open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Hrvoje Hribar

**Hrvoje Hribar** (Zagreb 1962) hrvatski je režiser, scenarist, pisac radio drama i filmski kritičar poznat po filmu *[[Što je muškarac bez brkova]]*, ali i kao drugi direktor Hrvatskog audiovizuelnog centra (HAVC). Diplomirao je historiju umjetnosti i komparativnu književnost, kao i filmsku režiju na ADU. Tokom studija objavljuje eseje i kolumne u Nomadu, Studentskom listu, Gordoganu, Novom prologu, Radiju 101.

Kraj njegovog mandata na čelu HAVC su obilježile kontroverze vezane uz korupciju, ali i prosvjedi desničarskog dijela javnosti i struke zbog toga što je HAVC navodno financirao dokumentarni film u kome se sugerira da je Hrvatska vojska bila odgovorna za neke ratne zločine u Domovinskom ratu. Zbog svega toga te zbog nepovoljnog mišljenja Državne revizije o radu HAVC-a, Hrvoje Hribar je dao ostavku na mjestu ravnatelja Centra.

Dio njegove djece također se bavi ili se bavio filmom (Sara Hribar, Vid Adam Hribar, Hana Hribar).

## Filmografija
* *[[Hrvatske katedrale]]* (1992)
* *[[Puška za uspavljivanje]]* (1997)
* *[[Svijet je velik]]* (1999) – dokumentarni
* *[[Bil jedon]]* (2001) – dokumentarni
* *[[Što je muškarac bez brkova]]* (2005) – prema književnom djelu Ante Tomića

## Reference

## Vanjske veze
*
Wace

**Wace** ( ?, oko 1100.- Jersey (Kanalski otoci), umro nakon 1174.) bio je Anglo-normanski pjesnik poznat kao autor dviju kronika u stihovima; *Roman de Brut* (1155.) i *Roman de Rou* (1160.–74.), koje je tako nazvao po legendarnim osnivačima i liderima Brita i Normana .

## Biografija

*Roman de Rou* je naručio engleski kralj Henry II, koji je negdje još prije 1169. osigurao smještaj Waceu u samostanu Bayeux na sjeverozapadu Francuske. To djelo je možda bilo posvećeno Henryjevoj kraljici, Eleanori od Akvitanije. 
Napisano stihovima simetričnog osmerca, djelo je romantična parafraza poznate pseudohistorije Geoffreya od Monmoutha - *[[Historia Regum Britanniae]]*. *Roman de Rou* kronološkim redom prati historiju Britanije od njenog legendarnog osnivača Bruta Trojanskog, Enejinog pra-praunuka.

Wace je dodao puno mitoloških dodataka, uključujući priču o Vitezovima Okruglog stola, što je doprinijelo povećanju popularnosti legende o Kralju Arthuru. Wace je u stihovima po tadašnjoj španjolskoj modi - aleksandrinama, ispričao historijat normanskih kneževa od doba Vikinga Rolla  (nakon 911.) do vremena Roberta II od Normandije (1106). Njegov rad na djelu prekinuo je Henry II1174. povjerivši njegov završetak nekom Beneeitu, koji je cijelo vrijeme pisao rivalsku verziju, pa je Wacev rad ostao nedovršen.

Njegovo prvo djelo *Roman de Brut*, svojim je stilom utjecalo na kasnije stvaraoce poema, naročito na Anglo-normanskog autora *Priče o [[Tristan]]u*, Thomasa od Britanije, i još više na engleskog pjesnika Layamona i njegovu poemu *Brut*, nastalu oko 1200.

## Reference

## Vanjske veze

* ''Wace'' na portalu Encyclopædia Britannica
Keltski jezici

**Keltski jezici ** (engleski: *Celtic languages*; ISO 639-2 i 639-5 ) su ogranak indoevropske jezične porodice, koji su se govorili u velikom dijelu Zapadne Evrope u rimsko i predrimsko doba, a danas se govore uglavnom na Britanskim otocima i u Bretanji na sjeverozapadu Francuske. Keltski jezici se na kronološkoj i geografskoj bazi dijele na dvije grupe,  poznate kao kontinentalne i otočke.

## Kontinentalni keltski jezici

Kontinentalni keltski je generički naziv za jezike koji su poznati u Klasičnoj filologiji kao Keltski i Gelski; u različitim vremenima u razdoblju od otprilike 1.000 godina (otprilike 500. pne. do 500.), rasprostirali su se na teritoriju koji se protezao od Galije do Iberije na jugu i Galatije na istoku. Veliki dio dokaza za kontinentalni keltski sastoji se od imena ličnosti, plemena i naselja zabilježenih od grčkih i latinskih pisaca. Samo u Galiji i u Sjevernoj Italiji su pronađeni natpisi, ali je njihovo tumačenje u većini slučajeva upitno.
Obzirom na prirodu tih dokaza, znanje o tim jezicima je uglavnom ograničeno na zvukovni sistem i mali dio vokabulara, pa se nemogu donijeti nikakvi konkretni zaključci
o historijskom razvoju ili razlikama među njima.

## Otočki keltski jezici

Otočni keltski odnosi se na keltske jezike rasprostranjene po Britanskim otocima i na bretonski koji se govori u Bretanji na sjeverozapadu Francuske.

## Lista keltskih jezika
Pojedini naučnici ovu jezičku grupu, dijele na kontinentalne keltske jezike i otočke keltske jezike, tvrdeći da su razlike između galskih i britonskih jezika nastale nakon odvajanja jezika od kontinentalne grupe. Druga grupa naučnika razlikuje P-keltski i Q-keltski, gde su svi kontinentalni keltski jezici osim keltiberskog svrstani u P-keltsku grupu.

Po P- Q klasifikaciji prvi jezik koji se izdvojio iz protokeltskog je bio galski, budući da ima neke arhaične karakteristike. Po kontinentalno-otočkoj klasifikaciji do razdvajanja galskih i britonskih jezika došlo je tek nakon kontinentalno-otočke podjele.

### Kontinentalni/Otočki

* Protokeltski
** Kontinentalni keltski
*** Galski
**** Lepontski
**** Norijski
**** Cisalpinski galski
**** Galatski
*** Keltiberski
** Otočki keltski
*** Gelski
**** Arhaični irski
**** Staroirski
***** Srednjovjekovni irski
***** Irski
***** Škotski gelski
***** Manski
*** Britonski jezici
**** Piktski
**** Britski
***** Ivernijski
***** Kambrijski
***** Starovelški
****** Srednjovjekovni velški
******* Velški
***** 
****** Bretonski
****** Kornijski

### P-keltski/Q-keltski
Po P/Q klasifikaciji, keltska jezična porodica bila bi organizirana ovako:

* Protokeltski
** 
*** Galski
**** Lepontski
**** Norijski
**** Galatski
*** Britonski
**** Kambrijski
**** Piktski
**** Starovelški
***** Srednjovjekovni velški
****** Velški
**** 
***** Bretonski
***** Kornijski
** 
*** Keltiberski
*** Gelski
**** Arhaični irski
**** Staroirski
**** Srednjovjekovni irski
***** Irski
***** Škotski gelski
***** Manski

## Reference

## Vanjske veze

* ''Celtic'' 
* ''Celtic languages''
Sreten Mokrović

**Sreten Mokrović** (Zagreb, 1957.) je hrvatski kazališni, televizijski i filmski glumac.

## Filmografija
### Televizijske uloge
* "Crno-bijeli svijet" kao Jura (2015.-2016.)
* "Stipe u gostima" kao inspektor Maras (2014.)
* "Loza" kao Kuzma (2011.-2012.)
* "Mamutica" kao Božidar "Božo" Kovačević (2008.-2010.)
* "Dobre namjere" kao inspektor Boban (2007.-2008.)
* "Odmori se, zaslužio si" kao Ante Grmić (2006.)
* "Kad zvoni?" kao policajac (2005.)
* "Putovanje u Vučjak" kao Gavrić (1986.)
* "Nepokoreni grad" kao Albin (1982.)
* "Kontesa Dora" kao Miroslav Krleža (1993.)

### Filmske uloge
* "Korak po korak" kao Tomo Kralj (2011.)
* "Welcome" kao otac (2010.)
* "Reciklus" kao kolega (2008.)
* "Mrtvi kutovi" kao inspektor Neno (2005.)
* "Duga mračna noć" (2004.)
* "Slučajna suputnica" kao Zima (2004.)
* "Svjedoci" kao doktor (2003.)
* "Konjanik" kao Ismail (2003.)
* "Ne dao Bog većeg zla" kao razrednik (2002.)
* "Je li jasno, prijatelju?" kao Somi (2000.)
* "Četverored" kao Franta Podolnik (1999.)
* "Tri muškarca Melite Žganjer" (1998.)
* "Treća žena" (1997.)
* "Rusko meso" (1997.)
* "Putovanje tamnom polutkom" kao policajac (1995.)
* "Isprani" (1995.)
* "Mrtva točka" (1995.)
* "Noć za slušanje" (1995.)
* "Zlatne godine" kao Pjer (1992.)
* "The Sands of Time" kao stražar Fuente (1992.)
* "Papa mora umrijeti" (1991.)
* "Fatal Sky" kao prodavač novina (1990.)
* "The Forgotten" kao policajac (1989.)
* "The Great Escape II: The Untold Story" kao Wielenov asistent (1988.)
* "Intrigue" (1988.)
* "The Dirty Dozen: The Fatal Mission" (1988.)
* "Eter" (1985.)
* "Daj što daš" kao Zoran (1979.)

### Sinkronizacija
* "Conan pustolov" kao Conan barbarin (1997.)

## Vanjske veze
*
*Stranica na Zekaem.hr
Ne zaboravi me

***Ne zaboravi me***, također poznat pod naslovom ***Fergismajniht***) je hrvatski televizijski film snimljen 1996. godine u režiji Jakova Sedlara. Predstavlja adaptaciju kazališnog komada *[[Plavi Božić]]* Nina Škrabea koji je također sa Sedlarom napisao scenarij. Po žanru je mješavina drame i ljubavnog filma, a radnja prikazuje kako se grupa prijatelja okuplja nakon mnogo godina i prisjeća vlastitog odrastanja u Zagrebu 1960-ih, odnosno kako je nastojala prigrliti moderne zapadne vrijednosti pod jugoslavenskom komunističkom vlašću. *Ne zaboravi me* je snimljen neposredno nakon *[[Gospa (film)|Gospe]]*, odnosno u doba vladavine predsjednika Franje Tuđmana čiji je sin Miroslav Tuđman posredno sudjelovao u produkciji. *Fergismajniht* je okupio niz uglednih glumačkih imena u sporednim ulogama (Ena Begović, Senka Bulić, Boris Buzančić, Đuro Utješanović), ali i neke slavne ličnosti u cameo ulogama, među kojima su najpoznatiji karataški prvak Enver Idrizi i balerina Almira Osmanović. Kritičari, međutim, nisu bili impresionirani, prije svega zamjerajući lošu režiju, te je *Fergismajniht* dugo vremena bio sinonim za najgore ili jedno od najgorih ostvarenja u povijesti hrvatske kinematografije.

## Uloge

Ostale uloge &nbsp;▼




## Nagrade
Zlatnu arenu na Pulskom filmskom festivalu za scenarij (Nino Škrabe) i zvuk (Mladen Pervan).

## Napomene

## Vanjske veze
*Gradsko kazalište Jastrebarsko  Dramska družina Tomo Mikloušić, "Fergismajniht"

## Vanjske veze
*
Treća žena

***Treća žena*** je hrvatski crno-bijeli igrani film snimljen 1997. godine u režiji Zorana Tadića. PO žanru je mješavina drame i trilera, a predstavlja remake znamenitog britanskog filma *[[The Third Man|Treći čovjek]]*. Radnja je smještena u Zagreb u jesen 1991. za vrijeme Domovinskog rata. Protagonistica, čiji lik tumači Ena Begović, je hrvatska novinarka koja iz Australije dolazi u Hrvatsku na poziv svoje prijateljice za koju se utvrdi da je poginula u prometnoj nesreći, ali čije sumnjive okolnosti potaknu istragu koja u zračnim uzbunama i zamračenjima pogođenom gradu donosi brojne opasnosti.

Scenario za film je napisao Tadićev stalni suradnik Pavao Pavličić, koji je nastojao što vjernije slijediti britanski original, mada je također napravio brojne izmjene; tako je dijelu likova promijenjen spol, a hladnoratovska podjela u poratnom Berlinu zamijenjena suparništvom civilne i vojne policije. Dio kritičara, pogotovo lijeve i liberalne orijentacije, je zamjerio autorima što su, na ne previše uvjerljiv način, glavne negativce od krijumčara lijekova u originalu transformirali u trgovce organima kojima kao paravan služi diplomatski imunitet humanitarnih nevladinih organizacija. To se tumačilo izrazom neprijateljstva tadašnje vlasti predsjednika Franje Tuđmana prema institucijama civilnog društva, koje je izraz našlo i u sadržaju filma.

## Uloge

Ostale uloge &nbsp;▼




## Vanjske veze
*
Hit and Run (NCIS)

***Saobraćajna nesreća*** je 223. epizoda američke kriminalističke TV-serije *[[NCIS (TV serija)|NCIS]]*, premijerno prikazana na programu mreže CBS 29. januara 2013. godine.

Radnja epizode prikazuje ekipa istražuje saobraćajnu nesreću u kojoj su vojnik i žena pronađeni mrtvi, što tera Ebi da se seti svog "prvog slučaja".

## Vanjske veze
*
Arheološko nalazište Čarnok

**Arheloško nalazište Čarnok** nalazi se na južnim obroncima Telečke visoravni, u naselju Bačko Dobro Polje u opštini Vrbas, Srbija. Pripada kategoriji spomenika kulture od velikog značaja, upisan u centralni registar 1995. godine. Pokrajinski zavod za zaštitu spomenika kulture Novi Sad vodi lokalni registar. Arheološka iskopavanja vođena su u periodu od 1984. do 1991. godine i nastavljena u XXI vijeku. Pronađeni materijal pripada Latenskoj kulturi, prvenstveno periodu I vijeka p.n.e. Čarnok je najmlađe najočuvanije keltsko utvrđenje u Bačkoj, koju su tada naseljavali pripadnici plemena Skordisci. Na ovom prostoru bilo je još pet keltskih naselja.
### Naselje i nalazi
Utvrđeno je postojanje dva tipa naselja – otvorenog u prvoj fazi  i zatvorenog izgrađenog naknadno.
 
U prvoj fazi iskopan je spoljašnji rov i napravljen bedem od kompaktne žute zemlje (lijesa). Rov i bedem su široki 12 m. Bedem nije bio ojačan palisadama. Iz te faze (otvorenog naselja) pronađena je poluukopana zemunica sa bankom, nosivim stubovima i udubljenjem u funkciji ognjišta. U zemunici su pronađene fine keramičke zdjele sa S profilisanim obodom, zdjele koničnog oblika, amfore i pehari sa dvije drške. Gruba keramika je zastupljena loncima tipa situla, ukrašenim češljastom ornamentikom i lonci sa jezičastim drškama na trbuhu. Pronađene su i velike zdjele, prečnika 50 cm. peć od žute zemlje i originalni lonac za sušenje žita.

U drugoj fazi naselja, formiran je nadzemni horizontt i urađena fortifikacija. Iz tog perioda pronađen je je objekat pravougaonog oblika 6,5x4,0 m, urađen u tehnici prepleta i lepa. Tu se na banku nalazila kalotna peć i posudu koja se postavljala na peć i služila za sušenje žita. Tragovi gareži govore da je objekat stradao u požaru. Pronađena je siva latenska keramika i životinjske kosti. U finoj keramici su nađeni keramički materijali sličani onima u zemunici.

U najmlađoj fazi naselje je dobilo konačni izgled i bilo je podijeljeno na tri dijale: radionički dio, žitna tržnica na kojoj se trgovalo hranom i stambeni dio izgrađen od nadzemnih objekata. Keramički materijal je isti kao i u predhodnim fazama. Pronađeni su dijelovi pokućstva (tegovi za razboj, komadi žrvnja, brus i drugo). 
## Literatura
* 
## Reference
Shintaro Kurumaya

**Shintaro Kurumaya** (5. april 1992.) je japanski nogometaš.

## Statistika

## Reference

## Vanjske veze
*National Football Teams
Jun'ya Itō (fudbaler, rođen 1993.)

**Junya Ito** (9. mart 1993.) je japanski nogometaš.

## Statistika

## Reference

## Vanjske veze
*National Football Teams
Kontinentalni keltski jezici

**Kontinentalni keltski jezici** (engleski: *Continental Celtic languages*) je kolektivni  izraz za sve keltske jezike koji su govorili na evropskom kontinentu u željezno doba. Svi oni su izumrli u prvim vijekovima nove ere, tako da se ni danas ne zna njihov točan broj, ni razlike među njima.

Zna se da su se razlikovali su se od Otočkih keltskih jezika koji su se govorili po Britaniji i Irskoj. 

## Karakteristike i geografska rasprostranjenost

Sa sigurnošću se mogu identificirati samo tri različita jezika; 
* Keltiberski (Španjolska), 
* Lepontski (Sjeverna Italija) i 
* Galski (Francuska, Sjeverna Italija).  

Postoje arheološki i nešto malo onomastičkih dokaza da se keltski govorio na puno širem prostoru, od Britanskih otoka. Negdje nakon 500. pne. govornici keltskog živjeli su u današnjoj Španjolskoj i Portugalu, Francuskoj, Belgiji, južnim dijelovima Nizozemske i Njemačke, južnoj Poljskoj, Švicarskoj, Austriji, Sjevernoj Italiji, Češkoj, Mađarskoj, sjevernoj Hrvatskoj i Srbiji, Balkanu i sjevernoj Grčkoj.

Za cisalpinski galski, koji se govorio po Sjevernoj Italiji, danas se misli da je bio samo dijalekt galskog koji se govorio u Galiji. Isto vrijedi i za norijski  koji se govorio po Centralnoj i istočnoj Evropi.

U Keltskoj enklavi Galatiji u Maloj Aziji - se razvio i govorio galatski, za kog se nemože precizno odrediti dali je bio jezik ili dijalekt. 

Preživjeli arheološki ostaci sastoje se od natpisa na kamenu, olovu i keramici, ispisani su latinicom ili grčkim alfabetom. Neki su posvećeni bogovima i boginjama, drugi ljubavnim izjavama, a ima i magijskih. 
Oni su pronađeni samo po Galiji i u Sjevernoj Italiji, ali je njihovo tumačenje u većini slučajeva upitno.
Tako da se najveći dio dokaza za postojanje kontinentalnih keltskih jezika sastoji se od imena ličnosti, plemena i naselja zabilježenih od grčkih i latinskih pisaca. 

*Kontinentalni keltski* je vrlo brzo izumro u istočnoj Evropi, ali ne i najudaljenijoj enklavi u Maloj Aziji - Galatiji. Dokaz za to je je Pavlova Poslanica Galaćanima upućena ljudima, čija kultura već bila pod utjecajem Grčke, ali koji su još i tad vjerojatno zadržali nešto od svoje kulture. O tome svjedoče klasični autori, koji su dokumentirali mnoštvo imena toponima, čiji su keltski izvori jasni. Tako znamo da su svoje najveće sveto mjesto zvali - **Drunemeton**, što je značilo dru=hrast, nemeton=svetište.  

U svojim komentarima na Pavlovu Poslanicu sv. Jeronim (umro 419./420.) navodi da Galati i dalje govore gotovo istim jezikom kao i Kelti kod Triera. Kako se zna da je on boravio u oba kraja, njegov se komentar ne može odbaciti, ali ni uzeti kao apsolutni dokaz, jer on zapravo nije poznavao keltski. Po svemu sudeći historija *kontinentalnog keltskog* završila je kad je počeo razvoj Otočkih keltskih jezika. 

## Reference

## Vanjske veze

* ''Continental Celtic''
Canary (NCIS)

***Kanarinac*** je 224. epizoda američke kriminalističke TV-serije *[[NCIS (TV serija)|NCIS]]*, premijerno prikazana na programu mreže CBS 5. februara 2013. godine.

Radnja epizode prikazuje kad je MZIS uhvatio jednog od svetskih najtraženijih kiberterorista, oni otkrivaju da je on umešan u mnogo veći plan koji nisu očekivali.

## Vanjske veze
*
Život sa žoharima

***Život sa žoharima*** je hrvatski televizijski film snimljen 2000. godine. Radnja prikazuje život dvije sestre. Režirala ga je Suzana Ćurić a scenario je napisao Mislav Brumec.

## Uloge

## Vanjske veze
*
Sjećanje na Georgiju

***Sjećanje na Georgiju*** je hrvatska filmska komedija snimljena 2002. godine u režiji Jakova Sedlara, poznat kao jedan od kontroverznijih, ali i najneobičnijih ostvarenja hrvatske kinematografije na početku 21. stoljeća. Protagonist, koga tumači Boris Miholjević, je Dino Trelebuh, poznati glumac i prvak kazališta Tragedija, koga je upravo napustio homoseksualni ljubavnik Ivan Starčević (kojeg tumači Alen Liverić) a radi mladog Jurice Pavičića (čiji lik tumači Robert Plemić). Radnja prikazuje kako zapada u psihološku krizu, te mu niz poznanika pokušava pomoći sa savjetima.

*Sjećanje na Georgiju* je na premijeri izazvalo veliki skandal s obzirom da su neki od likova, prikazanih u negativnom svjetlu, nose imena stvarnih ličnosti kao što su Ivan Starčević, Nenad Polimac, Jurica Pavičić i Miljenko Jergović, a koja su kao kritičari žestoko osporavali dotadašnji Sedlarov rad. Skandal je postao još veći kada se ispostavilo da je film financiralo Ministarstvo kulture, odnosno nominalno lijeva vlada premijera Račana, a usprkos toga što je Sedlar zbog svojih radikalno desnih stavova bio njen žestoki kritičar. *Sjećanje na Georgiju* je, kao i svi dotadašnji Sedlarovi filmovi, usprkos tako stvorene kontroverze imao slabe rezultate u kino-dvoranama, dok su kritike bile neprijateljske.

## Uloge

## Izvori

## Vanjske veze
* 
* Profil na portalu Baza HR kinematografije
Tu (film)

**Tu** () je hrvatsko-bosanskohercegovački igrani film snimljen 2003. godine u režiji Zrinka Ogreste. Po strukturi je omnibus, a po žanru drama. Sastoji se od nekoliko priča koje međusobno povezuju zajednički likovi, a čija se radnja događa za vrijeme i poslije Domovinskog rata. *Tu*, koji se sadržajem i stilom nadovezivao na Ogrestine omiljene motive životnih gubitnika i društvenih marginalaca, dobio je pohvale od strane kritike, te Zlatnu arenu na Pulskom festivalu.

## Radnja

Film panoramira po društvenoj sredini: Desetak likova pratimo izdvojeno, na prvi pogled čak i nasumično, da bi se ponovo pojavili, ponekad i susreli. Galeriju marginalaca tvore umirovljenik, narkomanka, bivši ratnici, ljudi bez perspektive.

## Uloge

Ostale uloge &nbsp;▼




## Vanjske veze
* 
* http://www.adu.hr/index.php?option=com_partystaff&Itemid=&func=fullview&staffid=10
Big Wednesday

***Big Wednesday*** (, u Jugoslaviji prikazan pod naslovom ***Dan velikih valova***, je američki igrani film snimljen 1978. godine u režiji Johna Milliusa. Po žanru je mješavina drame i komedije, velikim dijelom inspirirana Milliusovim životnim iskustvima, odnosno odrastanjem na kalifornijskoj plaži Malibu gdje se bavio surfingom. Protagonisti, koje tumače Jan-Michael Vincent, William Katt i Gary Busey, su trojica mladića čiji se život okreće oko surfinga i međusobnog nadmetanja. Radnja započinje 1962. godine u vrijeme kada su tinejdžeri, potom prikazuje njihova nastojanja da izbjegnu regrutaciju u doba vijetnamskog rata 1965. godine, odnosno pogibiju jednog od njih 1968. godine, prije ponovnog susreta 1974. godine kada se kao odrasli, oženjeni ljudi prisjećaju jednog nevinijeg, ali zauvijek izgubljenog vremena.

Milliusu, koji je prije toga stekao ugled s akcijskim i pustolovnim filmovima, je *Big Wednesday* bio žanrovski neobičan film, ali je, prema vlastitim riječima, upravo zbog svojih surferskih iskustava bio uvjeren da je jedini koji ga može snimiti. S obzirom na sličnosti sa zapletom svojih filmova *[[Američki grafiti]]* i *[[Jaws|Ralje]]*, Milliusovi prijatelji George Lucas i Steven Spielberg su bili uvjereni kako će i *Big Wednesday* postati veliki hit Novog Hollywooda. To se, međutim, nije dogodilo, te je *Big Wednesday* propao u kino-dvoranama, a što se ponekad tumači lošom marketinškom strategijom studija Warner Bros. koji je naglasak stavljao na scene akcije, a manje na dramu i humor. Kritičari su, pak, bili uglavnom neprijateljski nastrojeni, što se ponekad tumači Milliusovim desničarskim stavovima, odnosno veličanjem mačizma i pozitivnom stavu prema Vijetnamskom ratu koga se tada američka javnost nastojala odreći.

## Uloge

* Jan-Michael Vincent ... Matt Johnson
* William Katt ... Jack Barlowe
* Gary Busey ... Leroy "The Masochist" Smith
* Patti D'Arbanville ... Sally
* Lee Purcell ... Peggy Gordon
* Sam Melville ... Bear
* Celia Kaye ... Bearova nevjesta
* Darrell Fetty ... Waxer
* Gerry Lopez ... sam sebe
* Hank Worden ... Shopping Cart
* Joe Spinell ... Psiholog
* Steve Kanaly ... Sallyn muž

* Barbara Hale ... Mrs. Barlow
* Fran Ryan ... Lucy
* Dennis Aaberg ... Slick
* Reb Brown ... Enforcer
* Arthur Rosenberg ... Službenik
* Janet Julian ... Djevojka na zabavi
* Charlene Roberts ... Djevojka na zabavi
* Frank McRae ... Narednik
* Perry Lang ... Visoki klinac
* Michael Talbott ... Hog
* Robert Englund ... Narator, Fly
* Keith Davis ... Ostrich
* John Sayles ... gost na zabavi (nenaveden)

## Izvori

## Vanjske veze
* 
* 
* ''Big Wednesday'' film review at Surfline web site
* ''Big Wednesday'' film trailer at YouTube
Kraljica noći

***Kraljica noći*** je hrvatski igrani film snimljen 2001. u režiji Branka Schmidta. Po žanru je drama. Radnja se događa u Osijeku 1968. godine. Protagonist, koga tumači Luka Dragić je mladi veslač od lokalne vlasti očekuju da im osvjetla obraz pred tadašnjim jugoslavenskim vođom Titom, ali koji zbog seksualnih frustracija to nije u stanju, a što će izazvati policijske pritiske na njegovu obitelj.

## Uloge

Ostale uloge &nbsp;▼




## Vanjske veze
* 
* Profil na portalu Baza HR kinematografije
Adventističko teološko visoko učilište

**Adventističko teološko visoko učilište**, visokoškolska privatna ustanova, sa sjedištem u Maruševcu, koja pod tim imenom djeluje od 2007. Prethodila mu je Visoka teološka škola koja je 1975. počela djelovati u Maruševcu nakon preseljenja teološkog seminara iz Rakovice kraj Beograda. Zatim je 1985. osnovan Adventistički teološki fakultet uvođenjem četverogodišnjeg studijskog programa. God. 2007. uveden je dodiplomski studij po bolonjskom sistemu u trajanju od tri godine. U suradnji s Teološkom visokom školom u Friedensauu izvodi izvanredni magistarski studij teologije od 2013.

## Dekani

* Janko Poljak (1977)
* Dragutin Matak (1995–98)
* Željko Porobija (2011–12)
* Igor Lorencin (2013–15)
* Zlatko Musija (2016)
* Radenko Džuver (od 2017)

## Povezano

* Kršćanska adventistička crkva

## Izvori

## Vanjske veze

* službeni website 
* *[http://atvu.org/wordpress/wp-content/uploads/2014/01/2013-Buletin-ATVU.pdf Nastavni plan i program dodiplomskog studija teologije, religije i kršćanske pedagogije i diplomskog studija teologije] * za ak. god. 2013./2014.
Bürkert

**Bürkert Fluid Control Systems** (Christian Bürkert GmbH & Co. KG), njemački je proizvođač uređaja za mjerenje i kontroliranje sistema za tekućine i plinove sa sjedištem u Ingelfingenu. Od osnivanja je u porodičnom vlasništvu.

## Historija
Bürkert je osnovao 1946. godine Christian Bürkert. Prvi proizvodi su bili temperaturni regulatori za inkubatore i šporete. Od 1950. godine se firma počinje prvenstveno baviti sistemima baziranim na tekućinama.

## Lokacije
Pored glavnog sjedišta u Ingelfingenu, Bürkert posjeduje fabrike u Njemačkoj (Criesbach, Gerabronn i Öhringen) i Francuskoj (Triembach-au-Val), sa više od 2.500 zaposlenih u čitavom svijetu. Firma je prisutna u 36 države svijeta sa 35 samostalnim firmama. Jedinstveni proizvodi i rješenja prilagođeni potrebama kupca se proizvode u 5 Systemhaus lokacije u Njemačkoj (Criesbach, Drezden, Dortmund), Americi (Charlotte, NC) i Kini (Suzhou).

## Proizvodi
Proizvodi i sistemi firme Bürkert se pronalaze u više od 300 različitih industrija kao što su pivnice, laboratorijska tehnologija, medicinsko inžinjerstvo i zračno-svemirska industrija. Proizvode se elektromagnetni ventili, regulacijski ventili, pneumatski ventili, senzori, kontroleri i mjerači masenog protoka i drugi proizvodi. Pored toga, Bürkert nudi sisteme i rješenja napravljena za potrebe kupca.

## Odjeli
Firma se dijeli na osnovu primjene svojih proizvoda na dijelove:
* Water
* Gas
* Hygienic
* Micro

## Izvori
Ajde, dan... prođi...

**Ajde, dan... prođi...** je hrvatski crno-bijeli igrani film snimljen 2006. godine, koji predstavlja dugometražni prvijenac Matije Klukovića, poznat po tome što je sniman kroz tri godine u potpuno nezavisnim produkcijskim uvjetima, s budžetom desetorostruko manjim od prosječnog igranog filma u Hrvatskoj, odbijen od Pulskog filmskog festivala, a da bi zatim osvojio nagradu za najbolji hrvatski film na Zagreb Film Festivalu te međunarodnu premijeru održao na prestižnom filmskom festivalu u Rotterdamu.

Dodatni interes javnosti polučio je činjenicom da ga je načinio autor bez formalnog filmskog obrazovanja te da je to prvi dugometražni igrani film u povijesti hrvatske kinematografije čiju filmsku fotografiju potpisuje žena (Bojana Burnać).

Nakon zagrebačke premijere u kinu Tuškanac 2007., pobire jednoglasne komplimente hrvatskih filmskih kritičara, između ostaloga nazivan *„...najvećim otkrićem hrvatske kinematografije od [[Ritam zločina|Ritma zločina]] [[Zoran Tadić|Zorana Tadića]] iz 1981.“* (Damir Radić, Nacional), *„...najzanimljivijim nezavisnim filmom nastalim posljednjih desetljeća“* (Nenad Polimac, Globus) te *„...potpuno drugačijim od bilo čega što se u Hrvatskoj trenutno snima“* (Jurica Pavičić, Jutarnji list).

## Radnja

Podnaslovljen kao *Dramski kolaž o ljudima koji imaju vremena*, Ajde, dan... prođi... prati dvadesetak likova različitih generacija.

Martin je mladi insomniak koji po treći put kreće u 8. razred osnovne škole; njegova majka (Martina) jedva čeka da ode u posjet mužu koji radi u Švicarskoj; u birtiji “Vegos” Martinu piće toči Konobarica opsjednuta razmještavanjem namještaja čime izluđuje svoje stanodavce; susjeda Sanja nakon pet godina vraća se iz Njemačke kod nepodnošljive Bake koja jedva čeka da umre te Dede kojemu je cilj oboriti rekord u navršenim godinama; Tamara je iskompleksirana Sanjina sestrična koja svojom pjesmom *“Ljudi koji imaju vremena”* osvaja prvu nagradu na županijskom natjecanju škola; Tamarina jedina prijateljica je Marta- potencijalna samoubojica iz razloga što nema razloga; Tamarini mentori su kazališna glumica Anita te stariji brat Matija koji sa svojim suputnikom Stjepanom autostopira po Europi i svijetu prodajući kopije slika pokojnoga oca; Martinova teta Jadranka i njen ljubavnik Alen pokušavaju stvoriti vezu baziranu na obostranom nepoštovanju; Martinova druga teta Ana otkriva malome tehnike uspavljivanja koju on prosljeđuje kolegama iz razreda, a jedna od njegovih mlađih kolegica je Karla, dvanaestogodišnja Anitina unuka koja promatra sve te starije ljude oko sebe pitajući se: *Zašto svi ti ljudi pričaju tako glasno i djeluju nezadovoljno?*

## Uloge

Ostale uloge &nbsp;▼




## Vanjske veze
*Službena stranica 
*
Muzejski brod

**Muzejski brod** ili **brod muzej** je brod koji je sačuvan, ali povučen iz aktivne službe, te pretvoren u muzej otvoren javnosti u obrazovne ili memorijalne svrhe. 

## Vanjske veze

* Historic Naval Ship Visitors' Guide (from the international Historic Naval Ships Association website)
Syfy

**Syfy**, ranije poznat kao **Sci-Fi Channel** ili **Sci-Fi**, je američka kablovska i satelitska TV-stanica čiji program sadrži uglavnom igrane filmove i TV-serije science fiction, fantasy i horor žanra, a odnedavno i reality i dokumentarne emisije vezane uz paranormalne fenomene. Osnovan je 1992. godine, a pripada poduzeću NBCUniversal Cable Entertainment Group koji je odjel kompanije NBC Universal u vlasništvu Comcasta.

## Vanjske veze

* 
* Syfy Games
* 
* 
*  The story of a failed Sci Fi Channel venture.
Sajlonci

**Ciloni** (također Sajlonci, orig. *Cylons*) kibernetička su civilizacija u ratu sa Dvanaest kolonija čovjeka u naučno-fantastičnoj franšizi Battlestar Galactica, kako u originalnoj seriji, tako i u prerađenoj seriji koja je počela 2003. godine.

Iako se priroda i porijeklo Cilona u mnogome razlikuje u ove dvije serije, u obje se pojavljuju cilonski napadači i centurioni, uobičajeno potičući sa baznih zvijezda (orig. *Basestar*).

### Originalna serija

Ciloni originalne serije mehanički su metalni modeli, koje je stvorila drevna, napredna reptilijanska rasa. Ova je stvorila robote kako bi im služili i održavali njihovo ogromno carstvo, te popunjavali vojne redove usljed naglog pada broja stanovništa koji je na kraju doveo do gotovo trenutnog izumiranja Cilona. 

### Nova serija

Ciloni nove Battlestar Galactice fundamentalno se razlikuju od Cilona originalne serije. U novoj verziji Cilone su stvorili ljudi kako bi im služili kao roboti radnici i vojnici. Kao i u originalnoj seriji, Ciloni unište gotovo čitavu ljudsku civilizaciju, te kroz duboki svemir krenu u potjeru za ostatkom čovječanstva koji je preživio u svemirskim brodovima. Za razliku od originalne serije, u novoj verziji postoji dvanaest cilonskih modela koji su gotovo istovjetni ljudskim bićima. Iako je fokus serije na ovim Cilonima u ljudskom obličju, pored humanoidnih modela postoje i Ciloni centurioni nalik onima iz originalne serije, često podrugljivo nazivani "tosterima" zbog svog metalnog tijela. Većina cilonske tehnologije zasnovana je na bioinžinjeringu, a ne na konvencionalnoj robotici.

Za razliku od uglavnom neobjašnjenih razloga genocidene misije Cilona originalne serije, osnovna motivacija cilonske rase u novoj seriji je religija. Oni smatraju da je ljudska rasa grešna, da predstavlja grešku u božijem stvaranju, te da samim tim ne "zaslužuje" da opstane. Cilonska monoteistička religija i njigov opis "Boga" u mnogome imaju sličnosti sa abrahamskom/ibrahimskom religijom.
Battlestar Galactica (brod)

**Battlestar ''Galactica*** () je fiktivni svemirski [[ratni brod]] koji predstavlja glavno mjesto radnje u TV-seriji *Battlestar Galactica* iz 1978. godine, odnosno njenom [[Battlestar Galactica (TV serija, 2004)|istoimenom remakeu]] iz 2003. godine. Riječ je o [[kapitalni brod|kapitalnom brodu]] [[Kolonijalna flota|Kolonijalne flote]], odnosno oružanih snaga [[Dvanaest Kolonija]], koji predstavlja svojevrsni ekvivalent i amalgam [[bojni brod|bojnog broda]] i [[nosač aviona|nosača aviona]] u modernim [[ratna mornarica|ratnim mornaricama]]. U obje serije *Galactica'' predstavlja jedinu "bojnu zvijezdu" () koja je uspjela preživjeti iznenadni sajlonski napad u kome je Dvanaest Kolonija uništeno, te oko koje se okupljaju civilni i drugi brodovi koje nose jedine preživjele ostatke čovječanstva na putu prema mitskoj trinaestoj koloniji Zemlji, koja bi trebala pružiti utočište od Sajlonaca.
Lista epizoda serije Ubice mog oca

***[[Ubice mog oca]]*** je srpska kriminalistička serija koja je premijerno emitovana na kanalu RTS 1 od 23. oktobra 2016. godine i prati rad inspektora Aleksandra Jakovljevića i njegovih kolega da reše ubistvo ćerke vlasnika društva "Sitilend" (sezona 1), poznatog pevača (sezona 2), uglednog lekara (sezona 3), ali i Jakovljevićeve lične napore da sazna ko mu je ubio oca. Prva sezona je emitovana od 23. oktobra 2016. do 1. januara 2017. godine, druga od 18. decembra 2017. do 5. marta 2018. godine, a treća od 12. novembra 2018. do 21. januara 2019. godine.

Serija broji 3 sezone i 33 epizode.

## Pregled




## Epizode
### Sezona 1 (2016–17)

### Sezona 2 (2017–18)

### Sezona 3 (2018–19)

### Sezona 4 (2020)

### Sezona 5 (TBA)
Predrag Antonijević je 2019. godine najavio da će serija imati i 5. sezonu.
Kad?

## Vanjske veze
* na stranici IMDb
Snivaj, zlato moje

***Snivaj, zlato moje*** je hrvatski igrani film snimljen 2005. godine u režiji Nevena Hitreca i po scenariju njegovog oca Hrvoja Hitreca. Po žanru je mješavina drame i komedije. Radnja započinje u Zagrebu na samom kraju Drugog svjetskog rata i prati sljedećih deset godina u životu mladića koji odrasta u radničkoj četvrti.

## Uloge

Ostale uloge &nbsp;▼




## Izvori

## Vanjske veze
*
Ubice mog oca (sezona 1)

Prva sezona TV-serije *[[Ubice mog oca]]* je počela prikazivanje na programu srpseke TV-mreže RTS 1 23. oktobra 2016. godine, a završila 1. januara 2017. godine. 

## Radnja sezone
Radnja počinje kada glavni junak, mladi inspektor beogradske policije Aleksandar Jakovljević, uprkos svom problematičnom ponašanju, dobija važan slučaj - ubijena je kćerka jedinica uglednog čoveka čija firma gradi najveći stambeno - poslovni kompleks u regionu. Istraga ide i u tom smeru ali, Aleksandar iako rastrzan svojim problemima, ništa ne ostavlja slučaju i kopa po svakom segmentu života ubijene devojke, nesvestan kojoj opasnosti se izlaže, jer je nekome stalo da se to ubistvo što pre zataška. Aleksandra muči i lični bol nad nikad rešenim ubistvom njegovog oca Mileta, takođe policijskog inspektora a kad otkrije da su oba ubistva možda povezana, za njega rešavanje ubistva mlade devojke postaje misija. Neće znati kome da veruje na tom putu, da li svom šefu i najboljem prijatelju pokojnog oca, načelniku policije Marjanoviću, da li kolegi Mirku ili dvema ženama u svom životu, Mariji - javnom tužiocu sa kojom je u vezi, dok mu se u srce ne uvuče mlada forenzičarka Jelena. Dok sve rizikuje i očajnički traga za istinom, neće znati koliko ona može da bude zapravo bolna...

## Uloge
### Glavna postava
*Vuk Kostić ... Aleksandar Jakovljević
*Tihomir Stanić ... Predrag Marijanović
*Marko Janketić ... Mirko Pavlović
*Nina Janković Dičić ... Jelena
*Katarina Radivojević ... Marija Radenković
*Elizabeta Đorevska ... Olja Jakovljević
*Slavko Štimac ... Sava

### Povremena postava

### Gostujuća postava
*Halid Bešlić kao on lično

## Epizode





## Vanjske veze
* na stranici IMDb
Blue House (studio)

**Blue House** srpski je studio koji se bavi sinhronizacijom. Osnovan je 20. jula 2007. godine u Beogradu. Ranije je sarađivao sa Happy TV i izdavačkim kućama Sun Promo i Hollydan Works, dok sada radi za TV Ultra, TV Mini, Pikaboo i Vavoom.

## Reference

## Vanjske veze
* Zvanična web-stranica
Jon (razvrstavanje)

**Jon** se može odnositi na:
*Jon
*Jon (mitologija)
*Jon sa Hiosa
*Yon (reka)
*Yonne (departman)
## Povezano
*Ijon (razvrstavanje)
EOL

**EOL**, ili **Eol** se može odnositi na:

* Encyclopedia of Life ("Enciklopedija života"), enciklopedija
* End-of-line, specijalni karakter za kraj linije teksta
* Eol (mitologija)
Petar Spasov (bubnjar)

**Petar Spasov** ili **Petar Spassov** u Americi (Zagreb, Kraljevina Jugoslavija, 4. decembar 1931. - Boston, 6. oktobar 2004. bio je bubnjar, jedan od pionira jazza u Jugoslaviji, koji je karijeru nastavio u Sjedinjenim Američkim Državama. 

Muzičku karijeru započeo je svirajući u manjim zagrebačkim jazz sastavima; Kvartet Milana Lulića, Trio Mihajla Schwarza, Kvartet Borisa Frančiškovića ranih 1950-ih. Kao iskreni zaljubljenik u bubnjeve, među prvima je nabavio i kompletirao čitavu bateriju, a uz to i činele zildjian (koji su bile i ostale vrh). Ubrzo je postao kultno ime među jazzistima, pa su ga 1959. proglasili najboljim bubnjarem Jugoslavije.
Na osnovu tog je dobio stipendiju američkog časopisa DownBeat, za školovanje na koledžu Berklee u Bostonu kod Max Roacha.

Nakon studija ostao je u Americi i svirao sa brojnim poznatim jazzistima poput Clark Terrya, Gerry Mulligana, Dave Brubecka, Benny Golsona.Nastupao je i sa indijskim pijanistom Dizzy Salom u programu bengalskog jazza. 

Iako mu je zagrebačka karijera bila vrlo kratka, ostavio je veliki trag i utjecao na mlađe generacije bubnjara, koji su njegovo ime spominjali kao svetinju.

## Diskografija

*  *Jazz U Hrvatskoj na nosačima zvuka 1938.-1960.* ‎(LP), Croatia Records, LP-6 2050820, 1995
**Mladost i Ritam, Pozdrav Ghani, Where You At
*  *Jazz In The Classroom - A Tribute To Benny Golson* ‎(LP), Berklee Records, BLP 5,? 
## Izvori

## Vanjske veze

* ''Petar Spasov''
Galatski jezik

**Galatski jezik** je ime izumrlog hipotetičkog keltskog jezika kog su govorili Galati, keltski stanovnici Galatije u Maloj Aziji.
Po nekim lingvistima, galatski je bio samo dijalekt kontinentalnog keltskog ili pragalskog.

## Historija
Galatija  kraj u srcu Anatolije bio je najudaljenija keltska enklava, sv. Jeronim koji je posjetio taj kraj, napisao je 386. da ga jezik  Galatije (kraj oko današnje Ankare) podsjeća na jezik kojim govore stanovnici kraja oko Auguste Treverorum (današnji Trier u Njemačkoj). Pored tog je napisao, da Galati pored grčkog, koji je lingua franca čitavog istoka -  govore svoj jezik, koji je gotovo isti kao kod Kelta u Trieru.

Sve teorije o Galatskom jeziku se uglavnom baziraju na njegovom zaključku. sv. Jeronim bio je svakako kvalificiran da to prepozna, govorio je četiri jezika, a i boravio je u oba kraja. Neki sumnjaju u njegovu objektivnost, jer misle da je to naveo zbog politike širenja kršćanstva, pa je malo nategao svoju impresiju.

Galati koji su između 277. /276. pne. izvršili invaziju na Anatoliju, danas su najpoznatiji po Poslanici koju im je uputio sv. Pavle, inače se o njima vrlo malo zna. Antički autori pisali su nešto malo o njima, da su visoki, svijetle kože, prilično kosmati i dobri ratnici. Za njih su oni bili "Kelti", "Gali" ili "Galati" koji su provalili u Grčku i Anatoliju oko 277. pne..

Nabrojali su i nekih 150 riječi i imena, na osnovu kojih današnji ligvisti izvlače zaključke da je to bio jedan od jezika kontinentalnog keltskog.
Jedno od tih imena je i njihovo svetište - **Drunemeton**, što na keltskom znači dru=hrast, nemeton=sveto mjesto.

Galati su svoj jezik govorili do 4. vijeka, a u ruralnim  krajevima i do 6. vijeka.

## Reference

## Vanjske veze

* ''Was Galatian Really Celtic?'' 
* ''Lengua Gálata''
Ubice mog oca (sezona 2)

Druga sezona TV-serije *[[Ubice mog oca]]* je prikazivana na programu srpseke TV-mreže Top TV od 18. decembra 2017. do 5. marta 2018. godine. 

## Radnja sezone
Radnja se temelji na rešavanju ubistva pevača Luneta u kafiću i povezanosti politike, estrade i sporta.

## Uloge
### Glavna postava
*Vuk Kostić ... Aleksandar Jakovljević
*Marko Janketić ... Mirko Pavlović
*Tihomir Stanić ... Predrag Marijanović
*Nina Janković Dičić ... Jelena
*Miodrag Radonjić ... Zoran
*Slavko Štimac ... Sava
*Elizabeta Đorevska ... Olja Jakovljević
*Katarina Radivojević ... Marija Radenković

### Povremena postava

## Epizode





## Napomena

## Vanjske veze
* na stranici IMDb
Hereafter (NCIS)

***U nastavku*** je 225. epizoda američke kriminalističke TV-serije *[[NCIS (TV serija)|NCIS]]*, premijerno prikazana na programu mreže CBS 19. februara 2013. godine.

Radnja epizode prikazuje kad je vojnik pronađen mrtav u vojnoj bazi, a istraga odvodi Gibsa i ekipu do nezakonitog bokserskog kluba.

## Vanjske veze
*
Pozornica bez zavjese

***Pozornica bez zavjese*** je jugoslavenska TV komedija u produkciji RTV Zagreb emutirana 1961. godine. Režirao ju je Anton Marti.

## Uloge

## Vanjske veze
*
Priča o djevojčici i sapunu

***Priča o djevojčici i sapunu*** je jugoslavenski crno-bijeli kratki film snimljen 1962. godine u režiji Obrada Gluščevića a po scenariju Svetislava Ruskuča.

## Uloge

## Vanjske veze
*
Angel Miladinov

**Angel Miladinov** (Kumanovo, 27. svibnja 1928. - Zagreb, 4. siječnja 1984.), hrvatski televizijski redatelj i televizijski urednik.

## Biografija

Angelov otac Sifrid Miladinov bio je zanimljiva osoba širokih interesa, o čemu svjedoči i izbor zanimanja, koje na početku prošlog stoljeća nisu bila uobičajena. Izučio je fotografski zanat kod svojega ujaka, učenika i suradnika Miltona Manakija (pionira filma u jugoistočnoj Europi). Oženio se Skopjankom Nadeždom Angelovom i do preseljenja u Skopje imao fotografski studio u Kumanovu, a jedno vrijeme i kino. Prije drugog svjetskog rata vlastitom je filmskom kamerom snimio kratki film u boji "Svadba u Galičniku", koji se sada nalazi u fundusu Makedonske filmoteke.

Angel je po preseljenju obitelji u Zagreb, studirao povijest umjetnosti,i vodio fotografski laboratorij neophodan za funkcioniranje tog studija.

## Karijera

1957. uključio se u tek osnovanu Televiziju Zagreb, gdje je od asistenta režije munjevito napredovao, služeći se dotada stečenim znanjem (volontirao je u filmskim projektima Jadran filma). Od svojih prvih režija Angel je inaugurirao stil koji je utemeljio televizijsku estetiku, ali i etiku.

Uz urednicu Zoru Korać ostvario je serijal emisija posvećenih filmu "Ekran na ekranu" (trajao je 10 godina), "Četvrtkom otvoreno"  (emisija o kulturi), "Studio 13" (zabavno-glazbena emisija), ti serijali otvorili su veliki utjecaj na gledatelje ali i na samu televiziju. U svibnju 2005. godine novi televizijski studio dobio je ime Angela Miladinova, odajući mu na taj način počast.

Nije bilo televizijskog programa koji nisu dotakle njegova ruka i imaginacija, ali je posebne sklonosti pokazivao za žive prijenose i kontakt-emisije. 1960-ih je godina kao urednik preuzeo Dokumentarni program, 1972. osniva II. program TV Zagreb i postaje njegov glavni urednik, a u trenutku smrti bio je urednik Dokumentarno-feljtonskog programa. Cijelo je to vrijeme osmišljavao i režirao nove emisije, a kao urednik je okupljao mlade autore i stvorio plejadu novih imena, ne lišavajući se ni klasika (Bauer, Tadić, Fulgosi, Mimica).

## Djela, redateljsko/urednička

* "Ekran na ekranu" 
* "Četvrtkom otvoreno" 
* "Studio 13" 
* "Improvizacije" 
* "Feljton" 
* "Obično gledano" 
* "Slika do slike" 
* "Film, teatar i..." 
* "Mali noćni razgovori" 
* "Život je masovna pojava"
* "Politički dijalozi"
* "Kultura srca"

## Vanjske veze
*
Grease (mjuzikl)

***Grease*** () je mjuzikl za koji su muziku, stihove i scenarij napisali Jim Jacobs i Warren Casey i koji je premijerno izveden u Chicagu 1971. godine. Radnja se odvija krajem 1950-ih u fiktivnoj gimnaziji Rydell High, a protagonisti su dvoje njenih učenika - "dobra djevojka" Sandy Dombrowski i Danny Zuko "zločesti" član greaserske bande. Mjuzikl, dijelom inspiriranim Jacobsovim iskustvima odrastanja, je prikazivao život tinejdžera krajem 1950-ih kombinirajući satiru i nostalgiju za tadašnjom popularnom kulturom, dok su muzički brojevi bili temeljeni na rock'n'rollu. *Grease* se također bavio nekim za mjuzikl dotada neobičnim motivima kao što su tinejdžerska trudnoća, maloljetnički kriminal i drugi oblici društvene patologije, a tekst je također, u nastoajnju za što većim realizmom, sadržavao eksplicitne psovke. Usprkos toga, nakon što je 1972. godine doživio premijeru na Broadwayu, *Grease* je postao veliki hit koji se počeo izvoditi širom svijeta i po SAD. Njegova popularnost je bila tolika, da su Jacobs i Casey pristali napisati "školsku verziju" iz koje su izbacili sve "problematične" sadržaje te tako omogućili da se izvodi po američkim osnovnim i srednjim školama.

Godine 1978. je *Grease* dobio adaptaciju u obliku istoimenog filma sa Johnom Travoltom i Olivijom Newton-John u glavnim ulogama, koji je postao jednim od najvećih hitova svog vremena.

## Vanjske veze
* 
* Grease
* Official website for Australian production 
* Official website for Spanish production 
* Official website for 2011 remake of original Kingston Mines production
* Ovrtur page for original Kingston Mines production
* Ovrtur page for 2011 remake of original Kingston Mines production 
* New York Times review, August 20, 2007
* Grease on Floormic.com 
* Longest-running plays on Broadway, Off-Broadway, London, Toronto, Melbourne, Paris, Vienna, and Berlin
Šeikov briljant

***Šeikov briljant*** je jugoslavenski kratki animirani film snimljen 1962. godine. Režirao ga je Pavle Radimiri a scenario je napisao Vladimir Tadej.

## Uloge

## Vanjske veze
*
Pred smrt (TV drama)

***Pred smrt*** je jugoslavenska TV drama u produkciji RTV Zagreb emitirana 1964. godine. Predstavlja adaptaciju istoimenog kazališnog komada Frana Galovića.  Režirao ju je Daniel Marušić.

## Uloge

## Vanjske veze
*
Paviljon br. 6

***Paviljon br. 6*** () je pripovjetka ruskog književnika Antona Čehova objavljena 1892. godine. Radnja se događa na psihijatrijskom odjelu, odnosno odjelu za duševne bolesnike jedne gradske bolnice. Glavni likovi su Ivan Gromov, pacijent koji pati od manije proganjanja i dr. Ragin, ljekar koji konformistički ignorira društvenu nepravdu, ali na kraju i sam duševno oboli i završi na odjelu sa svojim nekadašnjim pacijentima. Pripovjetka, koja je prije objavljivanja imala dosta problema sa cenzurom tadašnjeg carističkog režima, je izazvala veliku pažnju svojim brutalnim i uznemirujućim prikazom prilika u javnim institucijama, prije svega duševnim bolnicima. Ruski boljševički vođa Vladimir Lenjin je kasnije tvrdio da ga je upravo *Paviljnon br. 6* potakao da postane revolucionar, odnosno da je nakon čitanja osjeća kao i da je sam zatvoren u Paviljonu br. 6.

Priča je bila ekranizirana nekoliko puta, od toga dva puta u Jugoslaviji - kao istoimena TV-drama u produkciji RTV Zagreb 1964. i igrani film *[[Paviljon 6]]* 1978. godine.

## Vanjske veze
Paviljon broj 6 (TV drama)

***Paviljon broj 6*** je jugoslavenska crno-bijela TV drama u produkciji RTV Zagreb emitirana 1968. godine. Predstavlja adaptaciju istoimene pripovjetke ruskog pisca Antona Čehova. Režirao ju je Joakim Marušić koji je, po delu Antona Čehova, napisao i scenario.

Godine 1978. je u Jugoslaviji snimljen cjelovečernji kino-film pod naslovom *[[Paviljon 6]]*.

## Uloge

## Vanjske veze
*
Vrapčić (TV drama)

***Vrapčić*** je jugoslavenska TV drama u produkciji RTV Zagreb emitirana 1964. godine. Režirao ju je Daniel Marušić, a scenario je napisan po djelu Vladimira Nazora.

## Uloge

## Vanjske veze
*
Pred smrt

***Pred smrt*** je drama hrvatskog književnika Frana Galovića objavljena 1913. godine. Protagonist je muškarac kome je iznenada umrla supruga, a radnja prikazuje kako, nakon što završenog bdijenja u svojoj kući ostane sam sa tijelom supruge, odlučuje i sam umrijeti. *Pred smrt* je premijerno izvedena u Zagrebu 1916. godine, nedugo nakon što je Galović u nikad razjašnjenim okolnostima poginuo kao austro-ugarski podoficir u Prvom svjetskom ratu; *Pred smrt* se ponekad navodi kao dokaz u prilog špekulacija da je Galović sebi namjerno oduzeo život.

Godine 1964. je RTV Zagreb komad adaptirala u istoimenu TV-dramu.

## Vanjske veze
*
Sala nr 6

**Sala nr 6** () je poljski televizijski film snimljen 1987. godine u režiji Krzysztofa Grubera. Predstavlja adaptaciju istoimene pripovjetke ruskog pisca Antona Čehova.

## Uloge
* Jerzy Bińczycki – dr Andrzej Bloch
* Adam Ferency – dr Chobotowski
* Henryk Bista – Jerzy
* Grzegorz Warchoł – Bałus
* Edward Żentara – Wiktor Orski
* Marek Bargiełowski – dr Małecki
* Anna Chitro – prostytutka
* Ryszard Jabłoński – mężczyzna w lokalu
* Karol Dillenius – członek komisji
* Paweł Unrug – członek komisji
* Włodzimierz Nakwaski – członek komisji
* Juliusz Krzysztof Warunek – policjant
* Krzysztof Zaleski – policjant
* Andrzej Zieliński – awanturnik w lokalu
* Grzegorz Pawłowski – pacjent
* Czesław Mroczek – pacjent
* Cezary Morawski – ksiądz
* Gustaw Lutkiewicz – starosta
* Jadwiga Kuryluk – gospodyni Orskiego

## Vanjske veze
* 
* 
*
Ragin (film)

***Ragin*** () je rusko-austrijski igrani film snimljen 2004. godine u režiji Kirila Serebrenikova. Po žanru je drama, i predstavlja adaptaciju *[[Paviljon br. 6]]*, pripovjetke Antona Čehova.

## Vanjske veze
*
Carica Jelena

**Carica Jelena** može biti:
*Jelena Carigradska, majka rimskog cara Konstantina Velikog
*Jelena Dragaš, majka poslednjeg vizantijskog cara, Konstantina Dragaša
*Jelena Bugarska, srpska kraljica i carica, supruga Stefana Dušana