Rouen

**Rouen** (fonet. [ʁwɑ̃]) je povijesno gledano glavni grad Normandije. Smješten je u sjeverozapadnom dijelu Francuske, na rijeci Seine, a trenutno je glavni grad regije Haute-Normandie (Gornja Normandija). Nekada je bio jedan od najprosperitetnijih gradova srednjovjekovne Europe. Rouen je grad u kojem je Ivana Orleanska 1431. godine spaljena na lomači. Njegovi stanovnici nazivaju se Rouenžani, a njihov broj se procjenjuje na 114.000 (2007.)

## Geografija

Rijeka Seine zauzima 179 hektara komune Rouen, koja ima 306 hektara zelenih površina, 210&nbsp;km je ukupna dužina cesta, od čega je 16&nbsp;km rezervirano za bicikliste, i 8&nbsp;km za pješake.

### Klima
 
**Prosječna godišnja temperatura** se kreće između 10 i 20 °C ;

* Prosječno trajanja sunčanih razdoblja: 1 630 sati godišnje; 
* Magla: 85 dana godišnje; 
* Oluja: 16 dana godišnje; 
* Padavine: između 700 i 1 000&nbsp;mm godišnje

### Demografija

=

**Kretanje broja stanovnika od [[1962]].**

## Historija
Rouen je osnovan od strane galskog plemena. Oni su ga nazivali *Ratumacos*, a Rimljani * Rotomagus*. Rimski Rotomagus je bio drugi grad rimske provincije *[[Gallia Lugdunensis]]* nakon samog Lugdunuma (današnjeg Lyona). Za vrijeme Dioklecijanove reorganizacije, Rouen je bio poglavarski grad podijeljene pokrajine *Gallia Lugdunensis II* i postigao je procvat u razvoju za vrijeme rimskog perioda, s amfiteatrom i termama. U 5. vijeku postao je sjedište biskupije (iako su imena prijašnjih biskupa isključivo legendarna) a kasnije i glavni grad merovinške Neustrije.

Nakon svog prvog upada u nižoj dolini rijeke Seine 841., Normani su opustošili Rouen; od 912. Rouen je bio glavni grad Normandijskog vojvodstva i rezidencija knezova sve dok William I Engleski nije osnovao svoj dvorac u Caenu.

1150. Rouen primio povelju o svom osnivanju, time i dozvolu samouprave. Tokom 12. vijeka u Rouenu je živjelo oko 6000 Židova, koji su činili oko 20% stanovništva, uz veliki broj Židova koji su se raspršili u još stotinjak zajednica u Normandiji. Dobro očuvani ostaci židovske vjerske škole, *ješive*, su bili otkriveni u 1970-ih. Zajednica je počela projekt kako bi ih vratila u prijašnje stanje te pokušala restaurirati zgradu.

1200. požar je uništio dio stare katedrale. 24. lipnja 1204. Filip II., kralj Francuske je došao u Rouen i konačno pripojio Normandiju Francuskom kraljevstvu. On je srušio normanski dvorac i sagradio svoj vlastiti, *Château Bouvreuil*, na mjestu galsko-rimskog amfiteatra. U tom razdoblju razvijena je tekstilna industrija, koja se bazirala na vuni uvoženoj iz Engleske (za koju su se gradovi Flandrija i Brabant stalno natjecali) i koja je pronašla svoje tržište na *Champagne* sajmovima. Razvoj Rouena također ovisi i o riječnom prometu na rijeci Seine. Vino i pšenica su se izvozili u Englesku, a kositar i vuna su se dovozili, pri povratku, u Rouen. U četrnaestom stoljeću gradu je prijetio sukob građana: 1291. gradonačelnik je bio ubijen, a plemićke rezidencije u gradu su opljačkane. Filip IV Francuski ponovo nametnuo red i potisnuo gradsku povelju i unosnu tržišnu situaciju zasnovanu na riječnom prometu; no on je bio poprilično za to da Rouenžani otkupe svoja stara prava i slobode, 1294. 
1306. je odlučio protjerati židovsku zajednicu iz Rouena, koja je tad brojala pet ili šest tisuća Židova.

Tokom Stogodišnjeg rata, 19. januara 1419., Rouen je predan Henryu V, engleskom kralju, koji je ponovo anektirao Normandiju teritoriju kojim je vladala dinastija Anžuvinaca, 30. maja 1431.

Ivana Orleanska je spaljena na lomači na *Place du Vieux-Marche*, u ovome gradu, gdje je većina stanovnika podržavala burgundskog vojvodu, neprijatelja njenog kralja. Francuski kralj Charles VII ponovno je zauzeo grad 1449.

Grad je bio teško oštećen za vrijeme Drugog svjetskog rata na Dan D i njegova glasovita katedrala je bila gotovo uništena savezničkim bombardiranjem. Za vrijeme nacističke okupacije, Njemačka ratna mornarica je imala svoj štab u vlastelinskom dvorcu u kampusu *École Supérieure de Commerce de Rouen*.

## Administracija

Rouen je administrativni centar Gornje Normandije (*Haute-Normandie région*), kao i općina i departmanska prefektura Seine-Maritimea. 

Rouen i 36 prigradskih općina metropolitanskog područja tvore aglomeracijsku zajednicu *Rouen Haute-Normandie*, sa oko 393 621 stanovnika u njoj prema popisu stanovništva iz 1999. 
Najveća predgrađa su *[[Sotteville-lès-Rouen]]*, *Saint-Étienne-du-Rouvray*, *Le Grand-Quevilly*, *Le Petit-Quevilly*, i *Mont-Saint-Aignan*, s brojem stanovnika preko 20 000.

**Gradonačelnici Rouena**:

* René Stackler (1943.-1944.)
* Guillaume Montier (1944.-1945.)
* Jacques Chastellain (1945.-1958.)
* Bernard Tissot (1958.-1968.)
* Jean Lecanuet (1968.-1993.)
* François Gautier (1993.-1997.)
* Yvon Robert (1997.-2001.)
* Pierre Albertini (2001.-2008.)
* Valérie Fourneyron (2008.-)

## Kultura
* 8 kazališta (kapacitet: 80 do 1200 mjesta) 
* 5 kina (35 sala) 
* 1 izložbeni park 
* 7 knjižnica 
* Koncertna dvorana
* Botanički vrt koji organizira brojne izložbe i konferencije

### Znamenitosti

Rouen je poznat po svojoj vlastitoj katedrali Notre Dame, sa *Tour de Beurre* (*maslac kula*). Katedrala je bila predmetom niza slika Claudea Moneta, od kojih su neke i izložene u *Musée d'Orsay* u Parizu. 

*Gros Horloge* je astronomski sat koji datira još iz stoljeća. Smješten je u ulici u istoimenoj ulici. 

Druge poznate strukture uključuju gotičku crkvu *Saint-Maclou* (15. st.); *Tour Jeanne d'Arc*, u koju je Ivana Orleanska dovedena 1431. gdje su joj prijetili mučenjem (usprkos popularnim uvjerenjima, ona nije bila ovdje pritvorena); crkva *Saint Ouen* (od 12. do 15. stoljeća), *Palais de Justice*, koji je nekada bio i sjedište Parlamenta u Normandiji, i *Muzej likovne umjetnosti i keramike* koji sadrži izvanrednu zbirku porculana zbog koje je Rouen bio slavan od 16. do stoljeća.
U samom središtu *Place du Vieux Marché* nalazi se moderna crkva Svete Ivane Orleanske. Ovo je velika, moderna građevina koja svojom veličinom i izgledom dominira trgom. Crkva je sagrađena na mjestu na kojem se nalazila lomača na kojoj je Djevica Orleanska spaljena.

Rouen je također bio domaćin francuskih *Grand Prix* utrka, između 1952. i 1968.

### Muzeji
Postoji mnogo muzeja u Rouenu:

* *Musée des beaux-arts de Rouen*, umjetnički muzej sa slikama poznatih slikara kao što je to Monet, 
* *Musée maritime fluvial et portuaire*, muzej koji svjedoči o povijesti rouenske luke i navigaciji, 
* *Musée des antiquités*, umjetnički i povijesni muzej sa antičkim i gotičkim radovima, 
* *Musée Flaubert d'histoire de la médecine*, muzej smješten u rodnoj kući Gustavea Flauberta
* *Musée de la céramique*, 
* *Secq Le Musée des Tournelles*

### Mostovi

Prvi mostovi potiču iz 9. stoljeća. Obnovljeni su nekoliko puta, posebno nakon bombardiranja u Drugom svjetskom ratu.

Neki od njih su:

* *Pont Gustave-Flaubert*
* *Pont Guillaume-le-Conquérant *
* *Pont Jeanne-d’Arc* 
* *Pont Boieldieu* 
* *Pont Pierre-Corneille*
* *Pont Mathilde*

## Obrazovanje

U Rouenu se nalazi ''Université de Rouen''  ili Rouensko sveučilište, zatim vodeća poslovna škola u Francuskoj, *École supérieure de commerce de Rouen*, koja se nalazi u blizini grada Mont-Saint-Aignan, te INSA ROUEN i ESIGELEC.

## Značajne osobe

* Edvard IV. (1442-1483), engleski kralj
* Pierre Corneille (1606-1684), tragičar
* Thomas Corneille (1625-1709), dramatičar, brat Pierrea Corneillea
* Nicolas Lemery (1645-1715), kemičar 
* Jean Jouvenet (1647-1717), slikar

* Pierre Louis Dulong (1785-1838), fizičar i kemičar
* Théodore Géricault (1791-1824), slikar, naslikao *Splav Meduza*
* Pierre Adolphe Chéruel (1809-1891), povjesničar
* Gustave Flaubert (1821-1880), romanopisac, napisao *[[Madam Bovary]]*
* Maurice Leblanc (1864-1941), romanopisac, tvorac lika *Arsène Lupin*
* Charles Nicolle (1866-1936), bakteriolog koji je primio Nobelovu nagradu za medicinu 1928.
* Anny Duperey (1947-), glumica i romanopisac
* François Hollande (1953-), političar i prvi sekretar socijalističke partije u Francuskoj
* Karin Viard (1966-), glumica
* Vincent Delerm (1976-), kantautor, pijanist
* David Trézéguet (1977-), francusko-argentinski nogometaš (napadač)

## Parkovi i vrtovi

* *Jardin des Plantes de Rouen* (85 000 m²), botanički vrt
* *Parc Antoine de Saint-Exupery* (78 000 m²)
* *Parc Grammont* (29 000 m²)
* *Jardin de l’hôtel de ville* (26 000 m²)
* *Jardin Pasteur* (21 700 m²)
* *Square Verdrel* (9 000 m²)
* *Square Halbout* (5 240 m²)
I još 17 drugih parkova i vrtova

## Zbratimljeni gradovi

*  Cleveland, SAD
*  Hannover, Njemačka
*  Norwich, UK
*  Ningbo, Kina
*  Salerno, Italija, od 2003.
*  Wejherowo, Poljska

## Reference

## Vanjske veze

* Službena stranica grada
* Povijest Rouena i njegovi spomenici na projektu Gutenberg