Ponuda Draže Mihailovića Adolfu Hitleru

Ponuda četničkog vođe Draže Mihailovića nemačkom vođi Adolfu Hitleru odnosi se na niz pregovora između četnika i Vermahta preduzetih tokom avgusta 1944. godine, uoči presudne bitke za Srbiju.

General Draža Mihailović je zatražio od nemačkog vođe Adolfa Hitlera da, opštom mobilizacijom "svih za oružje sposobnih Srba", oformi srpsku kvislinšku armiju koja bi se borila rame uz rame sa Nemcima, na Balkanu i drugde, a "protiv komunizma". Nemački vođa Adolf Hitler smatrao je Mihailovića nepouzdanim i dopustio je samo manju taktičku saradnju.

Par dana nakon što je njegova ponuda prosleđena Hitleru, Dražu Mihailovića je jugoslovenski kralj Petar II Karađorđević 29. avgusta 1944. smenio sa mesta Načelnika Štaba Jugoslovenske vojske u otadžbini.

Mihailović ovu odluku kralja nije prihvatio, postavši odmetnik. On je vojsci nastavio da izdaje naređenja u ime kralja Petra II.

## Dražini izaslanici kod Nemaca

11. avgusta 1944. godine u Topoli, nedaleko od četničkog štaba, Mihailovićevi izaslanici na najvišem nivou Nikola Kalabić, Dragoslav Račić i Neško Nedić potpisali su sporazum sa Nemcima o zajedničkoj borbi protiv partizana. Delegati četničkog vođe Mihailovića su preneli Nemcima dva najvažnija uslova za saradnju:

* da Draža Mihailović ostane lično u ilegali,
* da pokret Draže Mihailovića ne bude odenut u nemačke uniforme.

Račić je podsetio Nemce da se politička orijentacija četnika potpuno izmenila, da sada hoće ujedinjenje sa Ljotićem i Nedićem i opštu mobilizaciju svih vojno sposobnih za borbu protiv “komunizma” pod nemačkom komandom. Nemački zapisnik beleži:

Nemački zapisnik od 11. avgusta 1944. sumira ponudu Vermahtu koju su preneli predstavnici Draže Mihailovića:

# DM želi da razgovara sa opunomoćenikom firera za jugoistočni prostor.
# On teži okupljanju svih nacionalnih srpskih snaga.
# Mobilizacija i naoružavanje svih za oružje sposobnih Srba za borbu protiv komunizma. Naoružavanje i vođstvo pod nemačkim Vermahtom.
# DM moli da sam ostane u ilegali.
# Pripadnici DM-pokreta ne treba da budu u nemačkim uniformama.

Nemački predstavnik je obećao da će proslediti predloge Draže Mihailovića nadležnima.

## Sastanak Draže i Nedića

Dva dana nakon sastanka njegovih ljudi sa Nemcima, 13. avgusta 1944. su se sastali Draža Mihailović i šef kvislinške vlade Milan Nedić u selu Ražani. Pored njih dvojice, sastanku su prisustvovali i Luka Baletić, Mirko Lalatović, Nikola Kalabić, Dragoslav Račić, Dragomir Jovanović, Miodrag Damjanović i drugi.

General Mihailović je tražio generalu Nediću da od Nemaca izdejstvuje oružje za četnike. Mihailović je tvrdio da ima dovoljno ljudstva, samo mu nedostaju oružje i municija. Nedića reputacija je bila srozana zbog otvorene kolaboracije, dok je Mihailović antinemačkom retorikom uspevao da održi uticaj u narodu. Nedić se nadao da će priklanjanjem Draži Mihailoviću uspeti da se održi na vlasti posle odlaska Nemaca. Herman Nojbaher u svom izveštaju od 16. avgusta to dobro zapaža:

Istog dana, 16. avgusta 1944. godine nemačka komanda je odobrila isporuku određene količine oružja i municije četnicima.

## Nedić prenosi Dražinu ponudu Nemcima

Povodom Mihailovićeve ponude, 17. avgusta 1944. godine održana je vanredna sednica Nedićeve vlade u nemačkoj okupacionoj komandi u Beogradu. General Milan Nedić je nemačkom komandantu Jugoistoka fon Vajhsu, u prisustvu Hermana Nojbahera i drugih visokih zvaničnika, sumirao Mihailovićeve predloge:

Milan Nedić je garantovao da će Dražini četnici osiguravati bezbednost saobraćaja, rudnika i drugih objekata za Nemce:

Dnevnik Vrhovne komande Vermahta od 17. avgusta 1944. godine beleži da je Nedić kod nadležne nemačke komande nastupao u ime Draže Mihailovića:

## Nemačka ocena Dražine ponude

Sutradan, 18. avgusta obaveštajno odeljenje nemačkog komandanta Jugoistoka je Mihailovićevo “prosjačenje kod okupatora” ocenilo kao ozbiljnu ponudu:

Nakon toga, Mihailovićeva ponuda je bila proslijeđena vođi Trećeg Reicha Adolfu Hitleru.

## Nojbaherovo zalaganje za Mihailovića

20. avgusta 1944. godine specijalni izaslanik nemačkog Ministarstva spoljnih poslova Herman Nojbaher izveštava svog nadređenog Joahima fon Ribentropa, ministra inostranih poslova Trećeg rajha, da će četnici Draže Mihailovića Nemcima garantovati bezbednost:

Nojbaher je u izveštaju Ribentropu izneo uverenje da je general Mihailović odan Nemcima i će neutralisati pripadnike svoje organizacije koji su protiv njih:

Nemački okupatori su ponovo 20. avgusta, uoči polaska Nojbahera i fon Vajhsa u Hitlerov štab, vodili razgovore sa Dražinim izaslanikom Neškom Nedićem, o naoružavanju četnika koji se bore pod nemačkom komandom.

24. avgusta 1944. godine, Operativno odjeljenje Beograd — Dedinje Armijske grupe »F« zaprimilo je direktno iz Hitlerovog vojnog sjedišta sljedeću informaciju:

## Sastanak u Hitlerovom štabu

22. avgusta 1944. održano je savetovanje u Vučjoj jami, Hitlerovom bunkeru u Berlinu, kojem su prisustvovali nemački vođa Adolf Hitler, glavnokomandujući Vermahta Vilhelm Kajtel, glavnokomandujući Jugoistoka Maksimilijan fon Vajhs, specijalni izaslanik Herman Nojbaher i još par generala. Službeni zapisnik otkriva da je fon Vajhs preneo Hitleru ponudu generalâ Milana Nedića (za čiji je »lični integritet i lojalnost« Nojbaher garantovao, navodeći da se »nesumnjivo 100% stavio na nemačku stranu i pri tom nedvosmisleno antiengleski eksponirao«) i Draže Mihailovića, naglasivši da je potonji vođa svih “antikomunističkih snaga”, koji želi ostati u pozadini, prvenstveno zbog ugleda među stanovništvom okupirane Srbije, ali i iz opreza usljed eventualno nepovoljnog epiloga rata:

Uprkos zalaganju fon Vajhsa i Nojbahera, Hitler je odbacio ponudu generala Mihailovića, ocenjujući da će nemačko oružje "jednom kasnijom prilikom biti upravljeno protiv Nemaca." On je izjavio da nema pouzdanja u "narode Istoka", da u Srbima postoji “bezobzirna otporna snaga”, kao i da “ono što dolazi iz Beograda znači opasnost”. Hitler je nacističku vrhušku upozorio da bi formiranje srpske armije išlo na štetu Velikonjemačkog Reicha:

Nakon podužeg izlaganja, u kojem je povlačio istorijske paralele između Srba, za koje je tvrdio da su »narod koji je određen da ima državu«, i Hrvata koji »nemaju nikakvu predstavu o državnosti i neće je nikad ni moći imati«, vođa Trećeg Reicha je donio konačnu odluku o ponudi Mihailovića i Nedića:

Hitler se složio da se samo delimično ispune Dražine molbe. Da se odobri formiranje srpske nacionalne armije od 50 000 boraca, to je kategorički odbio. Pritom je dodao da na približavanje između Nedića i Mihailovića treba gledati kao nešto što je krajnje nepoželjno. "Nemačka mora da pokuša, da njih dvojicu što je moguće pre opet razdvoji". Srpski kvislinzi su posle ove Hitlerove odluke bili veoma razočarani, jer je nemačka pomoć u naoružanju bila veoma skromna.

## Smena generala Mihailovića

Par dana nakon što je njegova ponuda prosleđena Hitleru, Mihailović je izgubio podršku jugoslovenskog kralja i emigrantske vlade. 29. avgusta 1944. godine kralj Petar II Karađorđević je smenio generala Mihailovića sa mesta Načelnika Štaba Jugoslovenske vojske u otadžbini.

Mihailović ovu odluku kralja nije prihvatio, postavši odmetnik. On je vojsci nastavio da izdaje naređenja u ime kralja.

## Delimično ispunjenje zahteva

Iako Adolf Hitler nije dozvolio saradnju sa Mihailovićem u punom obimu, Mihailoviću je isporučena veća količinu oružja, municije i opreme, iz nemačkih magacina.

Po povratku iz Hitlerovog štaba, 30. avgusta 1944. je održano savetovanje u štabu komande Jugoistoka o aktuelnim pitanjima saradnje sa Dražom Mihailovićem i razvoju celokupne situacije na području Jugoistoka. Uprkos Hitlerovom nepoverenju, Nojbaher je i dalje tvrdio da Draža Mihajlović, poput Milana Nedića, verno služi nemačkim interesima, i da se "do danas trudio da ne zauzme neprijateljsko držanje prema okupatoru". To isto smatra i za ostale vodeće Srbe, koji su se, pod parolom »Dajte nam oružje — onda pripadamo Vama«, lojalno držali. Nojbaher je strahovao da, zbog neispunjenja zahteva, četnici ne krenu da se bune:

Na sastanku održanom 26. avgusta 1944. kod komandanta Jugoistoka, sumirani su rezultati posjete Hitlerovom glavnom štabu. Neubacher je i ovom prilikom svjedočio o Hitlerovom rezervisanom stavu:

Po povratku sa savetovanja u Hitlerovom štabu, komandant Jugoistoka Maksimilijan fon Vajhs naredio je da se četnicima isporuči 5 miliona metaka. Pored toga, odobreno je 11.000 pušaka, zaplenjenih od jugoslovenske vojske, za naoružanje Mihailovićeve 4. grupe jurišnih korpusa. Predstavnicima Draže Mihailovića, obećano je da će im se, pored navedenih isporuka, iz nemačkog municijskog skladišta u Kragujevcu staviti na raspolaganje još 7.000 pušaka sa po 100 metaka, 50 mitraljeza sa po 13.000 metaka i 42 minobacača sa po 250 mina.

Iako je to bilo daleko od tražene armije, 6. septembra 1944. godine kvislinška Srpska državna straža je stavljena pod komandu generala Dragoljuba Mihailovića.

## Izvori

## Povezano
* Sporazum Nedića i Mihailovića 1944.
* Saradnja četnika sa Nedićevom vladom
* Saradnja četnika sa snagama Osovine u Drugom svetskom ratu