Pojam

:*Za pojam u enigmatici vidjeti ovdje: [[pojam (u enigmatici)]].
Pojam je u [[Logika|logici]], misao o biti (suštini) onoga o čemu mislimo, odnosno, o bitnim karakteristikama onoga o čemu mislimo. Kod pojma razlikujemo: sadržaj, obim i doseg.

* *'Sadržaj** čine bitne karakteristike nekog pojma, odnosno, ono što nešto čini onim što jeste. Na primjer sadržaj pojma "čovjek" je taj da je čovjek ''svjesno biće'', i ta činjenica da je čovjek svjesno biće čini čovjeka onim što jeste. 
* **Obim** nekog pojma čini skup nižih pojmova na koje se taj jedan pojam odnosi. Na primjer obim pojma "čovjek" je taj da se ljudi mogu dijeliti po rasama, državama i drugo.
* **Doseg** je broj pojedinačnih predmeta na koje se jedan pojam odnosi. Na primjer pojam "čovjek" doseže do sedam milijardi.

Obim i sadržaj pojma su obrnuto proporcionalni kada se radi o pojmovima iste vrste ili roda. Ako je širok obim uzak je sadržaj i obrnuto. 


== Teorije o pojmu ==

* **Formalistička teorija** smatra da je pojam element suda. Problem ove teorije je taj što pojam jeste element suda ali mu to ne može biti definicija, već mu se samo određuje mjesto

* **Psihologistička teorija** pojam objašnjava pomoću predstave (predođbe). Ova teorija tvrdi da je pojam opća predođba.

* **Nominalistička teorija** smatra da je pojam isto što i riječ, termin ili ime. Međutim, to se ne može izjednačavati. Pojam je misao a riječ je sredstvo izražavanja te misli (jezički izraz pojma).

* **Vulgarno-materijalistička teorija** smatra da je pojam misao o osobinama materijalnih predmeta. Sve što postoji je materijalne prirode. Problem sa ovom teorijom je taj što ljudi ne misle samo o materijalnim predmetima. Ova teorija je suviše pojednostavila pojam. Tales je prvi materijalista.

* **Realistička teorija** - proširuje vulgarno-materijalističku teoriju i uvodi odnose među materijalnim predmetima. Pojam je odraz onoga što je realno u nasoj svesti (pegaz=konj+krila).

== Vrste pojmova ==

* **Prema predmetima misli** - tako postoje pojmovi o materijalnim predmetima, osobinama, odnosima, pojavama i drugo.

''Drugi način podjele je u odnosu obima i sadržaja''

* **Individualni i klasni pojmovi** - ovi pojmovi se razlikuju prema obimu. Individualni pojmovi u svom obimu imaju samo jedan predmet. Klasni pojmovi se odnose na čitavu grupu (klasu) sličnih predmeta. Na primjer [[Platon]] je individualni pojam a [[Filozofija|filozof]] je klasni pojam.

* **Nekvantificirani i kvantificirani pojmovi** - nekvantificirani pojmovi imaju tačno određen obim, oni su globalni. Na primjer u rečenici,"Učenici su nestašni" nismo odredili na koje učenike mislimo i koliko ih je. Kvantificirani pojmovi imaju tačno određen obim i mogu biti univerzalni, partikularni i singularni.

** Svi učenici- univerzalni
** Neki učenici- partikularni
** [[Sokrat]]- singularni 

* **Jednostavni i složeni pojmovi** - razlikuju se po sadržaju. Jednostavni pojmovi u svom sadržaju imaju samo jednu osobinu, dok složeni imaju barem dvije osobine.

* **Pozitivni i negativni pojmovi** -Pozitivni pojmovi ističu neku osobinu a negativni pojmovi negiraju neku osobinu. 

* **Apstraktni i konkretni pojmovi** -Apstraktni pojmovi imaju uži sadržaj a konkretni imaju širi sadržaj

* **Jasni-nejasni, razgovjetni-nerazgovjetni pojmovi**- Jasni i nejasni pojmovi se razlikuju po obimu. Jasan nam je onaj pojam kod kojeg nam je obim potpuno poznat. Razgovjetni i nerazgovjetni pojmovi se razlikuju po sadržaju. Razgovjetan nam je onaj pojam kod kojeg nam je sadržaj potpuno poznat, a nerazgovjetan nam je onaj kod kojeg nam sadržaj nije potpuno poznat. 


== Odnosi pojmova ==

* **Identični pojmovi** - ovi pojmovi imaju isti obim i isti sadržaj, međutim identičnost u prirodi ne postoji pa ne postoje ni identični pojmovi. Do ovoga prividnog odnosa dolazi zbog toga što jedan pojam može imati više termina pa nama izgleda da se radi o više pojmova.

* **Ekvipolentni pojmovi**- ovi pojmovi imaju isti obim ali različit sadržaj. Na primjer "Glavni grad Bosne i Hercegovine" i "Grad na Miljacki" imaju isti obim (mislimo na isti grad- Sarajevo), ali u prvom slučaju u sadržaju navodimo karakteristike koje predstavljaju društveno-političku, administrativnu funkciju Sarajeva, a u sadržaju drugog pojma njegov geografski položaj.

* **Interferirajući pojmovi** -dva pojma koja imaju djelimično isti obim i djelimično isti sadržaj. Na primjer u relaciji pojmova "učenik" i "sportista" znamo da se neki učenici bave sportom pa pripadaju i pojmu sportisti, a samim tim i neki od sportista su učenici.

* **Superordinirani i subordinirani pojmovi** -superordinirani imaju širi obim a subordinirani imaju uži obim, ali mu se obim (subordiniranom pojmu) nalazi u sastavu superordiniranog pojma. Na primjer u relaciji pojmova "živa bića" i "biljke", u "živa bića" se ubrajaju biljke, dok kod pojma "biljke" ne ubrajaju se sva živa bića, jer je biljka samo jedno od živih bića. 

* **Koordinirani pojmovi** - to su pojmovi koji su subordinirani zajedničkom višem pojmu, ali imaju neke osobine koje ih razdvajaju. Na primjer pojmovi "som" i "morski pas" pripadaju pojmu ribe, ali se razlikuju po tome što je som slatkovodna riba, dok morski pas živi u slanim vodama.

* **Kontrarni pojmovi''' - to su pojmovi koji su takođe subordinirani zajedničkom višem pojmu, ali su međusobno suprotni. Na primjer pojmovi "crno" i "bijelo" pripadaju zajedničkom pojmu boje ali su suprotni.

## Relevantni članci

* Filozofija
* Logika