Hronologija

**Kronologija** ili **hronologija** (od lat. *chronicus* < grč. χρονıϰός: vremenski i grč. λόγος: riječ, govor), nauka koja se bavi određivanjem vremena kada su se odigrali određeni događaji. Njihovo izlaganje u točno određenom nizu, od najstarijih prema najnovijima i obrnuto (v. kronika).

## Općenito
Kronologija je znanstvena disciplina koja se bavi određivanjem vremena u kojem se zbio neki događaj ili niz događaja. Kronologija može biti *relativna* kada se događaji smještaju prema međusobnom odnosu ili *apsolutna* - kada se događaji smještaju prema točno određenom datumu.  U nedostatku pisane povijesti, sa svojim kronikama i listama kraljeva, u arheologiji se razvijaju relativne kronologije koje se temelje na tehnikama izrade artefakate i njihovom stilu.

U uspostavljanju apsolutne kronologije, koriste se razne tehnike datiranja (metoda radioaktivnog ugljika (C14 metoda); kalij-argon metoda, metoda termoluminiscencije, dendrokronologija i sl.)

Podjedla vremena na određene jedinice nastala je na temelju zapažanja kretanja nebeskih tijela i njihova međusobnog odnosa - Sunca, Zemlje i Mjeseca.
Stalnu kalendarsku praksu iziskivao je svakodnevni život, a osobito ratarstvo jer je obrada zemlje ovisila o stalnim cikličkim promjenama, pa su ljudi morali točno znati kada treba obavljati određene radove na polju. Također, kalendar je u najužoj vezi s vjerskim i religijskim potrebama.

Pitanje kalendara u srednjem vijeku bilo je veoma komplicirano. Tu je bila prava zbrka u kojoj su se jedva mogli snaći i stručnjaci. Iz tog razloga je shvatljivo da se u sipravama mnogi elementi često netočno upotrijebljeni.

Sustav računanja se razlikovao u pojedinim zemljama. Čak se ta ralika nalazila i u susjednim gradovima. Razni sustavi računanja vremena su se upotrebljavali i u jednom gradu. Tako je i u Zadaru gdje se upotrebljavao stil inkarnacije (početak nove godine 25. ožujka), mletački stil (1. ožujka) i božićni stil (25. prosinca)

Srednjovjekovni sastavljači kalendara (komputisti) zbog potpunog nesklada koji je vladao u datiranju vremena primjenjivali su najrazličitije metode. U ispravama uglavnom nalazimo osnovne vremenske jedinice: dan, tjedan, mjesec i godinu.

Pitanje godine u prosšlosti je bilo najzamršenije. Prvo je trebalo utvrditi otkada treba početi brojati godine. Potom kada počinje nova godina.
U svezi s prvim pitanjem nastale su razne ere. U svezi drugog pitanja razni stilovi.

Zbog nejedinstvenosti u računanju vremena javljaju se elementi datuma koji služe njegovu provjeravanju. To su indikcije, epakte i konkurente.

Kao osnovni elementi u datumu su dan, mjesec i godina.

## Povezano
### Kronologije
* Kronologija Drevnog Orijenta
* Kronologija Babilonije i Asirije
* Kronologija kolonijalizma
* Kronologija kineske historije
* Egipatska kronologija
** Konvencionalna egipatska kronologija
* Japanski nazivi za ere
* Mezoamerička kronologija
* Fomenkova nova kronologija (controversial)
* Fenička kronologija
* Vedska kronologija
* Kronološki datumi tamilske historije 
** Tamilska kronometrija
* Kronika Šri Lanke
* kronologija izraelsko-palestinskog sukoba
* Kronologija radničkog pokreta
* kronologija filozofije
* Vijekovi
* Holocenski kalendar
* Kronologija glacijacije
* Kronologija prvog svjetskog rata
* Kronologija kršćanstva
* Kronologija židovske historije
* Srednjovjekovna kronologija
* Popis kronologija

### Tehnologija
* Dendrokronologija koja broja godova unutar stabala drveća
* Radiokarbonsko datiranje
* Termoluminescencija mjeri kada su predmeti posljednji put zagrijani
* Glotokronologija datira događaje prema evoluciji jezika

### Ostalo
* Kronološki niz

## Literatura
* M. Aitken, *Science-Based dating in Archaeology* (Thames and Hudson, London) 1990: a recent overview
* P. Warren and V. Hankey, *Aegean Bronze Age Chronology*. Bristol, 1989.
* S. W. Manning, *The Absolute Chronology of the Aegean Early Bronze Age: Archaeology, Radiocarbon, and History*. Sheffield, 1995.
*hans