Wolf

### Organizacije
#### SAD
* National Organization for Women
* Feminist Majority Foundation
* Ms. Magazine

## Napomene