Benjamin Hoadly

**Benjamin Hoadly** (Westerham, 1676 – Chelsea, 1761) bio je engleski sveštenik, koji je sukcesivno bio biskup Bangora, Hereforda, Salisberija i konačno Vinčestera. Najpoznatiji je kao začetnik bangorske kontroverze.

## Život
Obrazovao je se na St-Catharine's College u Cambridgeu i zaređen je za svećenika 1700. Bio je rektor parohije St Peter-le-Poer u Londonu, od 1704. do 1724., i rektor parohije St Leonard's, Streatham, od 1710. do 1723. Njegovo učešće u kontroverzi počelo je na početku karijere, kada je se zalagao za usklađenost vjerskih obreda iz škotske i engleske crkve radi jedinstva. Postao je vođa niske crkve (*Low church*) i naišao na naklonost Vigovske stranke.

Borio je se s Francisom Atterburyjem, koji je bio glasnogovornik visoke crkvene (*High church*) grupe i vođa Torijevaca na temu pasivne poslušnosti i neotpora (tj. poslušnosti božanstava koja ne bi uključivala zakletvu na vjernost ili promjenu njihovih euharistijskih obreda, ali također ne bi uključivala potkazivanje djelatnosti etablirane Crkve). Donji dom, kojim su dominirali Vigovi, preporučio ga je kraljici Ani i postao je rektor Streathama 1710. Kada je George I naslijedio tron, postao je kapelan kralja i biskup Bangora 1716.

Godine 1717, njegova propovijed o «Prirodi kraljevstva Hristovog» izazvala je Bangorsku kontroverzu. Zatim je prevođen još tri puta, preuzimajući različite biskupije. On je tvrdio da je euharistija čisto komemorativni čin bez ikakve božanske intervencije. Dok je bio biskup, rijetko je posjećivao svoje biskupije i umjesto toga živio je u Londonu, gdje je bio vrlo aktivan u politici.

Od kasnijeg ljeta 1722. do januara 1725. Hoadly je objavljivao pisma o savremenim temama, artikulirajući svoje wigovske principe i braneći Slavnu revoluciju 1688. Revolucija je stvorila «*taj ograničeni oblik vladavine* koji je naša jedina sigurnost» i takva vlada je osigurala slobodu izražavanja, bez koje bi Britanci trpjeli «sve *nestašluke*, *tame* u *intelektualnom* svijetu, *niskosti* u *moralnom* svijetu i *ropstva* u *političkom* svetu». Hoadly je se protivio i Jakovu "Pretenderu", kada je ovaj izjavio da će ugasiti opoziciju. Hoadly je napisao da bi Jakov nametnuo jednolikost svima ukoliko bi on presudio: «Ne samo da *mora* uništiti vaša *Građanska* i *Vjerska* prava, već da vam je ovdje jasno unaprijed *rekao*, *u vaše lice*, da će to učiniti».

William Hogarth (1697–1764) naslikao je njegov portret kao biskup Winchestera i «Prelat najplemenitijeg Reda podvezice» oko 1743. godine, koji je urezao Bernard Baron (1696-1762). Hoadlyjev sin Benjamin pomogao je Hogarthu u njegovoj *analizi ljepote*.

## Izabrana djela

* *A Defence of the Reasonableness of Conformity* (Odbrana razumnosti usklađenosti, 1707)
* *A Plain Account of the Nature and End of the Sacrament of the Lord's Supper* (Jasan prikaz prirode i namjere sakramenta večere Gospodnje, 1735)
* *The Repeal of the Corporation and Test Acts* (Ukidanje zakona o korporaciji i Test Acta, 1736)

## Bibliografija
* Guglielmo Sanna, *Religione e vita publica nell'Inghilterra del '700: Le avventure di Benjamin Hoadly*, Milano, Franco Angeli Storia, 2012.

## Napomene

## Dodatna literatura
* William Gibson: *Enlightenment Prelate: Benjamin Hoadly, 1676–1761.* Cambridge 2004, .

## Vanjske veze
*