Kohorta

**Kohorta** je u vrijeme Antičkog Rima bila vojna jedinica koja je funkcionirala kao dio legije. U sastavu jedne kohorte obično je bilo oko 480 legionara uključujući i šest centuriona kao komandire šest centurija koje su činile jednu kohortu. Veličina jedne centurije iznosila je 80 ljudi. U jednoj legiji bilo je deset kohorti a prva je bila dvostruko veća od ostalih devet, odnosno, broj legionara u prvoj kohorti iznosio je oko 900.

Sama riječ potiče od latinske riječi *cohors* (dvorište) koja je prvobitno označavala zatvoren prostor, zabran (za životinje) a kasnije poprimila i druga značenja: "tjelohranitelj", "gospodstvo" itd.

## Historija
Legije su prvobitno bile podijeljene na manipole ali je Gaius Marius u II stoljeću pne. sproveo opsežnu vojnu reformu kojom su uvedene kohorte kao nove formacijske jedinice u okviru legija. Ideje i eksperimetiranje drugačijom organizacijom legija započeli su raniji komandanti poput Scipiona Afrikanusa i dokazali uspješnost podjele legija na kohorte. Marijanskom reformom uvedena je regrutacija svih dobrovoljaca (potrebnih fizičkih osobina) rimskih državljana i Italika. Ratnici su postali profesionalni vojnici, sa dnevnom platom i osiguranom penzijom, najčešće u vidu komada plodne zemlje u kolonijama.

Podjela na manipole imala je taktičke prednosti na teškom terenu dok su kohorte pružale kompaktnost i snagu kakva je rimskoj vojsci sve češće trebala u dolazećim bitkama. Kohorte su brojale oko 600 boraca (kao tri manipole) koji su u stvari ranije bili *[[hastati]]*, *[[principes]]* i *[[triarii]]*.

U jednoj legiji bilo je 10 kohorti označenih brojevima od I do X i sa ukupno 6000 legionara (broj je varirao po epohama). Glavni tip jedinica u njima bila je teška pješadija.

Borbeni razmještaj bio je u tri linije, slično ranijim manipolama raspoređenim naizmjenično, po sistemu šahovskog polja, kako bi legionari iz druge i treće linije lakše prelazili u prvu liniju.

## Vrste kohorti
U prvom paragrafu dat je opis tipične kohorte u legiji. U stvarnosti, postojalo je nekoliko vrsta kohorti:

U Rimskoj Imperijalnoj Pretorijanskoj gardi postojale su pojedinačne kohorte snage 500 (cohors quingenaria) ili 1000 (cohors milliaria) ljudi, a bilo je i miješanih pješadijskih i konjičkih jedinica (cohors equitata) i one su skupa egzistirale.

Tu su bile i:
* *Cohors alaria*, pomoćna jedinica.
* *Cohors classica*, prvobitno popunjavana moreplovcima i mornarima.
* *Cohors equitata*, jedinica pomoćne pješadije sa priduženim konjičkim eskadronom.
* *Cohors peditata*, jedinica pješadije.
* *Cohors speculatorum*, jedinica sačinjena od izviđača koji su čuvali Marka Antonija.
* *Cohors torquata*, pomoćna jedinica koja je primila vojno odlikovanje.
* *Cohors tumultuaria* (od *tumultus* - haos), neredovna pomoćna jedinica.

### Druge vrste kohorti
Neke paravojne trupe u Rimu sastojale su se od jedne ili više kohorti, ali nijedna nije bila dio neke legije:
* Devet pretorijanskih kohorti, (ne)čuveni Pretorijanci. Naziv je prvobitno označavao generalove tjelohranitelje u vrijeme Republike. Kasnije je postojala i jedinica imperijalne garde *cohors palatina*, dvorska jedinica.
* Cohors togata bila je jedinica Pretorijanske garde u civilnoj odjeći koja je svoje dužnosti obavljala unutar *pomeriuma* (svetog centralnog dijela glavnog grada u kome je bilo zabranjeno prisustvo naoružanih jedinica).
* Cohortes urbanae, "gradska kohorta", vojna policija koja je patrolirala glavnim gradom.
* Cohortes vigilum, "čuvari", jedinica policijskih snaga pri vatrogasnoj brigadi u glavnom gradu.
* Cohors Germanorum, imperijalni tjelohranitelji regrutovani među Germanima.
## Vanjske veze