Kentrosaurus

***Kentrosaurus*** je bio rod dinosaura stegosaurida iz kasnojurske Tanzanije. Njagovi fosili pronađeni su samo u formaciji Tendaguru iz perioda kimmeridgija, prije između 155,7 ± 4 miliona godina i 150,8 ± 4 miliona godina. Čini se da svi ostaci pripadaju samo jednoj vrsti, *K. aethiopicus*.

Rod *Kentrosaurus* je 1915. godine opisao njemački paleontolog Edwin Hennig. Iako se često smatra primitivnim pripadnikom stegosaura, prema nekoliko novijih kladističkih analiza može se zaključiti da je bio dosta napredan i u bliskom srodstvu sa rodom *[[Stegosaurus]]* iz sjevernoameričke formacije Morrison.

Obično se smatra da je *Kentrosaurus* dostizao dužinu od oko 4,5 m u odrasloj dobi i vjerojatno imao dvostruki red malenih ploča i bodlji duž leđa, a mogao je koristiti repne bodlje za obranu.

## Opis
### Veličina i pozicija tijela

*Kentrosaurus aethiopicus* je bio malen stegosaur, manji od vrsta *[[Stegosaurus]] armatus*, *[[Hesperosaurus]] mjosi*, *[[Dacentrurus]] armatus* i *[[Tuojiangosaurus]] multispinus*, a otprilike iste veličine kao i *[[Huayangosaurus]] taibaii*. Sveukupna dužina potpunog skeleta postavljenog u Museum für Naturkunde (Berlin, Njemačka) je 4,5 metara. Malo više od pola toga čini rep. Pronađeni su veći pojedinačni ostaci po kojima se može zaključiti da je dostizao dužinu i od 5,5 m.

Dugi rep *Kentrosaurusa* bio je razlog što je centar mase tog dinosaura bio pozicioniran neobično daleko nazad za životinju koja hoda na četiri noge. Centar mase nalazio se tik ispred kukovlja, što je obično slučaj kod dvonožnih dinosaura. Međutim, kod *Kentrosaurusa* su bedrene kosti prave, za razliku od dvonožaca, zbog čega su udovi bili pravi i vertikalni. Prema tome, zadnji udovi nisu podržavali težinu *Kentrosaurusa* sami, već su i prednji udovi nosili 10 do 15% tjelesne težine. Takva pozicija centra mase nije bila pogodna za brzo kretanje, ali je bila korisna pri brzom okretanju ustranu, tako da je rep uvijek mogao biti okrenut neprijatelju.

### Autapomorfije
*Kentrosaurus* se može razlikovati od ostalih pripadnika skupine Stegosauria po velikom broju osteoloških osobina. Najupadljivija je da kralježne bodlje na repu nisu subparalelne, kao kod većine dinosaura. Na prednjoj trećini repa oni su okrenuti prema nazad, što je njihovo normalno usmjerenje. Međutim, na srednjem dijelu repa oni su gotovo vertikalni, a dalje prema kraju poprimaju oblik udica i usmjereni su prema naprijed. Također je karakteristično da leđni kralješci imaju kralježni luk gotovo dvostruko viši od centralnog dijela, odnosno tijela kralješka; izuzetno velika nervna cijev zauzima cjelokupni prostor kralježnog luka. Preacetabularna izbočina *Os ilii* se lateralno širi i ne sužava se.

### Oklop
 
Elementi oklopa *Kentrosaurusa*, osim u nekoliko izuzetaka, nisu pronađeni u blizini ostalih skeletalnih ostataka. Zbog toga tačna pozicija većine osteoderma nije sigurno utvrđena. Par bodlji pronađenih na malenoj međusobnoj udaljenosti bio je vezan za vrh repa, a pronađeno je i nekoliko bodlji ravnomjerno raspoređenih u parovima duž ostataka jednog repa. Hennig i Janensch su, prilikom grupisanja dermalnog oklopa u četiri različite skupine, prepoznali naizgled kontinuirane promjene u njihovom obliku, što ukazuje na njihovu neprekinutu raspoređenost duž tijela. Čini se da je dermalni oklop bio raspoređen u barem dva paralelna reda, budući da su svi njegovi elementi pronađeni u dvije simetrične forme, mada je moguće da osteodermi obrazovali cik-cak liniju duž leđa, kao kod *Stegosaurusa*.

## Otkriće i vrste

Prve fosilne ostatke *Kentrosaurusa* otkrila je jedna njemačka ekspedicija u formaciji Tendaguru 1909. godine. Ostatke je 24. jula 1910. kao stegosaurske prepoznao vođa ekspedicije, Werner Janensch, a ostaci su 1915. godine opisani od strane njemačkog paleontologa Edwina Henniga. Tijekom četiri sezone, njemačka ekspedicija pronašla je preko 1200 kostiju *Kentrosaurusa*, od kojih su mnoge uništene tijekom Drugog svjetskog rata. Danas se gotovo sav materijal nalazi u Museum für Naturkunde u Berlinu (otprilike 350 primjeraka), dok se u Institutu za geonauke Univerziteta Tübingen nalazi eksponat sa ok 50% izvornih kostiju. Mada nikada nisu pronađene potpuni primjerci, pronađeni su neki artikulisani ostaci, uključujući i gotovo potpun rep, kuk, nekoliko leđnih kralježaka i ostatke udova jedne jedinke. Ti ostaci formiraju osnovu jednog eksponata u Museum für Naturkunde. Taj eksponat je rastavljen prilikom renovacije muzeja 2006./2007. godine, a ponovo su ga sastavili u ispravnijoj poziciji Research Casting International . Smatralo se da je dio materijala, uključujući i moždanu šupljinu i kičmu, uništen tijekom Drugog svjetskog rata. Međutim, sav navodno izgubljeni materijal lubanje kasnije je pronađen u ladici jednog ormarića u podrumu. Britanska ekspedicija u Tendaguru je također pronašla neke ostatke, ali nije jasno koliko ih ima, u kakvom su stanju očuvanja i gdje se danas nalaze. Tipična i jedina vrsta roda *Kentrosaurus* je *K. aethiopicus*. Predloženo je da su fragmentarni fosilni ostaci iz Wyominga, kojima je 1914. Charles Gilmore dao naziv *Stegosaurus longispinus*, ostaci sjevernoameričke vrste *Kentrosaurusa*. Međutim, taj prijedlog nije naišao na podršku u naučnoj zajednici.

### Etimologija
Kada je Hennig dao naziv svom novom stegosauru, odlučio je da u nazivu roda istakne ekstenzivni dermalni oklop. Henning je stoga stvorio rod *Kentrosaurus*, od grčkog *kentron/κεντρον* - "vrh" ili "trn" i *sauros/σαυρος* - "gušter",, a za naziv vrste *aethiopicus* odlučio se kako bi ukazao na porijeklo ostataka.

### Kontroverza u vezi sa nazivom
Edwin Hennig je 1915. opisao rod *Kentrosaurus*, ali je ubrzo nakon tog opisa iskrsnula kontroverza u vezi sa nazivom, zato što je on vrlo sličan nazivu ceratopsa *[[Centrosaurus]]a*. Prema pravilima biološke nomenklature, dvije vrste ne mogu imati iste nazive. Hennig je promijenio naziv roda u *Kentrurosaurus*, dok je mađarski paleontolog Franz Nopcsa promijenio naziv roda u *Doryphorosaurus*. Da je preimenovanje bilo potrebno, Hennigov naziv imao bi prednost. Međutim, budući da su i nazivi rodova *Kentrosaurus* i *Centrosaurus* različiti i po pisanju i po izgovoru (*Centrosaurus* se izgovara se mekim C), i *Doryphorosaurus* i *Kentrurosaurus* su nepotrebna zamjena; prema tome, *Kentrosaurus* ostaje validan naziv tog roda.

## Tipični primjerci i tipični lokalitet

U izvornom opisu Hennig nije definirao holotipni primjerak. Međutim, u detaljnoj monografiji o osteologiji, sistematskoj poziciji i paleobiologiji roda *Kentrosaurus* iz 1925. godine, Hennig je odabrao najpotpuniji skelet kao lektotip. Taj skelet sastoji se od gotovo potpunih repnih kralježaka, nekoliko leđnih kralježaka, križne kosti (krstače) sa pet križnih kralježaka i obije *Os ilii*, obije bedrene kosti i jedne lakatne kosti; svi ti ostaci čine eksponent u Museum für Naturkunde u Berlinu, Njemačka. Tipični lokalitet je Kindope, Tanzanija, blizu brda Tendaguru. Neznajući da je Hennig već definirao lektotip, Peter Galton je kao holotipe odabrao dva leđna kralježka iz materijala prikazanog u Hennigovom opisu iz 1915. godine. Ta definicija holotipa nije validna, budući da Hennigov izbor ima prioritet.

## Paleobiologija
### Zubalo i ishrana
Kao i svi pripadnici Ornithischia, *Kentrosaurus* je bio biljožder. Kada je Henning objavio svoju monografiju 1925. bio je poznat samo jedan potpun zub. Kasnije je pronađen dio donje čeljusti sa zubom koji još nije bio sasvim izrastao, a pronađeni su i djelići zuba u kamenu zajedno sa ostalim kostima. Donja čeljust je po obliku gotovo identična istoj kod roda *Stegosaurus*, ali je mnogo manja. Slično tome, zub je tipičan za stegosaure, sa širokom osnovom i vertikalnim brazdama koje stvaraju pet grebena. Ukazuje na biljnu ishranu. Hranu je samo malo žvakao i zatim je gutao u velikim zalogajima.

Prema jednoj teoriji, stegosauridi su se hranili niskim raslinjem i voćem raznih biljaka koje nisu bile cvjetnice. Moguće je i da se *Kentrosaurus* mogao uspraviti na zadnje noge kako bi dopro do višeg raslinja.

### Obrana
Budući da je rep imao barem 40 kralježaka, bio je vrlo pokretljiv. Vjerojatno se mogao savijati kao i rep današnjih krokodila, koji vrhom repa gotovo mogu dotaći bokove. To je činilo *Kentrosaurusov* rep opasnim oružjem čijim je brzim zamahom mogao opisati polukrug. Tako je vjerojatno mogao postići brzine od 50&nbsp;km/h, stvarajući smrtonosne rane na, na primjer, lubanjama teropoda, a mogao je nanijeti i opasne rane na drugim dijelovima tijela.

## Izvori

## Vanjske veze
* Stegosauria  sa Thescelosaurus.com (uključuje podatke o rodu *Kentrosaurus*, njegovim mlađim sinonimima i ostali materijal)
* ''Kentrosaurus''  sa DinoData.org