De la Terre à la Lune

***Od Zemlje do Mjeseca: Direktan put za 97 sati i 20 minuta*** (fr. ***De la Terre à la Lune, trajet direct en 97 heures 20 minutes***) je roman Julesa Vernea iz 1865. godine. Priča govori o Baltimorskom oružarskom klubu, društvu entuzijasta za oružje nastalom nakon Američkog građanskog rata, i njihovim pokušajima da izgrade ogromni svemirski top Columbiad i lansiraju tri osobe - predsjednika oružarskog kluba, njegovog filadelfijskog suparnika u proizvodnji oklopa i francuskog pjesnika - u projektilu s ciljem slijetanja na Mjesec. Pet godina kasnije, Verne je napisao nastavak pod nazivom *[[Autour de la Lune|Oko Mjeseca]]*. Postoje dva moderna neskraćena engleska prijevoda Waltera Jamesa Millera (1978) i Fredericka Paula Waltera (2010).

## Pozadina
Vernov roman nije bio prvo književno djelo koje opisuje putovanje na Mjesec; među njima su *[[Vera Historia|Istinita priča]]* Lukijana (drugi vijek nove ere), Godwinov *[[The Man in the Moone|Čovjek na Mjesecu]]* (1638), *[[L'Autre monde ou les états et empires de la Lune|Komična historija država i carstava Mjeseca]]* (1657) Cyrana de Bergeraca, roman Johna Wilkinsa *Otkriće svijeta na Mjesecu* (en. *The Discovery of a World in the Moone*) iz 1638. i *[[The Voyages of Lord Seaton to the Seven Planets|Putovanje milord Cetona na sedam planeta]] ili Novi mentor* Marie-Anne Robert, koje se pojavilo u Parizu 1756. godine.

Priča je značajna po tome što je Verne pokušao napraviti neke grube proračune u vezi sa zahtjevima za top i po tome što su, s obzirom na komparativni nedostatak empirijskih podataka o toj temi u to vrijeme, neke od njegovih brojki izuzetno tačne. Međutim, njegova verzija svemirskog topa za neraketna svemirska lansiranja pokazala se nepraktičnom za sigurno ljudsko svemirsko putovanje, jer bi bila potrebna mnogo duža cijev za postizanje brzine oslobađanja, a istovremeno bi ubrzanje bilo ograničeno na granice preživljavanja za putnike.

Lik Michela Ardana, francuskog člana družine u romanu, nadahnut je stvarnim fotografom Félixom Nadarom.

Godine 1889. Verne je napisao drugi nastavak romana, *[[Sans dessus dessous|Kupovina Sjevernog pola]]*, u kojem članovi Oružarskog kluba (predvođeni J. T. Mastonom) planiraju koristiti Columbiad za promjenu nagiba Zemlje kako bi omogućili eksploataciju mineralnog bogatstva arktičke regije.

## Radnja

Priča počinje neko vrijeme nakon završetka Američkog građanskog rata. Baltimorski oružarski klub, društvo posvećeno dizajnu oružja svih vrsta (posebno topova), okuplja se kada ih Impey Barbicane, njegov predsjednik, pozove da podrže njegovu najnoviju ideju. Nakon izvršavanja određenih proračuna, on vjeruje da bi mogli konstruirati top sposoban za ispaljivanje projektila na Mjesec. Nakon što je dobio podršku svojih saboraca, održava se još jedan sastanak kako bi se odlučilo o mjestu s kojeg će se projektil ispaljivati, dimenzijama i materijalima i topa i projektila, te koju vrstu baruta će koristiti.

Stari neprijatelj Barbicanea, kapetan Nicholl iz Philadelphije, dizajner pločastih oklopa, izjavljuje da je cijeli poduhvat apsurdan i sklapa niz opklada s Barbicaneom, svaka od njih sve većeg iznosa, oko nemogućnosti takvog podviga.

Prva prepreka, dovoljno novca za izgradnju gigantskog topa (i protiv kojeg se Nicholl kladio za 1000 dolara), prikupljena je iz brojnih zemalja u Americi i Evropi. Zanimljivo je da SAD doniraju četiri miliona dolara, dok Engleska, u početku, ne daje ništa. Na kraju je prikupljeno skoro pet i po miliona dolara, što osigurava finansijsku izvodljivost projekta.

Za lokaciju za izgradnju topa odabrano je Stone's Hill u "Tampa Townu" na Floridi. Topovski klub putuje tamo i počinje izgradnju topa Columbiad, što zahtijeva iskopavanje kružne rupe duboke 270 m i široke 18 m, što je završeno u posljednjem trenutku, ali Barbicane čeka iznenađenje: Michel Ardan, francuski avanturista, planira putovati na Mjesec projektilom.

Tokom sastanka između Ardana, Oružarskog kluba i stanovnika Floride, pojavljuje se Nicholl i izaziva Barbicanea na dvoboj. Dvoboj se prekida kada Ardan - nakon što ga je upozorio J. T. Maston, sekretar Oružarskog kluba - sretne suparnike u šumi gdje su se dogovorili za dvoboj. U međuvremenu, Barbicane pronalazi rješenje za problem preživljavanja nevjerovatnog ubrzanja koje bi eksplozija izazvala. Ardan predlaže da Barbicane i Nicholl putuju s njim u projektilu, a njegov prijedlog biva prihvaćen.

Na kraju, projektil je uspješno lansiran, ali sudbine trojice astronauta ostaju nejasne. Nastavak, *[[Autour de la Lune|Oko Mjeseca]]*, bavi se onim što se događa s trojicom muškaraca tokom njihovog putovanja sa Zemlje na Mjesec.

## Utjecaj na popularnu kulturu
Roman je bio labava inspiracija za operu *[[Le voyage dans la lune (opera)|Le voyage dans la lune]]* iz 1875. godine, za koju je muziku napisao Jacques Offenbach, bez dozvole autora.

Godine 1880. *[[The Pall Mall Gazette]]* je opisao Vernovu Kolumbijadu kao "svemirski brod" - što je prva zabilježena upotreba ovog termina u historiji.

U romanu H. G. Wellsa iz 1901. godine, *[[The First Men in the Moon|Prvi ljudi na Mjesecu]]* (koji se također odnosi na prve putnike na Mjesec), protagonist, gospodin Bedford, spominje Verneov roman svom pratiocu, profesoru Cavoru, ali se spominje da Cavor "ne čita fikcije".

Taj roman (zajedno s Wellsovim *Prvim ljudima na Mjesecu*) nadahnuo je prvi naučnofantastični film, *[[Le Voyage dans la Lune|Putovanje na Mjesec]]*, koji je 1902. godine snimio Georges Méliès; 1958. godine objavljena je još jedna filmska adaptacija priče, pod nazivom *[[From the Earth to the Moon (film)|Sa Zemlje na Mjesec]]*, a 1967. godine postala je osnova za vrlo labavu adaptaciju *[[Jules Verne's Rocket to the Moon|Raketa na Mjesec Julesa Vernea]]* (1967), britansku komediju u stilu ludorije u kojoj glume Burl Ives i Terry-Thomas. Čehoslovački film iz 1961. godine, *[[Baron Prášil (film, 1962)|Sjajni baron Munchausen]]*, kombinira likove i elemente radnje iz Verneovog romana s onima iz priča o baronu Munchausenu i Cyranu de Bergeracu.

U martu 1953. godine, Gilberton Company je objavila adaptaciju stripa *Od Zemlje do Mjeseca* kao broj 105 u svojoj seriji *[[Classics Illustrated]]*. Neidentificirani scenarista je spojio Verneov roman *Od Zemlje do Mjeseca* sa nastavkom *Oko Mjeseca*. Umjetnički direktor Gilbertona, Alex A. Blum, izradio je i sliku na naslovnici i 44 stranice unutrašnjeg dizajna. Naslov je doživio dvanaest štampanja između 1953. i 1971. godine.

Tokom povratka s Mjeseca, posada Apolla 11 spomenula je knjigu Julesa Vernea tokom televizijskog prenosa 23. jula 1969. godine. Komandant misije, astronaut Neil Armstrong, rekao je: "Prije stotinu godina, Jules Verne je napisao knjigu o putovanju na Mjesec. Njegov svemirski brod, Columbia (sic), poletio je s Floride i sletio u Tihi okean nakon što je završio putovanje na Mjesec. Čini nam se prikladnim da s vama podijelimo neka od razmišljanja posade dok moderna Columbia sutra završava svoj susret s planetom Zemljom i istim Tihim okeanom."

Godine 1991. Origin Systems je izdao igru ​​**. Radnja igre, smještena tokom Svjetske kolumbijske izložbe 1893. godine, sadržavala je svemirski top sličan onome opisanom u knjizi, iako je bio usmjeren na Mars, a ne na Mjesec.

U trilogiji *[[The Quantum Thief]]* iz 2010. godine, protagonist sklapa nelagodan savez sa zokuima iz "Gun Cluba", koji su specijalizirani za vojno oružje, a u *The Causal Angel* (2014), nakon što pobjegne sa Zemlje koristeći svemirski top na nuklearni pogon, prodaje im "Vernov metak" kao jedinstveni kolekcionarski predmet; autor Hannu Rajaniemi je Vernov obožavatelj.

Japanska anime adaptacija mange *[[Uchū Kyōdai|Space Brothers]]* (2012–2014) koja otvara epizode 39-51 ("Small World" od Fujifabrica) bila je parodija te priče, a čak je završila i s naslovnicom ranog engleskog prijevoda. 

Prva inkarnacija rolerkostera Space Mountain u Disneylandu u Parizu 1995. godine, nazvana *Space Mountain: De la Terre à la Lune*, bila je labavo zasnovana na tom romanu. Vanjski dio atrakcije koristio je retrofuturistički utjecaj Verneove ere, s efektom zakovica i kotlovskih ploča te "Columbiadom", koja se uz prasak povlači i proizvodi dim dok voz prolazi, dajući putnicima osjećaj da su ispaljeni u svemir. Godine 1995. BBC je snimio 44-minutni dokumentarac o stvaranju Space Mountaina, pod nazivom *Shoot for the Moon*; Tim Delaney i njegov tim su prikazani kako oživljavaju knjigu.

## Povezano

* *[[Around the Moon]]* (nastavak iz 1870. godine)
* *[[The First Men in the Moon]]*, roman H. G. Wellsa iz 1901.
* Apollo 8
* Apollo 11
* Verneova erupcija
* Mjesec u naučnoj fantastici
* Amédée Guillemin
* Komandni i servisni modul Apollo, američka lunarna svemirska letjelica čije su dimenzije "predviđene" Verneovim romanom
* Projekat HARP
* Projekat A119

## Reference

## Daljnje čitanje
* 

## Vanjske poveznice

*  — Originalni prijevod djela Mercier i King, koji su objavili Sampson Low i ostali 1873. godine, a iz njega je izbrisano oko 20% originalnog francuskog teksta, zajedno s brojnim drugim greškama.
*  — Gut. tekst #83 u HTML formatu s originalnim ilustracijama.
*  — Ovo su verzije oba dijela knjige *Od Zemlje do Mjeseca* i *Oko Mjeseca* koje je objavio Ward Lock u Londonu 1877. godine. Prijevod je potpuniji od Mercierove verzije, ali i dalje ima nedostataka, jer se svemirska kapsula naziva "metkom".
* , analiza i poređenje sa misijom Apollo.
* .
* .
* .