Partholón

**Partholón** je prema irskim srednjovjekovnim legendama i tradiciji bio vođa druge grupe ljudi koja se naselila u Irskoj, odnosno prve nakon biblijskog Potopa. Ona je došla 2680. pne. prema kronologiji *[[Annals of the Four Masters]]*, 2061. pne. prema Keatingovoj kronologiji, odnosno u doba Abrahama prema drugim irskim historičarima. Vjeruje se da je u pitanju izum iz kršćanskog doba, odnosno da je ime posuđeno od ličnosti 'Bartholomaeus' koji se pojavljuje u kršćanskim historijskim tekstovima sv. Jeronima i Izidora Seviljskog.

Najstariji spomen Partholónovog naseljavanja je u *[[Historia Brittonum]]*, britanskoj latinskoj zbirci tekstova iz 9. vijeka koja se pripisuje Neniju. U njoj se navodi kako je "Partolomus" došao u Irsku sa hiljadu sljedbenika, te su se namnožili sve dok ih nije bilo četiri hiljade; tada su u jednom tjednu svi pomrli od kuge.

Irski tekst *[[Lebor Gabála Érenn]]* (Knjiga invazija Irske), sačinjena u 11. vikeku, je detaljnije. Prema njoj je Partholón bio sin Sere, sin Srua, potomka Magoga sina Jafeta sina Noe. U Irsku je došao sa Bilskog istoka putujući preko Anadolije, Grčke, Sicilije i Iberije te došli u Irsku 300 ili 312 godina iza Potopa. To se dogodilo u utorka 14. maja, kada su se iskrcali u Inber Scéneu (Kenmare u Južnom Kerryju). To iskrcavanje se navodno dogodilo u šezdesetoj Abrahamovoj godini. Zajedno sa Partholonom su bila supruga Dalgnat i tri sina - Sláine, Rudraige i Laiglinne - sa suprugama po imenu Nerba, Cichba iCerbnad, te hiljadu sljedbenika.

Seathrún Céitinn u zbirci *Foras Feasa ar Érinn* iz 17. vijeka opisuje Partholóna na nešto drukčiji način. Prema njemu je Partholon bio sin Sere, kralja Grčke, koji je iz domovine pobjegao ubivši oca i majku. U napadu na roditelje je ostao bez lijevog oka. On i sljedbenici su otplovili iz Grčke, te su preko Sicilije i Španije došli u Irsku nakon sedam godina plovidbe.

U vrijeme Partholónovog odlaska su u Irskoj postojala samo tri jezera, devet rijeka i jedna ravnica. On je raskrčio još četiri ravnica, a još sedam jezera je izviralo iz tla. Tri godine nakon dolaska Partholón je porazio Fomorijance na čelu sa Cíocalom kod Magh Ithea u prvoj bitci koja se ikada vodila u Irskoj.

Pjesma u *Lebor Gabáli*, koji proširuje Céitinn, navodi kako su Partholón i supruga živjeli na otočiću u estuariju rijeke Erne. Kada je Partholón putovao svojom domenom, supruga Delgnat je zavela slugu po imenu Topa. Poslije su oboje pili Partholónov *[[ale]]* (pivo), koje se moglo piti samo kroz zlatnu cijev. Vrativši se kući Partholón je otkrio nevjeru prepoznavši okus Delgnatinih i Topinih ustiju na cijevi. Razbješnjen je ubio Topu i ženinog psa. Ali Delgnat se odbila pokajati i optužila Partholóna da je kriv, rekavši da je ostaviti samu istoi što i ostaviti med pred ženom, mlijekom pred mačkom, alat pred zanatlijom, meso pred djetetom i očekivati da nitko neće iskoristiti priliku. To se navodi kao prvi preljub i prva ljubomora u Irskoj. Otok na kome su živjeli se nazvao Inis Saimera po Saimeru, Dalgnatinom psu.

Prema *Lebor Gabáli* Partholón i njegovi sljedbenici - pet hiljada muškaraca i četiri hiljade žena - umrli su od kuge u jednom tjednu, na Senmagu, "straoj ravnici", kraj modernog Tallaghta. Kasniji izvori navode da je Partholón umro tamo nakon trideset godina boravka u Irskoj, a ostatak naroda 120 godina kasnije, u mjesecu maju. Jedan čovjek je preživio: Tuan, sin Partholónovog brata Starna. Kroz niz životinjskih transformacija je živio vijekovima prije nego što se ponovno rodio kao sin poglavice po imenu Cairell u doba Colm Cillea (6. vijek). On je upamtio sve što je vidio, i Partholónova priča je tako sačuvana.

Partholonov brat Tait je bio pradjed Nemeda.

## Povezano

* Lebor Gabála Érenn

## Izvori

* John Morris (ed) (1980), *Nennius: British History and the Welsh Annals*
* R. A. S. McAllister (ed) (1941), *Lebor Gabála Érenn: Book of the Taking of Ireland* Part 1-5 http://www.maryjones.us/ctexts/leborgabala.html
* John O'Donovan (ed) (1848–1851), *Annals of the Kingdom of Ireland by the Four Masters* Vol 1 http://www.ucc.ie/celt/published/T100005A/index.html
* D. Comyn & P. S. Dineen (eds) (1902–1914), *The History of Ireland by Geoffrey Keating* http://www.ucc.ie/celt/published/T100054/index.html
* John Morris (1973), *The Age of Arthur*
* James MacKillop (1998), *Dictionary of Celtic Mythology*