El Greco

**El Greco** (na španjolskom znači jednostavno Grk) rođen kao **Dominikos Theotokópulos** (Δομίνικος Θεοτοκόπουλος) (1541., Fodelos na Kreti, Grčka - 7. travnja, 1614., Toledo, Španjolska). Iako podrijetlom Grk, većinu svog stvaralaštva (a koje obuhvaća slikarstvo, kiparstvo i arhitekturu i književnost) ostvario je u Španjolskoj, poglavito u Toledu, te se pored grčkog smatra i španjolskim slikarom.

## Biografija

Na Kreti (koja je još bila pod mletačkom vlašću) bio je ikonopisac u stilu posljednje faze bizantske umjetnosti, ali je u dobi od 26 godina krenuo u Veneciju kako bi naučio zapadnjački stil slikanja. Bio je učenik Tiziana i Tintoretta, ali je na njega utjecala i maniristička slikarska škola, osobito Tintoretto i Jacopo Bassano. Kasnije (oko 1570.-72.) je otišao u Rim (gdje su ga dojmila Michelangelova djela) i ponovno se vraća u Venciju (1572.-76.).

Slikar i povjesničar umjetnosti, F. Pacheco, sominje da je El Greco bio i veliki filozof, no njegove je spise zamelo vrijeme, kao što je i prekrivalo zaboravom njegovo značajno likovno djelo gotovo do polovice 19. stoljeća kad je 1833. god. A. Ronchini u Rimu objavio, kao prvi autentični dokument o postojanju El Greca, pismo hrvatskog minijaturista J. Klovića (čiji je portret naslikao 1570.) kardinalu Alessandru Farnese (Rim, 16. studenog 1570.).

Godine 1577., u 36 godini života, otputovao je u Toledo, pradavno španjolsko središte (još od Vizigota) a tada najvažnije katoličko mjesto, gdje je ostao sve do smrti. Po dolasku je za crkvu* Santo Domingo el Antiguo* izradio prvu sliku u Španjolskoj. Taj samotar, melankolik i okorjela svađalica je postao pravim Španjolcem i zaljubljenikom u Toledo kojeg slika u oluji, zabilježivši tako mistični i nestvarni duh ekstatične protureformatorske Španjolske toga doba.

Pokopan je kapeli toledske crkve Santo Domingo el Antiguo, a nakon njegove smrti je u njegovoj je radionici pronađeno 115 slika, 15 započetih skica, 4 grisaillea i oko 150 crteža. El Greco nije držao slikarsku školu, a neke je njegove slike dovršio njegov sin Jorge Manuel, a druge vješto kopirao. 
Inspirirao je i jednog od najvećih slikara 20. stoljeća - Pabla Picassa.

## Djela

Na El Greca je najprije utjecalo kršćanski motivi bizantske ikonografije, koje je on kasnio upotpunio manirističkim oblicima od Michelangela i neprirodnim Tintorettovim bojama. Dakle, njegova djela sumračnih tonova, mističnog ugođaja, izduženih lica i vijugavih figura predstavljaju spoj bizantskog ikonopisa i zapadnjačke kasne renesanse tvoreći jedinstven maniristički stil.

El Greco je po venecijanskom receptu miješao boje s mliječi smokvina lista, i s tom je smjesom postizao azurne boje (otrovne i bolesne, ali i opojne i omamljive nijanse), hladne poput odsjaja u starim zrcalima. Uz njih koristio je i slabašne zemljane boje, i bogati raspon od crvenog purpura do duboke ljubičaste u snažnom tamnom okviru. Takva paleta je bila svaršena za njegove uskovitlane melankolične kompozicije.

Prva njegova utvrđena slika je *[[Poklonstvo pastira]]* u crkvi Santo Domingo el Antiguo u Toledu, a kasnije postaje jedan od najznačajnijih slikara oltara u Španjolskoj. U novom dvorcu Filipa II., Escorialu kod Madrida, slikao je slike za palaču i samostan *San Lorenzo*. Često je slikao prizore iz Kristova života, krajolike Toleda, brojne portrete (*[[Juraj Klović]], Veliki inkvizitor Don Fernando Niño de Guevara*), i teme iz Apokalipse, a ostvario je i varijantu teme o Laokontu. Njegova su djela izložena u više muzeja, od kojih treba navesti Muzej Prado u Madridu i Muzej i kuća El Greca u Toledu. Spomenimo neka od njih: *[[Navještenje]]*, *[[Pogreb grofa Orgaza]]*, *[[Uznesenje Djevice]]*, *[[Laokont]]*, *[[Sveti Franjo]] u molitvi*, i dr.

Slika u kojoj se najbolje odražava njegov irealni slikarski stil je *[[Pogreb grofa Orgaza]]* u maloj crkvi *San Tomé* u Toledu. Na toj slici bizantskog rasporeda, svjetlo je potpuno nestvarno; ono ne samo da isijava uokolo svih likova, već postaje fluidni glavni element izražavanja. To je svjetlo prozirno i stakleno u gornjem dijelu, gdje nagi grof d’Orgaz ulazi u nebo, dok je na donjem zemljskom dijelu odsjeva, ljeska se po ukrasima i pojedinim licima pogrebne pratnje (jedno od njih je i umjentikov autoportret) i rukama. Ljudska lica su izduljena i nalik jedno na drugo poput braće. Stavovi su im ponegdje nemogući, a njihove ukočene i svečane kretnje su veličajne i hijerarhijske.

### Kronološka galerija djela

Datoteka:Annunciation by El Greco (1570-1575, Prado).jpg|*[[Navještenje]]*, oko 1578., ulje na platnu, 26 × 19&nbsp;cm, Prado, Madrid.
Datoteka:El Greco 028.jpg|*[[Sveta Obitelj]]*, oko 1590.-95., ulje na platnu, 127 x 102&nbsp;cm, Hospital de Tavera.
Datoteka:Greco Bautismo de Cristo 1597.jpg|*[[Kršenje Kristovo]]*, oko 1597., ulje na platnu, 26 × 19&nbsp;cm, Prado, Madrid.
Datoteka:El Greco 016.jpg|*Krist izbacuje trgovce iz hrama*, oko 1600., ulje na paltnu, 350 x 144&nbsp;cm, Nacionalna galerija, London.
Datoteka:El Greco View of Toledo.jpg|*[[Toledo u oluji]]*, oko 1600., Prado, Madrid.
Datoteka:El Greco 034.jpg|*[[Apostol Ivan|Sveti Ivan Evanđelist]]*, oko 1600., ulje na platnu, 102 × 177&nbsp;cm, Prado, Madrid.
Datoteka:AdoracionPastoresElGreco2.jpg|*[[Poklonstvo pastira]]*, oko 1600., ulje na platnu, 319 × 180&nbsp;cm, Prado, Madrid.
Datoteka:El Greco 049.jpg|*Don Fernando Niño de Guevara*, oko 1601., ulje na platnu, 171 × 108&nbsp;cm, Metropolitan, New York.
Datoteka:El Greco 019.jpg|*Molitva na maslinskoj gori*, 1605., ulje na platnu, 103 × 132&nbsp;cm, Nacionalna galerija, London.
Datoteka:El_Greco,_The_Vision_of_Saint_John_(1608-1614).jpg|*Otvaranje petog pečata* (Apokalipsa), oko 1608., ulje na platnu, Metropolitan, New York.
Datoteka:El Greco 042.jpg|*[[Laokont]]*, oko 1610., ulje na platnu, 142 × 193, Nacionalna galerija, Washington.
Datoteka:El Greco Christ on the Cross.jpg|*[[Razapinjanje|Raspeće]]*, ulje na platnu, 95.5 x 61&nbsp;cm, muzej Getty, Los Angeles.


## Napomene

## Poveznice
* manirizam

## Vanjske veze

* Izbor iz njegovih slika