open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Dangriga

**Dangriga** nekadašnji *Stann Creek* je grad od 10,803 stanovnika. na istoku Belizea u Okrugu Stann Creek  u kom je administrativni centar.

## Geografija
Dangriga se prostire na ušću 32 km dugog potoka *North Stann* u Karipsko more. 
Od Belize Citya na sjeveru je udaljena 80 km cestom uz potok Roaring, ali brodom samo 65&nbsp;km.

U Belizeu je poznat kao kulturna prijestolnica Garifuna, i po festivalu za dan grada koji se slavi 19. novembra kad Garifune plešu i pjevaju po čitavom gradu.

## Historija

Stann Creek su osnovale Garifune izbjegle iz Hondurasa - 1848. Garifune potomci crnih robova i Karipskih indijanaca koji su tokom 18. vijeka prognani iz tadašnjih britanskih karipskih kolonija, nisu bili zadavoljni stanjem u Hondurasu kad je prestao biti 
španjolska kolonija pa su odabrali Britanski Honduras kao manje zlo.

Stann Creek se vremenom razvio kao luka i trgovište za ribu, drvo, banane i kokos.
Od  industrije ima pogon za punjenje voćnih sokova i konzerviranje voća.

Današnja Dangriga je gradić sa regionalnom bolnicom i aerodromom (ICAO: **MZPB**, IATA: **DGA**) sa linijama do Belize Citya.

## Izvori

## Vanjske veze

* ''Dangriga''
Svjetionik Cordouan

**Svjetionik Cordouan**, remek-djelo pomorske signalizacije, nalazi se na niskom stjenovitom platou, 7 kilometara od obale u Atlantskom okeanu, na ušću rijeke Gironde, u regiji Nova Akvitanija, Francuska. Izgrađen je na prelazu iz 16. u 17. vijek, po projektu Luja de Foa, a preuredio ga je Joseph Teulère krajem 18. stoljeća. 

Svjetionički tornjevi postojali su na otočiću još od 880. godine. Prvu pravu građevinu sagradio je engleski kraljević Edward, jer je to područje u 14. stoljeću bila engleska pokrajina. Toranj je bio visok 16 metara, s platformom na vrhu na kojoj je neprestano gorjeti vatra i kojom bi upravljao vjerski pustinjak. Prolazeći brodovi plaćali su prolazak s dva groata (kovanica), što je najstarija zabilješka svjetioničkog danka. Osim tornja, na otočiću je sagrađena i mala kapela.

U drugoj polovini 16. stoljeća toranj je propao, a opasnost za plovidbu prijetila je trgovini vina iz Bordeauxa. To je dovelo do izgradnje sadašnjeg svjetionika.

Prvi rotirajući sistem Fresnelovih leća, izum Augustina-Jeana Fresnela, postavljen je na Cordouanu 1823. godine. Svjetlo je 1907. zamijenjeno petrolejskim plinom, a 1948. električnom energijom. U potpunosti je automatiziran 2006. godine, ali ga još opskrbljuju svjetioničari čiji je posao sačuvati ovaj posebno stari i istorijski svjetionik.  

Svjetionik je posljednji u Francuskoj u kojemu još uvijek žive i rade svjetioničari.

## Svjetska baština
Svjetionik Cordouan je izgrađen u stilu renesansne, kao mješavina tvrđave, kraljevske palače i katedrale, ukrašen pilastrima, stupovima modilionima i gargojlima. Visinom od 68 metara deseti je najviši tradicionalni svjetionik na svijetu.  

Uvršten je 2021. na listu UNESCO-ove svjetske baštine. 
## Izvori
Lamanai

**Lamanai** je nakon Caracola najveće arheološko nalazište u Belizeu, on je majanski grad koji je neprekinuto egzistirao tri milenija

## Karakteristike

Lamanai se nalazi u Okrugu Orange Walk, udaljen pedesetak km jugozapadno od Orange Walk Towna.

Prostire se duž zapadne obale protočnog jezera Rijeke New, tako da su njegove građevine smještene linearno u smjeru sjever-jug.

Na sjevernom kraju nalazi se hram Mascaronesa, karakterističan po svojim antropomorfnim maskama isklesanim u kamenu. 
Piramida pokazuje komplesni niz rekonstrukcija od kraja predklasičnog do postklasičnog perioda.

Nešto južnije nalazi najviši objekt- Veliki metra, čija se izgradnja smješta u period kasne predklasike. Tu se nalazi i trg sa igralištem za ritualnu igru loptom i građevina N10-27.

Južna grupa ili *Kompleks N10* sadrži trg omeđen akropolom na sjeveru i Hramom Jaguara na jugu, koji je dekoriran maskama jaguara, u strogo geometrijskom stilu.

Na lokalitetu se nalaze i ostaci crkve iz 16. vijek, koja je tokom 19. vijeka služila kao šećerana. 
Muzej na nalazištu ima dobru kolekciju keramike, skulptura i drugih artefakata pronađenih za iskapanja.

## Reference

## Vanjske veze

*''Lamanai'' (na portalu Mundo Maya)
Toledo (okrug)

**Toledo** (engleski: *Toledo District*) je jedan od 6 okruga na koji je Belize podjeljen.

## Karakteristike

Okrug Toledo se nalazi na jugu zemlje, sa sjevera graniči sa okruzima Cayo i Stann Creek, sa istoka sa Honduraškim zaljevom i sa zapada i juga sa Gvatemalom.

Okrug ima površinu od 4,413 km² i 40,518 stanovnika.

Administrativni centar okruga je grad Punta Gorda koji ima 6,664 stanovnika.

## Izvori

## Vanjske veze

* ''Belize’s Toledo District and Punta Gorda'' (na portalu Belize)
Upravni centar

**Administrativni centar** ili **upravno središte** je sjedište određenog upravnog aparata, odnosno geografsko mjesto gdje su usredotočena tijela odgovorna za administraciju ili upravljanje određenim teritorijem. 

## Pojam i osobine
Administrativni centrovi često snose važnu funkciju unutar svog područja i služe se što boljom infrastrukturom da bi ispravno obavljali administrativne djelatnosti. Tu su koncentrirane usluge, odluke, dokumentacija i materijalna sredstva za teritorij.

Općenito postoje različite razine administrativnog središta prema jedinicama i hijerarhiji na kojim je teritorij zemlje podijeljen i uređen. Najčešća hijerarhijska podjela je ona na državnu, regionalnu, općinsku te gradsku upravu, iako taj redoslijed može varirati ovisno o zemlji, kulturnom području ili administrativnoj tradiciji. Središte u kojem se upravlja državama najčešće se naziva *glavnim gradom*, *prestlonim gradom* ili *prestolnicom*. U užem smislu *upravni centar* se odnosi na zgradu u kojoj je smješteno upravno tijelo. 

U povijesti administrativni centar je često bio konfiguriran kao stabilno sjedište guvernera jedne određene pokrajine, premda su se upravne djelatnosti vršile u sustavima bez jasne podjele vlasti. Na državnoj razini, ta središta su djelovala kao neposredna spojna točka između središnje vlade i perifernog teritorija. U nekim slučajevima novi upravni centrovi su zamijenjivali stari lokalni glavni grad, putem geografskog udaljivanja i razlikovanja, dok je se davalo drugih slučajeva u kojim geografsko sjedište uprave ostaje isto, ali se upravni organ i njegova politika mijenja. U nekim slučajevima – primjerom u europskoj kolonizaciji Amerike – uspostavljanjem sjedišta guvernera je nastajalo i prvo urbano središte na određenom prostoru. Vrlo često nastanak jednog administrativnog centra je označavao rođenje nove društvene klase u gradu, nove arhitekture, novog društvenog tkiva i jedne nove kulture. U nekim slučajevima takvi centrovi postaju i ekonomsko-financijski motor.

U brojnim državama politički glavni grad podudara sa upravnim centrom, a u nekim slučajevima različite državne funkcije imaju i različite referentne gradove.

## Povezano
* Administracija
* Administrativna jedinica
* Pokrajina
* Opština
* Granica
* Državna granica
* Zajednica općina
* Grad
* Glavni grad
Ambergris Caye

**Ambergris Caye** (španjolski: *Cayo Ámbar Gris*) je najveći otok u Belizeu koji se nalazi na sjeveroistoku zemlje pored Meksika.

## Karakteristike

Ambergris koji je ime dobio po sivom jantaru (španjolski: *Ámbar Gris*), administrativno pripada Okrugu Belize.

Otok ima površinu od 64 km², dug je 40 i širok do 1,6 km.
Na otoku živi 22,755 stanovnika i to u jedinom gradu i njegovim naseljima San Pedru.

Otok je zapravo sprud koji na najvišem  dijelu kod San Pedra ima samo 3 metra, inače mu visina varira od 0,9 -1,5 metra.
On je prirodni nastavak Yucatana, kog danas od njega i Meksika dijeli kratki i plitki kanal-Bacalar Chico, Taj kanal dug nešto više od 1&nbsp;km su vjerojatno iskopale Maye, 
a proširili do 15-18 m Meksikanci kad su sjeverno od njega 1899. izgradili utvrdu.

Geografski otok se ugrubo može podijeliti na tri dijela; pojas mangrovskih močvara, lagune i pješčani greben na kom leži San Pedro.

Mangrovskih močvara ima na obadvije strane otoka.

Lagune se nalaze na zavjetrinskoj (zapadnoj) strani otoka, ima ih ukupno 12,  u njih utječu brojni potoci i morski kanali. Najveća je *Laguna de San Pedro* duga 3,8&nbsp;km, smještena zapadno od San Pedra.

Vjetar, kiša i plima neprestano mijenjaju vjetrovitu (istočnu) obalu otoka. Pijesak iz godine u godinu na nekim dijelovima raste ili se smanjuje, između 1960-ih - 1980-ih, pojedini dijelovi grada San Pedra izgubili su čak do 9 metara pa je tu prodrlo more.

Duž istočne obale, oko 800 metara od obale nalazi se Koraljni greben Belizea koji je nakon australskog Velikog koraljnog grebena drugi najveći koraljni greben na svijetu. On je 1996. uvršten na UNESCO-vu Listu svjetske baštine.

## Historija

Prvi evropljani koji su doplovili do otoka 1508., bili su španjolski pomorci Vicente Pinzon i Juan Díaz de Solís.
Pretpostavlja se da je tad na otoku živilo oko 10,000 Maja, čiji je broj zbog infekcija uskoro spao za 80 % pa je opustio.

Početkom 17. vijeka engleski, francuski i nizozemski pirati često su tražili zaklon po skrivenim dijelovima otoka.
Broj stanovnika se počeo povećavati sredinom 19. vijeka nakon ustanka Maja poznatog kao Rat Kasta, kad je puno MestiKa iz španjolskog Yucatana prebjeglo na otok.

Stanovnici su se sve do polovice 20. vijeka uglavnom bavili ribarstvom i uzgojem kokosovih palmi, a od tad sve više turizmom, jer je zbog koraljnog grebena meka za ronioce.

## Izvori

## Vanjske veze

* ''General Information and Maps for Belize & Ambergris Caye''
Punta Gorda, Belize

**Punta Gorda** je grad od 6,664 stanovnika. na jugu Belizea u Okrugu Toledo u kom je administrativni centar.

## Geografija
Punta Gorda je lučki grad u Honduraškom zaljevu, udaljen 269 km od Belize Citya na sjeveru.

Preko 90 % stanovnika su Karibi, a ostatak su Kreoli i Španjolci.

## Historija

I on je kao i Stann Creek nastao kao naselje Karipskih indijanaca izbjeglih iz španjolskih kolonija.

Jezuitski redovnici su 1745. osnovali misiju i sagradili prvu crkvu i kuće.
Kad je naselje poraslo dobilo je i policijsku stanicu, a povremeno ga je posjećivao sudija iz Stann Creeka. Vremenom je uveden urbanistički red i toliko je narastao da je 1882. odabran za administrativni centar Okruga Toledo.

Pored luke iz koje se izvozi šećerna trska, banane i kokosi. privreda se bazira na građevinarstvu, ribarstvu i turizmu.

Današnja Punta Gorda je gradić sa regionalnom bolnicom, nekoliko crkava, kampusom univerziteta iz Belize Citya i dvije srednje škole.

## Izvori

## Vanjske veze

* ''Punta Gorda''
Xunantunich

**Xunantunich** je arheološko nalazište u Belizeu, ostatak velikog majanskog grada, koji se prostirao duž obale rijeke Mopan.

Danas se nalazi pored sela *Benque Viejo* i granice sa Gvatemalom, 13 km jugozapadno od San Ignacia u Okrugu Cayo.

## Karakteristike

Najvažnija građevina na tom lokalitetu je monumentalna piramida (objekt A-6), poznata kao *Castillo* (zamak), visok 40 metara, dekorirana frizom sa reljefima maski i kombinaciju zemaljskih i nebeskih simbola.

Glavna palača nalazi se na južnom kraju trga sa dva igrališta za ritualnu igru loptom

Najvažnije stele nalazišta izložene su u centru za posjetitelje.
Nalazište je nakon 900 godina što je bilo napušteno, ponovno otkriveno za iskapanja provedenih 1894.-1895.
## Reference

## Vanjske veze

*''Xunantunich'' (na portalu Mundo Maya)
Arequipa

**Arequipa** je drugi po veličini grad u Peruu, aglomeracija od 1,081,900 stanovnika, administrativni centar istoimenog Deparmana i Provincije.

Grad je od 1979. sjedište Ustavnog suda, neformalna prijestolnica sudske vlasti, industrijski i financijski centar južnog Perua.
## Geografija
Arequipa se nalazi u Andama u kotlini rijeke Chili, okružen vulkanima Misti, Chachani i Pichu Pichu
Prostire se na prosječnoj nadmorskoj visini od 2,328 metara (između 2,041- 2,810) 
Zbog tog ima ugodnu klimu, prosječne temperature -14 °C, sa godišnjom količinom padavina oko 100 mm. Kiša uglavnom pada od 
decembra do januara, tad ponekad Chili nabuja i poplavi.

Poznat je po borbama između bikova - Peleas, koje se održavaju 15. augusta na dan kad je grad osnovan.

## Historija
 
Za Carstva Inka Arequipa je bila važna točka na putu od Cuzca do pacifičke obale. Grad je službeno osnovan 15. augusta 1540. po naredbi 
konkvistadora Francisca Pizarra pod imenom *Nuestra Señora de la Asunción del Valle Hermoso* (Naša Gospa od Uznesenja Lijepe Doline), da postane centar za 
daljnju kolonizaciju toga kraja.

Dekretom cara i kralja Carlosa V od 22. septembra 1541. ime mu je promjenjeno u *Ciudad de Arequipa* (Grad Arequipa).

Još je za Vicekraljevstva Peru postao je važan ekonomski, politički i vjerski (sjedište nadbiskupije) centar, pa mu je 
španjolski dvor dodjeljivao titule kao što su "Vrlo plemenit i vrlo odan" i "Najvjerniji".

Jedno kratko vrijeme za predsjednikovanja Lizarda Montera (1881.-1883.) bio je i glavni grad Perua.

Potresi su nekoliko puta oštetili grad, naročito 1600., 1868., 1958., 1979. i 2001.

## Znamenitosti

Historijski centar grada površine od 332 hektara, uvršten je 2000. na UNESCO-vu Listu svjetske baštine.
Arequipu zovu Ciudad Blanca ("Bijeli grad") jer je dobar dio fasada njegovih reprezentativnih zgrada izgrađen od lokalnog bijelog vulkanskog kamena -sillara

Tu se na trgu Armas nalazi katedrala (osnovana 1612., obnovljena 1845. i 1868.) i nekoliko crkava koje datiraju iz španjolskog kolonijalnog razdoblja, uključujući San Francisco (1552.), San Agustín (1574]].) i La Compañia (1595.).

Jezuitski samostan iz 1660. sa trobrodnom bazilikom i kapelom sv.Ignacia, i 
franjevački samostan Recoleta iz 1648. sa bibliotekom od 20,000 knjiga.

U centru se nalazi oko 500 palača, od kojih je više od 250 zaštićeno kao baština. Dobar dio njih je oštećen u potresu iz 1868. i obnovljen još u 19. vijeku.

## Privreda, obrazovanje i transport
Arequipa je ponajviše grad tekstilne industrije, poznat po tkaninama od devine dlake. Dom je Nacionalnog univerziteta San Agustín (1828.) i 
Katoličkog univerziteta Santa María (1961.).

Cestama i željeznicom dobro je povezan sa ostalim gradovima i Pacifikom.

## Poznati sugrađani
* Mario Vargas Llosa, književnik
## Izvori

## Vanjske veze

* ''Municipalidad provincial de Arequipa'' (službene stranice)
Departmani Perua

**Departmani Perua** (španjolski: *Departamentos del Perú*) kojih ima 24, su uz Provinciju glavnog grada administrativne jedinice prvog nivoa lokalne samouprave na koji je Peru administrativno podjeljen.

Departmeni se dalje dijele na provincije, a one na distrikte (*partidos*) kojih ima 1,832.

## Historija

Peru je prije nezavisnosti 1821 za Vicekraljevstva Peru imao 7 intendantura, podijeljenih na 51 distrikta.

Prvi departmani su stvoreni nakon što je osnovana Republika Peru 1821., kako bi zamijenili intendanture, njihovim daljnim podjelama stvoreni su novi departmani i provincije.

Regije su se pojavile u tekstu Ustava iz 1979., stvorene su 1989. i raspuštene 1992.

Novim ustavnim amandmanom iz 2002. ponovno se pojavljuju regije i regionalne vlade, za svaku izbornu jedinicu 24 departmana, kako bi one kanalizirale formiranje novih regija, spajanjem departmana, vlastitom inicijativom što mora biti potvrđeno referendumom.

Do danas nijedna regija De jure još nije formirana, jer prvo i dosad jedino savjetovanje održano 2005., nije dobilo podršku na izborima.
Nakon formiranja regionalnih vlada, departmane se počelo neformalno zvati regijama. 

Provincija Lima, koja je sjedište glavnog grada, isključena je iz reformskog procesa, decentralizacije zemlje i racionalizacije državne uprave i ne smije biti dio nijedne regije.

## Lista departmana (regija)

## Izvori

## Vanjske veze

* ''Regions of Peru''
Arequipa (departman)

**Arequipa** (španjolski: *Departamento de Arequipa*) je jedan od 24 departmana na koji je Peru podjeljen.

## Karakteristike

Departman Arequipa se nalazi na jugu zemlje, prostire se 528 km duž pacifičke obale i po planinama Anda.

Graniči sa departmanima Moquegua na istoku, Puno na sjeveroistoku, Cuzco, Apurímac 
i Ayacucho na sjeveru te Icom na sjeverozapadu.

Departman ima površinu od 63,345 km² i 1,497,438 stanovnika.

Administrativni centar okruga je grad Arequipa koji ima 1,081,900 stanovnika

## Izvori

## Vanjske veze

* ''Gobierno Regional Arequipa'' (službene stranice)
Misti (vulkan)

**Misti** (španjolski: *Volcán Misti*, znan i kao *Volcán de Arequipa*) je stratovulkan visok 5,822 metara, koji se nalazi u Andama u južnom Peruu kod grada Arequipa.

## Karakteristike i historija
Od posljednje snažne erupcije u 15. vijeku, Misti je imao rijetke male eksplozije, koje su vjerojatno bile samo pojačana fumarolna aktivnost. 

U aprilu 1984. se dimilo iz njegova vrha, a između 7. i 8. august 1985. povremeno se dimilo iz fumarola na vrhu. 
Povećana blaga seizmološka aktivnost zabilježena je i između 18 i 24. juna 2014.

Pretpostavlja se da je njegov savršeni konus prekriven vječnim snijegom imao religijsko značenje za Inke i nadahnuo ih za legende i pjesme. 

## Izvori

## Vanjske veze

* ''El Misti''
Missing Heart

**Missing Heart** je njemački eurodance sastav koji su osnovali producenti David Brandes i Felix Gauder.

## Historija

Muzička grupa Missing Heart osnovana je 1994. godine, objavom prvog singla "Wild Angels", koji je otpjevala Lyane Leigh. Smatran sporednim projektom grupe E-Rotic, Missing Heart imao je iste producente i pjevače. Za razliku od E-Rotica, koji se uglavnom bavi temama o snošaju, Missing Heart obrađuje romantične teme.

Godine 1995. izlazi drugi singl "Charlene". 1997. izašao je album "Moonlight Shadow", obrada Mikea Oldfielda. Ovu pjesmu nije otpjevala Leigh, nego Elke Schlimbach.

Godine 2000. singl "Charlene" ponovno je snimila nova pjevačica Lydia Pockaj. Nekoliko mjeseci kasnije pojavila se nova verzija “Moonlight Shadow” koju je takođe otpjevala Pockaj. Iste godine izlazi i studijski album "Mystery", ali samo u istočnoj Evropi i Japanu. Singl "Tears in May" tada je preuzet sa albuma "Mystery"; međutim, singl je objavljen samo u Evropi. Ovo je bio najuspješniji singl grupe Missing Heart od osnivanja 1994. godine. Singl je dobio veliku pažnju u Njemačkoj zahvaljujući brojnim TV promocijama, uključujući televizijske kuće VIVA i RTL II. Za ovaj singl snimljen je i spot. U spotu se pojavljuje Manu Moré, glavna glumica. No, pjevačica je Lydia Pockaj, ali ona nije predstavljena u spotu.

Godine 2001. pod etiketom "Apanachee" objavljeni su singlovi "Prison of Passion" i "In Aeternum". Ova dva singla takođe su izdanja sa albuma "Mystery". "Prison of Passion" je uspio napraviti dobre, ali relativno male uspjehe u Evropi. "In Aeternum" je bio veliki hit u Rusiji i Japanu, a u Rusiji je čak bio na vrhu ruskih ljestvica.

Godine 2020. Brandes je digitalizirao album "Mystery", te singlove "Wild Angels", "Moonlight Shadow" i "Tears in May" za streaming i YouTube.

## Diskografija

### Muzički album

* 2000 „Mystery“

### Singlovi

* 1994 „Wild Angels“
* 1995 „Charlene“
* 1997 „Moonlight Shadow“
* 2000 „Tears In May“
* 2001 „Prisson Of Passion“
* 2001 „In Aeternum“

## Reference



## Vanjske veze

* Missing Heart on Youtube.com
* Missing Heart on Last.fm
* Missing Heart on Eurokdj
* Missing Heart on Bandcamp.com
* Missing Heart on RateYourMusic.com
* Missing Heart on SoundCloud.com
* Missing Heart on Spotify.com
Udarac

**Udarac** je direktni fizički napad bilo dijelom ljudskog tijela ili neživim predmetom (npr hladnim oružjem) da bi se protivniku zadala tupa, sjekuća ili prodorna trauma.

Postoji mnogo različitih vrsta i podvrsta udaraca:

* Udarac rukom (stisnutom ili otvorenom šakom, bridom dlana, laktom, podlakticom i slično)
* Udarac nogom (stopalom, koljenom, potkoljenicom itd)
* Udarac glavom (čelom, tjemenom, potiljkom)

U raznim borilačkim vještinama i sportovima, pojavljuje se velik broj različitih kombinacija udaraca, uključujući i neke koji ne spadaju pod ovu glavnu podijelu (npr udarac ramenom ili kukom).
Osim toga, u nekim borilačkim sportovima, određene vrste udaraca su zabranjene (npr udarac ispod pojasa u boksu).
Sa druge strane, postoje i borilački sportovi koji po pravilima zabranjuju sve udarce, te umjesto njih koriste razne rvačke tehnike kao što su: Bacanje, čišćenje, poluge te razni drugi zahvati i rušenja.

## Vanjske veze

* Anderson Silva - Examples of Basic Striking and Combinations
* Punches - Strikes
* Striking and grappling martial arts - differences and importance
* Striking in MMA
* The most powerful and effective strikes.
Pećine i umjetnost ledenog doba u Njemačkoj

**Pećine i umjetnost ledenog doba u Njemačkoj** su skupina od šest pećina u južnoj Njemačkoj, u planinskom području Švabska Jura (ponekad i Švabski Alpi), najvećim dijelom u saveznoj državi Baden-Württemberg, koje su ljudi koristili za skloništa  prije 33.000 do 43.000 godina. To je period starijeg paleolita kada se na ovom području javljaju prvi moderni ljudi - kromanjonci. Ovi arheološki lokaliteti otrkiveni su 1860-ih godina.

## Svjetska baština
Na zidovima su izrezbarene figurine životinja (uključujući pećinske  mamute, konje i bovide), muzičke instrumente i predmete ličnog ukrasa. Prisutne su figurine koje prikazuju bića koja su pola životinje, pola ljudi i jedna statueta žene. Ova arheološka nalazišta predstavljaju neke od najstarijih figurativnih umjetnosti širom svijeta i pomažu u rasvjetljavanju porijekla ljudskog umjetničkog razvoja.

Pećine i umjetnost ledenog doba u Njemačkoj uvršteni su 2018. na listu UNESCO-ove svjetske baštine. 
### Pećine
* Kozji klaustar, sa figuricom od mamutske bjelokosti koja predstavlja hibrida čovjeka i životinje, nazvana Adorant.
* Pećina dvorca Sirgen, u kojoj je pronađeno 5.000 kremenih artefakata, poput kremenih noževa, šila i lopatica.
* Šuplje stijene, u kojoj su od 1830. otkrivene brojne figurine iz orinjaškog perioda od kojih je najslavnija Venera iz Hohle Felsa, možda najstarija ljudska figurina na svijetu.
* Jarčeva pećina, se smatra najstarijim naseljem u južnoj Njemačkoj.
* Šuplji kamen, gdje je 1939. otkrivena jedna od najpoznatijih orinjaških figurina, *Lavlji čovjek*, stara oko 35.000 godina.
* Pećina ptičija pećnica, s najstarijim figurinama od mamutske bjelokosti iz orinjaškog perioda.

File:VenusHohlefels2.jpg|Venera
File:Loewenmensch1.jpg|Lavlji čovjek


## Izvori
San Pedro (Belize)

**San Pedro** je grad od 22,755 stanovnika. na sjeveroistoku Belizea u Okrugu Belize.

## Geografija
San Pedro se prostire duž jigoistočne obale Otoka Ambergris Caye.

## Historija

Prvi evropljani koji su doplovili do otoka 1508., bili su španjolski pomorci Vicente Pinzon i Juan Solis.
Pretpostavlja se da je tad na otoku živilo oko 10,000 Maja, čiji je broj zbog infekcija uskoro spao za 80 % pa je opustio.

Nukleus današnjeg San Pedra osnovali su Mestici 1848., izbjegli iz španjolskog Yucatana nakon ustanka Maja poznatog kao *Rat Kasta*. 
Selo je nazvano San Pedro u čast Svetog Petra, sveca zaštitnika ribara - što ukazuje da je ribarstvo u prvim godinama bilo osnovno zanimanje.

Sve do 1850. seljani su sami birali svog upravitelja, te godine selo je posjetio policijski pukovnik John Fancourt i zaključio da je dovoljno naraslo da mora dobiti policiju koja će provoditi red i zakon.

Promjena ekonomija dogodila se 1873. kad je tadašnji magistrat Okruga Corazol James Hume Blake zakupio najveći dio otoka i počeo saditi 
kokosove palme na plantažama, pa je prodaja kokosa postala glavni nosioc prosperiteta otoka.{
Kokosi i ribarstvo bili su baza ekonomije sve do polovice 20. vijeka, kad se počeo razvijati turizam.

Današnji San Pedro je poznato ljetovalište naročito popularno među roniocima zbog Koraljnog grebena Belizea koji se prostire svega 800 metara od obale.

Pored puno hotela, restorana i barova grad ima i mali aerodrom *John Greif II* ICAO: **MZSP**,  IATA: **SPR**) koji se nalazi gotovo u samom centru.

## Izvori

## Vanjske veze

* ''San Pedro Community''
Moquegua (departman)

**Moquegua** (španjolski: *Departamento de Moquegua*) je jedan od 24 departmana na koji je Peru podjeljen.

## Karakteristike

Departman Moquegua se nalazi na jugu zemlje, prostire se duž pacifičke obale i po planinama Anda.

Sa sjevera graniči sa Departmanom Arequipa, sa juga sa Departmanom Tacna, na sjeveroistoku sa Departmanom Puno i sa zapada sa Pacifikom. 

Departman ima površinu od 15,734 km² i 192,740 stanovnika.

Administrativni centar okruga je grad Moquegua koji ima 79,100 stanovnika

## Izvori

## Vanjske veze

* ''Gobierno Regional Moquegua'' (službene stranice)
Moquegua

**Moquegua** je grad od 79,100 stanovnika, na jugu Perua u Deparmanu Moquegua u kom je administrativni centar istoimenog 
Deparmana i Provincije.

## Geografija
Moquegua se nalazi u Andama u kotlini rijeke Moquegua, na nadmorskoj visini od 1410 metara.

Od luke Ilo na Pacifiku udaljena je 95 km.

## Historija

Moquegua je osnovana 1626. kao *Villa de Santa Catalina del Guadalcázar del Valle de Moquegua*, a status grada dobila je 1823. 
Za Vicekraljevstva Peru bila je rudarski centar, kraja u kom se iskapalo zlato i bakar.

Grad je teško stradao u potresu 2001. godine.

Moquegua je danas grad prehrambene industrije, koji prerađuje proizvode svoje poljoprivredne okolice, poznate po maslinama i grožđu, tako da najviše ima uljara i vinarija.

Pored vina grad je poznat po pisku (rakiji od grožđa).
Još uvjek se iskapa bakar.

Kako se nalazi na trasi Panameričkog autoputa dobro je povezana sa ostalim gradovima i susjednim Čileom.

## Izvori

## Vanjske veze

* ''Municipalidad provincial de Mariscal Nieto'' (službene stranice)
Moquegua (rijeka)

**Moquegua** (španjolski: *Rio Moquegua*) je rijeka na jugu Perua duga 69 km.

## Hidrologija
Moquegua se formira sutokom rijeka Huaracane, Torata i Tumilaca, uzvodno od grada Moquegua. Protiče kroz grad i teče prema jugu, u svom donjem toku mjenja ime u **Osmore** i teče do ušća u Pacifik u vrlo kanaliziranom koritu.

Rijeka ima porječje od 3,604 km² koje se prostire po Departmanu Moquegua.

## Reference

## Vanjske veze

* ''Moquegua River'' (na portalu Mapcarta)
Ilo

**Ilo** je grad od 70,400 stanovnika, na jugu Perua u Deparmanu Moquegua u kom je administrativni centar istoimene Provincije.

## Geografija
Ilo se nalazi  na obalama Tihog oceana južno od ušća rijeke Osmore i sjeverno od Rta Coles.

Od svog administrativnog centra Moquegue u unutrašnjosti je udaljen 95 km.

## Historija

Iako se točno nezna kad je osnovan, zna se da je još od 1541. bio usko povezan sa gradom Moquegua kom je služio kao luka.

Uz luku se razvio kolonijalni grad, čiji se tragovi vide i danas u brojnim palačama i crkvama iz tog vremena.
Broj stanovnika mu se naglo povećao posljednih dekada 20. vijeka dolaskom brojnih osiromašenih seljaka iz Anda.

## Izvori

## Vanjske veze

* ''Municipalidad Provincial de Ilo'' (službene stranice)
Saint-Pierre (Saint-Pierre i Miquelon)

**Saint-Pierre** je grad i općina od 5,340 stanovnika.

## Geografija
Saint-Pierre je lučki grad na istočnoj obali otoka Saint-Pierre i glavni grad Francuske prekomorske zajednice Saint-Pierre i Miquelon, koja se nalazi uz obalu kanadskog Otoka Newfoundland.

## Historija
Nastao je kao naselje evropskih ribara u 17. vijeku. U grad je izrastao tokom 19. vijeka, kao logistički centar lokalne ribarske flote.

Šverc alkoholom za vrijeme Američke prohibicije (1920.-33.) donio je gradu kratkotrajni prosperitet.

Danas je ponovno luka velike ribarske flote.

Saint-Pierre iako mali, ima i aerodrom (ICAO: **LFVP **, IATA: **FSP**'), koji se nalazi južno od centra grada na poluotoku. Aerodrom ima redovne linije za Britanska vojska, kako bi mogao prihvatiti veće avione kao što je Lockheed C-130 Hercules.

Aerodrom ima redovne linije za Halifax, Montréal, Pariz i St.John's

## Pobratimski gradovi

*  Port-en-Bessin-Huppain, Francuska od 1976

## Izvori

## Vanjske veze

* ''Ville de Saint-Pierre'' (službene stranice)
Tacna

**Tacna** je grad od 94,010 i aglomeracija od 321,700 stanovnika, na jugu Perua u Deparmanu Tacna u kom je administrativni centar istoimenog 
Deparmana i Provincije.

## Geografija

Tacna se nalazi na sušnim obroncima Anda, u plodnoj dolini rijeke Caplina, na nadmorskoj visini od 562 metara.

## Historija

Kad su prvi španjolski kolonisti u 16. vijeku stigli do te doline zatekli su naselje Ajmara indijanaca, pa su nešto kasnije osnovali svoje naselje.
Plodno tlo, umjerena klima i blizina pacifičke luke Arice u današnjem Čileu, pridonijeli su njegovom prosperitetu, kao i srebro iz bolivijskih rudnika u Potosíju, koje je za Vicekraljevstva Peru transportirano preko Tacne u u Aricu.

Nakon iscrpljivanja rudnika Tacna je zapala u krizu, ali se istakla za vrijeme 
Rata za nezavisnost od Španjolske, i stekla titulu - *Herojski grad* koju joj je dodjelio kongres 1826.

Izgradnja neorenesansne katedrale započela je 1872. (dovršena 1954.) 
U njoj je na svečanoj misi 1875., dobila status grada i ime *Ciudad San Pedro de Tacna*.

Nakon poraza združenih peruansko-bolivijskih snaga u bitci za grad 1880. od strane Čilea, za vrijeme Pacifičkog rata, Tacnu je zauzela čileanska vojska.
Mirovnim ugovorom iz Ancóna sklopljenim 1883. Tacna i Arica dodijeljene su Čileu. Tako je Tacna provela 49 godina pod čileanskom okupacijom sve do 1929. kad je vraćena Peruu. Za to vrijeme je poprilično modernizirana.

Današnja Tacna prevladala je probleme prošlosti i postala zona slobodne trgovine i tranzita sa Čileom, i južni ulaz u zemlju.

Tacna je grad prehrambene industrije, koji prerađuje proizvode svoje poljoprivredne okolice; duhan, grožđe, pamuk i šećernu trsku u vinarijama i tvornicama konzervi.

Kako se nalazi na trasi Panameričkog autoputa i magistralne željezničke pruge, dobro je povezana sa ostalim gradovima i susjednom 60 km udaljenom Aricom u Čileu.

## Izvori

## Vanjske veze

* ''Municipalidad provincial de Tacna'' (službene stranice)
Tacna (departman)

**Tacna** (španjolski: *Departamento de Tacna*) je jedan od 24 departmana na koji je Peru podjeljen.

## Karakteristike

Departman Tacna se nalazi na krajnjem jugu zemlje, prostire se od pacifičke obale do planina Anda.

Sa sjeverozapada graniči sa Departmanom Moquegua, sa sjeveroistoka sa Departmanom Puno, sa istoka sa Bolivijom, sa jugoistoka sa Čileom i sa jugozapada sa Pacifikom.

Departman ima površinu od 16,076 km² i 371,000 stanovnika.

Administrativni centar okruga je grad Tacna koji ima 94,010

Departman je podjeljen na 4 provincije; Candarave, Jorge Basadre, Tacna i Tarata) i 28 distrikta.

## Izvori

## Vanjske veze

* ''Gobierno Regional Tacna'' (službene stranice)
Tacna (provincija)

**Tacna** (španjolski: *Provincia de Tacna*) je jedna od 4 provincija Departmana Tacna.

## Karakteristike

Provincija Tacna se nalazi na krajnjem jugu zemlje, prostire se od pacifičke obale do planina Anda.

Provincija ima površinu od 8,066 km² i 346,192 stanovnika.

Administrativni centar provincije je grad Tacna koji ima 94,010

## Distrikti
Provincija je podjeljena na 11 distrikta, to su; Alto de la Alianza (35,258), Calana (3,424), Ciudad (32,834, Coronel Gregorio Albarracín Lanchipa (133,338), Inclán (2,688), La Yarada (6,726), 
Pachía (2,277), Palca (2,232), Pocollay (19,415), Sama (3,686) i Tacna (104,314). 

## Izvori

## Vanjske veze

*  ''Municipalidad provincial de Tacna'' (službene stranice)
Chachani

**Chachani** (španjolski: *Nevado de Chachani*) je andezitsko-dacitski vulkanski kompleks visok 6,057 metara, koji se nalazi u Andama na jugu Perua, sjeverno od grada Arequipe.

## Karakteristike i historija

Sastoji se od 320 km² pleistocenskih kupola lave, stratovulkana i bočnog štitastog vulkana.

Centralni dio Chachanija ima više otvora, uključujući i dobro definiran krater na vrhu na zapadnom kraju. 
Dva ranopleistocenska ignimbrita izbila su iz danas zatrpanih otvora starijih građevina. Tanke tokove lave iz vulkana Chachani prekrivaju glacijalne morene. Pleistocenske kupole lave formiraju sjeverni kraj kompleksa.

Nije poznato kad je posljednji put eruptirao.

## Izvori

## Vanjske veze

* ''Nevado Chachani''
Provincija Lima

**Provincija Lima** (španjolski: *Provincia de Lima*) kolokvijalno znana kao **Metropolitanska Lima** je jedna od 10 provincija peruanskog Departmana Lima.

## Karakteristike

Provincija se prostire u sredini zemlje duž pacifičke obale na površini od 2,672 km², u kojoj živi 10,004,100 stanovnika.

Administrativni centar provincije je grad Lima koji u užem centru ima samo 273,142 stan.., ali kao metropola koja prelazi granice provincije čak 11,175,789 stanovnika.

Provincija je administrativno podjeljena na 43 distrikta to su;.

## Izvori

## Vanjske veze

* ''Municipalidad Metropolitana de Lima'' (službene stranice)
Loreto (departman)

**Loreto** (španjolski: *Departamento de Loreto*) je jedan od 24 departmana na koji je Peru podjeljen.

## Karakteristike

Loreto se nalazi na krajnjem sjeveroistoku zemlje, prostire se po dolini Rijeke Amazone.

Sa sjevera graniči sa Ekvadorom i Kolumbijom, sa istoka sa Brazilom, sa juga sa departmanima Ucayali i Huánuco i sa zapada sa departmanima Amazonas i San Martín.

Loreto je svojom površinom od 368,852 km² najveći peruanski departman, u kom živi samo 1,027,600 stanovnika.

Administrativni centar departmana je grad Iquitos koji u užem centru ima 157,731 a kao aglomeracija 422,900 stanovnika

Departman je administrativno podjeljen na 8 provincija to su; Alto Amazonas (149,892), Datem del Marañón (59,870), Loreto (71,904), Mariscal (59,232), Maynas (550,551), Putumayo (9,174), Requena (64,459) i Ucayali (62,477) i 53 distrikta.

## Izvori

## Vanjske veze

* ''Gobierno Regional Loreto'' (službene stranice)
Caplina (rijeka)

**Caplina** (španjolski: *Rio Caplina*) je rijeka na jugu Perua duga 87 km.

## Hidrologija
Caplina izvire uzvodno od grada Tacna u Andama na nadmorskoj visini od 5,300 metara. Protiče kroz dolinu grada Takna, gdje se njenim vodama navodnjava 1,300 hektara, a ostatak potroši za vodovod.

Nakon Tacne teče prema jugozapadu, preko suhog kraja gdje nema pritoka, pa najčešće presuši i ne doteče do ušća u Pacifik.

Rijeka ima porječje od 908 km² koje se prostire po Departmanu Tacna.

## Reference

## Vanjske veze

* ''Hidrogeología de la cuenca del río Caplina''
Arequipa (provincija)

**Arequipa** (španjolski: *Provincia de Arequipa*) je jedna od 8 provincija Departmana Arequipa.

## Karakteristike

Provincija Arequipa se nalazi na jugu zemlje, prostire se po planinskoj unutrašnjosti.

Provincija ima površinu od 9682 km² i 1,175,765 stanovnika.

Administrativni centar provincije je grad Arequipa koji ima 1,081,900

## Distrikti
Provincija je podjeljena na 29 distrikta, to su; Alto Selva Alegre (88,537), Arequipa (54,400), Cayma (103,140), Cerro Colorado (229,142), Characato (16,263), Chiguata (3,112), Jacobo Hunter (51,848, José Luis Bustamante y Rivero (82,642), La Joya (38,103), Mariano Melgar (64,442), Miraflores (63,632), Mollebaya (6,998), Paucarpata (134,099), Pocsi (447), Polobaya (797), Quequeña (6,977), Sabandía (4,544), Sachaca (27,038), San Juan de Siguas (561), San Juan de Tarucani (1,299), Santa Isabel de Siguas (650), Santa Rita de Siguas (7,478), Socabaya (80,977), Tiabaya (17,023), Uchumayo (16,195, Vítor (4,506), Yanahuara (26,354), Yarabamba (1,528) i Yura (43,033). 

## Izvori

## Vanjske veze

*  ''Municipalidad provincial de Arequipa'' (službene stranice)
Iquitos

**Iquitos** je grad od 157,731 i aglomeracija 422,900 stanovnika, koja se nalazi na sjeveroistoku zemlje u Departmanu Loreto u kom je administrativni centar.

## Geografija
Grad se prostire na lijevoj (zapadnoj) obali rijeke Amazone, na nadmorskoj visini od 106 metara, udaljen 3,700 km uzvodno od Atlantskog oceana i 1,030&nbsp;km sjeveroistočno glavnog grada Lime.

## Historija
Iquitos je započeo svoj život 1750-ih kao jezutska misija *San Pablo de Nuevo Napeanos*, osnovana za evangelizaciju indijanaca.

Status grada dobio je 1864., kad je osnovan Departman Loreto.

Počeo je eksplozivno rasti u periodu velike potražnje za kaučukom pa je od gradića od nekih 1,500 u 1870-ima narastao do 80-ih do grada od 20,000 stanovnika.

Za gumarskog buma, izgrađene su neke od najpoznatijih kuća u gradu, pa i *Casa de Fierro* (Kuća od željeza) koju je 1890.podigao Gustave Eiffel.
U to vrijeme izrastao je u veliku parobrodarsku luku, gumarski biznis nije dugo potrajao, jer se 1912. preselio u Maleziju. Tad su grad napustili njegovi dotad najbogatiji stanovnici.

Iquitos je stagnirao sve do 1950-ih, kad je obnovljen interes za ekonomski razvoj istočnog Perua. Ponovno je počeo vrtoglavo rasti nakon otkrića nafte 1970-ih.

Današnji Iquitos je privredni, kulturni, vjerski i turistički centar istočnog Perua.
Mjesto u kom djeluje *Nacionalni [[univerzitet]] Amazone* (osnovan 1961.), logistički centar za istraživanje i ekspoataciju nafte.

Iquitos ima Internacionalni aerodrom *Francisco Secada Vignetta* ICAO: **SPQT**, IATA: **IQT**) sa dnevnim linijama za Limu i ostale gradove Južne Amerike.

## Izvori

## Vanjske veze

* ''Municipalidad Provincial de Maynas'' (službene stranice)
Huacho

**Huacho** je grad od 67,145 stanovnika i aglomeracija od 165,900 stanovnika na jugozapadu Perua u Provinciji Lima u kojoj je neformalni administrativni centar, kao i vlastite Provincije Huaura.

## Geografija
Huacho se nalazi u pacifičkom zaljevu, pored ušća Rijeke Huaura, udaljen 148 km sjeverno od glavnog grada Lime.

## Historija

Kada su prvi španjolski konkvistadori stigli u taj kraj, zatekli su Inke koji su imali razvijenu poljoprivredu sa 
kanalima za navodnjavanje i dobrim poznavanjem metalurgije.

Španjolski kolonisti su u indijanskom naselju u augustu 1571. osnovali San Bartolomé de Huacho. Na samom početku su ga 1586. zapalili engleski gusari.

Za vrijeme Vicekraljevstva Peru egzistirao je kao ribarsko selo koje se vremenom transformiralo u veliku luku. Zbog tog mu je vicekralj *José Antonio de Mendoza* - 1774. dodijelio status grada.

Početkom 19. vijeka u periodu  Borbe za nezavisnost Latinske Amerike luka u Huachu je martu 1819. poslužila kao sklonište za iscrpljenu oslobodilačku flotu. Stanovnici su mornare lijepo primili, ali kad je flota u aprilu isplovila iz luke, stigla je rojalistička vojska koja je zbog tog provela represalije.

Neizvjesna situacija potrajala je do novembra 1820. kad je oslobodilačka vojska José de San Martína oslobodila grad.
Prema usmenoj predaji Martín je sa nekog balkona u gradu proglasio nezavisnost Perua.

Već u februaru 1821. Huacho je postao administrativni centar vlastitog distrikta, a kasnije i provincije.

Pored grada na trasi Panameričkog autoputa nalazi se arheološko nalazište Bandurria.

## Izvori

## Vanjske veze

* ''Municipalidad Provincial de Huaura''
Huaura (rijeka)

**Huaura** (španjolski: *Rio Huaura*) je rijeka na zapadu Perua duga 158 km.

## Hidrologija
Huaura izvire u Andama iz jezera Rupahuay. Od tamo teče preko istoimene doline prema jugozapadu, do ušća u Pacifik sjevero od grada Huacho.

Rijeka ima porječje od 5,700 km² koje se prostire po Provinciji Lima. i prosječni protok od 25,3 m³/s.

## Reference

## Vanjske veze
* ''Cuenca del rio Huaura''
Pichu Pichu

**Pichu Pichu** (španjolski: *Nevado de Pichu Pichu*) je vrlo erodirani ugasli vulkan visok 5,635 metara, koji se nalazi u Andama na jugu Perua, istočno od grada Arequipe.

## Karakteristike i historija
Pichu Pichu se proteže u dužinu od 19 km u smjeru sjever - jug, nedaleko od njega nalaze se vulkani Chachani, Misti.

Nije poznato kad je posljednji put eruptirao.

## Izvori

## Vanjske veze

* ''Pichu Pichu''
GMA Network

**GMA Network, Inc.** (poznatiji kao **GMA**) je filipinska medijska tvrtka sa sjedištem u Quezon Cityju. Osnovan je 1950. godine Robert La Rue Stewart. Tvrtka upravlja s nekoliko radijskih i televizijskih postaja na Filipinima, uključujući GMA-7, GTV-27, Super Radyo DZBB 594 i Barangay LS 97.1.

## Izvori

## Vanjske veze
*
Chili (rijeka)

**Chili** (od kečuanskog *chiri*=hladan) znana i kao **Quilca - Chili - Vitor** je rijeka na jugozapadu Perua  duga 326,1 km.

## Hidrologija

Chili izvire pod imenom *Sumbay*  u okrugu San Antonio de Chuca u planinama Anda. Kad nakon toka od 133,7&nbsp;km prema jugozapadu primi lijevu pritoku *Blanco* mijenja ime u *Chili*. 
Protiče kroz dolinu grada Arequipa u dužini od 88,2&nbsp;km, zatim skreće prema zapadu. Nakon ušća pritoke *Yura*, kod sela Palca mjenja ime u *Vítor* i teče dobrih 80,7&nbsp;km prema zapadu do ušća rijeke *Siguas*, gdje ponovno mjenja ime u *Quilca* i teče prema jugu u dužini od 23,5&nbsp;km do ušća u Pacifik, kod sela Quilca.

Rijeka ima sliv od 13,457km² koji se prostire po Departmanu Arequipa, u njenom slivu živi čak 9,250,295 stanovnika, pa je od vitalne važnosti za život u tom kraju u kom sušni period traje od maja do januara. 
Zbog tog su u gornjem toku rijeke podignute četiri brane (El Pañe, El Frayle, Aguada Blanca i Dique los Españoles) sa akumulacijama kapaciteta 300 miliona m² i kanal dug 77 km, koji preusmjerava vode rijeke Colca u Sumbay.

Kanjon Chilia dug 5–6&nbsp;km uzvodno od Arequipa, popularan je među kajakašima i raftašima.

## Reference

## Vanjske veze

* ''Río Quilca - Río Chili - Río Vitor'' (na portalu Mapcarta)
Adolfo Díaz

**Adolfo Díaz** (Esparza, 15. jul 1875. - San José, 29. januar 1964.) bio je nikaragvanski političar koji je bio predsjednik od 1911. do 1916. i ponovno od 1926 do 1928.

## Biografija

Adolfo Díaz je radio kao sekretar američke rudarske kompanije *La Luz y Los Angeles*, koja je u to vrijeme imala puno rudnika po Nikaragvi.
Kad se 1909. počeo baviti politikom konzervativci su upravo srušili liberalnu vladu José Santosa Zelaye.  

Díaz je kao liberal financijski pomagao lidera opozicije Juana Estradu, pa je nakon rušenja Zelayine vlade, postao potpredsjednik u novoj Estradinoj vladi. 
Nakon što su konzervativci u maju 1911. prisilili Juana Estradu da podnese ostavku - Díaz je preuzeo položaj predsjednika i vrlo brzo osigurao bezuvjetnu podršku Sjedinjenih Američkih Država, jer je u svega mjesec dana od preuzimanja mandata potpisao ugovore sa američkim privatnim Investitorima o novim kreditima. Zbog tog ga je opozicija optužila da je prodao zemlju, pa ga je general Luis Mena u julu 1912. u puču svrgnuo sa vlasti.

Pod izgovorom zaštite života i imovine američkih građana američka vlada poslala je u augustu 1912. marince koji su vratili  Diaza na vlast.

Ponovno je izabran za predsjednika 1926., nakon neuspjelog puča Emiliana Chamorra. Njegov izbor potvrdio je i novi saziv parlamenta, ali ne i bivši svrgnuti predsjednik libral Juan Bautista Sacasa, koji se vratio iz emigracije i zatražio da se mandat povjeri njemu jer je legalno izabrani predsjednik. 
Zemlja je zapala u krizu, jer su i konzervativci stali na stranu Sacase, pa su Sjedinjene Američke Države ponovno vojno intervenirale u korist svog favorita Okupacijom Nikaragve. Tako je Adolfo Díaz ostao je na vlasti do kraja 1928., ali je to dovelo do ustanka Augusta Sandina.

Za svog novog mandata Diaz je usko surađivao sa Sjedinjenim Američkim Državama ponajviše na jačanju Nacionalne garde, kako bi ugušio ustanak.

## Izvori

## Vanjske veze

*''Juan Bautista Sacasa president of Nicaragua'' (na portalu Encyclopaedia Britannica)
Vrabac (razvrstavanje)

**Vrabac** može biti:

* vrapci, porodica ptica
* vrapci (rod), rod ptica
* vrabac, vrsta ptica

ili:

* Vrabac (vazduhoplovna jedrilica)
* BPL Vrabac, mini bespilotna letelica

## Povezano
* Vrapci (razvrstavanje)
* Vrapče, razvrstavanje
* Vrapčić, naselje u opštini Gnjilane
* Vrapčić (TV drama), jugoslovenska TV drama
Amazonas (departman, Peru)

**Amazonas** (španjolski: *Departamento de Amazonas*) je jedan od 24 departmana na koji je Peru podjeljen.

## Karakteristike

Smješten na sjeveru zemlje, sa zapada graniči sa Departmanom Cajamarca, na jugu sa Departmanom La Libertad, San Martín na jugoistoku, Loreto na istoku i Ekvadorom na sjeveru.

Prostire se po gustoj džungli pritoka rijeke Marañón, Utcubambi i Santiagu.

Amazonas je svojom površinom od 39,249 km² 9 peruanski departman, u kom živi 426,806 stanovnika.

Administrativni centar departmana je grad Chachapoyas koji ima 35,234 stanovnika.

Departman je administrativno podjeljen na 7 provincija to su; Bagua (84,672), Bongará (26,830), Chachapoyas (63,188), Condorcanqui (51,344), Luya (47,827), Rodríguez de Mendoza (33,651) i Utcubamba (119,294) i 84 distrikta.

## Izvori

## Vanjske veze

* ''Gobierno Regional Amazonas'' (službene stranice)
San Antonio de Chuca

**San Antonio de Chuca** je distrikt od 878 stanovnika na jugu Perua u Departmanu Arequipa.

## Geografija
Distrikt se prostire po planinama Anda na prosječnoj nadmorskoj visini od 4,525 m, na mjestu gdje izvire Rijeka Chili kao *Sumbay*, udaljen 143 km sjeverno od svog administrativnog centra Arequipe.

Na terenu distrikta nalazi se *[[Rezervat prirode]] Salinas i Aguada Blanca*.
Ima 7 naselja to su; Imata (sjedište distrikta), Piloni, Vizcachani, Pillone, Vincocaya, Colca i Alto Paracaico.

## Izvori

## Vanjske veze

* ''El distrito de San Antonio de Chuca''
Chachapoyas

**Chachapoyas** je grad od 35,234 stanovnika na sjeveru zemlje u Departmanu Amazonas u kom je administrativni centar.

## Geografija
Grad se prostire u dolini rijeke Utcubamba, na nadmorskoj visini od 2,334 m.
Od grada Cajamarce je udaljen 130 km sjeveroistočno, a od glavnog grada Lime 675&nbsp;km sjeverno.

## Historija
Chachapoyas je započeo svoj život 1538., kao najstarije naselje kog su osnovali španjolski konkvistadori istočno od Anda pod imenom *San Juan de la Frontera de los Chachapoyas*. Istina na mjestu koje je bilo jugoistočno od mjesta gdje se nalazi danas.

Sedamdesetak km južno od centra grada nalazi se arheološko nalazište Kuelap, nekadašnji grad naroda Chachapoya, koji je stariji od Machu Picchua najmanje 700 godina.

Od kad je 2017. podignuta žičara do brda na kom se nalazi, i kad ga je UNESCO stavio na listu potencijalnih mjesta Svjetske baštine porastao je interes za to nalazište, pa je i Chachapoyas postao turistička destinacija.

Chachapoyas je od 2000. i univerzitetski grad, jer je osnovan Univerzitet Toribio Rodríguez de Mendoza de Amazonas.
## Privreda i transport
Današnji Chachapoyas je trgovačko-industrijski centar agrarnog kraja u kom se uzgaja šećerna trska, kakao, koka i stoka. 
On je prvenstveno grad prehrambene industrije ali je poznat i po izradi slamnatih šešira.

Magistralnom cestom N° 88 povezan je sa gradovima na jugu, a uz to ima i aerodrom (ICAO: **SPPY**, IATA: **CHH**) , sjeverno od centra grada.

## Izvori

## Vanjske veze

* ''Municipalidad Provincial de Chachapoyas'' (službene stranice)
Utcubamba

**Utcubamba** (španjolski: *Rio Utcubamba*) je rijeka na sjeveru Perua, desna pritoka rijeke Marañón duga oko 250 km.

Rijeka je svoje ime *Utcubamba* dobila od kečuanske sintagme *utcu*=pamuk + *bamba*=dolina, - *pamučna dolina*, jer se u njenoj dolini nekad sadio pamuk.)
## Hidrologija
Utcubamba izvire u Andama na obroncima planine Punta de Arena na nadmorskoj visini od 4,130 metara, 90&nbsp;km sjeveroistočno od grada Chachapoyasa. Od tamo teče prema sjeverozapadu do ušća u rijeku Marañón kod grada Bagua.

Najveće pritoke rijeke su; Sonche, Jucusbamba, Naranjos, Tingo i La Peca.

Rijeka ima porječje od 6,650 km² koje se prostire po Departmanu Amazonas i prosječni protok od 11 do 13 m³/s.

Na rijeci je podignuto nekoliko hidroelektrana.

## Reference

## Vanjske veze

* ''Utcubamba'' (na portalu Mapcarta)
Huaura (provincija)

**Huaura** (španjolski: *Provincia de Huaura*) je jedna od 8 provincija Provincije Lima.

## Karakteristike

Provincija Huaura se nalazi na jugozapadu zemlje, prostire se od obalne ravnice do planina Anda u unutrašnjosti.

Provincija ima površinu od 4,892 km² i 240,717 stanovnika.

Administrativni centar provincije je grad Huacho koji ima 67,145 stanovnika

## Distrikti
Provincija je podjeljena na 12 distrikta, to su; Ámbar (2,062), Caleta de Carquín (8,491), Checras (852), Huacho (68,599), Hualmay (28,388), Huaura (36,259), Leoncio Prado (1,932), Paccho (1,502), Santa Leonor (768), Santa María (39,330), Sayán (24,378) i Végueta (28,156).

## Izvori

## Vanjske veze

*  ''Municipalidad provincial de Huaura'' (službene stranice)
Cuzco (departman)

**Cuzco** (španjolski: *Departamento de Cuzco*) je jedan od 24 departmana na koji je Peru podjeljen.

## Karakteristike

Smješten na jugoistoku zemlje, na sjeveru graniči sa departmanima Junín i Ucayali, na istoku sa Departmanom Madre de Dios, na jugoistoku sa Departmanom Puno na jugu sa Departmanom Arequipa i na zapadu sa departmanima Apurimac i Ayacucho.

Cuzco je svojom površinom od 71,892 km² 4 peruanski departman, u kom živi 1,357,100  stanovnika.

Administrativni centar departmana je grad Cuzco koji ima 477,300 stanovnika.

Departman je administrativno podjeljen na 13 provincija to su; Acomayo (24,000), Anta (63,131), Calca (71,582), Canas (34,754), Canchis (106,476), Chumbivilcas (70,143), Cusco (511,019), Espinar (62,059, La Convención (167,910), Paruro (26,644), Paucartambo (47,579), Quispicanchi (101,735) i Urubamba (70,043) i 116 distrikta.

## Izvori

## Vanjske veze

* ''Gobierno Regional Cuzco'' (službene stranice)