open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Kabul

**Kabul** (perzijski:**کابل** - *Kâb'l*) je glavni grad Afganistana. Procenjeno je da ima između 2 i 4 miliona stanovnika. 

## Geografija
Grad leži u uskoj dolini rijeke Kabul, u visokim planinama blizu Kiberskog prolaza. Povezan je sa Tadžikistanom preko tunela koji prolazi kroz planinu Hindukuš. Industrija je slabo razvijena zbog čestih ratova od 1979. godine. Gradsko stanovništvo je multinacionalno i čine ga Afganistanci, Paštuni, Tadžici i Hazari.

Gradska infrastruktura je još uvek u veoma lošem stanju. U gradu saobraća samo 108 autobusa na višemilionsko stanovništvo. U planu je ponovna izgradnja mreže za elektrobuse a konačnu ocenu daće stručnjaci iz češke Škode. Ovaj projekat procenjen je na 23 miliona $. Takođe Indija, Iran i Japan obećali su donacije u vidu regularnih autobusa.

U gradu postoje samo tri banke. Većina hotela se trenutno renovira a za 2006. najavljeno je otvaranje više luksuznih hotela a najveći će biti iz lanaca Hajat i InterKontinental.

## Znamenitosti, kultura i školstvo
U starom Kabulu nalazi se veliki broj bazara i uskih vijugavih ulica. Znamenitosti grada su:
* Baburov grob i bašte
* Grob Šaha Timura
* Mauzolej Šaha Mohameda Nadira
* Pagmanske bašte
* Palata Darul Aman
* Narodni Muzej Avganistana
* Univerzitet u Kabulu
Kras

**Kras**, **krš** ili **karst**, je tip reljefa koji se razvija na tlu sastavljenom od topljivih stijena (najčešće kalcijevog karbonata (CaCO3) ili magnezijevog karbonata (MgCO3)). Krš na stijenama u kojim je preko 50% magnezijevog karbonata se naziva dolomitni krš. Osnovna karakteristika krškog reljefa je izražena, ali selektivna topljivost stijena. Posljedica toga je da nastaje izrazito razvijen reljef sa mnogo udubina i uzvisina. Čvrste stijene kalcijevog karbonata (vapnenca) su često na povšini te se javlja kamenito tlo, ali je često vapnenac pokriven tlom te nastaje pokriveni krš na kojem se javlja vegetacija.

Krš se obično razvija u gorsko-planinskom reljefu. Udubine u kršu se dijele na nadzemne (ponikve, škrape, kamenice, doline, uvale, polja) i podzemne (špilje, jame). Česta uzvišenja su kukovi (strme stijene koje strše).

Ponikve (vrtače) su kružna udubljenja sa strmim stranama. Najčešće su u obliku lijevka, ali postoje tanjuraste i kotlaste. Prostor s mnogim ponikvama se naziva boginjavi krš. Vrlo mala kružna udubljenja se nazivaju kamenice.

Škrape su izdužena udubljenja nastala tečenjem vode. Postoje raznih veličina. Izrazito duboke škrape se nazivaju škripovi. Česte su rebraste škrape (mnogo paralelnih škrapi u nizu) i meandarske (vijugave).

Doline su udubine veće od ponikvi, ali manje od polja. Nastale su djelovanjem vode koja otapa stijene. Uvale su nepravilne doline nastale spajanjem više ponikvi. Polja su najveće udubine u kršu. Nastaju radom tekućice koja teče preko krških stijena te ih otapa. Na dnu polja se taloži rastrestito tlo, te su plodna i predstavljaju centar naseljenosti. Najveća polja u kršu u Hrvatskoj su Gacko, Ličko i Krbavsko.

Špilje su pretežno vodoravne udubine u krškom podzemlju, a jame pretežno okomite. Nastaju tečenjem podzemnih voda. Kaverne su špilje bez izlaza na površinu, često se otkrivaju prilikom bušenja tunela. Najvažnija jama u Hrvatskoj je Lukina jama, a špilje su Cerovačke špilje, Lokvarka i Vrelo. Ponori su udubine u koje poniru rijeke ponornice.

Osnovna karakteristika vodotoka u kršu je malo vode na površini, ali mnogo u podzemlju. Tekućice su u pravilu kratke ponornice. Mnogo vode teče kroz podzemlje gdje otapa stijene.

Hrvatska se smatra klasičnom zemljom krša u europskim okvirima. Krške pojave su u Hrvatskoj najbolje istražene, te su riječi o krškim pojmovima ušle iz hrvatskog u sve svjetske jezike (npr. njem. Doline, Polje, Uvala, fr. doline, poljé, ponor, šp. dolina, poljé).

## Povezano
*Karstologija

## Vanjske veze
*Krš ili kras? Krš! *www.geografija.hr*
Pećina

**Pećina**, **spilja** ili **špilja**, je prirodan otvor u Zemljinoj kori. Pećine u nastale u krasu oblikovane su hemijskim i mehaničkim delovanjem vode. Osim u tim stenama pećine nastaju i u naslagama gipsa, soli, magmatskim stenama, konglomeratima, brečama pa čak i ledu.

## Špilja
Osnovni dijelovi špilja su ulaz, kanal i dvorana. Špiljski kanal je izdužena špiljska šupljina, a dvorana je prostranija šupljina najčešće nastala širenjem špiljskih kanala. Špilje koje nemaju spoj s površinom nazivaju se kaverne. Špilja je prirodna šupljina u Zemljinoj kori.

Istraživanjem špilja se bavi speleologija koja je kao znanost nastala u drugoj polovici 19. vijeka. Ljudi koji se bave proučavanjem špilja nazivaju se speolozi. Zahvaljujući speolozima mnoge su špilje danas otvorene za posjetitelje. Putovanje u središte Zemlje je nemoguće. No, zato si možemo priuštiti ulazak ispod zemljine kore, opskrbljeni kacigom sa svjetiljkom i toplom odjećom jer je unutar špilje jako hladno. Mnoge je špilje ukrasila sama priroda:odozgo vise stalaktiti, s dna niču stalagmiti, a među stjenama se ugnježđuju blijeda vodozemna stvorenja. Mjesečev krajolik, samosvojan ekosistemu koji ne prodire sunce. Kada voda uđe u unutrašnjost kore i napravi si put, među mekanim stijenamamože stvoriti proširenja, klance i podzemne rovove. To su labirinti kojima često teku rijeke i potoci.
 
U Hrvatskoj prevladavaju špilje oblikovane u krškom reljefu oblikovanom u naslagama vapnenca i dolomita kemijskim i mehaničkim djelovanjem vode. Osim u tim stijenama špilje su oblikovane u naslagama gipsa, soli, magmatskih stijena, konglomerata, breča pa čak i leda.

## Poznate špilje
* Lukina jama, duboka 1392 metara, najdublja je jama u Hrvatskoj, a spada među najdublje u svijetu. Nalazi se u Nacionalnom parku Sjeverni Velebit. Otkrili su je slovački speolozi 1993.godine, a nazvana je po Ozrenu Lukiću - Luki, speologu koji je poginuo u Domovinskom ratu na Velebitu.
* U uvali Balun na otoku Biševu nalazi se Modra špilja. Oko podneva za mirnog mora sunčeve zrake prodiru kroz podvodni otvor i reflektiraju se od bijelog dna te osvjetljavaju špilju modrom, a predmete u vodi srebnom bojom.
* U Postojnskoj jami u Sloveniji ima gotovo 20 km podzemnih tokova i najposjećenija je u Europi. Otkrio ju je 1818. godine Luka Čerč.
* Postoje špilje u koje se ne ulazi pomoću konopaca i u u speološkom odijelu:dovoljna je mala barka Jer su ih napravili valovi u moru.Tako je nastala i špilja u Cala di Luna u [Nacionalnom parku zaljeva Orosei i Gennargentu na Sardiniji.
* La Grotta grande del Vento unutar špilja Frasassi, u talijanskoj pokrajini Marche, otkrivena je tek 1971. godine nakon 23 godine speoloških istraživanja. Danas su špilje otvorene za građanstvo, ali postoje i posebni prolazi za speologe - za one iskusne ali i za početnike.

## Veze
* Modra špilja
* Lukina jama

## Vanjske veze

* Hrvatski speleološki poslužitelj 
* http://public.carnet.hr/speleo/karta.html
Jugo (razvrstavanje)

**Jugo** je izraz koji se koristi za:
* Jugo (Yugo), automobil koji se proizvodio u Kragujevcu, Srbiji;
* jugo, odnosno široko, vjetar koji puše na Jadranu;
* nadimak osoba koje nose ime Jugoslav;
* prefiks koji je u prošlosti, a i danas označavao povezanost za Jugoslaviju, koristi se u pojmovima kao što su "jugokomunizam", jugonostalgija, jugofobija; ali i sadržava naslov tvrtki kao što su Jugovinil, Jugoplastika i sl.
* Jugo (pjesma), koju izvode Marijan Ban i Giuliano
Maestral

**Maestral** je osvježavajući sjeverozapadni vjetar koji u toplim danima puše s mora na kopno.

Javlja se uglavnom ljeti i puše samo uz obalu i rijetko dopire dalje od 20 M prema unutrašnjosti i strogo je prizemni vjetar (do 300 m visine). Počinje puhati oko 10 sati. Oko 14 sati maestral postiže svoj maksimum i uvijek završava prije zalaska Sunca (obično do 18 sati). Maestral prati lijepo vrijeme i pri tome znatno ublažuje ljetnu sparinu. Normalno puše kao slab vjetar (do 4 Bf). U Trščanskom zaljevu je najslabiji, prema jugu sve jači, a u Otrantskim vratima dostiže jačinu 6-7 Bf, uz dosta teško more. Olujni maestral (tzv. maestralun) javlja se kao posljedica prolaza frontalnih poremećaja. Maestral na našoj obali puše uglavnom iz NW, skreće do WNW, a kod albanske obale i do SW. Na talijanskoj obali smjer mu je prosječno E, a negdje i SE i najjači je oko 16 sati, a često se nastavlja i noću kada se javlja jače valovito more. U toku dana maestral mijenja svoj smjer udesno, tj. za suncem. Maestral često prate kumulusi lijepa vremena.
Miloš Milićević

Ime i prezime **Miloš Miličević** može se odnositi na dvije ličnosti:
* Miloš Miličević (enigmat);
* Miloš Miličević (glumac)
*
Marijan Ban

**Marijan Ban** (Split, 8.2. 1963.) je hrvatski pjesnik i glazbenik. 

Bivši frontmen grupe Daleka obala. Nakon prvih uspjeha (1990.) s grupom je postao profesionalni glazbenik.
Oženjen s Dominom, te imaju troje djece: Marko (1987.), Anka (1990.) i Mirta (1993.). 

## Diskografija
*Daleka obala*

#### Albumi
* album snimljen u studiju Radio-Brača, kod izdavačke kuće Luxor design (1988.)
* "Daleka Obala" (Suzy, 1990.)
* "Ludi mornari dolaze u grad" (Croatia Records, 1992.)
* "Mrlje" (Croatia Records, 1993.)
* "Morski pas" (Croatia Records, 1994.)
* "Di si ti" (Croatia Records, 1997.)
* "1999-2000" (Dancing Bear, 1999.)

#### Uživo
* "USPOMENE - Sve najbolje uživo" dvostruki CD (Dancing Bear, 2002.)
#### Kompilacije
* "Od mora do mora" (kompilacija) (Croatia Records, 1998.)
* "Daleka obala - The Ultimate Collection" (kompilacija 2CD) (Croatia Records, 2008.)

*Marijan Ban & ostali*

#### Albumi
* "Staro zlato" (Menart, 2003.)

## Vanjske veze

* Web stranice Marijana Bana 
* Biografija Marijana Bana
Pozitivistički kalendar

**Pozitivistički kalendar** je predlog za reformu kalendara francuskog naučnika Ogista Konta iz 1849, a na osnovu ranijeg dela Marka Mastrofinija.

Kont je predložio solarni kalendar sa 13 meseci od po 28 dana i dodatnim danom praznika/blagdana posvećenom sećanju na mrtve, što je ukupno 365 dana. Ovaj dodatni dan je pridružen poslednjem mesecu i nalazio se van sedmičnog ciklusa, tako da je prvi dan meseca (i godine) uvek bio ponedeljak. Na prestupnu godinu bi se uz ovaj memorijalni dan mrtvih nalazio još jedan festivalski dan, posvećen svetim ženama i koji bi takođe bio van sedmičnog ciklusa. Godina je počinjala 1.januara/siječnja, a i pravilo za određivanje prestupnih godina je bilo isto kao u gregorijanskom kalendaru. Godina 1. ("Velike Krize") po ovom kalendaru bi odgovarala 1789. po gregorijanskom sistemu.

Meseci su imenovani po velikim ličnostima zapadnoevropske istorije iz oblasti nauke, religije, filozofije, industrije i književnosti, po hronološkom poretku. Imenovan je i svaki dan u godini i to ne po katoličkim svecima, kao u gregorijanskom kalendaru, niti po poljoprivredi *[[Ile-de-France]]*-a (pariskog regiona), kao u francuskom revolucionarnom kalendaru, već po nekim nižim figurama iz povesti raznih oblasti ljudske aktivnosti.

Tako napredovanje godine izgleda kao povest ljudskog roda i načina na koji on razmišlja o svetu oko sebe.

Kont je 1849. pisao da je svoj kalendar nazvao "prekidom kontinuiteta" sa starim načinom razmišljanja, a deo tog prekida, ili raskida, bio je i ovaj humanistički kalendar. On ga je nazvao *"privremenom institucijom, predodređenom da sadašnjem izuzetnom stoleću posluži kao uvod u apstraktno obožavanje Čovečanstva"*

Poput većine drugih Kontovih planova, pozitivistički kalendar nikada nije bio u širokoj upotrebi. Dankan Stil, pisac knjige *Marking Time*, veruje da je, osim religijskih referenci koje je kalendar nosio, sama novina naziva meseci bila dovoljna da kalendar ne bude široko prihvaćen.
:*"Glavni razlog zbog kojeg njegov predlog [za reformu kalendara] nije našao povoljnog prijema kod većeg broja ljudi je izgleda to što je on insistirao da mesece nazove po raznim čuvenim ljudima iz istorijskih i modernih vremena.... Mora se priznati da bi izgledalo čudno navoditi datum kao treći dan Homera, a mesec nazvan po bardu [Šekspiru] i pominjanje Šekspirove 'Dvanaeste Noći' bi bilo dvosmisleno. "* 
Spisateljica Triša Lutens piše da se ideja da se dani nazovu po književnim ličnostima, kao da su to katolički blagdani, nije primila van pozitivističkog pokreta.
:*"Van pozitivističkih krugova, [[kanonizacija]] književnih sekularnih svetaca je skoro uvek bila pomalo obojena ironijom ili nostalgijom, a pozitivistički krugovi nikada nisu bili masovni.* 

Kalendar je poslužio kao inspiracija za Međunarodni fiksni kalendar
## Fusnote

## Vanjske veze

* Interaktivni pozitivistički kalendar (na engleskom, sa svim danima)
* *[http://gallica.bnf.fr/ark:/12148/bpt6k21868f Calendrier positiviste]*, Auguste Comte, April 1849 (1993 re-edition). (na francuskom, PDF)
Afroamerička muzika

**Afroamerička muzika** (engleski: *African American Music*), također poznata pod nazivom **crna muzika**, a u prošlosti kao **rasna muzika** (*race music*) je okvirni termin za niz muzičkih stilova i muzičkih žanrova koji su nastali ili bili pod utjecajem afroameričke kultzure u SAD. Muzika je nastala od robova dovedenih u Sjevernu Ameriku, koji su sa sobom donijeli poliritmičke pjesme tipične za stotine različitih etničkih grupa širom zapadne i subsaharske Afrike. U SAD su se te brojne kulturne tradicije spojile s utjecajem polke, valcera i drugih oblika evropskemuzike. Kasniji periodi su vidjeli značajne inovacije i promjene. Afroamerički žanrovi, koji su se razvijali s daleko manje veze sa i utjecaja stare domovine nego što je to slučaj kod drugih rasnih i etničkih grupa danas čine najširi raspon različitih muzičkih stilova u SAD; također su se pokazali utjecajnijima - u SAD i van njenih granica - nego što je to slučaj s drugim tradicijama. svi vole kaju i lauru  

## Povezano
* Banjo
* Beach music
* Blackface
* Blues
* Kulturna aproprijacija
* Jazz
* Juke joint
* Muzika afričke dijaspore
* Quiet storm]
* Rhythm and blues
* Rock and roll
* Spiritual

## Vanjske veze

* Shall We Gather at the River, a collection of African American sacred music,; made available for public use by the State Archives of Florida
* Black Music Milestones  20 Historical Milestones in African-American Music
* African American Real History: http://www.thelawkeepers.org/whatis1.htm 
* https://web.archive.org/web/20070630200641/http://members.tripod.com/jrmoore1958/moors.html
Traseologija

**Traseologija** U prevodu nauka o tragovima predstavlja novu kriminalističku disciplinu koja izučava nastajanje tragova fizičke, hemijske i biološke prirode, kao i načine, metode i sredstva za njihovo pronalaženje, fiksiranje i korišćenje u cilju otkrivanja i rasvetljavanja krivičnih dela i utvrđivanje identiteta njihovih učinilaca. Ova nauka u savremenom životu svakim danom sa svojim užim specijalnostima (opšta trasologija, kriminalistička balistika, daktikloskopija, kriminalistička hemija, ispitavanje dokumenta, kriminalistička biologija i ispitivanje požara, eksplozija i havarija dobija sve više na značaju. Organi gonjenja i pravosudni organi pokušavajući da rasvetle najteža krivična dela, u svom delokrugu rada koriste tragove pronađene na licu mesta gde su izvršena krivična dela.

Kako i bivši Zakon o krivičnom postupku i sadašnji Zakonik o krivičnom postupku, tako ni novi Zakonik o krivičnom postupku iako govori o tragovima krivičnog dela iste bliže ne definiše. Kriterijumi podele tragova su brojni.

Prema prirodi identifikacioni tragovi se mogu podeliti u tragove obličja, tragove hemijskih supstanci, tragove koji predstavljaju delove celine i biološke tragove. Biološki tragovi se mogu ispoljiti u tri osnovna vida i to kao tragovi ljudi, tragovi životinja i tragovi biljaka. U procesu trasološke identifikacije koriste se brojne metode a predmet ovog dela rada biće samo biološke metode. Za primenu ovih metoda ispitivanja u procesu trasološke identifikacije podobni su samo tragovi biološke prirode koji čine:

a) tragovi ljudskog porekla - krv, izlučevina - sperma i pljuvačka, dlaka i kosa, koža, mišići i kosti;

b) tragovi životinjskog porekla, krv, tkiva, dlake, perje, krljušt ribe i sl.;

c) tragovi biljnog porekla - delovi biljke, komadi stabla i grana, lišće, trava i sl.

Biološke metode ispitivanja tragova koriste se za utvrđivanje grupne pripadnosti tragova i objekata na osnovu utvrđivanja njihovih opštih karakteristika.
Pira (grčka mitologija)

U grčkoj mitologiji, **Pira** je bila kći Epitemeja i Pandore te supruga Deukalion.

Kada je Zeus odlučio okončati Brončano doba s velikim potopom, Prometej je tada rekao svom sinu Deukalionu rekao da sagradi arku. Tako su Deukalion i Pira preživjeli, a za vrijeme potopa došli na vrhe gore Parnasa.

Kada je potop završio, Deukalion je pitao proročište u Themisu kako da ponovno napuči zemlju. Rečeno mu je da baci kosti svoje majke iza sebe. Deukalion i Pira su shvatili da se "majka" odnosi na Gaju, majku svih živih bića, a "kosti" na kamenje. Oboje su nakon toga iza ramena bacali kamenje - ono koje je bacila Pira postale su žene, a ono koje je bacio Deukalion postali su muškarci. 

Deukalion i Pira su imali jednog sina - Hellena - te Amfiktiona, koji je prema nekim tradicijama bio autohton.
Amfiktion

: *Ovo je članak o Amfiktionu, mitološkoj osobi. Za Amfiktioniju, drevnu grčku vjersku organizaciju, vidi [[Amfiktionska liga]].* 

**Amfiktion** (grčki **̓Αμφικτυών**) je u grčkoj mitologiji sin Deukaliona i Pire, iako neke tradicije tvrde da je autohton (rođen iz Zemlje). Amfiktion je bio kralj Termopila te oženio kći kralja Kranaja od Atene. Tada je svrgnuo Kranaja te se proglasio kraljem Atene. Vladao je Atenom deset godina i osnovao Amfiktionsku ligu, koja se u sastajala u Termopilu. Amfiktioona je svrgnuo Erihtonije Atenski, još jedan autohtoni kralj Atene.
Erihtonije I od Atene

Kralj **Erihtonije** (također poznat po nazivima **Erichthonios** ili **Erichthonios**) je bio rani kralj Atene iz legendi. Po nekim tradicijama bio je autohton (rođen iz tla) i odgajan od božice Atene. Rani povjesničari su bili skloni njega i unuka Erehteja navoditi kao istu osobu, ali od 4. vijeka pne. se smatraju različitim ličnostima.

## Rođenje
Prema Apolodoru, Atena je posjetila hromog boga vatre Hefesta, svog brata, kako bi naručila oružje, ali je Hefest odjednom bio tako ovladan požudom da ju je pokušao zavesti u svojoj kovačnici. Atena je, nastojeći očuvati djevičanstvo, pobjegla ali ju je bog-kovač, usprkos hromosti, sustigao i bezuspješno pokušao silovati. Za vrijeme borbe je njegovo sjeme palo na Atenino bedro, te ga je Atena, zgađena, obrisala komadom vune. Vunu je bacila na tlo, te je tako oplodila Geju, Majku Zemlju. Geja je odgojila malog dječaka i nakon toga ga vratila Ateni, a Atena ga je nazvala Erihtonije, od riječi *chthon* za "zemlju", te ga je stavila u mali kovčeg, a željela ga je učiniti besmrtnim.

## Erihtonije u kovčegu i život
Atena je potom kovčeg dala trima kćerima Kekropa, kralja Atene - Herzi, Pandrosi i Aglauri - i upozorila ih da je nikada ne otvore. Ovladane znatiželjom, Aglaulura i Herza (iako neki izvori spominju samo jednu sestru, odnosno Aglauru) otvorile su kutiju i u njoj pronašle dijete i budućeg kralja Erihtonija ("nevolje rođene iz Zemlje"). Sestre su bile užasnute prizorom - ili zmijom obmotanom oko djeteta, ili djetetom koje je bilo polu-zmija i polu-čovjek - te su poludjele i bacile se sa Akropole. Druge priče govore da ih je ubila zmija. Jedna od priča govori i da je vrana je vidjela otvaranje i odletjela reći Ateni koja je postala bijesna i ispustila planinu koja je postala brdo Lykabettos. Od njezina gnjeva nije bila pošteđena ni vrana - Atena joj je dotad bijelo perje zavila u crno. Kada je narastao, Erihtonije je prognao Amfiktiona, koji je bio uzurpirao prijesto od Kranaja dvanaest godina ranije, te postao kralj. Oženio je Najadu Praksiteju te imao sina Pandiona I. U to doba ga je Atena često štitila. Osnovao je panatenski festival u čast Atene, i podigao drvenu statuu na Akropoli. Prema Parijskom mramoru, naučio je ljude kako da uprežu konje i koriste dvokolice, tope srebro i obrađuju zemlju plugom. Govori se da je Erihtonije izmislio kvadrigu, četveropreg. Erihtonija je naslijedio sin Pandion I. Njegov simbol je zmija, a na Partnenonu je predstavljen statuom zmije skrivene iza Ateninog štita.

## Vanjske veze

* Greek Mythology Link dictionary
Nacionalni parkovi Crne Gore

U Crnoj Gori ima pet nacionalnih parkova.

## Reljef Crne Gore
Planinski reljef Crne Gore objašnjava pojavu mnogih kanjona, klisura i pećina, a dodatnu lepotu obezbeđuje bogatstvo izuzetno očuvanih šuma u čijem sastavu ima mnogo endemskih vrsta, te bogatstvo voda, potoka, izvora, pašnjaka, itd.

U prirodnoj baštini svake zemlje nacionalni parkovi zauzimaju posebno mesto. Svojim ukupnim vrednostima nacionalni parkovi nadilaze granice Crne Gore i uključeni su u Evropsku Federaciju Nacionalnih parkova - *EUROPARC*.

## Nacionalni parkovi u Crnoj Gori
* Nacionalni park Durmitor
* Nacionalni park Lovćen
* Nacionalni park Biogradska gora
* Nacionalni park Skadarsko jezero
* Nacionalni park Prokletije

## Povezano
* Nacionalni parkovi Srbije
Andrijaševci

**Andrijaševci** su naselje i sjedište istoimene općine na istoku Hrvatske.

## Geografija
## Stanovništvo
Po posljednjem popisu stanovništva iz 2001. godine, općina Andrijaševci imala je 4.249 stanovnika, raspoređenih u 2 naseljena mjesta:
* Andrijaševci - 2.165
* Rokovci - 2.084

### Nacionalni sastav , [[2001]].
* Hrvati - 4.202 (98,89)
* Srbi - 10 (0,24)
* Mađari - 7 (0,16)
* Rusini - 4
* Albanci - 2 
* Bošnjaci - 2
* Crnogorci - 1
* Makedonci - 1
* Slovaci - 1
* Ukrajinci - 1
* neopredijeljeni - 9 (0,21)
* nepoznato - 9 (0,21)

## Uprava
## Historija
## Gospodarstvo
## Značajne osobe
## Spomenici i znamenitosti
## Obrazovanje
## Kultura
## Sport
## Vanjske veze
Plitvička jezera

*Ovo je stranica o [[nacionalni park|nacionalnom parku]] Plitvička jezera. Ako tražite općinu Plitvička Jezera, njezina se stranica nalazi ovdje: [[Plitvička Jezera (općina)]].*

**Nacionalni park Plitvička jezera** osobita je geološka i hidrogeološka krška pojava u Hrvatskoj. To je šumovit  planinski kraj u kojem je nanizano 16 manjih i većih jezera kristalne modrozelene boje. Vodu dobivaju od brojnih rječica i potoka, a međusobno su spojena pjenušavim kaskadama i šumnim slapovima.

Odvojena sedranim barijerama, za koje je bilo odlučno razdoblje od posljednjih desetak tisuća godina, temeljna je osobitost Parka. 
Prostrani šumski kompleksi, iznimne prirodne ljepote jezera i slapova, bogatstvo flore i Fauna|faune, planinski zrak, kontrasti jesenjih boja, šumske staze i drveni mostići i još mnogo toga dio su neponovljive cjeline koju je i UNESCO proglasio svjetskom prirodnom baštinom 1979.godine
## Nacionalni park
Kompleks Plitvičkih jezera proglašen je nacionalnim parkom 1949. godine. Ukupna površina je 29.685 hektara, od čega jezera čine 200 ha, šume 13.320 ha, a ostalo su travnjaci i ostale površine. Prosječna nadmorska visina je 600 m. Najniža točka je 367 m na Koranskom mostu, a najviša 1279 m na Seliškom vrhu. Godine 2006., bilo je 866.218 posjetilaca. Nalazi se na području dvije županije, 91 % parka je u Ličko-senjskoj županiji, a 9 % u Karlovačkoj županiji. Park je podijeljen na užu i širu zonu prema stupnju zaštite.

## Legenda
Plitvička jezera sastoje se od 16 jezera koja su smještena na području između Male Kapele i Plješivice u Lici. Cijeli se ovaj kraj na nekim kartama još uvijek naziva Vražji vrt, zbog svojeg položaja i povijesti. Prema legendi Plitvička su jezera nastala nakon velike suše. Ljudi, životinje i bilje, čeznuli su za kapljicom vode. Narod se molio i molio. Tada se u dolini pojavi Crna Kraljica sa svojom veličanstvenom pratnjom; ona se smilovala narodu i uz jak vjetar i grmljavinu na zemlju je konačno pala kiša. Kiša je padala tako dugo dok razina vode nije narasla dovoljno da oformi jezera.
## Reference

## Poveznice
* Nacionalni parkovi

## Vanjske veze

* Nacionalni park Plitvička jezera
* Plitvička jezera fotogalerija
Nihilizam

**Nihilizam** proizlazi od latinske riječi *nihil* što u prijevodu znači *ništa*. To je nazor koji poriče vrijednost teorijskih i praktičnih zasada, društvenih normi i ideala. Termin nihilizam prvi put upotrebljava Turgenjev u romanu Očevi i djeca (1862.) karakterizirajući njime životni stav i poglede svog junaka Bazarova. Nasuprot idolatrijskim shvaćanjima okoline, Bazarov se cinički odnosi prema svakom autoritetu radikalno ispovijedajući jedino naturalističku filozofiju i znanost; no njegovu je posvemašnom kriticizmu stran i svaki konstruktivni društveni napor. Takvo nastrojenje obilježava i ondašnji politički pokret koji se manifestirao anarhizmom, a razvio se osobito među studentskom omladinom. Njihov radikalni i patetični individualizam, i pored naglašene materijalističko- kritičke osnove, treba strogo lučiti od socijalne doktrine Černiševskog, Dobroljubova, Pisareva i njihova kruga.

Širenjem ruske književnosti termin je preuzet na Zapadu, ali bez izrazitije političke konotacije, prvenstveno kao oznaka za svojevrsni ateizam kojeg su prototipovi junaci Dostojevskog: Ivan Karamazov i Kirilov. Takav nihilizam najbolje očituje razglašeni stav: Ako nema boga, sve je dopušteno, tj. tada je najviša vrijednost individualna sloboda, a njena je kruna egzistencijalni izbor samoubojstva.

U filozofiji, pojam nihilizam javlja se uglavnom u dva značenja: kao logičko-spoznajni nihilizam, koji odriče svaku objektivnu vrijednost filozofsko-znanstvene spoznaje te stoji u bližoj vezi s radikalnim skepticizmom, i kao moralno- politički nihilizam, prema kojemu se društvene i političke vrijednosti ne mogu utemeljiti ni na kakvim racionalnim argumentima. Takav se nihilizam javlja kod Seksta Empirika, Gorgije, M. Stirnera, P. Mongréa, Fr. Nitzschea, A. Camusa i dr., a M. Heidegger njime karakterizira opće stanje europskog duha; novog, znanstveno-tehničkog doba.
Hedonizam

**Hedonizam** (grč. hēdonē, užitak) etički je nauk koji, kao podvrsta eudaimonizma, užitak smatra vrhovnim dobrom i ciljem ljudskog djelovanja. Pritom se užitak može odrediti vrlo različito: kao osjetilni, kao duhovni, ili oboje. Ugoda je najviše dobro, a svako bi djelovanje trebalo težiti što većem povećanju ugode (ne nužno radnikove). 

Prvi je teoretičar hedonizma bio Aristip iz Kirene, Sokratov učenik i utemeljitelj kirenske filozofske škole. Razvijajući Sokratovu temu dobra, Aristip je dobro odredio kao užitak. Čovjeku pripada samo ono što je sadašnje te stoga treba uživati od danas do sutra, jer je nada u neko buduće dobro uvijek povezana s nemirom uzrokovanim neizvjesnošću sudbine. Bitno je da mudrac dominira užitkom, a ne obratno. 

Pojam užitka ključan je element i u filozofiji Epikura i Epikurove filozofske škole. No dok filozofi kirenske škole prednost daju užicima kakvi su radost i veselje, Epikur je smatrao da užitak čine stanja kakva su sloboda od straha i požuda i odsutnost boli. Prema Epikuru, ljudsko djelovanje treba biti upravljeno postizanju nepomućenosti duha (ataraksije).

U čitavoj su povijesti filozofi kritizirali nauk hedonizma. Među najvećim mu je protivnicima Kant, prema kojemu se moral ne može povezati s užitkom ili zadovoljstvom. U modernoj filozofiji nisu se mogle zaobići psihologijske teorije koje u užitku vide odlučujući faktor motivacije. Tako na primer Marcuse – zadržavajući ipak kritički odmak – priznaje da vrijednosti hedonizma imaju svoje mjesto u harmoničnom razvoju osobe.
## Vanjske veze
*  O hedonizmu (Stanford Encyclopedia of Philosophy)
Eksperiment

**Eksperiment**, ogled, opit, pokus ili proba je analitički postupak za proučavanje uzročno-posledičnih odnosa. To je metod naučnog istraživanja u kojem se namerno i sistematski menja neka pojava, radi izazivanja, a onda posmatranja i merenja neke druge pojave (nezavisno-zavisna promenljiva), dok se ostali relevantni uslovi (promenljive) kontrolišu ili izoluju. Postoji više vrsta ogleda, a najpoznatiji su laboratorijski i ogled u prirodnim uslovima. U oba slučaja eksperiment je tako organizovan postupak naučnog istraživanja da dobijeni rezultat nesumnjivo i nedvosmisleno potvrđuje ili odbacuje postavljenu hipotezu. U nauci se eksperiment smatra jednim od najobjektivnijih, najpouzdanijih i najegzaktnijih metoda, tako da saznanja zasnovana na njemu imaju visok epistemološki status.

Riječ je latinskog porijekla.

## Literatura
* Dunning, Thad. *[http://www.amazon.com/Natural-Experiments-Social-Sciences-Design-Based/dp/1107698006 Natural Experiments in the Social Sciences: A Design-Based Approach]*. Cambridge University Press.
* Shadish, William R., Thomas D. Cook, and Donald T. Campbell. (2001) *Experimental and Quasi-experimental Designs for Generalized Causal Inference*. Boston: Houghton Mifflin.  Excerpts 

## Povezano
* Metodologija

## Vanjske veze

* Lessons In Electric Circuits - Volume VI - Experiments 
* Description of weird experiments (with film clips) 
* Science Experiments for Kids
* Science Project ideas 
* Experiment in Physics from Stanford Encyclopedia of Philosophy
* Rozenthal, R., & Jacobson, L. (1966). Teachers’ Expectations: Determinants of Pupils’ IQ Gains. Psychological Reports, 115-118.
Ezoterija

**Ezoterija** (grč. *ezotheo* „unutarnji“) skup je učenja i znanja koja se bave proučavanjem zakonitosti vidljivih i nevidljivih svjetova. Taj pojam označava i tajni oblik religijskih učenja i stradanja.

Ezoterija označava sveukupnost ezoteričnih znanja i prakse shvaćenih poput jedinstevne cjeline, jedinstevne univerzalne Predaje, svuda i uvijek istovjetne usprkos različitosti obreda, doktrina i sl. što proizlazi iz različitosti mjesta, epoha i kultura. Ovu pretpostavku zastupaju okultisti (Papus) i tradicionalisti (Guénon).

Kad se govori o ezoteričnim doktrinama, o ezoteričnim učenjima i tako dalje, misli se na doktrine i učenja kojima je cilj da čovjeka dovedu do metafizičke spoznaje.
Indukcija

Indukcija je logička metoda. To je vrsta posrednog induktivnog zaključka kod kojeg polazimo od pojedinačnog na općem, to znači da ono što vrijedi za svaki pojedinačni slučaj jedne vrste vrijedi za cijelu vrstu. Induktivni zaključak se dijeli na potpun i nepotpun. Ako se u premisama (polazni sud) nabroji svaki pojedini slučaj neke vrste pa se zaključi o cijeloj vrsti onda je to potpuna indukcija. Ako se na osnovu nekoliko primjera neke vrste zaključi o čitavoj vrsti onda je to nepotpuna indukcija. Ako su sve premise istinite onda je u potpunoj indukciji sigurno istinit i zaključni sud. To ne možemo tvrditi za nepotpunu indukciju. 

## Relevantni članci
* Logika
* Metodologija
* Dedukcija
Das Kapital

***Kapital: kritika političke ekonomije*** (njem. ***Das Kapital: Kritik der politischen Oekonomie***), najvažnije djelo njemačkog ekonomista i filozofa Karla Marxa, izdano 14. septembra 1867. u Hamburgu. Djelo se sastoji od triju knjiga, a bavi se kritikom tadašnjeg kapitalističkog sustava. Marx je na tom djelu radio 40-ak godina, a uspio je dovršiti samo prvu knjigu, dok je druge dvije dovršio njegov prijatelj i suradnik Friedrich Engels nakon Marxove smrti 1883. godine.

## Povezano

* akumulacija kapitala
* akumulacija po razvlaštenju
* analitički marksizam
* dodana vrijednost
* Eduard Bernstein
* Étienne Balibar
* fetišizam robe
* G. A. Cohen
* grupa ''Krisis''
* historija teorije kapitalizma
* *[[Imperijalizam kao najviši stadij kapitalizma]]*
* kapital
* kapitalizam
* kultura kapitalizma
* Marxova teorija alijenacije
* povrat kapitala
* profit
* proizvodni odnosi
* prvobitna akumulacija kapitala
* radna teorija vrijednosti
* teorija kriza
* teorija osiromašenja
* trošak kapitala
* valorizacija
* višak rada
* višak vrijednosti
* zakon akumulacije
* zakon vrijednosti

## Vanjske veze
Kozmopolitizam

**Kozmopolitizam** (od grčkog: *kosmos* = svijet i *polites* = građanin) je, po Hrvatskom enciklopedijskom rječniku, ideja po kojoj humani i prosvjećeni ljudi uspostavljaju odnose bez obzira na nacionalne, vjerske i državne granice i unapređuju općeljudske odnose; zagovaranje zajedništva, sloge ljudi i naroda cijeloga svijeta kao nadvladavanje nacionalnih, međunacionalnih i drugih podjela. *(Vidi i članak [[internacionalizam]].)*

**Kozmopolit** (grčki: *kosmopolites* = građanin svijeta) je pristaša kozmopolitizma, onaj koji sebe smatra prije svega građaninom svijeta, a tek iza toga pripadnikom svoje nacije; onaj koji općesvjetsko zajedništvo svih ljudi nadređuje nacionalnoj pripadnosti. 

## Kozmopolitizam kroz povijest
Ideja kozmopolitizma javlja se u antičkoj filozofiji u doba helenizma, osobito kod stoika. Nasuprot prevladavajućem označavanja svih ne-grka kao barbara), stoici podučavaju da je mudrac "građanin svijeta", da mu je domovina čitav svijet. Sličnom zaključku vodi i učenje Pirona iz Elide, osnivača skepticizma.

U doba Rimskog carstva, kad se na golemim prostorima sa brojnim narodima uspostavlja političko jedinstvo, ideja kozmopolitizma dobiva novi oblik. Istaknuti pojedinci zahtijevaju da se ukinu razlike položaja naroda unutar Carstva; to se postepeno ostvarivalo, pa je sve više pripadnika tih naroda dobivalo pravo rimskih građana.

U srednjem vijeku ideal jedinstva kršćana (barem na zapadu, tj. području latinskog kršćanstva) pod vlašću pape ili cara, te stvarno kulturno jedinstvo obazovanih ljudi (svi se na zapadu služe latinskim) održavaju ideju i praksu kozmopolitizma.

U XIX. i XX. stoljeću, kozmopolitizam se javlja kao svjesna reakcija na nacionalizam. Niz pojedinaca zastupa kozmopolitizam kao alternativu formiranju suvremene nacionalne svijesti i nacionalnih država. Veže se uglavnom uz liberalni (ili *građanski*) svjetonazor. 

U radničkom pokretu razvija se pod utjecajem anarhizma i marksizma ideja o solidarnosti i jedinstvu proletarijata preko nacionalnih granica ("Proleteri nemaju domovine"); za nju se koristi pojam internacionalizam.

## Značenje u biologiji
Imenica kozmopolit ima osobeno značenje u biologiji: označava biljke i životinje koje žive na svim kontinentima ili na većini njih.
Naturalizam

**Naturalizam** - umjetnički, posebice književni pravac koji se nastavlja na realizam. Prikazuje prirodu i čovjeka u *najvulgarnijim* i najtamnijim trenucima. U članku "Eksperimentalni roman" iz 1880. godine, Emile Zola traži od pisca da postane znanstvenik i da kao takav opiše prirodu čovjeka te kako je čovjekov razvoj određen njegovom okolinom i nasljeđem. Naime, on se nadovezuje na učenje Hippolyta Taina o nasljeđu, trenutku i rasi kao činiteljima koji utječu na ljudsko ponašanje.

Junaci naturalističkih romana su robovi strasti, zatočenici vlastite nesretne sudbine, ljudi koju su opterećeni nasljednim osobinama. Zola smatra da pisac mora otkriti sve tamne, crne strane ljudskog života kao liječnik neku bolest ili ranu koju treba izliječiti.
Babina Greda

**Babina Greda** je naselje i istoimena općina u Hrvatskoj. Nalazi se Vukovarsko-srijemskoj županiji

## Geografija
Prema svom zemljopisnom položaju i dnevnomigracijskim obilježjima općina Babina Greda pripada županjskoj Posavini.

## Stanovništvo
Po posljednjem popisu stanovništva iz 2001. godine, općina Babina Greda imala je 4.262 stanovnika, raspoređenih samo u jednom naselju - Babinoj Gredi.

### Nacionalni sastav, [[2001]].
* Hrvati - 4.210 (98,78)
* Srbi - 10 (0,23)
* Česi - 1
* Mađari - 1
* Makedonci - 1
* Poljaci - 1
* ostali - 9 (0,21)
* neopredijeljeni - 21 (0,49)
* nepoznato - 8 (0,19)

## Uprava
Marko Mrkonjić načelnik

## Historija
## Gospodarstvo
## Značajne osobe
* Mijat Stojanović - učitelj i prosvjetitelj
* Ana Verić - slikarica
* Stjepan Bäuerlein, biskup đakovački i srijemski. Rodom iz Babine Grede.

## Spomenici i znamenitosti
## Obrazovanje
## Kultura
## Sport
* NK "Šokadija"

## Vanjske veze
Bogdanovci

**Bogdanovci** su naselje i sjedište istoimene općina u blizini Vukovara u Hrvatskoj.

## Geografija
## Stanovništvo
Po posljednjem popisu stanovništva iz 2001. godine, općina Bogdanovci imala je 2.366 stanovnika, raspoređenih u 3 naselja:
* Bogdanovci - 803
* Petrovci - 988
* Svinjarevci - 575

### Nacionalni sastav, [[2001]].
* Hrvati - 1.266 (53,51)
* Rusini - 550 (23,25)
* Srbi - 241 (10,19)
* Ukrajinci - 175 (7,40)
* Albanci - 68 (2,87)
* Mađari - 9 (0,38)
* Nijemci - 8 (0,34)
* Bošnjaci - 2
* Poljaci - 2
* Slovaci - 2
* Crnogorci - 1
* Rumunji - 1
* Slovenci - 1
* ostali - 3
* neopredijeljeni - 24 (1,01)
* nepoznato - 13 (0,55)

## Uprava
## Historija
Oko Bogdanovaca su se vodile žestoke borbe za vrijeme opsada Vukovara.

## Gospodarstvo
## Značajne osobe

## Spomenici i znamenitosti
## Obrazovanje
## Kultura
## Sport
U Bogdanovcima postoji nogometni klub "Croatia". Klub je osnovan 1947. pod nazivom N.K. "Sremac", da bi 1990. pred sam Domovinski rat klub promijenio ime u N.K. "Croatia".

## Vanjske veze
Borovo

**Borovo** je naselje i istoimena općina u blizini Vukovara u Hrvatskoj.

## Geografija
## Stanovništvo
Po posljednjem popisu stanovništva iz 2001. godine, općina Borovo imala je 5.360 stanovnika, raspoređenih u jednom naselju - Borovu.

### Nacionalni sastav, [[2001]].
* Srbi - 4.640 (86,57)
* Hrvati - 425 (7,93)
* Mađari - 29 (0,54)
* Slovaci - 21 (0,39)
* Rusini - 19 (0,35)
* Ukrajinci - 14 (0,26)
* Crnogorci - 8 (0,15)
* Albanci - 7 (0,13)
* Makedonci - 3
* Nijemci - 3
* Rusi - 3
* Česi - 2
* Rumunji - 2
* Slovenci - 2
* Bošnjaci - 1
* Poljaci - 1
* ostali - 8 (0,15)
* neopredijeljeni - 161 (3,00)
* nepoznato - 11 (0,21)

### Nacionalni sastav naseljenog mjesta Borovo
Razlog naglog smanjenja stanovništva 1991. godine, u odnosu na 1981. godinu je taj, što je dio naseljenog mjesta Borovo, poznatiji pod imenom Borovo-naselje postao dijelom naseljenog mjesta Vukovar, dok je dio poznatiji pod imenom Borovo-selo nastavio biti posebno naseljeno mjesto.

## Uprava
## Historija
Borovo je najpoznatije po tome što je 2.5. 1991. bilo poprište incidenta u Borovom Selu, krvavog oružanog sukoba koji je prethodio i bitno doprinio izbijanju rata u Hrvatskoj, odnosno predstavljao predigru opsadi Vukovara.

## Gospodarstvo
## Značajne osobe
## Spomenici i znamenitosti
## Obrazovanje
## Kultura
## Sport
## Vanjske veze
Bošnjaci (općina)

**Bošnjaci** su naselje i istoimena općina u istočnom dijelu Hrvatske.

## Geografija
Prema svom zemljopisnom položaju i dnevnomigracijskim obilježjima općina Bošnjaci pripada županjskoj Posavini.

Selo je u blizini rijeke Save i najbližeg većeg grada Županje. Udaljenost između centara sela Bošnjaci i grada Županje je oko 6&nbsp;km. Riječ je o pretežito ruralnom naselju u kojem se većina stanovništva bavi poljoprivredom i stočarstvom.

## Stanovništvo
Po posljednjem popisu stanovništva iz 2001. godine, općina Bošnjaci imala je 4.653 stanovnika, raspoređenih u jednom naselju - Bošnjacima.

### Nacionalni sastav, [[2001]].
* Hrvati - 4.592 (98,69)
* Albanci - 13 (0,28)
* Srbi - 13 (0,28)
* Bošnjaci - 2
* Poljaci - 1
* Slovaci - 1
* ostali - 12 (0,26)
* neopredijeljeni - 13 (0,28)
* nepoznato - 6 (0,13)

## Uprava
## Historija
## Gospodarstvo
## Značajne osobe

## Spomenici i znamenitosti
## Obrazovanje
U Bošnjacima postoji jedna osnovna škola:
* **oš fra Bernardina Tome Leakovića**

## Kultura
KUD Branimir

## Sport
Nogometni klub:
* **NK Zrinski**

Rukometni klub:
* **RK Zrinski**

Šah klub:
* **ŠK Bošnjaci**

## Vanjske veze
Cerna

**Cerna** je općina u Hrvatskoj.

## Geografija
Prema svom zemljopisnom položaju i dnevnomigracijskim obilježjima općina Cerna pripada županjskoj Posavini.

Cerna se smjestila na istoku slavonske ravnice. Nalazi se na četiri rijeke gdje se Biđ i Berava spajaju u Bosut. Biđ, Bitulja i Bosut imaju vijugav tok, tako da je u Cerni izgrađeno čak devet mostova, zbog čega je Cerna dobila nadimak "Mala Venecija". Mjesto koje ima najviše mostova u Republici Hrvatskoj.

## Stanovništvo
Po posljednjem popisu stanovništva iz 2001. godine, općina Cerna imala je 4.990 stanovnika, raspoređenih u 2 naselja:
* Cerna - 4.149
* Šiškovci - 841

### Nacionalni sastav, [[2001]].
* Hrvati - 4.917 (98,54)
* Mađari - 25 (0,50)
* Srbi - 8 (0,16)
* Albanci - 5 (0,10)
* Bošnjaci - 5 (0,10)
* Nijemci - 2
* Crnogorci - 1
* Slovaci - 1
* ostali - 2
* neopredijeljeni - 6 (0,12)
* nepoznato - 18 (0,36)

## Uprava
Općinsko poglavarstvo:
# Miroslav Pažur, dipl.inž. - načelnik 
# Dražen Cindrić
# Zvonimir Pavlović
# Ilija Jurić
# Josip Bošković

## Historija
## Gospodarstvo
## Značajne osobe
* Željko Begović - akademski slikar
* Mato Godanj, književnik

## Spomenici i znamenitosti
## Obrazovanje
U Cerni se nalazi Osnovna škola Matija Antun Reljković, s područnom skolom u Šiškovcima.

Cerna je bila središte satnije te se i u Spomenici pretpostavlja da i 1764. mogla biti godina osnivanja škole. Međutim, da je škola postojala i prije 1764., može se zaključiti iz nekih Reljkovićevih stihova upućenih Slavoncima. Stihove u kojima potiče Slavonce "neka mole svitlu caricu" da im otvara škole nađeno je u prvom ali i kasnijim izdanjima "Satira", ali ne i stihove u kojima se govori da su im molbe uslišane.

Prvi učitelj o kojem imamo podatke je Martin Vraničić. Škola je bila trivijalna, u to vrijeme je to bio najniži tip škole, i u njoj se kao i u drugim trivijalnim školama učio trivij: čitanje, pisanje i računstvo i to na njemačkom jeziku, a samo se preporučavalo da se vodi računa o domaćem – slavonsko "rackom" jeziku.

## Kultura
KUD Tomislav Cerna osnovano je 1975. godine. Pri KUD-u djeluje i tamburaška sekcija. Plešu i pjevaju izvorne plesove Cerne.
Udruga pisaca i pjesnika "Žubor Slavonske Riječi"
Osnovano je 16.02.2006.sa sjedištem u ulici K.Tomislava 22.

## Sport
* Nogometni klub "Tomislav" (IV. liga) divizija Vinkovačka
* Sportsko ribolovna udruga "Šaran" Cerna
* Rukometni klub "Cerna"
* Taekwon-do klub "Sokol" Cerna
* Teniski klub "Buzga"

## Poveznice
## Vanjske veze
* cernaonline.com 
* http://www.cerna.hr/
Cvelferija

**Cvelferija** je područje koje obuhvaća ovih 9 sela županjskog kraja: Vrbanja, Soljani, Strošinci, Drenovci, Đurići, Račinovci, Gunja, Rajevo Selo i Posavski Podgajci.

Naziv Cvelferija potječe iz vojnoga jezika. U doba kada je Hrvatska bila podijeljena na pukovnije, a one na niže jedinice satnije, područje ovih sela činilo je dvanaestu satniju. Od njemačkog *zwölf* što znači dvanaest ovaj kraj prozvan je Cvelferijom.
To su bila sela koja su se nalazila na granici s Turcima, pa su ovdašnji ljudi prozvani *Graničari*. 
Cvelferija i danas ima graničarsku ulogu, doduše ne kao tada, jer se nalazi na granici s Bosnom i Hercegovinom i Srbijom.

Termin se rabi i dan-danas. Svake godine se u jednom od tih sela održava kulturna manifestacija "Raspjevana Cvelferija" na kojoj sudjeluju KUD-ovi iz Cvelferije i njihovi gosti.
Markušica

**Markušica**, naselje i istoimena općina u istočnom dijelu Hrvatske.

## Geografija
Markušica je naselje u Vukovarsko-srijemskoj županiji sa većinskim srpskim stanovništvom.
## Stanovništvo
Po popisu stanovništva iz 2001. godine, Markušica ima 3.053 stanovnika, od čega 90,76% čine Srbi.
## Uprava
## Historija

Općina Markušica je 20. svibnja 1998. izdvojena iz o. Tordinci, sa naseljima Gaboš, Karadžićevo, Markušica, Ostrovo i Podrinje (još i Podrinje iz Tordinaca a ostala iz o. Jarmina)

## Gospodarstvo
## Značajne osobe
Dušan Vujnović, glumac
## Spomenici i znamenitosti
* Spomenik palim borcima iz NOB-a.
* Na mjesnom groblju je spomenik ruskoj ženi-pilotu Evgeniji Černjiševoj
* Hram silaska Duha svetoga, Markušica

## Obrazovanje
## Kultura
* Dom Kulture

## Sport
* NK Sremac Markušica, osnovan 1927.

## Vanjske veze
Negoslavci

**Negoslavci** su naselje i istoimena općina u istočnom dijelu Hrvatske.

## Geografija
## Stanovništvo
U selu su po etničkom sastavu većina (96,58 %) Srbi.

## Uprava
## Historija
## Gospodarstvo
## Značajne osobe
## Spomenici i znamenitosti
Hram vaznesenja presvete Bogorodice u Negoslavcima je srpska pravoslavna crkva izgrađena je 1758. godine.

## Obrazovanje
## Kultura
## Sport
## Vanjske veze
*www.opcina-negoslavci.hr
Nijemci (općina)

**Nijemci** (izvorno: *Nimci*) su općina u Hrvatskoj.

## Geografija
Općina Nijemci se nalazi u zapadnom Srijemu u Vukovarsko-srijemskoj županiji. Naselja u općini su: Apševci, Banovci, Donje Novo Selo, Đeletovci, Lipovac, **Nijemci**, Podgrađe,  i Vinkovački Banovci. Graniči sa općinama: Vrbanja, Otok, Stari Jankovci, Tovarnik, Tompojevci, Bošnjaci i susjednom općinom Šid u Vojvodini.

U općini Nijemci nalazi se granični prijelaz Bajakovo i kamp te motel Lubanj uz autocestu.
Važniji prometni pravci su: A3 (Bregana-Zagreb-Lipovac-Bajakovo), DC 57 (Vukovar-Orolik-Podgrađe-Lipovac), te DC 46 (Đakovo-Vinkovci-Orolik-Tovarnik).

## Stanovništvo
Prema popisu stanovništva iz 2001. godine u općini Nijemci živi ukupno 5.998 žitelja:
* Nijemci - 1.905 stanovnika
* Lipovac - 1.243 stanovnika
* Đeletovci - 685 stanovnika
* Donje Novo Selo - 638 stanovnika
* Podgrađe - 486 stanovnika
* Banovci - 479 stanovnika
* Apševci - 368 stanovnika
* Vinkovački Banovci - 194 stanovnika

## Značajne osobe
* Mile Dedaković - Jastreb, zapovjednik obrane Vukovara u domovinskom ratu
* Đuro Perica, hrvatski političar
* Nikica Valentić, hrvatski političar
* Nada Subotić, glumica
* Slobodan Bajić Paja, narodni heroj (rođen u obližnjim Banovcima)

* Martin Paluc, vanjski vikar pečuškog biskupa, župnik u Nijemcima

## Spomenici i znamenitosti
* Crkva svete Katarine u Nijemcima
* Crkva i svetište gospe Lučićke, poznatija kao Lučica kod Lipovca.
* Pravoslavna crkva sv. Petke u Banovcima.

## Obrazovanje
U naseljima Nijemci i Lipovac nalaze se osnovne škole od 1. do 8. razreda. Šidski Banovci, Đeletovci, Donje Novo Selo, Podgrađe i Apševci imaju područne škole. Nastava u područnoj školi u Šidskim Banovcima odvija se na srpskom jeziku.

## Kultura
Poznata je manifestacija "Divan je kićeni Srijem" koja okuplja Hrvate s jedne i druge strane Srijema, pa i šire.

## Sport
* NK Bosut Apševci
* NK Lovor Nijemci
* NK Šokadija Đeletovci
* NK Lipovac
* NK Borac Šidski Banovci
* NK Polet Donje Novo Selo
* NK Podgrađe
* ŠRD Ikra Donje Novo Selo
* Judo Klub Nijemci

## Napomene

## Vanjske veze

* opcina-nijemci.com
Privlaka (Vukovarsko-srijemska županija)

**Privlaka** je naselje i sjedište istoimene općina u istočnom dijelu Hrvatske. Administrativno pripada Vukovarsko-srijemskoj županiji

## Geografija
## Stanovništvo
## Uprava
Načelnik:Antun Grčević

## Historija
## Gospodarstvo
## Značajne osobe
* Mirko ''Cro Cop'' Filipović

## Spomenici i znamenitosti
## Obrazovanje
Osnovna škola Stjepana Antolovića, koju pohađa preko 350 učenika.

## Kultura
* KC Klasje

## Sport
* NK Mladost (Privlaka) (nogometni klub)
* RK Marić B.A.U. (rukometni klub)

## Vanjske veze
Lovas

**Lovas** je naselje i sjedište istoimene općine u istočnom dijelu Hrvatske.

## Geografija
## Stanovništvo
## Uprava
načelnik općine Lovas je Željko Cirba, dipl. ing.

## Historija
Lovas je najpoznatiji po tome što je za vrijeme rata u Hrvatskoj u jesen 1991. godine došao pod okupaciju JNA i lokalnih srpskih paravojnih formacija. Neposredno nakon toga je na području Lovasa počinjen masakr nad stanovnicima hrvatske nacionalnosti, a većina preostalih su protjerani.

## Gospodarstvo
## Značajne osobe
## Spomenici i znamenitosti
## Obrazovanje
## Kultura
## Sport
## Povezano
## Vanjske veze
* Zaboravljene hrvatske žrtve (5): Lovas - iz pismohrane Glasa Koncila
Tompojevci

**Tompojevci** su naselje i sjedište istoimene općine na krajnjem istoku Hrvatske.

## Geografija
Općina se sastoji od naseljenih mjesta Berak, Bokšić, Čakovci, Grabovo, Mikluševci and Tompojevci.

## Stanovništvo
Etnički sastav općine (po rezultatima popisa iz 2001. godine): http://www.dzs.hr/Hrv/censuses/Census2001/Popis/H01_02_02/H01_02_02_zup16.html 
* 59,08% Hrvati 
* 18,31% Rusini
* 10,11% Srbi
* 9,65% Mađari

U Čakovcima većinom žive Mađari, a u Mikuluševcima Rusini.

## Uprava
## Historija
## Gospodarstvo
## Značajne osobe

## Spomenici i znamenitosti
## Obrazovanje
Osnovna škola u svim selima općine. U Tompojevcima, Bokšiću, Berku i Mikluševcima je osnovna škola, ali samo do 4. razreda, a u čakovcima je osnovna škola sa svih 8 razreda koju polaze i učenici ostalih sela iz općine.

## Kultura
## Sport
## Vanjske veze