Terminologija Irana i Perzije

**Terminologija ''Irana'' i ''Perzije*** nerijetko predstavlja dilemu oko imenovanja u [[Zapadni svijet|Zapadnom svijetu]], odnosno problem prilikom razumijevanja [[Politika Irana|političke]], [[Historija Irana|historijske]], [[Geografija Irana|geografske]] i [[Iranska kultura|kulturne]] terminologije koju karakteriziraju ti nazivi. Dva moguća naziva za [[Iran|modernu državu]] su *Iran* i *Perzija*.

== Etimologija ==


=== Termin *Iran* ===
[[Iranski narodi]] su još od vremena [[Zaratustra|Zaratustre]] (oko [[1000. pne.]]) zemlju u kojoj su živjeli zvali *Arijānām*, što je preteča moderne riječi *Iran*.

Današnji oblik naziva „Iran“ izravno potječe od [[Perzijski jezik|perzijske]] riječi *Ērān* koja se prvotno spominje u natpisima [[Ardašir I.|Ardaširove]] investiture iz [[3. vijek]]a u [[Nakš-e Rustam]]u. Na tim natpisima na [[Perzijski jezik|perzijskom jeziku]] naziv se spominje u kontekstu *ardašīr šāhān šāh ērān* što znači „Ardašir, [[veliki kralj]] Irana“, dok se na natpisima na [[Partski jezik|partskom jeziku]] (koji su priloženi uz ove na perzijskom) spominje *ardašīr šāhān šāh Arijān*, što svjedoči kako je riječ *Ērān* izvedenica riječi *Aryān* koja datira mnogo ranije.

Prefiksi *ēr-* i *arij-* od riječi *ērān/arijān* proizlaze iz [[Iranski jezici|staroiranskog]] oblika *arija-*, odnosno [[Perzijski jezik|staroperzijskog]] *ariya-* ili [[Avestanski jezik|avestanskog]] *airiia-*, što znači *Arijan* (u kontekstu: „od Iranaca“). Ovaj pojam ovjeren je kao etnički pokazatelj u [[Ahemenidska Monarhija|ahemenidskim]] natpisima i u [[Zoroastrizam|zoroastrijskoj]] tradiciji [[Avesta|Aveste]], što svedoči kako se [[Ardašir I.|Ardaširov]] natpis *ērān* više odnosi na naciju nego na [[Sasanidska Monarhija|monarhiju]].

Bez obzira što se ovaj natpis koji spominje riječ *ērān* odnosi na [[Iranski narodi|iranske narode]], ovjereno je kako se naziv *ērān* u [[Sasanidska Monarhija|sasanidsko doba]] koristio i u kontekstu monarhije; istovremeno se njegov [[antonim]] *anērān* rabio za [[Rimsko Carstvo|rimski teritorij]]. Pojmovi kao što su *ērān* i *anērān* spominju se u tekstovima vjerskog učenjaka [[Manihejstvo|Manija]] iz [[3. stoljeće|3. stoljeća]]. U natpisima [[Ardašir I.|Ardaširovog]] sina i njegovog nasljednika [[Šapur I.|Šapura I.]] u kontekstu naziva *Ērān* spominju se i regije poput [[Armenija|Armenije]] i [[Kavkaz (regija)|Kavkaza]] koje većinom nisu bile naseljene [[Iranski narodi|iranskim narodima]], što svjedoči o političkom karakteru termina. U natpisima glavnog [[Zoroastrizam|zoroastrijskog]] svećenika [[Kartir]]a (pisanim 30 godina nakon [[Šapur I.|Šapura I.]]) navedene regije se zajedno sa [[Gruzija|Gruzijom]], [[Albanija (Kavkaz)|Albanijom]], [[Sirija|Sirijom]] i [[Pont]]om spominju u kontekstu [[antonim]]skog naziva *anērān*. *Ērān* se pak spominje u imenima gradova koje je osnovala [[Sasanidska Monarhija|sasanidska dinastija]] (npr. grad *Ērān-xwarrah-šābuhr*: „Šapurova iranska slava“), odnosno u titulama vladinih službenika (*Ērān-āmārgar*: „Iranski računovođa“ ili „Iranski pisar“).

[[Šapur I.|Šapurovi]] trojezični natpisi na [[Ka‘ba-je Zardošt]]u („[[Zarathuštra|Zaratustrinoj]] kocki“) također spominju i naziv *ērānšahr* („kraljevstvo Iranaca“), što je ovjereno i u [[Zoroastrizam|zoroastrijskim]] tekstovima.

=== Termin *Perzija* ===


[[Stara Grčka|Grci]] su drevne iranske monarhije nazivali prema dominantnim narodima istih, odnosno prema etničkom podrijetlu vladajućih dinastija. Do sredine [[6. vijek pne.|6. vijeka pne.]] vladajuća dinastija iranske monarhije bili su [[Medijci]], pa su Grci tu državu nazivali „Medija“. Nakon [[Perzijski ustanak|političkog prevrata]] kada su [[Perzijanci]] predvođeni [[Kir Veliki|Kirom Velikim]] zbacili medijskog kralja [[Astijag]]a i postali dominatnim narodom koji je osnovao [[Ahemenidska Monarhija|novu iransku monarhiju]], Grci novonastalu državu počinju nazivati *Perses*, *Persica* ili *Persis* („Perzija“). Taj [[grčki]] naziv bio je izvedenica [[Perzijski jezik|staroperzijske]] riječi *Pārsa* koja je karakterizirala pleme kojim je [[Kir Veliki|Kir]] vladao prije početaka osvajanja ostalih iranskih i drugih kraljevstva iz tog doba. Prema navedenom [[Perzijanci|perzijskom]] plemenu nazvan je teritorij na kojem su živjeli; on se i dan danas naziva [[Fars]] (administrativna pokrajina modernog [[Iran]]a) no u [[Stari vijek|starom vijeku]] granice tog teritorija bile su šire od granica moderne pokrajine. Istovremeno, šire područje koje obuhvaća [[Iranska visoravan|Iransku visoravan]] i na kojem su živjeli brojni [[iranski narodi]] nazivalo se *Arijānām* („Arijana“). U [[Stari Rim|rimsko doba]], preuzet je grčki koncept terminologija pa je naziv za čitavu monarhiju bio *Persia* („Perzija“). Stariji dijelovi [[Biblija|Biblije]] ([[Stari zavjet|starozavjetske]] knjige o [[Estera (knjiga)|Esteri]], [[Daniel (knjiga)|Danijelu]], [[Ezra (knjiga)|Ezri]] i [[Nehemija (knjiga)|Nehemiji]]) često spominju [[Ahemenidska Monarhija|drevnu ahamenidsku monarhiju]] pod nazivom *Paras* ([[Hebrejski jezik|hebr.]] פרס), odnosno *Paras u Madai* (פרס ומדי) što znači „Perzija i Medija“.

== Specifična terminologija ==
=== Geografski pojam ===
U modernom [[Geografija|geografskom]] smislu, teritorij „Irana“ obuhvaća teritorij omeđen njegovim podlitičkim granicama [[Iran|Islamske Republike Iran]]. Pojam „Perzija“ također se uglavnom odnosi na političke granice moderne iranske pokrajine i administrativne jedinice [[Fars]] na jugozapadu države, koja obuhvaća nešto manji teritorij od antičke pokrajine *Fars* ili *Pars* u kojoj su smješteni najvažniji historijski gradovi iranskih monarhija perzijskih dinastija: [[Anšan]], [[Pasargad]], [[Perzepolis]], [[Firuzabad]], itd.

Područja poput [[Veliki Iran|Velikog Irana]] mogu biti relevantna u geografsko-kulturnom smislu, dok je područje Perzije u kontekstu bivših monarhija u modernom geografskom smislu irelevantno.

=== Etnički i jezični pojam ===
U etničkom i jezičnom smislu, [[pridjev]] „iranski“ ima šire značenje od onog „perzijski“. To se odnosi na etnički pojam *Iranski narodi* u koje spada i [[Perzijanci|perzijski narod]], odnosno jezični pojam *Iranski jezici* u koje spada [[perzijski jezik]]. Ipak, treba naglasiti kako iranske narode ne treba miješati sa mnogo širim etničko-jezičnim porodicama kao što su [[Indoiranski jezici|Indo-Iranci]] jer one obuvhaćaju i one narode (npr. one u istočnoj [[Indija|Indiji]] ili [[Nepal]]u) čiji teritoriji historijski nisu bili dijelom iranskih monarhija.

Historijska iranska država još od [[Medijska Monarhija|medijskog perioda]] objedinjavala je veći dio [[Iranski narodi|iranskih naroda]], među kojima je i (tada marginalizirani) [[Perzijanci|perzijski narod]], sastavljen od više plemena. Nakon što je Perzijanac [[Kir Veliki]] (inače unuk medijskog kralja [[Astijag]]a) sredinom [[6. vijek pne.|6. vijeka pne.]] pokorio [[Medijci|Medijce]], zbog tolerantne politike ujedinio je perzijsko i medijsko plemstvo što je uzrokovalo brzu i potpunu asimilaciju Medijaca u Perzijance. U međuvremenu, ostali antički iranski narodi poput [[Parti|Parta]], [[Sagartija]]ca, [[Baktrija]]ca ili [[Sogdijana]]ca nisu imali takav povlašteni status kao Medijci pa su duže zadržali svoj identitet.

Perzijska dominacija tokom iranskih monarhija [[Ahemenidska Monarhija|Ahemenida]], [[Sasanidska Monarhija|Sasanida]] i kasnijih [[islam]]skih iranskih dinastija uzrokovala je širenje [[Perzijski jezik|perzijskog jezika]] diljem [[Bliski istok|regije]], zbog čega su [[drevni iranski narodi]] na istoku monarhije također (jezično) asimilirali u Perzijance. Primjerice, današnji [[Tadžici]] smatraju se etničkim potomcima drevnih iranskih naroda Baktrijaca i Sogdijanaca, no njihov [[Iranski jezici|iranski jezik]] je moderna inačica [[Perzijski jezik|perzijskog jezika]] („tadžički perzijski“) zbog čega ih se klasificira kao perzijski narod. Jedan od rijetkih iranskih naroda koji je zadržao svoj etnički i jezični identitet od [[Stari vijek|starog vijeka]] do danas su [[Paštunci]], bez obzira na to što su stoljećima (uz prekide) živjeli u državama pod dominacijom perzijskog naroda.

*Perzijanci* kao širi pojam može se gledati samo u političkom kontekstu određenih historijskih perioda, budući kako su neke [[Perzijska Monarhija|Perzijske Monarhije]] (poput [[Ahemenidska Monarhija|ahemenidske]] ili [[Sasanidska Monarhija|sasanidske]]) uključivale ne samo sve [[Iranski narodi|iranske narode]], već i [[Grci|Grke]], [[Židovi|Židove]], [[Arapi|Arape]], [[Indija|Indijce]], [[Nubijci|Nubijce]], te brojne druge narode koji ne pripadaju iranskim narodima. [[Perzijanci|Perzijski narod]] danas čini oko 2/3 populacije modernog [[Iran]]a.

<center>
<gallery>

Datoteka:Persian Language Location Map.svg|Područja u kojima je [[perzijski]] dominantni jezik
Datoteka:IndoEuropeanTree.svg|Cjelovita struktura [[Indoiranski jezici|indo-europskih jezika]], sa [[Iranski jezici|iranskim jezicima]] prikazanim po sredini desno
Datoteka:Iranian Language Status.png|Karta modernih država u kojima je jedan od [[Iranski jezici|iranskih jezika]] službeni (tamno-zelena boja), odnosno u kojima je takav jedan od službenih jezika (svijetlo-zelena boja) 
</gallery>
</center>

=== Historijski pojam ===
Historija [[Iran|iranske države]] započinje sredinom [[2. milenij pne.|2. milenija pne.]] dolaskom [[Iranski narodi|iranskih plemena]] sa istoka na teritorij [[Iranska visoravan|Iranske visoravni]]. [[Historija Irana]] u kontekstu današnjih političkih granica započinje mnogo ranije ([[Elam]]ska i [[Džiroftska kultura]]), no budući kako se ne radi o iranskim narodima u etničkom smislu (ili njihovo podrijetlo nije do danas definirano), historija Irana i iranske kulture koju poznajemo i koja kontinuirano traje do danas započinje usponom iranskih monarhija [[Medijci|Medijaca]] i [[Perzijanci|Perzijanaca]] početkom [[7. vijek pne.|7. vijeka pne.]] [[Medijska Monarhija|Prvu iransku monarhiju]] osnovali su [[Medijci]], koje oko [[550. pne.]] pokorava drugi iranski narod, [[Perzijanci]], čime je stvorena [[Ahemenidska Monarhija|druga iranska monarhija]] (*Hahamanešijan*; „Ahemenidska Monarhija“).

U to doba [[Stara Grčka|Grci]] ovu državu počinju nazivati *Perzijom* (prema vladajućoj perzijskoj dinastiji [[Ahemenidi|Ahemenida]]), pa se takav naziv u [[Zapadni svijet|zapadnom svijetu]] zadržao do današnjeg dana. Zanimljivo jest kako su Grci istovremeno koristili termin [[medizam]] za političko simpatiziranje Perzijske Monarhije (za što se u [[Stara Grčka|Staroj Grčkoj]] kažnjavalo progonom), a pojam je nazvan prema bivšoj medijskoj dinastiji. [[Partska Monarhija|Treću iransku monarhiju]] osnovali su [[Parti]] (također jedan od [[Drevni iranski narodi|drevnih iranskih naroda]]), no unatoč tome što nisu pripadali perzijskom narodu, njihovu monarhiju [[Stari Rim|Rimljani]] su nazivali Perzijskom Monarhijom. U periodu između [[Ahemenidska Monarhija|ahemenidske]] i [[Partska Monarhija|arsakidske]] monarhije, postojala je [[Seleukidsko Kraljevstvo|Seleukidska Monarhija]], no budući kako su [[Seleukidi]] bili [[Helenizam|helenistička]] makedonska dinastija (ni Perzijanci, ni iranski narod), njihova država se obično ne naziva ni perzijskom ni iranskom. [[Sasanidska Monarhija|Četvrtu iransku monarhiju]] osnovala je dinastija [[Sasanidi|Sasanida]] koja je pripadala [[Perzijanci|perzijskom narodu]], pa se njihovu monarhiju često naziva Drugom Perzijskom (ili Novoperzijskom) Monarhijom. Monarhije [[Medijska Monarhija|Medijaca]] i [[Partska Monarhija|Parta]] nerijetko se u historiografiji nazivaju *Perzijskim Monarhijama* unatoč tome što u starom vijeku nisu pripadali [[Perzijanci|perzijskom narodu]]. Ipak, oba navedena [[Iranski narodi|iranska]] naroda (plemena) kasnije su se asimilirala u perzijski narod.

Nakon pada [[Sasanidska Monarhija|Sasanidske Monarhije]] sredinom [[7. vijek]]a, Iran osvajaju [[Arapi]] čime započinje [[islam]]izacija zemlje. Od tada, Iranom vladaju brojne dinastije koje pripadaju [[Iranski narodi|iranskim narodima]], ali i one miješanog iranskog te [[Mongoli|mongolskog]] i [[Turkijski narodi|turkijskog podrijetla]] ([[Gaznavidi]], [[Timuridi]], [[Kadžarska Monarhija|Kadžari]]), čije se monarhije u Zapadnom svijetu također nazivaju Perzijskom Monarhijom. Bez obzira na etničko podrijetlo navedenih dinastija, perzijski jezik bio je službenim i država je lokalno nazivana Iranom.

=== Kulturni pojam ===

Unatoč tome što [[Zapadni svijet|zapadne zemlje]] u današnje doba koriste termin *Iran* umjesto *Perzija* u diplomatskim odnosima, u kulturnom smislu [[iranska kultura]] se i dalje često naziva *perzijskom kulturom*. Ipak, budući kako ta kultura ne uključuje samo doprinose [[Perzijanci|perzijskog naroda]] već i brojnih iranskih plemena (u [[Stari vijek|starom vijeku]]) odnosno [[Iranski narodi|naroda]] koji su milenijima živjeli u zajedničkim državama, ispravniji termin je [[iranska kultura]]; [[iranska arhitektura]], [[iranska umjetnost]], itd. Pri tome treba imati na umu kako za određene specifičnosti iranske kulture, kao što su slavni [[perzijski vrtovi]], nema spora oko imenovanja budući kako se radi o izvornim elementima perzijskih dinastija (u ovom slučaju [[Ahemenidi|Ahemenida]]), pa ne postoji spor oko dvojezičnosti. Sličnih primjera uvriježenih naziva sa pridjevom *perzijski* ima još, a to su: [[perzijski tepih]], [[perzijska mačka]], [[perzijska keramika]], itd.

Zapadni autori [http://www.iranica.com/newsite/aboutiranica/index.isc „Enciklopedija Iranice“]  (na [[Engleski jezik|engleskom jeziku]]) skloni su korištenju termina *Veliki Iran* ili *Iranski kulturni kontinent*. Taj teritorij nalazi se južno od rijeke [[Sir-Darja|Sir-Darje]], [[Kavkaz]]a, [[Kaspijsko more|Kaspijskog]] i [[Aralsko jezero|Aralskog mora]]; istočno od [[Eufrat]]a, te zapadno od rijeke [[Ind]].

=== Diplomatski pojam ===
Od kraja [[6. vijek pne.|6. vijeka pne.]] u [[Zapadni svijet|Zapadnom svijetu]] sve monarhije iranskih vladarskih dinastija nazivale su se *Perzijom*. Tek od [[1935.]] godine, na zahtjev iranskog vladara [[Reza-šah Pahlavi|Reza-šaha Pahlavija]], zapadne zemlje počele su u svim službenim dokumentima u vanjskim odnosima rabiti naziv *Iran*.

Mnoge druge države i jezici imaju različite nazive na drugim jezicima ([[egzonim]]i). Na primimer, [[Nijemci]] svoju zemlju zovu *Deutschland*, na [[engleski|engleskom jeziku]] ljudi istu državu nazivaju *Germany*, [[Hrvati]] i [[Srbi]] je zovu *Njemačka*, [[Francuzi]] *Allemagne*, [[Finci]] *Saksa* (po [[Sasi]]ma), [[Estonci]] *Saksamaa*, itd. Analognih primjera ima mnogo; [[Grčka]] - *Elláda*, [[Armenija]] - *Hayastan*, [[Finska]] - *Suomi*, [[Albanija]] - *Shqipëria*, [[Egipat]] - *Misr*, [[Indija]] - *Bharat* ili *Hindustan*, [[Japan]] - *Nippon*, [[Kina]] - *Zhōnggúo*, itd. Sličan primjer je i terminologijom Perzije; odnosno [[Iran]]a.

== Perzijski egzonim Grčke ==
Na isti način kako je termin *Perzija* kao [[egzonim]] za Iran u starom vijeku ušao u grčki odnosno kasnije u jezike Evrope, tako je i *Jonija* kao egzonim za [[Grčka|Grčku]] istovremeno ušao u [[perzijski]] i druge [[Iranski jezici|iranske jezike]], kasnije i u još jezika Azije. Uzrok ovog je činjenica da su jonski Grci bili u snažnijoj interakciji s [[Ahemenidska Monarhija|ahemenidskim Iranom]] od evropskih polisa, a maloazijska Jonija dugo je vremena bila [[satrap]]ijom tj. ahemenidskom pokrajinom. Egzonim Jonija tj. *Junan* (یونان) rabi se za Grčku u [[Perzijski jezik|perzijskom]] i dan danas, a slične izvedenice postoje i u [[Iranski jezici|iranskom]] [[Paštunski jezik|paštunskom]] (يونان), [[Kurdski jezik|kurdskom]] (*Yewnanistan*) i [[Zazaki|zazačkom]] (*Yunanıstan*), zatim [[Semitski jezici|semitskom]] [[Hebrejski jezik|hebrejskom]] (יוון) i [[Arapski jezik|arapskom]] (اليونان), [[Turkijski jezici|turkijskom]] [[Uzbečki jezik|uzbečkom]] (*Yunoniston*) i [[Turski jezik|turskom]] (*Yunanistan*), čak i [[Indonežanski jezik|indonežanskom]] (*Yunani*) i srodnim jezicima.

== Veze ==
* [[Iran]]
* [[Perzijska Monarhija]]

== Reference ==


== Literatura ==
* [http://www.iranicaonline.org/articles/iranian-identity-i-perspectives Iranica: Iranian identity (Ahmad Ashraf)]
* A. Shapur Shahbazi: *Birth of the Persian Empire - The History of the Idea of Iran'', preveli: V. S. Curtis i S. Stewart, 2005.