Kašina

**Kašina** je naselje u Zagrebu, glavnog gradu Hrvatske. Nalazi se oko 22 kilometra sjeveroistočno od centra Zagreba, a oko 9 kilometara sjeverno od Sesveta, ispod same Medvednice uz srednjovjekovnu prometnicu koja vodi prema poznatom hrvatskom marijanskom svetištu Mariji Bistrici. Smještena je među bregovima te je izdužena. Prihvaćena je podjela na **Gornju** i **Donju Kašinu**.

Kašina je dio grada Zagreba i pripada gradskoj četvrti Sesvete čije je najstarije naselje. Do 1960. godine Kašina je bila glavni grad Prigorja.

Poštanski broj Kašine je 10 362.

## Historija
Prvi put se spominje 1217. godine u povelji kralja Andrije II.. Tada je zagrebačka crkva u Kašini imala dva zemljišna posjeda. Prvi posjed se prostirao uz veliku cestu "Magna strata", uz potok Kašina i to negdje između današnjih mjesta Vugrovec i Planina. Drugi posjed se prostirao u okolici današnje Blaguše i Jesenovca.

U Kašini, u donjem dijelu potoka Kašina bili su posjedi starih hrvatskih obitelji Peta i Veta. Kod pokrštavanja ime Peta zamijenjeno je sa Petar, pa odatle i crkva u Kašini ima ime Sv. Petar i Pavao.

U to doba u Kašini je bilo bilježništvo za "sudčije" Kašina, Vugrovec, Vurnovec i Šašinovec. U ovu "sudčiju" kasnije su pripali Planina i Blaguša. U Kašini je bilo dugo vremena sjedište općine.

Među dokumentima u historijskom arhivu Hrvatske u Zagrebu nalazi se povelja Karla I. Roberta od 1328. godine u kojoj se potvrđuje posjedovanje posjeda zagrebačkog Kaptola u Kašini, a u kojoj se spominje kod opisivanja međa kaptolskog posjeda u Kašini i Castrum Paganorum. Dakle, u mjestu Kašina spominje se stari grad koji su tada nazivali "poganskim gradom". Ovaj stari grad stajao je na brdu između doline potoka Vukovdola i doline potoka Beleka. Pretpostavka je da se ovaj stari grad može tražiti na brdu koje se uzdiže istočno od kapele Sv. Jurja u Planini opasano sa sjevera potokom Vukovdolom, a na zapadu potokom Kašina i cestom Kašina - Marija Bistrica, te na jugu potokom Belekom. Pored ovog starog grada u Kašini, 1217. godine spominje se i Castrum Blagusa.

Povijest pučkog školstva u kašinskom kraju počinje 1845. godine, a školska zgrada izgrađena je 1852. godine te se još uvijek nalazi na istom mjestu, ali tijekom godina je nadograđivana. U vrijeme banovanja Ivana Mažuranića 1878. i 1879. godine kroz Kašinu se gradi suvremena "tvrda" cesta koja je prometno povezivala Zagorje s Posavinom. Ta cesta još dandanas ima naziv bana Ivana Mažuranića.
Na toj cesti,pod brojem 43,nalazi se osnovna škola Vugrovec-Kašina.

Ali Kašina je imala i svojih crnih dana. U Kašini je bio epicentar potresa od 9 stupnjeva i to 9. prosinca 1880. godine. Od ovoga potresa kašinska crkva je jako oštećena. Kasniji potresi s epicentrom u Medvednici jačine 7 stupnjeva osjetili su se i u Kašini 1901., 1905., 1906. i 1926. godine. Zanimljiv je iskaz župnika Srećka Drakslera da je prilikom popravka crkve vidio "rimske" zidove te ostatke romaničkog i gotičkog prozora.

Danas, Kašina je dio grada Zagreba i po popisu stanovništva iz 2001. godine broji 1487 stanovnika u 426 domaćinstva.

## Stanovništvo
Prema popisu stanovništva iz 2001. godine, naselje je imalo 1487 stanovnika te 426 obiteljskih kućanstava.


:*Napomena*: U 1857. sadrži podatke za bivša naselja Kašina Doljnja i Kašina Gornja koja su te godine bila odvojeno iskazana.

## Sport
* NK Kašina
* Badmintonski klub Vuk

## Udruge
* Dobrovoljno vatrogasno društvo Kašina Gornja 
* Dobrovoljno vatrogasno društvo Kašina

## Reference

## Vanjske veze