Crveni ris

**Crveni ris** (lat. *Felis rufus*) je sjevernoamerička mačka iz potporodice malih mačaka. Pojavio se u razdoblju irvingtona prije oko 1,8 milijuna godina. S dvanaest priznatih podvrsta raspon joj se kreće od južne Kanade do sjevernog Meksika, uključujući i većinu kontinentalnih Sjedinjenih Američkih Država. Prilagodljiv je grabežljivac koji živi u šumovitim područjima, kao i u polupustinjama, rubovima šuma, gradskim rubovima i močvarnim područjima.

## Taksonomija
Bilo je dosta rasprava oko toga treba li crveni ris nositi znanstveni naziv *Lynx rufus* ili *Felis rufus*, odnosno, treba li biti dio roda *Lynx* ili biti smješten kao podrod *[[Felis]]a*. Rod *Lynx* sada je prihvaćen, te se u modernim taksonomskim izvorima crveni ris navodi kao *Lynx rufus*.

Vjeruje se da je evoluirao od običnog risa, koji je prešao u Sjevernu Ameriku preko Beringije tijekom pleistocena, a preci su mu se pojavili prije 2,6 milijuna godina. Jedna populacija običnog risa preselila se u južni dio Sjeverne Amerike, a na sjever nisu došli zbog ledenjaka. Ta je populacija prije 20 000 godina evoluirala u crvenog risa. Druga populacija došla je iz Azije i nastanila se na sjeveru, razvijajući se u modernog kanadskog risa. Često se može dogoditi križanje crvenog i kanadskog risa.

### Podvrste
Trenutno je prepoznato dvanaest podvrsta crvenog risa:
* *L. rufus rufus* (Schreber) – istočne i srednjezapadne SAD.
* *L. rufus gigas* (Bangs) – sjeverni New York do Nove Scotie i Novog Brunswicka.
* *L. rufus floridanus* (Rafinesque) – jugoistočne SAD i unutrašnjost do doline Mississippija, sve do jugozapadnog Missourija i sjevernog Illinoisa.
* *L. rufus superiorensis* (Peterson i Downing) – zapadno područje Velikih jezera, uključujući gornji Michigan, Wisconsin, južni Ontario, i većinu Minnesote.
* *L. rufus baileyi* (Merriam) – jugozapadne SAD i sjeverozapadni Meksiko.
* *L. rufus californicus* (Mearns) – zapad Kalifornije, Sierra Nevada (SAD).
* *[[Meksički crveni ris|L. rufus escuinipae]]* (J. A. Allen) – središnji Meksiko, sa sjevernim proširenjem uzduž zapadne obale do južne Sonore.
* *L. rufus fasciatus* (Rafinesque) – Oregon, Washington zapad Kaskadskih planina, sjeverozapadna Kalifornija, i jugozapadna Britanska Kolumbija.
* *L. rufus oaxacensis* (Goodwin) – Oaxaca
* *L. rufus pallescens* (Merriam) – sjeverozapadni SAD, južna Britanska Kolumbija, Alberta i Saskatchewan.
* *L. rufus peninsularis* (Thomas) – Baja California
* *L. rufus texensis* (Mearns) – zapadna Louisiana, Texas, južnosredišnja Oklahoma, Tamaulipas, Nuevo León, i Coahuila.

## Tjelesna obilježja

Crveni ris nalikuje svim vrstama iz roda riseva, ali u prosjeku je najmanji od sve četiri vrste. Manji je od kanadskog risa, s kojim dijeli raspon veličine, ali je dvaput veći od domaće mačke. Krzno je krhko, ali prilično dugo i gusto.

Sa sivom do smeđom dlakom, zaliscima na licu i crnim resastim ušima, crveni ris nalikuje na druge vrste svoga roda koje su srednje veličine. Ima karakteristične crne pruge na prednjim nogama i zdepast rep s crnim vrhom. Nos mu je ružičasto-crven. Oči su žute boje, s crnim zjenicama. Zjenice su okrugle, i proširuju se tijekom noći da bi se pojačala osjetljivost na svjetlost. Ima oštar sluh, vid i osjetilo mirisa. Odličan je penjač, a ako je potrebno i dobro pliva, ali inače izbjegava vodu.

Odrasli su mužjaci dugi 71-100 centimetara, u prosjeku 89 centimetara, s repom od 10 do 18 centimetara duljine. Teški su od 9,1 do 14 kilograma, a ženke 5,9 do 9,5 kilograma. Najveći izmjereni crveni ris bio je težak 22,2 kilograma, iako postoje i neki izvještaji od jednom teškom 27 kilograma. Raspon ramena je 51-61 centimetar. Crveni ris je mišićav, a stražnje noge su dulje od prednjih. Pri rođenju je težak 270-340 grama, te je dug oko 25 centimetara. Do prve godine života dosegne oko 4,5&nbsp;kg.

Ova mačka je veća u sjevernom rasponu i otvorenim staništima. Studija usporedbi morfoloških veličina u istočnom SAD-u našla je neslaganje kod najvećih muških i ženskih jedinki, što upućuje na različite selekcije ograničenja za spolove.

## Ponašanje
Aktivna je tri sata prije zalaska sunca do ponoći, i onda opet od prije zore do tri sata nakon izlaska sunca. Svake noći propješači 3,2-11 kilometara. Takvo ponašanje varira ovisno o godišnjim dobima, u jesen i zimu postaje dnevno aktivna. Ovo je odgovor na aktivnost njegovog plijena, koji su aktivniji tijekom dana u zimskim mjesecima.

## Reference

## Vanjske veze
;Ostali projekti