Mari El

Republika **Marijska** ili **[[Mari-El]]** (ruski: *Респу́блика Мари́й Эл*; marijski: *Марий Эл Республика*) je federalni subjekt Ruske federacije, odnosno jedna od njenih republika. Nalazi se u Privolškom saveznom okrugu.

## Geografija
Marijska se nalazi u istočnom dijelu Istočnoeuropske nizine (viditi točniji naziv) Ruske Federacije, duž rijeke Volge. Močvarna Marijska depresija se nalazi u zapadnom dijelu republike. 57% ozemlja ove republike je pokriveno šumama.
* *Površina*: 23.200&nbsp;km².
* *Granice*:
** *unutarnje*: Nižnjenovgorodska oblast (JZ/Z/SZ/S), Kirovska oblast (S/SI/I), Tatarska (JI/J), Čuvaška (J)
* *Najviši vrh*: 278 m 
* *Najveća udaljenost sjever-jug*: nema podataka
* *Najveća udaljenost istok-zapad*: nema podataka
* *Prosječno visina *: nema podataka

### Rijeke
U Marijskoj ima 476 rijeka. Većinu ih se smatra malim rijekama, jer su uglavnom 10–50 m široke i 0,5-1,4 m duboke.

Obično se zamrznu od polovice studenog do polovice travnja. U veće rijeke spadaju: 
* Boljšaja Kokšaga
* Buj
* Ilet
* Iravka
* Kundiš
* Laž
* Malaja Kokšaga
* Mali Kundiš
* Nemda
* Rutka
* Uržumka
* Vetluga (plovna)
* Volga (plovna)
* Jušut

### Jezera
Ima preko 200 jezera u Marijskoj, a većina njih su površine manje od 1&nbsp;km četvornog, a dubine od 1–3 m.

Brojna jezera se nalaze među močvarama. Močvare zauzimaju velike površine od onih veličine 10–70&nbsp;km², do onih veličine 100&nbsp;km², a obično se smrznu u prosincu. Prosječna dubina močvara je od 0,5-1,5&nbsp;m (sve do 3&nbsp;m), ali nemoguće ih je proći u jesen i u proljeće zbog poplava.

Veća jezera su:
* Karas
* Kičijer
* Jaljčik
* Tair
* Čeboksarska vodosprema

### Gorja
### Prirodna bogatstva
U republici praktički nema prirodnih resursa od industrijskog značaja. Od sirovina se mogu naci treset, mineralna voda i vapnenac.

### Klima
Klima je blaga kontinentalna klima. Zime su blago hladne i sniježne. Ljeta su topla, često kišna.
* *Prosječna siječanjska temperatura*: −13&nbsp;°C
* *Prosječna srpanjska temperatura*: +19&nbsp;°C
* *Prosječna godišnja količina [[padavine|padaline]]*: 450–500&nbsp;mm

## Upravna podjela

## Stanovništvo
Marijci, prije znani i pod imenom *Čeremisi*, su povolško-finski narod.

Govore dvama srodnim jezicima, nizinski marijski jezik ("Meadow Mari", "марий йылме") i brdski marijski jezik ("мары йӹлмы"). Nizinski marijski je službeni jezik u republici, zajedno sa ruskim jezikom. Brdski marijski se smatra inačicom.

Marijci nisu imali označeno ozemlje prije ruske revolucije 1917.. Danas samo 48,3% Marijaca žive u Marijskoj. 4,1% Marijaca živi izvan Ruske Federacije.

Struktura po narodnosti:
* Rusi 47,5% 
* Marijci 42,9%
* Tatari 6,0%

Ostali narodi i etničke skupine, kojih ima preko 50, čine 3,6% stanovništva.
* **Broj stanovnika**: 727.979 (2002.)
** *gradsko*: 459.687 (63.1%)
** *selsko*: 268.292 (36.9%)
** *muško*: 338.485 (46.5%)
** *žensko*: 389.494 (53.5%)
* **žena na 1000 muškaraca**: 1.151
* **Prosječna dob**: 36,7 g.
** *gradska*: 36,7 g.
** *seoska*: 36,7 g.
** *muška*: 34,0 g.
** *ženska*: 39,0 g.
* **Broj domaćinstava**: 263.382 (sa 717.938 ljudi)
** *gradskih*: 173.246 (sa 455.006 ljudi)
** *seoskih*: 90.136 (sa 262.932 ljudi)
* **Prosječni očekivani životni vijek**: nema podataka

## Historija
Za stara marijska plemena se znalo još od 5. stoljeća.  Kasnije su njihova područja bila znana kao podložnik Povolškoj Bugarskoj i Zlatnoj hordi. 1440-ih su pripojena Kazanjskom kanatu, a pripala su Ruskom Carstvu padom Kazanjskog kanata 1552. godine.

Marijska Autonomna Oblast je uspostavljena 4.11. 1920..
Reorganizirana je u Marijsku ASSR 5.12. 1936. godine.

Autonomna republika Marijska u današnjem obliku je stvorena 22.12. 1990. godine.

## Politika
Na čelu republike je predsjednik. Leonid Igorevič Markelov je izabran u siječnju 2001., te ponovno 2004. godine. 
Mandat mu istječe 2008. godine.

## Privreda
Najrazvijenije industrije su strojogradnja, kovinoprerada, drvoprerada, proizvodnja rezane građe, trupaca, prehrambena industrija.

Većina gospodarskih društava se nalazi u glavnom gradu, Joškar-Oli, kao i u gradovima Kozmodemjansku, Volžsku i u Zvenigovu.

### Transport
U republici je jedna zračna luka, 15 željezničkih postaja, 53 autobusne postaje i riječna luka na rijeci Volgi u Kozmodemjansku (te 4 manje luke).

## Kultura
Ima osam muzeja u Marijskoj republici. Najveći su *Nacionalni muzej*, *Povijesni muzej* i *Republički muzej finih umjetnosti* u Joškar-Oli te *Muzej umjetnosti i povijesti* u Kozmodemjansku.

## Obrazovanje
Najvažnije ustanove visokog obrazovanja su Marijsko državno tehničko sveučilište, Marijsko državno sveučilište i Marijski državni pedagoški institut. Svi su smješteni u Joškar-Oli.

## Vjera
Glavne vjeroispovijedi su pravoslavlje, ruski pravoslavni starovjernici i islam.

Tradicionalna marijska religija *[[marla]]* —kršćanstvo s elementima totemizma i šamanizma se dosta ispovijeda.

## Turizam
Marijska je omiljeno odredište turista iz Tatarstana. Ondje se, u dolini Ilet nalazi nacionalni park Marii Čodra, s brojnim atrakcijama, kao što su plovljenje brodom, jahanje, gljivarenje itd. Mariji Hodra je omiljeno mjesto kazanjskih tolkinista, gdje si oni odigravaju bitke.

## Vanjske veze

* Službene stranice  
* Zemljovid Marijske republike  
* Slike i priče iz Marijske  
* Marijske Privreda