Gledište (budizam)

**Gledište** (pali: *diṭṭhi*, sanskrt: *dṛṣṭi*) je središnji pojam budizma. Gledište nije prosta zbirka stavova, već pokretačko tumačenje iskustva koje intenzivno oblikuje misli, utiske i delanje.

Buda generalno preporučuje nevezivanje za gledišta. On posebno savetuje ne zauzimanje stanovišta povodom večitih metafizičkih pitanja, koja su suštinski nemisliva, jer to ne vodi oslobođenju uma, što je isključivi cilj njegovog učenja.

U budizmu se ispravno gledište (*sammā diṭṭhi*) smatra prvim korakom budističkog puta. Buda u svojim govorima pominjao sledeće stavove koji pomažu nevezivanju za gledišta: nastojanje na direktnom iskustvu umesto oslanjanja na mišljenja, oslobađanje od predubeđenja, izbegavanje brzog zaključivanja, otvorenost za razna objašnjenja, spremnost za promenu mišljenja ako je protivno činjenicama, itd.

## Etimologija

Pali reč *diṭṭhi* bukvalno znači viđenje, gledište, teorija, nazor. Etimološki je srodno grčkom pojmu doksa. Ponekad se prevodi i kao stanovište.

## Budino učenje
### Štetnost gledišta

Buda ukazuje na opasnost koja se krije u našim gledištima. Pogrešna gledišta prvo utiču na naš sistem vrednosti, a potom rađaju pogrešne reči i postupke. Buda ovo vidi kao uzrok svih drugih nevolja:

Buda posebno insistira na nevezivanju za sopstvena gledišta, odnosno na njihovom lakom napuštanju:

Prema Budinim rečima, svrha ispravnog uvida je odvratnost, a svrha odvratnosti napuštanje strasti. U kasnijoj budističkoj tradiciji, prvi korak na putu ka probuđenju je ispravno gledište.

### "Džungla" metafizičkih gledišta

Takođe, Buda je govorio da večita metafizička pitanja treba jednostavno odložiti na stranu:

To posebno važi za spekulativna gledišta koja ometaju asketsku praksu:

Buda je objasnio da on ne zastupa nikakva gledišta povodom tih pitanja, jer to ne vodi cilju: oslobođenju od strasti, probuđenju i nirvani. On iznova podseća da se bavi pitanjima "o bolu, o na­stanku bola, o prestanku bola, o putu koji vodi do prestanka bola." Stoga, ta gledišta treba jednostavno odložiti na stranu, jer doprinose patnji.

### "Džungla" gledišta o sopstvu

Iako je Buda žestoko kritikovao ideju sopstva, takođe nije zauzimao suprotno stanovište, da sopstvo ne postoji. On je sva ta stanovišta nazivao "džunglom gledišta" koje stoje kao prepreka na putu oslobođenja uma:

## Tumačenja

Plemeniti osmostruki put počinje ispravnim gledištem. U jednom govoru Buda čitav put poredi sa kočijom, a ispravno gledište s konjima koji je vuku.

Pod pogrešnim gledištem (*miććha diṭṭhi*) Buda podrazumeva gledište koje nas udaljava od poštovanja moralnih načela, koje poriče da postoji korist od činjenja dobrih dela. Vođeni takvim gledištem, ubeđeni smo da nema svrhe biti darežljiv, požrtvovan, poštovati svoje roditelje, porodicu, da naša dobra ni loša dela nemaju nikakve posledice. To nas onda može navesti na razne neodgovorne, čak bezobzirne postupke, kojima ugrožavamo druge, ali i sebe same.

Još jedna varijanta lošeg gledišta koju pominje Buda je čvrsto držanje nekog mišljenja, insistiranje da je samo ono ispravno, dok su druga pogrešna. U želji da zadovoljimo svoj ego lako se upuštamo u rasprave i sukobe.

## Literatura
* 
* 
* 

## Izvori

## Povezano
* Um (budizam)
* Nemislivo
* Plemeniti osmostruki put

## Vanjske veze
* Bhikkhu Bodhi, Ispravno razumevanje (''samma ditthi'')