Austrija

**Austrija** (njem. **Österreich** [ˈøːstɐˌʁaɪç]; službeno **Republika Austrija**, njem. **Republik Österreich**), srednjoevropska država koja graniči na sjeveru s Njemačkom i Češkom, na istoku sa Slovačkom i Mađarskom, na jugu sa Slovenijom i Italijom, te na zapadu sa Švicarskom i Lihtenštajnom. Površina Austrije je 83.883&nbsp;km². Glavni grad države je Beč. Ukupni broj stanovnika je 9,104,772. Austrija je članica organizacije Ujedinjenih naroda od 1955. godine, a Evropske unije od 1995. godine. Od 2009-10. godine, Austrija je nestalna članica Vijeća sigurnosti Ujedinjenih naroda.

## Historija

### Starije kameno doba
Područje Austrije bilo je naseljeno i u starijem kamenom dobu, o čemu svjedoči i jedan od najvrijednijih nalaza arheologije u Austriji Willendorfska Venera. Nastala je oko 25.000 godina p.n.e na području današnjeg Willendorfa kod Wachaua u Donjoj Austriji. Pronađena je 1908. godine, a danas se nalazi u Prirodno-historijskom muzeju u Beču.

### Kelti, rimske provincije
Na području današnje Austrije keltska plemena - Ambidraven, Ambisonten, Boier, Kampi i Noriker, osnivaju kraljevstvo Noricum. Ovo kraljevstvo bilo je poznato po izvozu željeza, sve do područja današnje Italije, kao i po svojim konjima. Imali su i svoju kovnicu novca. Širenjem Rimskog carstva, kroz mirno osvajanje, pod rimskim vojskovođama i carskim sinovima Tiberijem i Druzom 15. godine pne. područje današnjeg Tirola i Vorarlberga prelazi u posjed Rima. Rimljani osnivaju provincije *Norikum*, *Panonija* i *Retija*. Veći rimski gradovi u to vrijeme bili su : *Solva* - kod mjesta Wagna, *Ovilava* - Wels, *Lauriacum* - Lorch kod Ennsa, *Cetium* - Sankt Pölten, *Vidobona* - Beč, *Iuavavum* - Salzburg.

### Srednji vijek
Nakon što su teritorij današnje Austrije osvajali Rimljani, Huni, Lombardi, Ostrogoti, Bavarci i Franci, ona dolazi pod vlast dinastije Babenberga od 10. do 13.&nbsp;vijeka, kad su ih naslijedili Habsburgovci. 976. godine spominje se markgrof Leopold&nbsp;I iz dinastije Babenberg, kao povjerenik cara Otona&nbsp;I. Prvo pominjanje Austrije, kao *Ostarrîchi*  zabilježeno je 1. novembra 996. godine u ugovoru o poklonu 950 ha zemljišta, cara Otona&nbsp;III, biskupu od Freisinga u okolini današnje općine Neuhofen an der Ybbs u Donjoj Austriji rječima: 
:*…in regione vulgari vocabulo *'Ostarrîchi** in marcha et in comitatu Heinrici comitis filii Luitpaldi marchionis.''

Oko 1000. godine pojavljuju se imena za Austriju, koja imaju i druga značenja, kao npr. ''in orientali regno'', ''in oriente'', ''Osterland'' ''Austria'' i ''terra orientalis''. Danas većina jezika naziva Austriju tim imenom, izuzev [[Slovački jezik|slovačkog]] ''Rakúsko'', [[Češki jezik|češkog]] ''Rakousko'' i [[Finski jezik|finskog]] jezika ''Itävalta''.

Izumiranjem dinastije Babenberg, [[Rudolf I Habsburški|Rudolf Habsburški]] 1240. godine postaje prvi njemački kralj iz dinastije Habsburg, te uzima ime Rudolf&nbsp;I. vojvoda austrijski i štajerski. [[Habsburg|Dinastija Habsburg]] vladala je Austrijom sve do svog izumiranja [[1780]]. godine, kada ju je naslijedila [[lotarinška dinastija]] pod imenom Habsburg-Lotaringija.

=== Austrijsko Carstvo ===
Raspadom Svetog Rimskog Carstva 1804. godine, [[Franz II od Svetog Rimskog Carstva|Franjo&nbsp;II]], kao poslijednji vladar tog carstva osniva [[Austrijsko Carstvo]] i uzima ime Franjo&nbsp;I, austrijski car. Carstvo se prostiralo na područjima današnje Austrije, [[Češka Republika|Češke]], [[Slovačka|Slovačke]], [[Rumunija|Rumunije]], [[Hrvatska|Hrvatske]], [[Slovenija|Slovenije]], [[Srbija|Srbije]], [[Mađarska|Mađarske]], sjevernih dijelova [[Italija|Italije]], kao i dijelova [[Poljska|Poljske]],[[Nemačka|Njemačke]] i [[Bosna i Hercegovina|Bosne i Hercegovine]].

=== Austro-Ugarska monarhija ===
Austrijsko Carstvo je [[1867]]. godine podijeljeno je kao dvojna monarhija, [[Austro-Ugarska|Austro-Ugarske]] na austrijski i mađarski dio. Odlukom [[Berlinski kongres|Berlinskog kongresa]] Austrija okupira Bosnu i Hercegovinu, koju 1908. godine anektira. Napadom Austro-Ugarske na [[Srbija|Srbiju]] 1914. godine započeo je Prvi svjetski rat. Sa ukupnom površinom od 676.615&nbsp;km² Austro-Ugarska je bila druga po veličini zemlja u Evropi, a po broju stanovnika sa oko 53&nbsp;miliona 1914. godine, treća u Evropi. Austro-Ugarska se raspala nakon što je izgubila [[Prvi svjetski rat]], pa je [[Mirovni sporazum u Saint-Germain-en-Laye|mirovnim ugovorom u Saint-Germainu]] i [[Trijanonski sporazum|mirovnim sporazumom u Trianonu]] 1918. godine, nastala Austrija u današnjim granicama, nazvana ''Prva Republika'', sa prvim predsjednikom vlade [[Karl Renner|Karlom Rennerom]]. [[1938]]. godine Austriju je pripojila nacistička [[Treći rajh|Njemačka]].

=== Drugi svjetski rat ===
Krajem [[Drugi svjetski rat|Drugog svjetskog rata]] 1945. godine saveznici su podijelili Austriju na četiri okupacione zone sve do [[1955]]. godine, kad je stekla potpunu nezavisnost, pod uvjetima da ostane neutralna, te da se odrekne težnji za ponovnim pripojenjem Njemačkoj. 27. aprila 1945. godine proglašena je privremena vlada na čelu sa [[Karl Renner|Karlom Rennerom]]. Ta vlada proglašava uspostavljenje ''Druge republike'' i upravlja Austrijom, sa manjim promjenama, sve do prvih legitimnih [[Izbori za skupštinu Austrije 1949. godine|izbora 1949.]] godine.

=== Savremeno doba ===
Austrija je [[1995]]. godine postala članica [[Evropska unija|Evropske Unije]], a [[1999]]. je uvela valutu [[euro]].

== Geografija ==
Austrija se proteže maksimalno u smjeru zapad-istok 575&nbsp;km, a u sjeverno-južnom pravcu 294&nbsp;km. Oko 60% površine Austrije je brdovito i dio je planinskog vijenca [[Alpe]]. Na istočnoj granici prema [[Češka Republika|Češkoj]], nalaze se obronci [[Karpati|Karpata]]. Nizine se nalaze istočno i uzduž toka [[Dunav]]a, te u južnoj [[Štajerska (pokrajina)|Štajerskoj]] i [[Gradišće|Gradišćje]] je na rubu Panonske nizije. Ukupno 43% Austrije je pošumljeno. Najniža tačka Austrije je Hedwighof u općini [[Apetlon]] u Gradišću 114&nbsp;m, a najviši vrh je [[Grossglockner|Großglockner]] sa 3.798&nbsp;m.

=== Najviši planinski vrhovi ===
Najviši planinski vrh [[Grossglockner|Großglockner]] 3.798&nbsp;m u Austriji nalazi se u saveznoj pokrajini Koruškoj. Osim njega Austrija ima preko 900 vrhova sa visinom većom od 3.000&nbsp;m. Neki veći vrhovi su:
* [[Wildspitze]] 3.774 m
* [[Weisskugel]] 3.738 m
* [[Großvenediger]] 3.662 m
* [[Hinterer Brochkogel]] 3.628 m
* [[Hintere Schwärze]] 3.624 m
* [[Similaun]] 3.607 m
* [[Wiesbachhorn]] 3.564 m
* [[Rainerhorn]] 3.560 m

=== Rijeke ===
Najveći dio Austrije, oko 80.566&nbsp;km² pripada [[Dunav]]skom slivu, a samo mala područja na zapadu pripadaju slivu [[Rajna|Rajne]] (2.366&nbsp;km²), te na sjeveru slivu [[Laba|Elbe]] sa površinom od 918&nbsp;km².

Ostale veće rijeke u Austriji su:
: [[Lech (rijeka)|Lech]], [[Isar]], [[Inn]], [[Salzach]], [[Traun]], [[Enns]], [[Ybbs]], [[Erlauf (rijeka)|Erlauf]], [[Pielach]], [[Traisen]], [[Wienfluss]], [[Fischa]], [[Große Mühl]], [[Kleine Mühl]], [[Rodl]], [[Aist]], [[Kamp]], [[Göllersbach]], [[Rußbach]], [[Dyje|Thaya]], [[March]], [[Mura]] i [[Lainsitz]].

=== Jezera ===
Najveće jezero u Austriji je [[Nežidersko jezero|Neusiedler See]] u [[Gradišće|Gradišću]]. Ukupno 77% površine od ukupno 315&nbsp;km² pripada Austriji, a ostatak pripada [[Mađarska|Mađarskoj]]. Drugo najveće jezero je [[Attersee]] sa 46&nbsp;km² u [[Gornja Austrija|Gornjoj Austriji]], te [[Traunsee]] sa 24&nbsp;km². Na tromeđi sa [[Nemačka|Njemačkom]] i [[Švajcarska|Švicarskom]] Austriji pripada i manji dio [[Bodensko jezero|Bodenskog jezera]]. Tačna granica između država na Bodenskom jezeru nije definirana. Osim njih, posebno za turizam, su važna jezera u [[Koruška|Koruškoj]]: [[Wörthersee]], [[Millstätter See]], [[Ossiacher See]] i [[Weißensee]]. Druga poznatija jezera u Austriji su [[Mondsee (jezero)|Mondsee]] i [[Wolfgangsee]].
Austrija je kontinentalna država. Što znači da nema izlaz na more.

=== Nacionalni parkovi ===
Austrija ima sedam nacionalnih parkova: [[Nacionalni park Hohe Tauern|Hohe Tauern]], [[Gesäuse (nacionalni park)|Gesäuse]], [[Nacionalni park Nockberge i Kalkalpen|Nockberge i Kalkalpen]], [[Nacionalni park Neusiedler See - Seewinkel|Neusiedler See - Seewinkel]], [[Nacionalni park Thayatal|Thayatal]] i [[Nacionalni park Donauauen|Donauauen]].

=== Klima ===
U zapadnom i središnjem dijelu prevladava snježna klima s izrazitim padalinama i niskim zimskim temperaturama. Ljetne temperature su do 20&nbsp;C. U dolinama su česte magle i temperaturne inverzije. Prema istoku prevladava umjereno kontinentalna klima.

== Politika ==
Po austrijskom [[Ustav]]u iz 1920., te dopunama iz 1929. godine godine Austrija je federalna, parlamentarna demokratska republika, koja se sastoji od devet saveznih pokrajina. Ustav je ponovo stupio na snagu nakon završetka [[Drugi svjetski rat|Drugog svjetskog rata]] 1945. godine.

; Aktivno pravo glasa na izborima u Austriji imaju sve osobe koje su:
* državljani Austrije. 
* osobe koje na dan izbora imaju napunjenih 16 godina. Do 2007. godine starosna granica bila je 18 godina.
Pasivno pravo glasa, imaju sve osobe koje na dan izbora imaju napunjenih 18 godina, osim ako nisu izuzeti iz prava za glasanje.

=== Predsjednik ===
Šef države je predsjednik, koji se bira direktno na izborima svakih šest godina. Po austrijskom Ustavu, mandat se predsjedniku može samo jednom produžiti, sa narednih šest godina. Predsjednik ima funkciju proglašavanja i mogućnost raspuštanja vlade, savezne skupštine, kao i pokrajinskih skupština, glavni je zapovjednik oružanih snaga Austrije, kao i službeni predstavnik Austrije na međunarodnom nivou. Sadašnji predsjednik Austrije je [[Heinz Fischer]], član [[Socijalistička partija Austrije|Socijalističke partije Austrije]] (SPÖ) izabran je prvi put na [[Predsjednički izbori u Austriji 2004.|izborima 25. aprila 2004.]], a drugi put, kao nezavisni kandidat na [[Predsjednički izbori u Austriji 2010.|izbori za predsjednika Austrije]], 25. aprila 2010. godine.

=== Skupština ===
; Austrijska skupština sastoji se od dva doma:
* **Državno vijeće** (njem:''Nationalrat'') sastoji se od 183&nbsp;zastupnika, koji se biraju na direktnim i tajnim izborima svakih pet godina. Do 2007. godine mandat u skupštini trajao je četiri godine. Skupština donosi najvažnije zakone, te je za njihovo usvajanje potrebna, obično apsolutna većina (najčešće dvotrećinska). Za ulazak u skupštinu postavljena je granica od 4%. Glasovi partija, koje osvoje manje od 4%, dijele se partijama sa većim procentualnim udjelom. Državnim vijećem predsjedavaju tri predsedjnik koji se biraju iz redova tri najjače partije. U mandatu od 2008. godine predsjednica vijeća je Barbara Prammer (SPÖ), drugi predsjednik je Fritz Neugebauer (ÖVP), a treći, član FPÖ Martin Graf.
* **Savezno vijeće** (njem:''Bundesrat'') Članovi se biraju iz pokrajinskih skupština. Savezno vijeće ima pravo [[veto|veta]] na odluke, koje se u državnom vijeću, može pobiti. Samo u iznimnim slučajevima, ako su prava pokrajina ugrožena, savezno vijeće ima apsolutno pravo veta. Politički kritičari, zbog zastupanja partijskih interesa zastupnika, a ne interesa pokrajina, često smatraju ovo vijeće nepotrebnim. 
Na [[Izbori za skupštinu Austrije 2008. godine|izborima 2008. godine]] za skupštinu koji su održani 28. septembra izabrane su sljedeće partije:
* Socijalistička partija Austrije (SPÖ) 29,26% i 57 predstavnika,
* Narodna partija Austrije (ÖVP) 25,98% i 51 predstavnik
* Slobodarska partija Austrije (FPÖ) 17,54% i 34 predstavnika
* Savez za budućnost Austrije (BZÖ) 8,26% i 21 predstavnik
* Zeleni 8,05% i 20 predstavnika
* Ostale partije dobile su manje od 4 % te nisu imale pravo za ulazak u parlament

Zbog najviše osvojenih glasova mandat za sastav vlade povjeren je članu Socijalističke partije Austrije (SPÖ) [[Werner Faymann|Werneru Faymannu]].

=== Vlada ===
U Austriji je vlada, pored predsjednika države najviši organ uprave. Članovi vlade su predsjednik vlade (njem:''Bundeskanzler''), podpredsjednik vlade (njem:''Vizekanzler'') i savezni ministri.

=== Predsjednik vlade ===
Predsjednika vlade postavlja predsjednik države, uobičajeno ga predlaže nakon izbora, najjača partija u parlamentu, mada to nije pravilo. Vlada predlaže predsjednika vlade, predsjedniku i on predlog može također odbiti. Predsjednik države ima ovlasti, da na osnovu prijedloga vlade, raspusti skupštinu te raspiše nove izbore. Predsjednik vlade je ''primus inter pares '' u vladi, predlaže i otpušta ministre, mada nema ovlasti mješanja u resor pojedinog ministarstva.

Nakon izbora u septembru 2008. godine, te nakon 56 dana pregovaranja, SPÖ je ušao u koaliciju sa ÖVP, te je za predsjednika vlade izabran [[Werner Faymann]], a za podpredsjednika, Josef Pröll, član ÖVP.

=== Ministarstva ===
Austrijska vlada, izabrana na izborima 2008. godine, ima četrnaest članova, uključujući predsjednika i podpredsjednika vlade. Broj članova je promjenljiv, te je u zavisnosti od pojedine vlade. Podpredsjednik vlade [[Josef Pröll]] obavlja i funkciju ministra financija.


=== Političke partije ===
==== Izbori u Austriji ====


==== Izbori za Evropski parlament ====
Austriju zastupa u [[Evropski parlament|Evropskom parlamentu]] 18&nbsp;predstavnika, koji se biraju svakih pet godina na izborima. Birači glasaju za biračke liste političkih partija, te mogu i direktno svoj glas dati kandidatu na izabranoj listi političke partije. Od 2009. godine Austriju će predstavljat 17&nbsp;predstavnika. 
Na [[Izbori za Evropski parlament u Austriji 2009. godine|izborima za Evropski parlament]] održanim 8. juna 2009. godine u Austriji, pobijedila je Narodna partija Austrije (ÖVP) sa 29,8 % i 6&nbsp;predstavnika u parlamentu. Na drugom mjestu je Socijalistička partija Austrije sa 23,9% i 5&nbsp;predstavnika

== Političke podjele ==
Austrija je savezna republika i dijeli se na devet saveznih [[pokrajina]]. Pokrajine su podijeljene na [[okrug]]e i statutarne gradove. Okruzi su podijeljeni na [[grad]]ove, općine i općine sa ''markt'' statusom.


== Privreda ==

Austrija ima razvijenu tržišnu privredu i visok životni standard. Njeguje dobre veze sa privredama [[Evropska unija|Evropske Unije]], pogotovo s [[Nemačka|Njemačkom]]. Članstvo u EU privuklo je strane investitore, koje posebno privlači položaj Austrije između sadašnjih i budućih članica EU.

Sporiji ekonomski rast u obližnjoj Njemačkoj i općenito u svijetu usporio je ekonomski porast na 1.2% u [[2001]]. godini.

== Stanovništvo ==
Po članu 8 Ustava Austrije iz 1920. godine, službeni jezik u Austriji je njemački jezik. Austrijska varijanta njemačkog jezika je maternji jezik oko 98% od ukupnog broja austrijskih državljana. Razlika ''austrijskog njemačkog'', sastoji se u riječima, koje su karakteristične u upotrebi na području Austrije, različitim gramatičkim pravilima, kao i korištenjem riječi koje su u njemački jezik ušle iz jezika susjednih naroda (slovenskog, mađarskog i italijanskog jezika). U području Gradišća i Koruške, službeni jezik je pored [[njemački jezik|njemačkog]], [[Gradišćanskohrvatski govor|gradišćanski hrvatski]] i [[slovenački jezik|slovenački]], na kojim se jezicima, može odvijati dvojezična nastava u školama, izdavati dokumenti, obilježavati zvanične državne institucije i prometne oznake. U nekim općinama Gradišća je romski jezik priznat kao službeni jezik.

Austrija ima i mnogo radnika useljenika. Najveći broj je useljenika iz Turske, državljana balkanskih zemalja (BiH, Srbija, Hrvatska, Rumunija, Albanija i&nbsp;dr.).

=== Religija ===
U Austriji je službeno priznato dvanaest religija  i religioznih zajednica. Za službeno priznanje od strane države potrebno je priznanje, zahtjevom zatražiti od Ministarstva školstva i kulture. Nakon ispunjavanja preduvjeta, religioznoj se zajednici priznaje status, čime zajednica ostvaruje određene prednosti i povlastice, koje joj država garantira i potpomaže. Uslovi za prihvatanje državno priznate religiozne zajednice su između ostalog:
* broj članova, koji bi trebao prelaziti 16.000 članova,
* pozitivan odnos zajednice prema državi i društvu,
* obavezivanje zajednice na sprječavanju psihičkog uticaja na razvoj zajednice, te
* kontrola finacijskih sredstava zajednice, koja ne bi trebala biti korištena samo u religiozne svrhe.

Ispunjavanjem ovih uslova i dobijanjem statusa, religiozna zajednica ima pravo na:
* organizovanje nastave religije i njeno financiranje od strane državnih organa,
* oslobađanje od obaveze plaćanja poreza na zemljište,
* pravo na postavljanje svećenika u vojsci, stručnom savjetu državne televizije ORF i dušebrižnika u bolnicama, kao i 
* zaštitu crkvenog osoblja od progona, zbog propovijedanja u smislu tokova i pravila zajednice,


<sup>1</sup> <small> Broj članova zasnovan na popisu stanovnistva 2001. godine </small><br /><sup>2</sup> <small> Broj na osnovu podataka iz 2007. godine </small>

== Kultura ==
U Austriji su rođeni mnogi slavni [[kompozitor]]i, među ostalima [[Wolfgang Amadeus Mozart|Mozart]], Johann Strauss [[Johann Strauss stariji|otac]] i [[Johann Strauss mlađi|sin]], [[Arnold Schönberg|Schönberg]], [[Anton Webern|Webern]] i [[Alban Berg|Berg]].

Treba spomenuti i slavne fizičare [[Ludwig Boltzmann|Boltzmanna]] i [[Erwin Schrödinger|Schrödingera]], filozofe [[Ludwig Wittgenstein|Wittgensteina]] i [[Kurt Gödel|Gödela]], psihoanalitičara [[Sigmund Freud|Freuda]], pisca [[Robert Musil|Musila]] i slikara [[Gustav Klimt|Klimta]].


== Obrazovanje ==
=== Osnovno i srednje obrazovanje ===


=== Visoko obazovanje ===

Sistem visokog obrazovanja u Austriji sastoji se of federalnih univerziteta (), privatnih univerziteta () i visokih škola (). Tri vrste institucija funkcionišu na osnovu različitih zakona gde je jedna od glavnih razlika način financiranja rada institucija. Dve institucije u [[Donja Austrija|Donjoj Austriji]] imaju specijalan status.

== Turizam ==
Turizam zauzima veoma vazno mesto u privredi Austrije.U tome prednjaci pokrajina Tirol(centar-Insbruk) na zapadu zemlje,koja ostvaruje skoro polovinu ukupnih austrijskih prihoda od turizma.Razvijen je i hotelski i seoski turizam,a turisti dolaze leti i zimi. Znatne prihode od turizma ostvaruje Bec.

== Sport ==
Sport u Austriji je veoma popularan . Fudbal i rukomet su najpopularniji.Pored toga učestvovali su na raznim takmičenjima i pri tom osvojili brojne medalje.

== Relevantni članci ==
* [[Beč]]
* [[Gradišće]]
* [[Koruška]]
* [[Štajerska]]
* [[Nemački jezik|Njemački jezik]]
* [[Franjo Josip I.|Franjo Josip]]
* [[Alpe]]
* [[Austro-Ugarska|Austro-Ugarska monarhija]]

== Reference ==


== Literatura ==

*
*
*
* Rathkolb, Oliver. ''The Paradoxical Republic: Austria, 1945–2005''  (Berghahn Books; 2010, 301 pages). Translation of 2005 study of paradoxical aspects of Austria's political culture and society.
*
* Österreichische Nationalbibliothek: ''Österreichische Bibliographie: Verzeichnis der österreichischen Neuerscheinungen''. Wien 1946–2002. Seit 2003 [http://bibliographie.onb.ac.at/biblio/ Online-Ausgabe] 
* Ingeborg Auer u.&nbsp;a.: ''ÖKLIM – Digitaler Klimaatlas Österreichs.'' In: Christa Hammerl u.&nbsp;a. (Hrsg.): ''Die Zentralanstalt für Meteorologie und Geodynamik 1851–2001.'' Leykam, Wien 2001, .
* Richard und Maria Bamberger, Ernst Bruckmüller, Karl Gutkas (Hrsg.): ''Österreich-Lexikon''. Verlagsgemeinschaft Österreich-Lexikon, Wien 2004,  – Fortgeführt als [http://www.aeiou.at/aeiou.encyclop Online-Ausgabe].
* Ernst Bruckmüller: ''Sozialgeschichte Österreichs.'' Oldenbourg, Wien 2000
* Harald Fidler: ''Österreichs Medienwelt von A–Z. Das komplette Lexikon mit 1000 Stichwörtern von Abzockfernsehen bis Zeitungssterben.'' Falter, Wien 2008, .
* Friedrich Heer: ''Der Kampf um die österreichische Identität.'' Böhlau, Wien 2001, .
* Erwin Ringel: ''Die österreichische Seele: Zehn Reden über Medizin, Politik, Kunst und Religion.'' Neuauflage. Kremayr & Scheriau, Wien 2005, .
* Robert und Melita Sedlaczek: ''Das österreichische Deutsch.'' Ueberreuter 2004, .
* Helmut Seel, Josef Scheipl: ''Das österreichische Bildungswesen am Übergang ins 21.&nbsp;Jahrhundert.'' Leykam, Graz 2004, .
* Peter Berger: ''Kurze Geschichte Österreichs im 20.&nbsp;Jahrhundert.'' 2.&nbsp;verb. Auflage. Facultas Universitätsverlag, Wien 2008, .
* Karl Vocelka: ''Geschichte Österreichs. Kultur – Gesellschaft – Politik.'' Heyne, München 2002, .
* Herwig Wolfram (Hrsg.): ''Österreichische Geschichte.'' 14&nbsp;Bände. Ueberreuter, Wien 1994–2006.


== Vanjske veze ==

* [http://www.austria.gv.at/ Službeni portal Austrije]
* [http://www.winterreisen.de/ski_a.htm/ Informacije posjetiocima]
* [http://www.austria-tourism.at/ Austrijska turistička zajednica] 
* [http://www.alpelino.com/de/winter/oesterreich ski Austrija]
* [http://volksgruppen.orf.at/hrvati ORF-redakcija za narodne grupe]
* [http://incubator.wikimedia.org/wiki/Wikipedia/bar/Hauptsaitn Wikipedia/bar] **