open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Pro liga Perzijskog zaliva 2014/2015.

**Iranska Pro Liga 2014./15.** bila je 14. sezona Iranske Pro Lige odnosno prve iranske nogometne lige koja je započela 1. 8. 2014. i završila 15. 5. 2015. godine.

## Ljestvica
Timovi poslagani prema konačnoj ljestvici sezone 2013./14. i plasmanu iz niže lige:

## Podaci
* Šampion: Sepahan Isfahan
* Ispali iz lige: Naft Masdžid-Sulejman i Pajkan
* Plasirali se iz niže lige: Sijah Džamegan i Esteglal Ahvaz
* Najbolji strijelac: Éder Luciano (Traktor-Sazi), 20 golova
Dravograd

**Dravograd** (njemački: *Unterdrauburg*, srednjovjekovni: *Trauberk*) je grad od 3 290 stanovnika, administrativni centar istoimene općine na sjeveru Slovenije.
## Geografija
Dravograd je geografsko središte slovenske Koruške, koje leži na križanju triju dolina rijeka: Drave, Meže i Mislinje, pored austrijske granice. Dravogradsku dolinu okružuju šumom obrasle planine; Strojna (zapad), Kozjak (sjever) i Pohorje jug, a vrh Košenjak na Kozjaku je sa svojih 1522 m najviši.

Grad je udaljen oko 60 km sjeverozapadno od Maribora, i svega 8&nbsp;km od austrijske granice.
## Historija

Dravograd je jedno od najstarijih naselja u Sloveniji, koje se pod imenom **Traberch** spominje još 1185.

Zna se da je za srednjeg vijeka to bilo veliko trgovište za sol i drvo i poznati prijelaz preko Drave. 
Željeznička pruga Klagenfurt-Maribor došla je do naselja 1863. u to vrijeme Unterdrauburg bio je već poprilično velik, ali je još uvijek imao status trgovišta a ne grada (to je postao tek 2005.)

Nakon Prvog svjetskog rata Dravograd i okolica pripali su odlukama Sporazuma iz Saint-Germaina Kraljevini Jugoslaviji.

Za Drugog svjetskog rata između 1941. - 1944. Nijemci su za potrebe svoje ratne industrije podignuli manju hidroelektranu tik na ulazu u grad, koju su saveznici razrušili u aprilu 1945., pa je obnovljena i konačno dovršena 1955.

Kod Dravograda se nekih 100 pripadnika Dravske divizije, za kratkotrajnog Aprilskog rata, hrabro opiralo jedinicama Wehrmachta i to puna tri dana od 6. do 9. aprila, povukli su se prema Pohorju tek kad im je naređeno.
 
Isto tako vodio se niz okršaja i nakon završetka rata 1945. od 13 do 14. maja između partizanskih jedinica i pripadnika Crne legije, Ustaške obrane i Poglavnikova tjelesnog sdruga koje su se nastojale probiti prema Bleiburgu.
## Znamenitosti
Najstariji sakralni objekt u Dravogradu je romanička crkva sv. Vida iz 12. vijeka, obnavljana i dograđivana u 13. i 17. vijeku.
## Reference

## Vanjske veze

* Službene stranice Općine Dravograd
Dravograd (općina)

**Općina Dravograd** (slovenski: *Občina Dravograd*) je jedna od **212** slovenskih općina od 8 989 stanovnika., administrativni centar općine je istoimeni grad **[[Dravograd]]**.
## Geografija
Općina Dravograd administrativno podpada pod pokrajinu Korušku i leži na sjeveru pored austrijske granice. Općina ima površinu od 105 km² u 24 naselja živi njenih 8 989 stanovnika, grupirani u 5 zajednica općina (krajevnih skupnosti); Dravograd, Črneče, Libeliče, Šentjanž pri Dravogradu i Trbonje.

Rijeka Drava dijeli općinu na dva dijela, tako da je komunikacija moguća jedino preko par mostova i brana hidroelektrana od kojih se jedna nalazi na ulazu Drave u Dravograd. Dolina Drave je ponovno nakon antike izuzetno važna prometnica, tamo negdje od 12. vijeka. Pa tako i danas uz nju ide željeznička pruga i cesta, iako taj prometni pravac danas više nema takav značaj kao nekad.
## Naselja Općine Dravograd
Bukovska vas, Dobrova pri Dravogradu, **[[Dravograd]]**, Črneče, Črneška Gora, Gorče, Goriški Vrh, Kozji Vrh nad Dravogradom, Libeliče, Libeliška Gora, Ojstrica, Otiški Vrh, Podklanc, Selovec, Sv. Boštjan, Sv. Danijel, Sv. Duh, Šentjanž pri Dravogradu, Tolsti Vrh, Trbonje, Tribej, Velka, Vič, Vrata

## Reference

## Vanjske veze

* Službene stranice Općine Dravograd
Sociodrama

**Sociodrama** je metod terapije koji se sastoji u izvođenju dramske radnje pri čemu uloge „igraju“ klijenti.  Izbor uloga za pojedince vrši se prema stvarnim problemima koje su oni imali ili ih imaju u trenutku izvođenja sociodrame. Cilj dramske predstave je da klijenti na posredan način, kroz uloge koje odigraju, lakše dođu do uvida u svoje sopstvene probleme. Tvorac sociodrame je Jakob L. Moreno.

## Reference

## Literatura
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
*
Gnej Macije

**Gnej Macije** (, 1. vek pne.) bio je rimski pesnik, koji je preveo na latinski Homerovu *[[Ilijada|Ilijadu]]* i napisao *Mimijambe* po ugledu na grčkog pesnika Herondu. Oba ta dela danas su izgubljena, ali nekoliko stihova sačuvano je kod Varona i kod Aula Gelija, koji se divio njegovoj učenosti, te ga često naziva učenim *(doctus)* i obrazovanim *(eruditus)*. I Aul Gelije i drugi antički gramatičari pripisuju Maciju unošenje u latinski raznih jezičkih inovacija i morfoloških specifičnosti, kako u vezi s njegovim *Mimijambima*, tako i u vezi s njegovim prevodom *Ilijade*.

Od Macijevog dela sačuvano je samo sedamnaest vrlo kratkih fragmenata.

Macije je *Ilijadu* preveo latinskim heksametarima, za razliku od Livija Andronika, koji je *Odiseju* preveo u saturnijskom stihu. Takođe je očito Macijevo odstupanje od rimske analističke tradicije i pokušaj da oživi rimsku epiku, koja će svog najvećeg predstavnika pronaći u Vergiliju.

Mimijabi, književni žanr koji je Macije prvi uveo u Rim, oponašali su grčke uzore, pre svega mimove grčkog pesnika Heronde. Iz oskudnih fragmenata vidi se pesnikova sposobnost da svojim stihova udahne život u ugodne i osećajne pesničke slike.

Macije je važio za inovativnog pesnika. Naime, pored novog književnog žanra, uveo je u latinski i neke morfološke inovacije (inhoativni glagoli, npr. *albicascit* = "počinje sijati" [fr. 9 Courtney]), *luminesco* = "počinjem svetleti" [fr. 13]), kao i leksičke (ima dosta neologizama, npr. pojavljuje se prilog *culumbulatim* (= "poput goluba", fr. 11 C.) te glagoli *edulcare* (= "činiti slatkim", fr. 10 C.) i *recentatur* (= "obnavlja se").

## Reference

## Literatura
* W. Morel, *Fragmenta poetarum Latinorum*, Lipsia, 1927
* K. Büchner, *Fragmenta poetarum Latinorum*, Lipsia, 1982
* *The Fragmentary Latin Poets*, ed. E. Courtney, Oxford, Clarendon Press, 1993, str. 99-106.
* A. Traglia, Poetae novi, Roma, 1974
* V. Sirago, *La scuola neoterica*, Paideia, Arona, 1947, str. 21-28.
Pohorje

**Pohorje** (njemački: *Bachergebirge*, *Bacherngebirge* ali najčešće samo *Bachern*) je niski planinski masiv na sjeveru Slovenije.
## Geografija
*Pohorje* se proteže u trokutu, od Maribora na istoku, Dravograda na zapadu do Slovenskih Konjica. Fizičke granice masiva formira rijeka Drava na sjeveru, rječica Mislinja na jugozapadu a sa istoka Laboška dolina i Dravsko Polje.

Hrbat masiva formira vododjelnicu između dravskog i savskog sliva. Pohorje je dugo nekih 50 km (u smjeru istok-zapad), a široko oko 30&nbsp;km (sjever-jug), ukupne površine od nekih 1000 km².

Najviši vrh tog masiva je Črni vrh 1543 m, ostali značajni vrhovi su; Velika Kopa (1542 m), Jezerski vrh (1537 m), Mali Črni vrh (1533 m), Rogla (1517 m)...

Pohorje igra važnu ulogu u slovenskom zimskom turizmu, na mariborskom Pohorju se održavaju tradicionalne utrke svjetskog kupa za žene - Zlata lisica. Pored Maribora, Pohorje ima i druga dobro uređena i održavana skijališta; Roglu, Kope i Trije Kralji kod Slovenske Bistrice. Pohorje je popularno i ljeti među planinarima i alpinistima.

## Pogledjte i ove stranice
* Pohorski bataljon 
## Reference

## Vanjske veze

* ''Pohorje'' na portalu SummitPost
Čindo

**Čindo**, poznat i pod imenom **Poslednja granica**, jedno je od filipinskih ostrva koje pripada Kalamijskom arhipelagu. Nalazi se na 11°56’ severne geografske širine i na 120°02’ istočne geografske dužine i pripada provinciji Palawan.

## Vanjske veze
* Turistička stranica o ostrvu Čindu
Slovenske Konjice (općina)

**Općina Slovenske Konjice** (slovenski: *Občina Slovenske Konjice*) je jedna od **212** slovenskih općina od 14 438 stanovnika., administrativni centar općine je istoimeni grad Slovenske Konjice.
## Geografija
Općina Slovenske Konjice ima površinu od 97.8 km²
## Naselja Općine Slovenske Konjice
Bezina, Blato, Brdo, Breg pri Konjicah, Brezje pri Ločah, Dobrava pri Konjicah, Dobrnež, Draža vas, Gabrovlje, Gabrovnik, Kamna Gora, Klokočovnik, Koble, Kolačno, Konjiška vas, Kraberk, Ličenca, Lipoglav, Loče pri Poljčanah, Mali Breg, Mlače, Nova vas pri Konjicah, Novo Tepanje, Ostrožno pri Ločah, Penoje, Perovec, Petelinjek pri Ločah, Podob, Podpeč ob Dravinji, Polene, Preloge pri Konjicah, Prežigal, Selski Vrh, **[[Slovenske Konjice]]**, Sojek, Spodnja Pristava, Spodnje Grušovje, Spodnje Laže, Spodnje Preloge, Spodnji Jernej, Stare Slemene, Strtenik, Suhadol, Sveti Jernej, Škalce, Škedenj, Špitalič pri Slovenskih Konjicah, Štajerska vas, Tepanje, Tepanjski Vrh, Tolsti Vrh, Vešenik, Zbelovo, Zbelovska Gora, Zeče, Zgornja Pristava, Zgornje Laže, Žiče

## Reference

## Vanjske veze

* Službene stranice Općine Slovenske Konjice
Etno muzika

**Etno muzika** (eng. *World music*, nj. *Weltmusik*) je suvremeni diskografski pojam koji predstavlja svojstvenu muzičku vrstu i u uglavnom se odnosi na muzike iz nezapadnih zemalja odnosno na sve muzike koje stoje izvan „standardnih” obrazaca zapadne pop muzike ili klasične muzike, pritom koristeći neku vrstu etničke komponente.

## Historija
Pojam se nalazi unutar moderne muzičke industrije i povezan je s operacijama recikliranja pri kraju 20. vijeka – više ili manje filološki vjerodostojnih, ovisno o slučajevima – autohtonih muzičkih tradicija od raznih naroda svijeta. Najpoznatija imena u ovom sektoru su Clannad, Ry Cooder, Enya, Goran Bregović, a neke od najpoznatijih tradicija na diskografskom tržištu su britansko-keltska muzika, klezmer, balkanske muzike i mnoge druge. Po temi postoji nekoliko studija sociologije muzike i etnomuzikologije.

Nalazimo se, dakle, unutar razvojne parabole muzike u 20. vijeku, usko povezanoj sa tehnološkim inovacijama u prijenosu muzike (radio, gramofon, ploča), iako je koncept povezan s ključnom razlikom koja je obilježila cjelokupnu romantičnu umjetnost 19. stoljeća, a to je teoretsko razlikovanje između „umjetničke” i „narodne” pjesme kod Johanna G. Herdera. Ta distinkcija će utjecati na estetska istraživanja mnogih autora tog razdoblja (Smetana, Liszt, Chopin...), kao i imati duboke odraze u razvoju muzike sljedećeg vijeka.

U 20. vijeku u mnogim zemljama je se, prije dolaska rock'n'rolla, promicalo očuvanje autohtone (u nekim slučajevima samozvano autohtone) domaće muzike i folklora, što je samo po sebi snosilo važno pitanje tradicije, nacije, etnosa. Sa 1960-ima je se dogodila epohalna kulturna, društvena i antropološka promjena velikih razmjera, koja je između ostalog proizvela i preobrazbu muzike, njezine uloge, funkcije i upotrebe.

Krajem stoljeća muzička industrija je se ponovno osvrnula na predindustrijskim korijenima narodne muzike, proizvodeći stil muzike koji je najčešće išao pod etiketom *world music* ili također *ethnic fusion* ili *worldbeat*. Istodobno je se razvila jedna daljnja linija u kojoj su se tehnologija i neki oblici suvremene pop muzike nakalemili na oblike lokalne narodne muzike, rađajući ono što se na Balkanu naziva turbofolk, ali što se u osnovnom receptu može pronaći u raznim stilovima muzike popularnim u mnogim zemljama. Iz tih pravaca, nastavili su se dodatni ogranci, eksperimenti i miješanja.

Danas širom svijeta postoje brojni međunarodni festivali *world* muzike, a neki su vrlo istaknuti (La notte della Taranta, Chicago World Music Festival, Dragačevski sabor, International Klezmer Festival u Fürthu, Jazz 'n' Klezmer, National Celtic Folk Festival itd.).

## Povezano
* Etnomuzikologija
* Romantizam u muzici
* Tradicijska muzika
* Turbofolk

## Napomene
Goran Trajkoski

**Goran Trajkoski** (ćirilica: Горан Трајкоски) je makedonski muzičar i muzički novinar koji se smatra za jednog od najznačajnih na makedonskoj alternativnoj sceni, uz Čapovskog, Tanevskog i Vrteva. Aktivno je učestvovao kao pisac teksta, muzike i izvođač u grupama:
* Saraceni
* Padot na Vizantija, pevač i gitarista
* Mizar, prvo kao basista tokom `80, a početkom 21. veka kao vokal *Trećeg Otkrovenja*
* Anastasija (prvobitno *Aporea*), vokal, gajde i kavali
Pored muzike za ove grupe, radio je i muziku za nekoliko predstava i filmova, od kojih su najznačajnije muzika za nagrađivani film Milča Mančevskog *[[Pre kiše]]* i predstavu *Bahanalija*, koju je radio u sklopu Anastasije.
Panta Džambazoski

**Panta Džambazoski** (Skoplje, 9. okrobar 1960) je makedonski bubnjar i novinar. Autor je imena jedne od najboljih makedonskih rok grupa, Mizar u kojoj je bio član sedam godina. Krajem 1988. godine postaje prvi bubnjar grupe Arhangel.

Trenutačno radi na jednoj od najgledanijih privatnih televizija u Makedoniji - televiziji *Telma*.
Mizar

**Mizar** može biti:

* Mizar (zvijezda), zvijezda u sazvežđu Veliki Medved
* Mizar (grupa), rok grupa iz Sjeverne Makedonije
** ''Mizar'' (album), njihov prvi album iz 1988.
Mary Jane Ward

**Mary Jane Ward** (Fairmount, Indiana, 27. august 1905 - Tucson, 17. februar 1981) bila je američka književnica, najpoznatija po poluautobiografskom romanu *The Snake Pit*, temeljenom na njenom boravku u psihijatrijskoj bolnici, a koji je 1948. ekraniziran kao znameniti istoimeni film sa Olivijom de Havilland u glavnoj ulozi.

## Reference

## Vanjske veze
* Howard Gotlieb Archival Research Center: Mary Jane Ward collection 
* ''Moment of Indiana History'': Mary Jane Ward
* ''New York Times'', Gerard Chrzanowski obituary, 11/12/2000
* Goodreads.com: books by Mary Jane Ward
* Turner Classic Movies: ''The Snake Pit'' articles
*
Mizar (zvijezda)

**Mizar** (ζ UMa, ζ Ursae Majoris, Zeta Ursae Majoris) je dvojna zvijezda u sazviježđu: Veliki medvjed. Ime joj dolazi od arapskog *mīzar*, što u prijevodu znači: pojas, opasač.

Korištena je kao zvijezda vodilja putnicima u pustinji.
Slovenske Konjice

**Slovenske Konjice** (njemački: *Gonobitz*) je grad od 4893 stanovnika, administrativni centar istoimene općine na sjeveru Slovenije.

## Geografija
Slovenske Konjice leže na južnim obroncima Pohorja u dolini rijeke Dravinje, i centar su Dravinskog kraja. Grad je udaljen oko 100 km sjeveroistočno od Ljubljane i isto toliko od Graza i Zagreba.

## Historija

Naselje se prvi put spominje 1146. pod imenom **Conouwiz**, kao centar kraja sa puno sela.

Za srednjeg vijeka se razvilo u veliko trgovište, a od 19. vijeka u zanatsko industrijski centar. 
Željeznička pruga Beč-Trst (Južna željeznica) došla je do Konjica 1846. u to vrijeme Gonnawitz je bio već poprilično veliko naselje, ali je još uvijek imao status trgovišta a ne grada,to je postao tek 1964.

## Znamenitosti
Najstariji sakralni objekt u Slovenskim Konjicama je župna crkva sv. Jurja (Sveti Georgije) iz 11. vijeka, višekrtno obnavljana i dograđivana, naročito u 15. vijeku. Pored grada kod sela Žiče nalazi se Žička kartuzija koja je značajno uticala na razvoj čitavog kraja.

### Gradovi pobratimi
*  Hlohovec (2007)
*  Sollefteå (2008)
*  Kosjerić (2009)

## Reference

## Vanjske veze

* Službene stranice Općine Slovenske Konjice
Moira Shearer

**Moira Shearer, Lady Kennedy** (17. januar 1926 - 31. januar 2006) bila je britanska balerina i filmska glumica, najpoznatija po ulozi Vicky Page u znamenitom filmu *[[The Red Shoes]]*. Također je poznata i kao voditeljica natjecanja za Pjesmu Eurovizije 1972. godine.

## Filmografija

 
## Vanjske veze

* 
* 
* 
* The Ballerina Gallery - Moira Shearer
* BBC Obituary of Moira Shearer
* "The Daily Telegraph" Obituary of Moira Shearer 
* The Times Online obituary of Moira Shearer 
*
The Snake Pit

***The Snake Pit*** () je američki crno-bijeli film snimljen 1948. u režiji Anatolea Litvaka. Temelji se na istoimenom romanu Mary Jane Ward, koji je, pak, bio inspiriran njenim boravkom u psihijatrijskoj bolnici. Protagonistica, čiji lik tumači Olivia de Havilland, je žena koja je zbog svog sumanutog ponašanja završila u psihijatrijskoj bolnici gdje je, koristeći najmodernije tehnike terapije, nastoji izliječiti dr. Kirk (čiji lik tumači Leo Glenn). Režiser Litvak je prilikom snimanja inzistirao na što većem realizmu, te je dio scena, između ostalog, snimljen u psihijatrijskoj bolnici Camarillo; prije samog snimanja je Litvak i dio ekipe proveo tri mjeseca upoznavajući se za osnovama psihijatrije i raznim tehnikama psihoterapije. U tome se posebno istakla de Havilland (koji je u glavnoj ulozi zamijenila Gene Tierney, koja je bila odustala zbog trudnoće), koja je posjećivala duševne bolnice i prisustvovala seansama grupne terapije. Film je bio nominiran za nekoliko Oscara, ali je osvojio tek Oscar za najbolji dizajn zvuka. Sljedeće godine je *The Snake Pit* dobio posebnu nagradu na venecijanskoj Mostri.

Propagandni odjel kompanije 20th Century Fox je kasnije tvrdio da je *The Snake Pit* potakao zakonodavce u 26 od tadašnjih 48 američkih država da reformiraju svoje duševne bolnice; takvi se navodi, međutim, teško mogu provjeriti. Vjeruje se da je *The Snake Pit* u tome imao daleko manje efekta nego mnogo poznatiji i popularniji *[[One Flew Over the Cuckoo's Nest (film)|Let iznad kukavičjeg gnijezda]]* četvrt vijeka kasnije.

## Uloge

## Reference

## Vanjske veze

* 
* 
* Review of ''The Snake Pit'' at TVGuide.com
Kradljivci bicikla

**Kradljivci bicikla** (tal. *Ladri di biciclette*), je talijanski film kojeg je režirao Vittorio De Sica 1948. Film *Kradljivci bicikla* se smatra jednim od najpoznatijih filmova fimlske povijesti, i najpoznatiji je igrani film talijanskog neorealizma.

## Radnja

Radnja filma odvija se u Rimu poslije Drugog svjetskog rata.

Film obrađuje priču o Antoniu Ricciu, nezaposlenom radniku kojem je ponuđen posao lijepljenja plakata u poslijeratnoj Italiji. Preduvijet dobivanja posla je posjedovanje bicikla, tako da njegova supruga Maria odnosi stvari uz spavaće sobe, koje su bile njen miraz, u zalagaonici da bi dobila potreban novac za kupovinu bicikla. Antonio je presretan jer će napokon dobiti prijeko potreban posao. Dok je lijepio plakate netko mu je ukrao bicikl i on se upućuje sa svojim sinom Brunom u potragu za kradljivcem, kada nije dobio potrebnu pomoć od policije.

## Nagrade
Film je nagrađen Oscarom za najbolji strani film 1949.

## Uloge
* Lamberto Maggiorani - Antonio Ricci 
* Enzo Staiola - Bruno 
* Lianella Carell - Maria 
* Gino Saltamerenda - Baiocco 
* Vittorio Antonucci - lopov
* Giulio Chiari 
* Elena Altieri 
* Carlo Jachino 
* Michele Sakara - sekretarica karitativne organizacije
* Emma Druetti 
* Fausto Guerzoni

## Reference

## Vanjske veze
* IMDb - Ladri di biciclette
Auerova mrežica

**Auerova mrežica** je u upotrebi od 1885. Izrađuje se tako što se od vlakana ramije ili svile isplete mrežasta čarapica i potopi u rastvor nitrata cezijuma i torijuma, zatim se zagreva u kalupu. Vlakna od ramije ili svile pritom sagore, a nitrati pređu u okside, dok mrežica zadrži svoj raniji oblik. Ako se usija u gasnoj svetlosti (pri sagorevanju gasova), zrači belu svetlost (Auerovu svetlost) i pojačava svetlosnu moć plamena deset puta.

## Vanjske veze
* Auer von Welsbach
* Auerova mrežica na Hrvatskoj enciklopediji
Svjećica

**Svjećica** (ijek.) ili **svećica** (ek.), mali električni uređaj, dio benzinskog motora, odnosno motora s unutarnjim izgaranjem, koji visoki napon s magneta pretvara u iskru na njenom vrhu, za paljenje smjese benzina i zraka.

Među prvim izumiteljima koji su patentirali svijećicu bili su Nikola Tesla, Richard Simms i Robert Bosch. Karl Benz je također pridonio njezinom razvoju.

## Vanjske veze

* Spark plug condition and fault diagnosis 
* Identifying Spark Plugs
Sinteriranje

**Sinteriranje** (njem. *sintern*, od srednjovisokonjemačkoga sinter, sinder: žeravica, troska) je okrupnjavanje sitnozrnatoga materijala (nekih ruda i rudnih koncentrata, građevinskoga materijala, polimernoga materijala) zagrijavanjem na temperaturu površinskoga taljenja, na kojoj se zrna staljuju u čvrste, ali porozne aglomerate, sinter.
Sinteriranje je često potrebno jer se sitnozrni materijali teško transportiraju, uzrokuju velike gubitke prešanjem, njihovi slojevi pružaju velik otpor strujanju plinova, imaju loša nasipna svojstva itd.. Sinteriranju je slično peletiranje, u kojem se materijal prvo sljepljuje djelovanjem površinske napetosti vode, a zatim očvršćuje zagrijavanjem, ali bez površinskoga staljivanja.

**Sinteriranje** može značiti:

* Sinteriranje (metalurgija) je okrupnjivanje sitnih čestica materijala zagrijavanjem, na temperaturu početka taljenja kako bi nastale veće nakupine (aglomerati) ili gotovi strojni dijelovi. Glavne su primjene u ekstraktivnoj metalurgiji, gdje se sitnozrnate rude sinteziraju u čvrste aglomerate prikladne za dalju preradbu u visokim pećima u sirovo željezo, te pri izradbi kovinskih i keramičkih dijelova. Najraširenija primjena sinteriranih kompozita na kovinskoj osnovi jest proizvodnja „tvrdih kovina“ koje se sastoje od tvrdih karbidnih čestica povezanih kobaltnom maticom. Osim za kompaktne sinterirane dijelove, sinteriranje se primjenjuje i za izradbu poroznih dijelova, npr. brončanih filtara.
* Sinteriranje (rudarstvo) je okrupnjivanje sitnozrnatih ruda u čvrstu i poroznu masu zagrijavanjem do temperature površinskoga taljenja zrna. Primjenjuje se u pripremi željeznih ruda prije taljenja, kada je za daljnju proizvodnju potreban komadasti uložak. Sitna se ruda (uz dodatak visokopećne prašine, talioca i povratnoga sitnoga sintera) izmješa s usitnjenim gorivom (sitni koks).
:Mješavina se navlaži vodom kako bi se sitne čestice sljepljivale u grudice. Provodi se na uređaju za sinteriranje (pokretna rešetka ili vrpca) koji je obično blizu visoke peći, a počinje paljenjem krutoga goriva u mješavini uz istodobno usisavanje zraka ispod vrpce, čime se zrak za izgaranje goriva i nastali plinovi prosisavaju kroz mješavinu.
:Toplina u gornjem sloju potiče aglomeriranje mješavine, što se prenosi strujom plina do sljedećih slojeva mješavine. Zbog dobre propusnosti za plinove i reduktivnosti, nastali je sinter pogodan za izravno punjenje visoke peći.
## Vanjske veze
* Sinteriranje - 3D prikaz
Krško (općina)

**Općina Krško** (slovenski: *Občina Krško*) je jedna od **212** slovenskih općina od 26 050 stanovnika., administrativni centar općine je istoimeni grad Krško.
## Geografija
Općina Krško administrativno podpada pod pokrajinu Dolenjsku, i ima površinu od 286.5 km². Njenih skoro stotinjak naselja, grupirano je u 16 zajednica općina (krajevnih skupnosti); Brestanica, Dolenja vas pri Krškem, Gora, Koprivnica, Krško, Krško polje, Leskovec pri Krškem, Podbočje, Rožno–Presladol, Raka, Senovo, Senuše, Spodnji Stari Grad - Spodnja Libna, Veliki Podlog, Veliki Trn i Zdole.

Centralni dio općine je ravnica, između rijeke Save i Krke. Na jugu se uzdiže planinski masiv Gorjanci (Žumberak), a na sjeveru pobrđe Kozjansko koje završava sa vrhom Veliki Javornik (1024 m).
## Naselja Općine Krško
Anovec, Anže, Apnenik pri Velikem Trnu, Ardro pod Velikim Trnom, Ardro pri Raki, Armeško, Brege, Brestanica, Brezje pri Dovškem, Brezje pri Raki, Brezje pri Senušah, Brezje v Podbočju, Brezovica v Podbočju, Brezovska Gora, Brlog, Brod v Podbočju, Bučerca, Celine, Cesta, Cirje, Črešnjice nad Pijavškim, Čretež pri Krškem, Dalce, Dedni Vrh, Dobrava ob Krki, Dobrava pod Rako, Dobrova, Dol, Dolenja Lepa vas, Dolenja vas pri Krškem, Dolenja vas pri Raki, Dolenji Leskovec, Dolga Raka, Dovško, Drenovec pri Leskovcu, Drnovo, Dunaj, Frluga, Gmajna, Golek, Goli Vrh, Gora, Gorenja Lepa vas, Gorenja vas pri Leskovcu, Gorenje Dole, Gorenji Leskovec, Gorica pri Raztezu, Gorica, Gornje Pijavško, Gradec, Gradišče pri Raki, Gradnje, Gržeča vas, Gunte, Hrastek, Ivandol, Jelenik, Jelše, Jelševec, Kalce, Kalce-Naklo, Kališovec, Kobile, Kočno, Koprivnica, Koritnica, Kostanjek, Kremen, **[[Krško]]**, Kržišče, Leskovec pri Krškem, Libelj, Libna, Loke, Lokve, Lomno, Mali Kamen, Mali Koren, Mali Podlog, Mali Trn, Malo Mraševo, Mikote, Mladje, Mrčna sela, Mrtvice, Nemška Gora, Nemška vas, Nova Gora, Osredek pri Trški Gori, Pesje, Pijana Gora, Planina pri Raki, Planina v Podbočju, Pleterje, Podbočje, Podlipa, Podulce, Površje, Premagovce, Presladol, Pristava ob Krki, Pristava pod Rako, Pristava pri Leskovcu, Prušnja vas, Raka, Ravne pri Zdolah, Ravni, Ravno, Raztez, Reštanj, Rožno, Sela pri Raki, Selce pri Leskovcu, Selo, Senovo, Senožete, Senuše, Slivje, Smečice, Smednik, Spodnja Libna, Spodnje Dule, Spodnje Pijavško, Spodnji Stari Grad, Srednje Arto, Srednje Pijavško, Sremič, Stari Grad v Podbočju, Stari Grad, Stolovnik, Stranje, Straža pri Krškem, Straža pri Raki, Strmo Rebro, Šedem, Šutna, Trška Gora, Velika vas pri Krškem, Veliki Dol, Veliki Kamen, Veliki Podlog, Veliki Trn, Veliko Mraševo, Veniše, Videm, Vihre, Volovnik, Vrbina, Vrh pri Površju, Vrhulje, Zabukovje pri Raki, Zaloke, Zdole, Žabjek v Podbočju, Žadovinek, Ženje
## Reference

## Vanjske veze

* Službene stranice Općine Krško
Eksodij

**Eksodij** ( "završna igra") je komična scenska igra koja se u antičkom rimskom teatru prikazivala nakon tragedije.

Još od 3. veka pne. kao eksodiji se izvode atelane, kratka pučka farsa s tipskim likovima, slična satirskoj igri kod Grka, a možda delom i inspirisana grčkom satirskom dramom, premda je određenu ulogu imao i uticaj flijačke farse i improvizovanih italskih fescenina. Još Juvenal u 1–2. veku spominje "atelansku završnicu" *(exodio Atellanae)*, a isto tako i Svetonije u 2. veku *(Atellanico exodio)*. 

Međutim, u doba Carstva atelanu je na rimskoj pozornici naposletku potisnuo mim, koji je uglavnom prikazivao zaplete iz gradskog života, a "po obliku i aktualnosti sadržine verovatno je bio nalik na današnje vodviljske skečeve" te je kao takav bio pogodan da se prikazuje kao završna igra *(exodium)*, kao neka vrsta veselog komada punog opscenosti.

## Reference

## Literatura

* 
* 
* 
* 
*
Dražen Kühn

**Dražen Kühn** (Špišić Bukovica, 1965.) je hrvatski kazališni, televizijski i filmski glumac.

## Filmografija
### Televizijske uloge
* "Provodi i sprovodi" kao Tihomir Ćalasan (2011.-2012.)
* "Stipe u gostima" kao Marinko/konobar u pečenjari (2010.-2014.)
* "Najbolje godine" kao inspektor Čorba (2010.)
* "Mamutica" kao Miroslav (2008.)
* "Operacija Kajman" kao Šef (2007.)
* "Bitange i princeze" kao paranoik (2007.)
* "Kazalište u kući" kao poštar (2007.)
* "Odmori se, zaslužio si" kao novinar (2006.)
* "Zlatni vrč" kao Faba (2004.)
* "Naši i vaši" kao Čuček (2002.)
* "Olujne tišine 1895-1995" kao Lajoš Molnar (1997.)

### Filmske uloge
* "Svećenikova djeca" kao Marin (2013.)
* "Cvjetni trg" kao Filip (2012.)
* "Nevrijeme" kao Goran Durić (2009.)
* "Ničiji sin" kao Stipe (2008.)
* "Nije kraj" kao kriminalac (2008.)
* "Ne pitaj kako!" kao Becir (2006.)
* "Što je muškarac bez brkova?" kao Ilija (2005.)
* "Snivaj, zlato moje" kao vozač tramvaja (2005.)
* "Pod vedrim nebom" kao Martin (2005.)
* "Doktor ludosti" kao Igor Kulenko (2003.)
* "Infekcija" kao redatelj (2003.)
* "Tu" kao konobar (2003.)
* "Svjedoci" kao Barbir (2003.)
* "Ne dao Bog većeg zla" kao Blaž (2002.)
* "Kraljica noći" kao trener Iveša (2001.)
* "Ajmo žuti" kao trener (2001.)
* "Ante se vraća kući" kao Ljubo (2001.)
* "Srce nije u modi" kao Pataki (2000.)
* "Maršal" kao Stipan (1999.)
* "Bogorodica" kao Sabljakov pomoćnik (1999.)
* "Kad mrtvi zapjevaju" kao Cincov zet (1998.)
* "Puška za uspavljivanje" kao Slavek (1997.)
* "Prolazi sve" (1995.)
* "Dok nitko ne gleda" (1993.)
* "Spika na spiku" kao Franjo Tuđman/Dobroslav Paraga/Vojislav Šešelj/Šime Đođan (1993.)

## Vanjske veze
* 
* Stranica na Gavella.hr
Nd:YAG laser

**Nd:YAG** laser je laser s krutom jezgrom koji se sastoji od štapića itrij-aluminijevog granata (YAG), dopiranog atomima neodija (Nd:Y3Al5O12). Aktivni medij lasera su trostruko ionizirani ioni neodija (Nd+3).

Atomi neodija su slične veličine kao i atomi itrija, pa ga mogu zamijeniti u strukturi. Nd:YAG je četverostepeni laser, koji emituje infracrveno zračenje valne dužine 1064&nbsp;nm. Ovaj laser se može prilagoditi i valnim dužinama od 940, 1120, 1320, and 1440&nbsp;nm. Moguće je usmjeriti lasersku zraku iz ovog lasera u kristal s nelinearnim optičkim osobinama, čime će se dobiti laserska zraka s fotonima koji imaju dvostruko veću energiju od onih koji su upali u kristal. Tako dobivena valna dužina je 532&nbsp;nm, što je zelena svjetlost. Kristal granata ima veliku toplotnu vodljivost, pa se ovaj laser može upotrebljavati u kontinuiranom modu.

Kristali granata su veliki nekoliko milimetara zbog problema u njihovoj kristalizaciji, ali količina dopiranih atoma neodija može biti relativno velika (oko 1%). Mogu se napraviti i slični laseri od drugih materijala koji sadrže neodij, npr. itrij-litijev fluorid (YLF), itrijev vanadat (YVO4) ili staklo. Kod lasera Nd:staklo spektralne linije nisu tako oštre kao kod Nd:YAG lasera, jer staklo nema pravilnu kristalnu strukturu pa atomi neodija nisu u jednakim okruženjima. Staklo nema tako dobru toplotnu provodljivost kao YAG, pa se Nd:staklo laseri moraju koristiti u pulsnom modu. S druge strane, Nd:staklo laseri nemaju ograničenja u veličini, a količina neodija u staklu može biti i 30%, pa ovi laseri mogu mogu biti jako snažni. Najveći dosad napravljeni laseri su Nd:staklo.

Zbog apsorpcije zračnja Nd:YAG na valnim dužinama 730-760&nbsp;nm i 790-820&nbsp;nm, za pobuđivanje se koristi kriptonska bljeskalica, za razliku od ostalih lasera gdje se radije koristi ksenonska bljeskalica koja daje više svjetla.

Nd:YAG laseri se koriste za rezanje, bušenje, varenje, graviranje i drugu obradu metala, plastike i drugih materijala. U automobilskoj industriji se obično koriste laseri od 1.5&nbsp;kW. Nd:YAG laseri također imaju brojne medicinske primjene.
## Vanjske veze
* Pojašnjenje YAG lasera
* Medicinski tretman YAG laserom
Filip Radoš

**Filip Radoš** (Aržano, 3. prosinca 1958.) hrvatski je kazališni, filmski i televizijski glumac.

## Biografija
Njegov profesionalni angažman započinje 1982. godine, kada postaje član Gradskog kazališta mladih u Splitu. U matičnoj kući odigrao je pedesetak uloga od kojih se izdvajaju uloge u predstavama *Mali libar* Marka Uvodića Splićana, *Umišljeni bolesnik* Moliera, te* Kajin i Abel* Trpimira Jurkića.

Radoš često surađuje i s Hrvatskim narodnim kazalištem u Splitu. Odigrao je i nekoliko ulogu na filmu od čega je najpoznatija uloga *Oca* u filmu *[[Oprosti za kung fu]]* Ognjena Sviličića, za koju je dobio nagradu na Međunarodnom filmskom festivalu u francuskom Amiensu.

Široj javnosti Radoš je postao poznat nakon uloge *Antiše* u TV-seriji "Naši i vaši" (HRT), a iznimno popularan postaje tumačeći naslovni lik u popularnoj TV-seriji "Stipe u gostima" (HRT).

2009. je na listi Hrvatske građanske stranke izabran za vijećnika Županije Splitsko-dalmatinske.

## Filmografija
### Televizijske uloge
* "Stipe u gostima" kao Stipe Ivić (2008.-*danas*)
* "Periferija city" kao Jozo (2010.)
* "Tito" (2010.)
* "Odmori se, zaslužio si" kao Stipe Ivić (2010.)
* "Odmori se, zaslužio si" kao bolesnik #1 (2006.)
* "Luda kuća" kao Jozo Bedeković (2006.)
* "Zlatni vrč" kao Pero Hrčak (2004.)
* "Novo doba" (2002.)
* "Naši i vaši" kao Antun "Antiša" Rašelić (2000.-2002.)

### Filmske uloge
* "Larin izbor: Izgubljeni princ" kao gradonačelnik Depolo (2012.)
* "Čovjek ispod stola" kao Argentinac (2009.)
* "Vjerujem u anđele" kao Don Ivo (2009.)
* "Kino Lika" kao stariji policajac (2009.)
* "Što je muškarac bez brkova?" kao Crni (2005.)
* "Oprosti za kung fu" kao Jozo (2004.)
* "Duga mračna noć" (2004.)
* "Da mi je biti morski pas" kao policajac (1999.)
* "Crvena prašina" kao policajac (1999.)

## Vanjske veze
*
Žilavi lijev

**Žilavi lijev**, **nodularni lijev** ili **kugličasti lijev** je vrsta lijevanog željeza s kugličastim grafitom. Mehanička svojstva tog lijeva ovise u prvom redu o obliku grafita. Pri kugličastom obliku grafita nema zareznog djelovanja u osnovnoj mikrostrukturi lijeva. Žilavi lijev se po svojim mehaničkim svojstvima svrstava između sivog i čeličnog lijeva. Postupak proizvodnje žilavog lijeva se odvija u dva koraka. Prvo se dodaje magnezij (rjeđe cerij ili kalcij) da se slitina dezoksidira, a zatim se dodatkom cjepiva na osnovi silicija ubacuju u leguru klice kristalizacije, što spriječava bijelo skrućivanje. Zato grafit izlučen u leguri ima kugličasti oblik. Žilavi lijev se dobiva od podeutektičke ili nadeutektičke legure sastava: 3 – 3,9% C, 1,7 – 2,8% Si, 0,1 - 0,5% Mn, manje od 0,08% P i manje od 0,01% S. Zbog ekonomskih razloga legura smije sadržavati samo manje količine sumpora i kisika. 

Magnezij, cerij i kalcij su dezoksidanti, i oni smanjuju sumpor, ali se time gubi i cjepivo. Da se smanji sadržaj sumpora, taljenje se provodi u bazičnim kupolnim pećima ili električnim pećima. Uložak za peć ne smije sadržavati nepoželjne primjese, a osobito ne elemente Ti, Pb, Se, Al, Te, As, Sn i Sb, koji spriječavaju stvaranje grafitnih kuglica i pogoršavaju mehanička svojstva lijeva. Nepoželjno djelovanje nabrojenih elemenata može se smanjiti dodatkom slitina cerija (0,01 – 0,02%) koje se dodaju s magnezijem. 

Tražena svojstva nežarenog žilavog lijeva postižu se jedino ako u leguri ima malo mangana. Količina ledeburita ovisna je o siliciju, manganu i brzini hlađenja. Na svojstva žarenog žilavog lijeva utječe se prikladnom toplinskom obradom, jer su mehanička svojstva lijeva više ovisna o strukturi, a manje o grafitu. Svojstva žilavog (nodularnog) lijeva propisuje HRN C.J2.022, i to za NL 38, NL 42, NL 50, NL 60 i NL 70, s vlačnom čvrstoćom od 380 do 700 N/mm<sup>2</sup> i istezanjem od 17 do 2%. 

Toplinskom obradom žilavog lijeva uklanjaju se unutrašnje napetosti, mijenja se količina vezanog grafita, a struktura se poboljša i učvrsti. Žilavi lijev prema svojim svojstvima odgovara čeliku, a istodobno zadržava najbolja svojstva sivog lijeva, sposobnost prigušenja titraja (vibracije) i otpornost prema trošenju. 

## Izvori
Call Northside 777

***Call Northside 777*** () je američki crno-bijeli film snimljen 1948. godine u režiji Henryja Hathawaya. Film je inspiriran istinitim događajima, odnosno aferom Majczek i Markienwicz, vezanom uz dvojicu osuđenika za ubistvo čikaškog policajca koji su oslobođeni nakon višegodišnje kampanje da se dokaže njihova nedužnost. Protagonist filma, koga tumači James Stewart, je čikaški novinar P. J. McNeal koji, potaknut novinskim oglasom u kome je majka osuđenika (koga tumači Richard Conte) ponudila novčanu nagradu za pronalaženje pravih ubica policajca stradalog u vrijeme Prohibicije, počinje istraživati pozadinu cijelog slučaja. Radnja prikazuje kako ispočetka skeptični McNeal postaje uvjeren kako je nedužan čovjek završio u zatvoru te počinje prikupljati dokaze koji bi ga oslobodili, suočavajući se pri tome sa pritiscima gradskih vlasti koje iz političkih razloga ne žele da ubistvo policajca bude neriješeno. Call Northside 777 se odlikuje izuzetnim realizmom i nastojanjem autora za što većom autentičnošću; film je sniman na lokacijama u Chicagu, a u njemu se, tumačeći sam sebe, pojavljuje Leonarde Keeler, izumitelj poligrafa čije korištenje predstavlja jedan od elemenata radnje. Kasniji kritičari su, pak, posebno hvalili Stewartov nastup u filmu.

## Uloge

* James Stewart ... P.J. McNeal (temeljen na stvarnom liku novinara po imenu James McGuire)
* Richard Conte ... Frank Wiecek (temeljen na stvarnom liku osuđenika po imenu Joseph Majczek)
* Lee J. Cobb ... Brian Kelly (temeljen na stvarnom liku urednika po imenu Karin Walsh)
* Helen Walker ... Laura McNeal
* Betty Garde ... Wanda Skutnik (temeljena na stvarnom liku svjedokinje po imenu Vera Walush)
* Kasia Orzazewski ... Tillie Wiecek (temeljena na stvarnom liku majke po imenu Tillie Majczek)
* Joanne De Bergh ... Helen Wiecek
* Howard Smith ... K.L. Palmer
* Moroni Olsen ... Predsjednik Komisije za uvjetni otpust
* J.M. Kerrigan ... Sullivan
* John McIntire ... Sam Faxon
* Paul Harvey ... Martin J. Burns
* George Tyne ... Tomek Zaleska (temeljen na stvarnom liku osuđenika po imenu Theodore Marcinkiewicz)
* Michael Chapin ... Frank Wiecek Jr.
* Leonarde Keeler ... sam sebe, stvarni izumitelj poligrafa
* E. G. Marshall ... Rayska
* Thelma Ritter ... recepvionerka
* Lionel Stander ... Corrigan – Wiecekov zatvorski "cimer"

## Vanjske veze

* 
* 
* Joseph M. Majczek legal case at Northwestern University School of Law
* 
* follow-up on `Call Northside 777' ''

### Streaming audio
* ''Call Northside 777'' on Screen Guild Theater: October 7, 1948
* ''Call Northside 777'' on Hollywood Sound Stage: December 27, 1951
Tabernarija

**Tabernarija** (, doslovno "dućandžijska drama" od *taberna* = daščara, dućan) naziv je za vrstu drevne rimske komedije, koja je nakratko procvetala krajem 2. i početkom 1. veka pne., koja se bavila životom nižih društvenih slojeva i čija se radnja odvijala u nekom malom italskom gradu, obično pred radionicama, "udžericama" *(tabernae)* italskih zanatlija. Najverovatnije se radilo o podvrsti togate, komedije koja je obrađivala rimsku tematiku, za razliku od palijate, koja je, po uzoru na novu atičku komediju, prikazivala grčki život. To bi značilo da su glavni pisci togate istovremeno i predstavnici rimske tabernarije, tj. Titinije, Tit Kvinkcije Ata i Lucije Afranije, te da je kasnija trabeata (= "viteška komedija", prema odeći rimskih vitezova) predstavljala pokušaj da se togata uzdigne "na višu društvenu razinu".

## Reference

## Literatura
* 
* 
*
Joan of Arc (film, 1948)

***Joan of Arc*** () je američki historijski film snimljen 1948. u režiji Victora Fleminga. Temelji se na kazališnom komadu *[[Joan of Lorraine]]* Maxwella Andersona, koji je također sudjelovao u pisanju scenarija, i u kome je naslovnu ulogu na broadwayskoj premijeri tumačila Ingrid Bergman. Ona se u istoj ulozi pojavljuje u filmu, odnosno tumači lik francuske seljanke Jeanne d'Arc koja, vođena religijskim vizijama, u kritičnom trenutku Stogodišnjeg rata staje na čelo na vojske koja će u krenuti rat protiv Engleza koji su zauzeli veliki dio Francuske. Za razliku od kazališnog predloška, koji je sadržavao okvirni zaplet u obliku glumaca koji pripremaju predstavu o Jeanne d'Arc, film prikazuje život Jeanne d'Arc na konvencionalan način.

Iako je Bergman za svoj kazališni nastup bila dobila Tony, i iako je režiser Fleming uživao status jednog od najpouzdanijih režisera klasičnog Hollywooda, *Joan of Arc* je na kraju stekao reputaciju jednog od najvećih hollywoodskih promašaja. Ona, međutim, nije u potpunosti opravdana, jer je film, usprkos mlakih kritika i gledanosti ispod očekivanja, uspio producentima donijeti određenu zaradu. Prema nekim navodima  je i sam Fleming bio nezadovoljan filmom, te se rasplakao kada je pogledao završnu verziju. Dva mjeseca nakon premijere je umro od srčanog udara. *Joan of Arc* je također označio početak neugodnog perioda u karijeri Bergmanove, koja će nedugo poslije filma zbog skandalozne vanbračne veze sa Robertom Rosselinijem postati hollywoodska parija. Godine 1954. je Bergman lik Ivane Orleanske ponovno glumila u Italiji u filmu *[[Giovanna d'Arco al rogo]]*.

Reputaciji filma je dosta naškodilo to da je RKO, koja je otkupila film za distribuciju, dvije godine u kino-dvorane poslala verziju skraćenu za 45 minuta. Ona je decenijama bila jedina dostupna, dok se za original smatrao da je izgubljen. Tek 1998. je pronađene kopije originala na osnovu kojih je stvorena restaurirana verzija koja danas uživa daleko veći ugled među kritičarima.

## Izvori

## Vanjske veze

*
Kamnik

**Kamnik** (njemački: *Stein in Oberkrain*) je grad od 13 652 stanovnika, administrativni centar istoimene općine na sjeveru Slovenije.
## Geografija
Kamnik je prijevoju između Gorenjske i Celjske kotline na južnim obroncima Kamniških Alpi, točnije u kotlini rijeke Kamniške

Bistrice, udaljen oko 24 km sjeverozapadno od Ljubljane.
## Historija

Kamnik je jedno od najstarijih naselja u Sloveniji, koje se pod imenom **Stein** spominje još sredinom 12. vijeka. U to vrijeme bio je feud bavarske porodične dinastije grofov Andechs. Svoj pravi procvat imao je za srednjeg vijeka kad je imao brojne zanatlije, u to vrijeme (1220.) kovao je i vlastiti novac, sa natpisom **Civitas Stein**.
Jedno vrijeme bio prijestolnica Kranjske, čak i kasnije kad je to postala Ljubljana - *Stein* je bio po veličini odmah do nje.

Nazadovanje grada počelo je u 17. vijeku, napuštanjem dotadašnjih trgovačkih puteva koji su vodili preko grada.
Željeznička pruga iz Ljubljana došla je do naselja 1891. u to vrijeme se počeo razvijati zdravstveni turizam i industrija; cementara, barutana, metalurgija.
## Znamenitosti
Najveće atrakcije tog alpskog gradića su njegov historijski centar sa utvrdom na brdu iznad grada *Mali grad*, u kom se nalazi romanička kapela i franjevački samostan.

Pored grada nalazi se Arboretum Volčji potok i Terme Snovik, koji su uz vječne Kamniške Alpe magnet za izletnike.
## Privreda
Kamnik je svojevremeno bio poznat po svoje dvije tvornice; **Kamnektit** koja je proizvodila eksplozive i **Titan**
(mjerni uređaji; vage i brave), a danas je poznat po tvornici tekstila *Svilanit* i drvnoj industriji.
## Poznati sugrađani
* Rudolf Maister (1874. - 1934.) oficir, pjesnik i slovenski rodoljub
## Gradovi prijatelji

## Reference

## Vanjske veze

* Službene stranice Općine Kamnik
Proljeće u malom gradu

***Proljeće u malom gradu*** () je kineski crno-bijeli film snimljen 1948. u režiji Fei Mua. Temelji se na istoimenoj noveli Li Tianjia. Radnja je smještena na seosko imanje čiji nekoć imućni vlasnik (koga tumači Shi Yu) sa porodicom životari u siromaštvu izazvanim ratom s Japanom, a čiju će tešku situaciju komplicirati dolazak prijatelja, uspješnog gradskog ljekara (koga tumači (Li Wei), u koga se zaljubi njegova supruga (čiji lik tumači Wei Wei). Iako, kao i mnogi poznati filmovi iz tog perioda, prikazuje teške socijalne prilike u tadašnjoj Kini, za *Proljeće* je karakterističan izostanak eksplicitnog političkog angažmana, odnosno tradicionalnih negativaca. Upravo se to navodi kao razlog što su ga kao "reakcionarni" i "desničarski" film odbacili komunisti, te što je nakon njihove pobjede u građanskom ratu završio u bunkeru. Odatle je izašao tek početkom 1980-ih, kada su priznate njegove umjetničke vrijednosti te je sa vremenom stekao reputaciju jednog od najboljih kineskih filmova svih vremena. Godine 2002. je snimljen istoimeni remake.

## Reference

## Vanjske veze
* 
* 
* ''Spring in a Small Town''  at the Chinese Movie Database
Joan of Lorraine

***Joan of Lorraine*** () je kazališni komad američkog književnika Maxwella Andersona, premijerno prikazan na Broadwayu 1946. godine. Predstavlja dramu u drami, odnosno prikazuje grupu glumaca kako pripremaju i izvode predstavu posvećenu životu francuske nacionalne heroine Ivane Orleanske; radnja prikazuje spor između glavne glumice Mary Grey i režisera Jimmyja Mastersa kako se Ivanin lik treba prikazati. U originalnoj postavi je lik Ivane i Mary Grey tumačila Ingrid Bergman, a uz nju su također nastupili ugledni glumci Joseph Wiseman i Sam Wanamaker; za svoj nastup je Bergman dobila nagradu Tony.

*Joan of Lorraine* je dvije godine kasnije poslužila kao predložak za *[[Joan of Arc (film, 1948)|Joan of Arc]]* u kome je također naslovnu ulogu tumačila Ingrid Bergman. U filmu, međutim, nije postojao okvirni zaplet sa glumcima koji pripremaju predstavu, nego je Andersonov tekst iskorišten kao podloga za konvencionalni biografski film.

## Vanjske veze
* 
*
Kamnik (općina)

**Općina Kamnik** (slovenski: *Občina Kamnik*) je jedna od **212** slovenskih općina od 29 244 stanovnika., administrativni centar općine je istoimeni grad Kamnik.
## Geografija
Općina Kamnik leži na sjeverozapadno od Ljubljane i administrativno podpada pod pokrajinu Gorenjsku, tlocrtno ima oblik slova L i površinu od 265.6 km². Njenih skoro stotinjak naselja, grupirano je u 22 zajednica općina (krajevnih 
skupnosti).

Centralni najgušće naseljeni dio općine je kotlina rijeke Kamniške Bistrice i njene pritoke Nevljice. Sa sjevera tu dolinu obrubljuju Kamniške Alpe, čiji vrhunci premašuju 2.000 m nadmorske visine, a sa juga planina Veliki Vrh.
## Naselja Općine Kamnik
Bela Peč, Bela, Bistričica, Brezje nad Kamnikom, Briše, Buč, Cirkuše v Tuhinju, Češnjice v Tuhinju, Črna pri Kamniku, Črni Vrh v Tuhinju, Gabrovnica, Godič, Golice, Gozd, Gradišče v Tuhinju, Hrib pri Kamniku, Hruševka, Jeranovo, Kališe, **[[Kamnik]]**, Kamniška Bistrica, Klemenčevo, Kostanj, Košiše, Kregarjevo, Krivčevo, Kršič, Laniše, Laseno, Laze v Tuhinju, Liplje, Loke v Tuhinju, Mali Hrib, Mali Rakitovec, Markovo, Mekinje, Motnik, Nevlje, Okrog pri Motniku, Okroglo, Oševek, Pirševo, Podbreg, Podgorje, Podhruška, Podjelše, Podlom, Podstudenec, Poljana, Poreber, Potok v Črni, Potok, Praproče v Tuhinju, Pšajnovica, Ravne pri Šmartnem, Rožično, Rudnik pri Radomljah, Sela pri Kamniku, Sidol, Smrečje v Črni, Snovik, Soteska, Sovinja Peč, Spodnje Palovče, Spodnje Stranje, Srednja vas pri Kamniku, Stahovica, Stara Sela, Stebljevek, Stolnik, Studenca, Šmarca, Šmartno v Tuhinju, Špitalič, Trebelno pri Palovčah, Trobelno, Tučna, Tunjice, Tunjiška Mlaka, Vaseno, Velika Lašna, Velika Planina, Veliki Hrib, Veliki Rakitovec, Vir pri Nevljah, Vodice nad Kamnikom, Volčji Potok, Vranja Peč, Vrhpolje pri Kamniku, Zagorica nad Kamnikom, Zajasovnik, Zakal, Zavrh pri Črnivcu, Zduša, Zgornje Palovče, Zgornje Stranje, Zgornji Motnik, Zgornji Tuhinj, Znojile, Žaga, Žubejevo, Županje Njive
## Reference

## Vanjske veze

* Službene stranice Općine Kamnik
The Three Musketeers (film, 1948)

***The Three Musketeers*** () je američki historijsko-pustolovni film snimljen 1948. u režiji Georgea Sidneya, poznat kao prva ekranizacija istoimenog znamenitog romana u boji.

Radnja je smještena u Francusku na početku 17. vijeka, a protagonist, koga tumači Gene Kelly je D'Artagnan, mladi gaskonjski plemić koji dolazi u Pariz kako bi se priključio elitnim kraljevskim mušketirima, ali sticajem okolnosti bude upetljan u niz političkih spletki. Ova verzija *Tri mušketira* je predstavljala jedan od najprestižnijih i najambicioznijih projekata studio Metro-Goldwyn-Mayer; njegov adut nisu bili samo plesačke vještine Genea Kellyja, koje su došle do izražaja u vrhunski koreografiranim scenama mačevalačke borbe, nego i raskošna scenografija i kostimografija, te ugledna glumačka ekipa, pri čemu su se isticali Lana Turner i Vincent Price u ulogama negativaca. Za novu verziju je također karakteristično da se, za razliku od ranijih hollywoodskih ekranizacija, bila nešto vjernija književnom predlošku, odnosno nije se ustručavala prikazivati njegove mračnije dijelove iz završnice.

*The Three Muskeeters* je postigao ogroman uspjeh i bio jedan od najgledanijih filmova godine; usprkos tome, zbog ogromnih troškova produkcije MGM-u je trebalo vrijeme da na njemu zabilježi profit. Nekoliko godina kasnije su neki njegovi crno-bijeli dijelovi (napravljeni da izgledaju poput nijemog filma iskorišteni kao "film u filmu", odnosno detalj znamenitog mjuzikla *[[Singin' in the Rain (film)|Singin' in the Rain]]*.

## Uloge
* Lana Turner ... Milady, Grofica de Winter 
* Gene Kelly ... d'Artagnan
* June Allyson ... Constance Bonacieux
* Van Heflin ... Athos
* Angela Lansbury ... Kraljica Anne
* Frank Morgan ... Kralj Louis XIII
* Vincent Price ... Richelieu (S obzirom da se nije htio zamjeriti katolicima, studio MGM se pobrinuo da se njegov lik u filmu nikada ne navodi sa službenom titulom kardinal)
* Keenan Wynn ... Planchet
* John Sutton ... Vojvoda od Buckinghama
* Gig Young ... Porthos
* Robert Coote ... Aramis
* Reginald Owen ... Treville
* Ian Keith ... Rochefort, Richelieuov glavni pomagač
* Patricia Medina ... Kitty, sobarica Lady de Winter
* Richard Stapley ... Albert

## Reference

## Literatura
* 

## Vanjske veze

* 
*