Zemaljski muzej Bosne i Hercegovine

**Zemaljski Muzej Bosne i Hercegovine** u Sarajevu je najstarija muzejska institucija u Bosni i Hercegovini. Austro-Ugarska je okupirala Bosanski pašaluk 1878. godine, do tada u sastavu Osmanskog Carstva. Nova vlast je donijela nove političke i društvene ciljeve, običaje i vrijednosti. Oni su uključivali i promociju nauke kroz istraživanje, akademski i institucionalni razvoj.

Zemaljski muzej je osnovan 1888. godine. U početku je muzej bio smješten u neuslovnim prostorijama, da bi regulacionim planom iz 1909. godine načinjena skica muzeja i predviđena njegova izgradnja u središnjem dijelu grada Sarajeva, na današnjem Trgu Bosne i Hercegovine. Arhitekt Karlo Paržik je uradio projekt za zgradu muzeja, koja se sastoji od četiri zasebna paviljona, međusobno povezana terasama, sa unutrašnjim atrijom gdje je smještena botanička bašta. Zgrada je rađena u neorenesansnom stilu. Interesantno je da je to jedina zgrada muzeja u jugoistočnoj Evropi koja je namjenski građena za tu svrhu.

U toku svog postojanja od 120 god. muzej je sakupio dobar dio kulturnog nacionalnog nasljeđa zemlje i svih njenih naroda. Eksponati su razvrstani po odjeljenjima u nekoliko različitih zbirki (folklorna, numizmatička, prirodoslovna, prahistorijska, antička i druge), a najznačajniji muzejski eksponat je poznata sarajevska Hagada, tradicionalna jevrejska knjiga, koju su Sefardi donijeli u Sarajevo po svome izgonu iz Španije.

Muzej je teško oštećen u toku posljednjih ratnih sukoba u Bosni i Hercegovini od 1992. do 1995.
 
Današnji muzej se susreže s problemom nepotpunog i neblagovremenog finasiranja pa je 13. oktobra 2004 zvanično jedno vrijeme bio zatvoren za javnost.

## Organizacija
Zemaljski muzej bavi se muzeološkom, naučnom, odgojno-obrazovnom i izdavačkom djelatnošću, što je odredilo i njegovu organizacijsku strukturu. Sastoji se od četiri glavna odjeljenja:
* Odjeljenje za arheologiju,
* Odjeljenje za etnologiju,
* Odjeljenje za prirodne nauke i
* Biblioteka. 

## Botanički vrt zemaljskog muzeja
**Botanički vrt** se nalazi u centralnom dijelu kompleksa Zemaljskog muzeja. Jedini je spomenik ove vrste u Sarajevu. Osnovan je 1913. godine, a njegov osnivač je bio istaknuti botaničar Karlo Maly. Površina botaničkog vrta iznosi 14.270 m2 i u njemu se uzgaja više od 3000 biljnih vrsta. Vrt sadrži vrlo vrijedne zbirke: endemskih vrsta, tercijalnih relikata, naših florističkih rijetkosti. U prekrasnom ambijentu se na jednom mjestu mogu vidjeti brojne egzotične vrste drveća kao što su: japanska trešnja (Prunus serrulata), mamutovac (Sequoia), ginko (Ginkgo biloba) i dr. Posebnu atrakciju predstavlja fontana u centralnom dijelu vrta, okružena bujnom vegetacijom, koja doprinosi da vrt na posjetioca ostavlja utisak romantičnog cvijetnog parka. Botanički vrt posjeduje veoma vrijedan herbarij. Autori tih vrijednih kolekcija su: Blau Otto (1828-1879), Moellendorff Otto (1848-1903), Hofmann Florian (1834-1889), Brandis Erich (1834-1931), Fiala Franjo (1861-1898), Beck Günther von Mannagetta (1856-1931), and Maly Karlo (1874-1951).

## Nacionalni spomenik
Komisija za očuvanje nacionalnih spomenik Bosne i Hercegovine donijela je 31. jula 2018. godine odluku da se muzej proglasi za nacionalni spomenik Bosne i Hercegovine. Nacionalni spomenik čine paviljoni arheologije, etnologije, prirodnih nauka, upravna zgrada, botanička bašta, sjeverni ulazni plato, sjeverna, istočna, zapadna i južna hortikulturna površina, te izvorni namještaj:
* 11 vitrina sa sandukom i elementom za izlaganje u obliku slova L u upravnoj i zgradi prirodnih nauka
* visoki sto, kabinet, staklena vitrina, ormar, četiri stola i 20 stolica u upravnoj zgradi
* dvije vitrine, dvije zidne vitrine, četiri zidne vitrine sa sandukom, dvije staklene vitrine sa postoljem, dvije dvostruke vitrine, četiri dvostrane metalne vitrine, dvije vitrine oktogonalne osnove, dvije četverostrane vitrine pravougaone osnove i 12 dvostranih drvenih vitrina u zgradi prirodnih nauka.

## Direktori

* Kostantin Hörmann (1887, 1888–1906)
* Ćiro Truhelka (1906–1922)
* Šćepan Grđić (1922–1926)
* Vladislav Skarić (1926–1936)
* Mihovil Mandić (1936–1941)
* Jozo Petrović (1941–1943)
* Vejsil Ćurčić (1943–1945)
* Dimitrije Sergejevski (1945)
* Vojin Gligić (1945–1947)
* Špiro Kulišić (1947–1950)
* Marko Vego (1950–1957)
* Alojz Benac (1957–1967)
* Borivoj Čović (1967–1973)
* Željka Bjelčić (1973–1980)
* Almas Dautbegović (1980–1988)
* Rizo Sijarić (1993)
* Enver Imamović (1993–1995)
* Đenana Buturović (1995–2003)
* Aiša Softić (2003–2008)
* Adnan Busuladžić (2008–2015)
* Mirsad Sijarić (2015–?)
* Ana Marić (2025-)

## Povezano
* Glasnik Zemaljskog muzeja BiH

## Vanjske veze
* Zemaljski muzej Bosne i Hercegovine 
## Izvori