open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Druga Španska Republika

**Druga Španska Republika** ili **Druga Španjolska Republika** je razdoblje republikanskog uređenja vladavine u španskoj historiji između 14. 4. 1931., kada je proglašena, a kralj Alfons XIII. napustio zemlju, i 1. 4. 1939., kada su se predale posljednje vladine republikanske snage Francovim nacionalistima i time označile kraj Španskog građanskog rata.

## Historija
Španska Republika osnovana je 14. 4. 1931. godine, nakon poraza kralja Alfonsa XIII na lokalnim izborima i njegove abdikacije. Nakon izgona kralja iz države, formirana je privremena vlada na čelu sa Nicetom Alcalá-Zamorom koja je trajala do 9. 12. 1931. kada je proglašen novi ustav. U Španiji je na vlasti tada bila republikansko-socijalistička partija Manuela Azañe.

Prvi predsjednik Republike bio je N. Alcalá-Zamora (1931–1936). Na izborima 1933. godine pobijedio je radikal Alejandro Lerroux, koji je povukao većinu republikanskih reformi. Dolaskom radikala na vlast, buknuli su ustanci socijalista i anarhista u Asturiji i Kataloniji u oktobru 1934. godine.

Na izborima u januaru 1936. godine, na vlast je došao Narodni front, koaliciona vlada socijalista, komunista i lijevih republikanaca. Novi predsjednik Republike postao je Manuel Azanja. Narednih mjeseci pojačali su se sukobi između desnih i lijevih snaga. Sukobi su bili sve intenzivniji, sve do 17. 7. 1936. godine, kada su se trupe, predvođene generalom Franciscom Francom, u Španskom Maroku pobunile protiv Republike.

### Španski građanski rat

General Franko je 17. 7. 1936. godine pokrenuo napad španske vojske u Africi na Špansku Republiku. Glavni sponzori Frankove vojske bile su Musolinijeva Italija i Hitlerova Njemačka, dok su republikanci primali pomoć od Meksika, Sovjetskog Saveza i od dobrovoljaca u Internacionalnim brigadama. Od 1937. godine, pobunjenici su uglavnom pobjeđivali, a republikanci su se uglavnom povlačili. Republika je pala 1. 4. 1939. gofine, ulaskom trupa generala Franka u Madrid.

## Vlada u egzilu
Nakon poraza Republike, formirana je Vlada u egzilu Druge Španske Republike. Imala je ambasadu u gradu Meksiku do 1976. godine, a formalno je raspuštena naredne godine.

## Predsjednici Republike
* **[[Niceto Alcalá-Zamora]]** - predsjednik 1931. - 1936.
* **[[Manuel Azaña]]** - predsjednik 1936. - 1939.

## Povezano
* Crveni teror u Španjolskoj

## Reference

## Vanjske veze
Muğla (provincija)

**Provincija Muğla ** (turski: *Muğla ili*) je jedna od 81 turskih provincija koja se nalazi na jugozapadu Turske.

Provincija nosi ime po glavnom gradu provincije - Muğla.
## Geografija
*Muğla* je površinom jedna od većih provincija sa svojih 13 338 km², ona se prostire duž 1 100 km obale Mediterana u Anadoliji. *Muğla* ima vrlo razvijen turizam, jer se tu nalaze poznate destinacije Bodrum, Ölüdeniz, Marmaris i Fethiye.
## Administrativna podjela
*Provincija Muğla * u kojoj živi 817 503 stanovnika, administrativno je podjeljena na 12 okruga (ilçeler);

## Vanjske veze

* ''Službene stranice provincije''
Univerzitet u Washingtonu

**Univerzitet u Washingtonu** () je javni univerzitet u Seattleu u Washingtonu (SAD). Univerzitet je osnovan 1861. što ga čini jednim od najstarijih univerziteta na zapadnoj obali SAD-a.

Univerzitet ima tri kampusa na kojima se ukupno nalazi preko 500 građevina. Resursi koje se na univerzitetu ulažu u istraživačke projekte su među najvišimu u SAD-u.

## Galerija

Datoteka:U. of Wash Quad 02.jpg
Datoteka:Drumhellerfountain.jpg
Datoteka:U Wash Quad cherry blossoms 04.jpg


## Povezano
* Akreditacija institucija za visoko obrazovanje u SAD-u

## Reference

## Vanjske veze

* Univerzitet Washingtona
Bitlis (provincija)

**Provincija Bitlis ** (turski: *Bitlis ili*) je jedna od 81 turskih provincija koja se nalazi na istoku Turske.

Provincija nosi ime po glavnom gradu provincije - Bitlis.
## Geografija
*Bitlis* je površinom jedna od srednjih provincija sa svojih 6 707 km², ona se prostire po unutrašnjosti istočne Anadolije, zapadno od Jezera Van. Taj kraj je znan kao turski Kurdistan, a njegove velike atrakcije su kratersko jezero Nemrut i istoimeni vulkan. 
## Administrativna podjela
*Provincija Bitlis * u kojoj živi 328 767 stanovnika, administrativno je podjeljena na 7 okruga (ilçeler);

## Vanjske veze

* ''Službene stranice provincije''
Düzce (provincija)

**Provincija Düzce** (turski: *Düzce ili*) čita se **Düzdže** je jedna od 81 turskih provincija koja se nalazi na sjeverozapadu Turske.

Provincija nosi ime po glavnom gradu provincije - Düzce.
## Geografija
*Düzce* je površinom jedna od manjih provincija sa svojih 3 641 km², ona se jednim dijelom prostire duž crnomorske obale Anadolije, a većim dijelom po brdovitoj unutrašnjosti. 
## Administrativna podjela
*Provincija Düzce* u kojoj živi 338 188 stanovnika, administrativno je podjeljena na 8 okruga (ilçeler);

## Vanjske veze

* ''Službene stranice provincije''
Ljetne olimpijske igre 2020.

**XXXII. Ljetne olimpijske igre** održat će se u japanskom glavnom gradu Tokiju od 25. srpnja do 9. kolovoza 2020. godine. To će biti drugo izdanje Olimpijskih igara održano u Tokiju, nakon onog 1964.

Domaćin je odabran u Buenos Airesu 7. rujna 2013. U prvom krugu glasovanja ispao je španjolski grad Madrid, a u drugom turski Istanbul. Stoga će se dvaput zaredom najveći sportski događaj na svijetu održati izvan Europe, pošto je brazilski grad Rio de Janeiro domaćin OI 2016. Nakon 12 godina OI će se opet održati u Aziji i na Dalekom istoku, pošto je kineski glavni grad Peking bio domaćin OI 2008. Cijeli islamski svijet još nikada nije ugostio Igre. Madridu također nikada nije pripala ta čast, ali jest Barceloni 1992. Afrika je ostala jedini kontinent na kojem Olimpijske igre nikada nisu održane.

Hrvanju koje ima tradiciju dugu 3 000 godina prijetilo je izbacivanje s popisa olimpijskih sportova. 8. rujna 2013. MOO je odlučio da hrvanje ostaje olimpijski sport. Dobilo je 49 od 95 glasova, bejzbol i softbol dobili su 24, a skvoš 22 glasa.

## Reference
Univerzitet Furman

**Univerzitet Furman** (engleski:Furman University) je privatni univerzitet u Grinvilu u Južnoj Karolini (SAD). Univerzitet je osnovan 1826. i danas ga pohađa oko 2,700 na preddiplomskim i 525 studenata na diplomskim studijima. Univerzitet se smatra jednim od najprestižnijih privatnih institucija za visoko obrazovanje u zemlji. Kampus na kojemu je institucija smještena prostire se na 304 hektara.

## Galerija

Image:Furman University Japanese Garden - pool 1.JPG
Image:Furman Hall.jpg
Image:Furman welcome.jpg
Image:Furman-Belltower2.jpg


## Povezano
*Visoko obrazovanje u Sjedinjenim Američkim Državama
*Akreditacija institucija za visoko obrazovanje u SAD-u

## Reference
Zapisi iz mrtvog doma

**Zapisi iz mrtvog doma** () je roman Fjodora Dostojevskog, objavljen 1862. godine u časopisu „Vreme“, koji prikazuje život robijaša u Sibiru.

## Osnova
Knjiga je zbirka slabo povezanih činjenica i događaja vezanih za život u sibirskom zatvoru, više organizovanih oko „teme“ nego kao neprekidna priča. Sam Dostojevski je proveo četiri godine u jednom od tih sibirskih zatvora, nakon što je osuđen za svoje učešće u Krugu Petraševskog. To iskustvo mu je omogućilo da veoma autentično opiše uslove zatvorskog života kao i karaktere zatvorenika.

## Radnja

U ovom romanu on prati život **Aleksandra Petroviča**, čije je zapise fiktivni autor pripovesti našao posle njegove smrti. Dostojevski je u ovom delu opširno opisao život sibirskih zatvorenika, kao i uticaj crkve i aristokratije.

Tematska organizacija forme dela nije stroga, i na neke teme se pisac vraća više puta, da ih opiše iz različite perspektive. Najčešće teme su telesna kazna, beg iz zatvora, sloboda i druge. Jedinstveni ugao gledanja iz ugla zatočenika stvarnost neobičava principom kapi na staklu kroz koje se gleda - Zapisi su prilika da se pažnja čitalaca usmeri ka stranama ljudske ličnosti koje do tog momenta nisu bile dominantne - kako u posmatranju, tako i u književnosti.

Postupak pisanja se razlikuje od uobičajenog dijaloškog razlaganja stvarnosti koji primenjuje Dostojevski (Bahtin, Problemi poetike Dostojevskog). i dominatna postaje predmetna reč hroničara, ne višesmislena reč ljudske emocije, na kojoj se ukrštaju različiti planovi stvarnosti. Sama tragika događaja je dovoljna. Hroničar Zapisa iz Mrtvog doma nastoji da piše objektivnim stilom, i jedine reči koje se u njegovo pripovedanje upliću jesu vapaj za slobodom i životom.

## Vanjske veze
* Zapisi iz mrtvog doma na Projektu Gutenberg
Mrtvi dom

***Mrtvi dom*** (), poznat i kao **Tamnica naroda** () je sovjetski crno-bijeli biografski film snimljen 1932. u režiji Vasilija Fjodorova. Temelji se na motivima romana *[[Zapisi iz mrtvog doma]]* ruskog književnika Fjodora Dostojevskog, odnosno prikazuje događaje iz njegovog života vezane uz djelatnost Petraševaca koji su 1849. doveli do njegovog hapšenja i slanja u Sibir, gdje je dobio inspiraciju za roman.

## Izvori

## Vanjske veze
*
Les Croix de bois

***Les Croix de bois*** () je roman francuskog književnika Rolanda Dorgelèsa objavljen 1919. godine. Radnja je inspirirana autorovim vlastitim iskustvima u prvom svjetskom ratu te opisuje život francuskih vojnika na Zapadnom frontu. Naslov se odnosi na križeve koji su se koristili za označavanje improviziranih grobova za poginule vojnike koji se zbog velikog broja nisu mogli propisno sahraniti. Za roman je karakteristično odsutsvo čvrste radnje, odnosno struktura temeljena na anegdotama i vinjetama koje povezuju tek zajednički likovi.

Godine 1919. je bio nominiran za prestižnu nagradu Goncourt, ali ju je tijesno izgubio od Proustovog *[[À l'ombre des jeunes filles en fleurs]]*.

Godine 1932. je ekraniziran u istoimeni igrani film.
Iğdır (provincija)

**Provincija Iğdır** (turski: *Iğdır ili*) čita se **Igdir** je jedna od 81 turskih provincija koja se nalazi na istoku Turske.

Provincija nosi ime po glavnom gradu provincije - Iğdır.
## Geografija
*Iğdır* je površinom jedna od manjih provincija sa svojih 3 587 km², ona se prostire po unutrašnjosti istočne Anadolije. Velik dio provincije zauzima planina - Ararat, a rijeka Araks formira granicu sa Gruzijom. 
## Administrativna podjela
*Provincija Iğdır* u kojoj živi 184 418 stanovnika, administrativno je podjeljena na 4 okruga (ilçeler);
* Aralık
* **[[Iğdır]]**
* Karakoyunlu
* Tuzluca
## Vanjske veze

* ''Službene stranice provincije''
Savezni savjet za zaštitu ustavnog poretka

**Savezni savjet za zaštitu ustavnog poretka** (makedonski: Сојузниот совет за заштита на уставниот поредок, slovenski: *Zvezni svet za zaščito ustavne ureditve*) je bilo tijelo imenovano Predsjedništvom Socijalističke federativne republike Jugoslavije zaduženo za koordinaciju saveznih i republičkih institucija unutarnje sigurnosti. Bio je formiran 1975. godine u skladu sa članom 331 tada važećeg Ustava SFRJ od godinu ranije i prestao je postojati u 1991.-1992. godini tijekom raspada zemlje.

Savjet je imao osam članova. Četiri je imenovalo izravno Predsjedništvo, od kojih trojicu iz reda svojih članova i jednog predstavnika Saveza komunista Jugoslavije. Ostali su bili članovi Savjeta po položaju: predsjednik Saveznog izvršnog vijeća, savezni sekretari za unutarnje poslove, obranu i vanjske poslove. Predsjednici Savjeta su redom bili:

* Vladimir Bakarić (1975-1982) 
* Lazar Koliševski (1982-1984)
* Stane Dolanc (1984-1989)
* Janez Drnovšek (1989)
* Borisav Jović (1989-1991)

## References
Les Croix de bois (film)

***Les Croix de bois*** () je francuski crno-bijeli ratni film snimljen 1932. u režiji Raymonda Bernarda. Predstavlja ekranizaciju istoimenog romana Rolanda Dorgelèsa, a radnja mu je smještena na Zapadni front u doba prvog svjetskog rata te prati sudbinu nekoliko francuskih vojnika. Protagonist, koga glumi Pierre Blanchar je idealistički student prava Gilbert Demachy koji se priključio vojsci, ali koji s vremenom gleda kako svi njegovi drugovi jedan po jedan ginu u rovovima dok se linija fronte ne miče ni u jednom pravcu.

*Les Croix de bois* je bio odraz široko rasprostranjenog pacifističkog raspoloženja u tadašnjoj Evropi i shvaćanja kako je prvi svjetski rat bio besmisleni pokolj čije se ponavljanje mora spriječiti po svaku cijenu. Usprkos antiratnog sadržaja, producentima filma je pomogla francuska vlada, posudivši bataljone vojnika kao statiste. Kako bi filmu pružio što veću autentičnost, režiser Bernard ga je snimao na nekadašnjim bojištima u Šampanji; snimanje je zato često bilo prekidano zbog pronalaženja neeksplodiranih granata ili nesahranjenih leševa.

*Les Croix de bois* je izazvao priličnu pažnju svojim beskompromisnim prikazom ratnih užasa. Scene borbi iz Les Croix de bois su kasnije bile "reciklirane" u dva hollywoodska filma na temu prvog svjetskog rata - *[[The World Moves On]]* iz 1934. i The Road to Glory 1936. godine.

## Uloge
* Pierre Blanchar ... Adjudant Gilbert Demachy
* Gabriel Gabrio ... Sulphart
* Charles Vanel ... Caporal Breval
* Raymond Aimos ... Soldat Fouillard
* Antonin Artaud ... Soldat Vieuble
* Paul Azaïs ... Soldat Broucke
* René Bergeron ... Soldat Hamel
* Raymond Cordy ... Soldat Vairon
* Marcel Delaitre ... Sergent Berthier
* Jean Galland ... Capitaine Cruchet
* Pierre Labry ... Soldat Bouffioux, Le Cuistot
* Geo Laby ... Soldat Belin
* René Montis ... Lieutenant Morache
* Jean-François Martial ... Soldat Lemoine
* Marc Valbel ... Maroux

## Vanjske veze

* 
*
Slava mira

***Slava mira*** () je sovjetski igrani film snimljen 1932. u režiji Vladimira Vajnštoka i Arkadija Koljsatjija, poznat kao prvo zvučno igrano ostvarenje u historiji bjeloruske kinematografije. Radnja se događa u fiktivnoj zapadnoevropskoj zemlji u kojoj je uz pomoć socijaldemokratskih političara zavladao fašistički režim na čelu sa generalom Adlerom (čiji lik tumači Andrej Lavrentjev). Protagonist je mladi komunistički aktivist koji nastoji spriječiti Adlerove planove da kemijskim oružjem napadne SSSR.

## Vanjske veze
Gümüşhane (provincija)

**Provincija Gümüşhane** (turski: *Gümüşhane ili*) čita se **Gumušhane**, je jedna od 81 turskih provincija koja se nalazi na sjeveroistoku Turske.

Provincija nosi ime po glavnom gradu provincije - Gümüşhane.
## Geografija
*Gümüşhane* je površinom jedna od srednjih provincija sa svojih 6 575 km², ona se prostire po planinskoj unutrašnjosti istočne Anadolije. Čak 55 % provincije su planine, a najviša je *Abdal Musa* visoka 3 331 m. 
## Administrativna podjela
*Provincija Gümüşhane* u kojoj živi 129 618 stanovnika, administrativno je podjeljena na 6 okruga (ilçeler);

## Vanjske veze

* ''Službene stranice provincije''
Hatay (provincija)

**Provincija Hatay** (turski: *Hatay ili*) čita se **Hataj**, je jedna od 81 turskih provincija koja se nalazi na krajnjem jugu Turske.

Administrativni centar provincije je grad Antiohija kog Turci zovu **Antakya**.
## Geografija
*Hatay* je površinom jedna od srednjih provincija sa svojih 5 403 km², ona se prostire duž obala Sredozemnog mora duboko u teritorij Sirije. 
## Administrativna podjela
*Provincija Hatay* u kojoj živi 1 480 571 stanovnika, administrativno je podjeljena na 6 okruga (ilçeler);

## Vanjske veze

* ''Službene stranice provincije''
Hakkari (provincija)

**Provincija Hakkari** (turski: *Hakkari ili*) čita se **Hakari**, je jedna od 81 turskih provincija koja se nalazi na krajnjem istoku Turske.

Provincija nosi ime po glavnom gradu provincije - Hakkari.
## Geografija
*Hakkari* je površinom jedna od srednjih provincija sa svojih 7 121 km², ona se prostire po planinskoj unutrašnjosti uz granicu sa Irakom (jug) i Iranom (istok). Dio je Kurdistana, u kom živi puno Kurda.
## Administrativna podjela
*Provincija Hakkari* u kojoj živi 251 302 stanovnika, administrativno je podjeljena na 4 okruga (ilçeler);
* Çukurca
* **[[Hakkâri]]**
* Şemdinli
* Yüksekova
## Vanjske veze

* ''Službene stranice provincije''
Rođen sam, ali...

***Rođen sam, ali...*** (), punim naslovom ***Slikovnica za odrasle - Rođen sam ali...*** (fonetski:Otona no miru ehon - Umarete wa mita keredo), je japanski nijemi film snimljen 1932. u režiji Yasujiroa Ozua, poznat kao jedno od posljednjih velikih nijemih ostvarenja japanske kinematografije.

Po žanru predstavlja kombinaciju komedije i društveno angažirane drame. Protagonisti su dva dječaka, braća Chichi i Keiji, koji se fizičkom snagom nameću drugim učenicima i postaju vođe školske bande čiji je član dječak po imenu Taro. Radnja prikazuje kako sa užasom otkrivaju da je njihov otac Yoshi, koga su idolizirali i koji im je služio kao izvor, pokorni i ponizni zaposlenik tvrtke čiji je direktor Tarov otac.

*Rođen sam, ali...* je prvi Ozuov film koji je dobio prestižnu nagradu japanskog filmskog časopisa *[[Kinema Junpo]]*. Godine 1959. je Ozu snimio zvučnu verziju pod naslovom *[[Dobro jutro (film)|Dobro jutro]]*.

## Uloge
* Tatsuo Saito ... Chichi
* Tomio Aoki ... Keiji
* Mitsuko Yoshikawa ... Haha (Yoshijeva supruga)
* Hideo Sugawara ... Ryoichi
* Takeshi Sakamoto ... Juuyaku (Iwasaki, direktor)
* Teruyo Hayami ... Fujin (Iwasakijeva supruga)
* Seiichi Kato ... Kodomo (Taro)
* Shoichi Kofujita ... Kozou (Kurir)
* Seiji Nishimura ... Sensei (Učitelj)
* Zentaro Iijima ... Asobi nakama (prijatelj)
* Shotaro Fujimatsu ... Asobi nakama (prijatelj)
* Masao Hayama ... Asobi nakama (prijatelj)
* Michio Sato ... Asobi nakama (prijatelj)
* Kuniyasu Hayashi ... Asobi nakama (prijatelj)
* Akio Nomura ... Asobi nakama (prijatelj)
* Teruaki Ishiwatari ... Asobi nakama (prijatelj)

## Izvori

## Vanjske veze
*
Anton Špelec, ostrostřelec

***Anton Špelec, ostrostřelec*** () je čehoslovačka filmska komedija snimljena 1932. u režiji Martina Friča. Radnja se događa u doba Austrougarske, a naslovni protagonist, koga tumači Vlasta Burian, je proizvođač muzičkih instrumenata koji je istovremeno član lokalnog streljačkog kluba/gradske milicije.

## Vanjske veze
* 
* 
*
Funebrák

***Funebrák*** () je čehoslovačka crno-bijela filmska komedija snimljena 1932. u režiji Karela Lamača. Naslovni protagonist, koga tumači Vlasta Burian, je zaposlenik pogrebnog zavoda koji na poslovnom putu doživljava niz komičnih pustolovina.

## Literatura
* Jaroslav Brož, Myrtil Frída: *Historie československého filmu v obrazech [[1930]] – [[1945]]*, Orbis, Praha, 1966, str.&nbsp;22, 70, 245, foto 29

## Vanjske veze
* 
* 
* film na CSFD
Maršal (film)

**Maršal** je hrvatska satira iz 1999. godine koju je režirao Vinko Brešan prema scenariju kojeg je napisao zajedno sa ocem Ivom. Radnja se odvija oko policajca koji odlazi na mali dalmatinski otok kako bi istražio navode o ukazanju Tita nekim mještanima, što dovodi do raznih komičnih i satiričnih situacija, pošto se ukazanje jednog simbola komunizma i socijalizma koristi od mještana radi kapitalističke eksploatacije priljeva turista. Priča se također satirički bavi religioznim fenomenom ukazanja.

*Maršal* je bio najgledaniji hrvatski film u hrvatskim kinima te godine, te drugi najgledaniji desetljeća sa preko 100.000 gledatelja (prvi je bio Brešanov *[[Kako je počeo rat na mom otoku]]*). U jednoj anketi 2008., *Maršal* se našao na raznim listama najboljih hrvatskih filmova među kritičarima: Dragan Antulov ga je stavio na peto mjesto a Nikolaj Nikitin, savjetnik Berlinalea, programski direktor festivala u Paliću ga je stavio na drugo mjesto. Po filmu je 2011. izvedena i istoimena opera Silvija Foretića.

## Sadržaj
U malom otočnom mjestu pronio se glas da se na otoku pojavio duh pokojnog maršala Tita, što izaziva razne reakcije ljudi. Stari isluženi partizani žele vjerovati da je došlo vrijeme povratka socijalizma, pa mjesto neobične pojave diktatora postaje hodočasničko odredište umirovljenih boraca, koji u gomili dolaze s kopna na otok. Agilni gradonačelnik koristi ovu pomamu da pokrene otočni turizam, pa u patvorenoj kulisi, s uvježbanim govorima, crvenim zastavama i kolektivnim ritualima, želi reanimirati Honeckera, Staljina i Maoa kako bi time maksimalno povećao profit.

## Uloge

* Dražen Kühn &ndash; Stjepan
* Linda Begonja &ndash; Slavica
* Ilija Ivezić &ndash; Marinko Cicin
* Ivo Gregurević &ndash; Luka
* Boris Buzančić &ndash; Jakov
* Ljubo Kapor &ndash; Bura
* Inge Appelt &ndash; Mare
*Predrag Vušović - Toni
* Bojan Navojec &ndash; Miuko
* Boris Svrtan &ndash; Lijan Mulderić
* Ksenija Pajić &ndash; Danica Skulić
* Đorđe (Đokica) Milaković &ndash; Bare

## Reference

## Vanjske veze
* Maršal na Internet Movie Databaseu
* Maršal  Film.hr
Odds 777

***Odds 777*** je danski crno-bijeli filmski mjuzikl snimljen 1932. u režiji Georgea Schnéevoigta, poznat kao jedno od prvih zvučnih ostvarenja danske kinematografije. Protagonistica, koju tumači popularna danska pjevačica Liva Weel je Hany Hansen, skromna kuharica iz restorana koja osvoji veliku svotu novca na konjskim utrkama te ga odluči potrošiti odlazeći u skupe hotele i restorane, gdje je zamijene za bogatašicu. *Odds 777* je doživio veliki uspjeh, a u njemu je Weel izvela neke od svojih najpopularnijih pjesama.

## Uloge
* Liva Weel ... Hansy Hansen 
* Emanuel Gregers ... Godsejer Rosen 
* Inger Stender ... Inga Rosen 
* Angelo Bruun ... Hans Berg 
* Svend Bille ... Overretssagfører Sadolin 
* Schiøler Linck ... Nicolaisen 
* Axel Frische ... Martin 
* Helga Frier ... Johanne 
* Poul Reichhardt ... Tjener på Marienlyst 
* Emil Hass Christensen ... Tjener på Marienlyst 
* Gull-Maj Norin

## Vanjske veze
*
Prodaná nevěsta

***Prodana nevjesta*** () je komična opera u tri čina za koju je muziku komponirao Bedřich Smetana, a libreto napisao Karel Sabina, poznata kao prvo značajnije operno djelo na češkom jeziku.

Smetana ju je napisao motiviran nastojanjem da dokaže kako se Česi mogu ravnopravno natjecati s drugim narodima po svojim kulturnim dostignućima. Radnja je smještena u jedno češko selo, i prikazuje kako se dvoje mladih ljubavnika - Jenik i Marenka - nastoje vjenčati, odnosno spriječiti Marenkine roditelje da je udaju za bogataševog sina Vašeka. Opera, u koju je Smetana unio mnogo elemenata češke narodne muzike, je premijerno prikazana 1866. godine, ali bez velikog uspjeha, te ju je Smetana prerađivao sve do 1870. kada je dobila svoj konačni oblik. Uspjeh je postigla tek nakon Smetanine smrti, kada su je otkrile brojne ugledne operne kuće, a danas predstavlja jedno od klasičnih opernih djela 19. vijeka.

Nekoliko puta je bila adaptirana za film, pri čemu je najpoznatija njemačka verzija *[[Die verkaufte Braut]]* u režiji Maxa Ophülsa.

## Vanjske veze

* ''Die verkaufte Braut'' Public domain copy of Max Ophüls 1932 film at Internet Archive.
* Supraphon Details of a 2009 CD reissue of 1952 recording; includes link to a full libretto in English
Momoiro Clover Z

je japanska pop grupa koja je osnovana 2008. godine.

## Sastav

### Bivše članice

**Other**
* 
* 
* 
* 
* 
* 

## Diskografija
### Singlovi

***** u 2012. godine

### Albumi

***** u 2013. godine

## Videografija

## Nagrade

## Povezano
* Shiritsu Ebisu Chugaku
* Team Syachihoko

## Reference

## Vanjske veze

* Službeni sajt 
* Službeni sajt  
* Službeni kanal STARDUST DIGITAL na Jutjubu
* Momoiro Clover Z na Justrimu
Mardin (provincija)

**Provincija Mardin** (turski: *Mardin ili*) je jedna od 81 turskih provincija koja se nalazi na jugoistoku Turske.

Provincija nosi ime po glavnom gradu provincije - Mardin.
## Geografija
*Mardin* je površinom jedna od većih provincija sa svojih 8 891 km², ona se prostire po unutrašnjosti jugoistočne Anadolije, uz granicu Sirijom. To je dio zemlje poznat kao Kurdistan. 
## Administrativna podjela
*Provincija Mardin* u kojoj živi 744 606 stanovnika, administrativno je podjeljena na 10 okruga (ilçeler);

## Vanjske veze

* ''Službene stranice provincije''
Prodana nevesta (film, 1913)

***Prodaná nevěsta*** je češka nijema filmska komedija snimljena 1913. u režiji Maxa Urbana. Predstavlja prvu adaptaciju istoimene opere Bedřicha Smetane. Sastojao se od scena predstave snimljenih u teatrima Národní divadlo i Přírodní divadlo Šárka. Danas se smatra izgubljenim.

## Vanjske veze
* 
*
Kocaeli (provincija)

**Provincija Kocaeli** (turski: *Kocaeli ili*) čita se **Kočaeli** je jedna od 81 turskih provincija koja se nalazi na sjeverozapadu Turske.

Provincija nosi ime po glavnom gradu provincije je İzmitu koji se zove i Kocaeli (njegov širi metropolski dio.
## Geografija
*Kocaeli* je površinom jedna od manjih provincija sa svojih 3 626 km², ali i jedna od industrijski najrazvijenijih i najmnogoljudnijih, jer leži pored metropolskog Istanbula. Provincija se prostire od Zaljeva Izmit u Mramornom moru do Crnog mora na sjeveru. 
## Administrativna podjela
*Provincija Kocaeli* u kojoj živi 1 560 138 stanovnika, administrativno je podjeljena na 12 okruga (ilçeler);

## Vanjske veze

* ''Službene stranice provincije''
Kırşehir (provincija)

**Provincija Kırşehir** (turski: *Kırşehir ili*) čita se **Kiršehir** je jedna od 81 turskih provincija koja se nalazi u središtu Turske.

Provincija nosi ime po istoimenom glavnom gradu provincije - Kırşehiru.
## Geografija
*Kırşehir* je površinom jedna od srednjih provincija sa svojih 6 570 km², prostire se po brdovitoj unutrašnjosti centralne Anadolije (prosječna visina je oko 985 m). 
## Administrativna podjela
*Provincija Kırşehir* u kojoj živi 223 170 stanovnika, administrativno je podjeljena na 7 okruga (ilçeler);

## Vanjske veze

* ''Službene stranice provincije''
Die verkaufte Braut

**Die verkaufte Braut** () je njemački crno-bijeli operni film snimljen 1932. u režiji Maxa Ophülsa. Predstavlja adaptaciju istoimene komične opere Bedricha Smetane. Radnja je smještena u češko selo sredinom 19. vijeka i prikazuje kako zaljubljeni mladić i djevojka nastoje izigrati djevojčine roditelje koji je žele udati za bogatog zemljoposjednika. *Die verakufte Braut* se smatra jednim od prvih značajnijih opernih filmova, odnosno djelom koje je poznatim učinilo njemačkog sineasta Ophülsa.

## Literatura
* Eberhard Berger *Die verkaufte Braut*. In Günther Dahlke, Günther Karl (Hrsg.): *Deutsche Spielfilme von den Anfängen bis 1933. Ein Filmführer.* Henschel Verlag, 2. Auflage, Berlin 1993, S. 304 f. 

## Vanjske veze
* 
* [''Die verkaufte Braut'' bei [Filmportal.de]]
* Filmszenen
Das blaue Licht

***Das blaue Licht*** () je njemački crno-bijeli film snimljen 1932. u režiji Leni Rifenstahl, poznat kao njen režijski prvijenac. Po žanru je kombinacija fantastičnog i planinarskog filma. Protagonistica, koju tumači sama Rifenstahl je slobodumna italijanska djevojka po imenu Junta koja živi sama u planinama, nakon što su je suseljani proglasili vješticom koja vabi mladiće da poginu pokušavajući se popeti na planinu. Radnja prikazuje kako njemački planinar uspijeva otkriti kako se na planini zapravo nalazi pećina sa vrijednim kristalima.

Film je sniman u švicarskim i italijanskim Alpama, postavši tako jedan od prvih zvučnih planinarskih filmova snimljenih na lokacijama. U samoj Njemačkoj je izazvao podijeljene reakcije, dok je u inozemstvu izazvao dobre kritike. Za Rifenstahl je, međutim, bilo najvažnije da se izuzetno dopao nacističkim vođama Adolfu Hitleru i Josephu Goebbelsu, koji su joj nakon dolaska na vlast omogućili nastavak karijere i učinilo najpoznatijom ženom-sineastom svog vremena.

## Uloge
* Leni Riefenstahl ... Junta
* Mathias Wieman ... Vigo
* Beni Fuhrer ... Tonio
* Max Holzboer ... Gostioničar
* Martha Mair ... Lucia
* Franz Maldacea ... Guzzi

## Vanjske veze
* 
* Das blaue Licht. Stills of Walter Riml, photographer of the film 
* http://users.skynet.be/deneulin/DBL.html  article about Das blaue Licht
* 
* Essay zu Entstehung, Rezeption und Interpretation (PDF; 238&nbsp;kB)
Kralj Petar

**Kralj Petar** se može odnositi na nekoliko monarha koji su nosili ime Petar:
* Petar I Karađorđević, kralj Srbije i Jugoslavije
* Petar II Karađorđević, kralj Jugoslavije

Također se može odnositi i na:
* Petar I
* Petar II
* Petar III
* Petar IV
* Petar V
* Petar VI
* Petar VII od Aleksandrije
Banović Strahinja

**Banović Strahinja** (**Strahinja Banović**, ***Strahinjić Ban***) je jedna od najpoznatijih narodnih epskih pesama koja govori o Banović Strahinji, srpskom vlastelinu i vitezu, kome je Turčin Vlah Alija oteo ženu. U njoj je obrađena poznata epska tema o ugrabljenoj ženi.

Osnovni motiv pesme zasnovan je na kontrastu između tradicionalnog i ljudskog.


Šure moje, devet Jugovića! 
Šta se, braćo, danas obrukaste? 
Na koga ste nože potrgnuli? 
Kad ste, braćo, vi taki junaci,
Kamo noži, kamo vaše sablje,
Te ne biste sa mnom na Kosovu. 
Da činite s Turcima junaštvo, 
Desiti se mene u nevolji? 


Lik Banović Strahinje je umetnički uspešan (usamljeni junak, sam jezdi kroz Goleš planinu u pratnji vernog psa Karamana), a suprostavljen je nejunačkim postupcima Jugovića. Banović Strahinja se uvek tumači kao junak velikog čojstva.

Istorijski je nepoznata ličnost, a po nekim tumačenjima je narodna poezija u njegovom liku sačuvala sećanje na zetskog feudalca Đurđa Stratimirovića Balšića (1386-1404).

Podvig Banović Strahinje predmet je više dramskih dela srpske književnosti (npr. Borislav Mihajlović Mihiz)

## Film

Po motivima pesme **Banović Strahinja** 1981. godine Avala film iz Beograda i Jadran film iz Zagreba u saradnji sa nemačkim kompanijama snimile su istoimeni film.
Parlami d'amore Mariù

***Parlami d'amore Mariù*** je italijanska zabavna pjesma koju su 1932. napisali Andrea Bixio i Ennio Neri za film *[[Gli uomini, che mascalzoni...]]* gdje ju je prvi put otpjevao Vittorio De Sica. Pjesma je, kao i film, postala veliki hit, a već sljedeće godine je prepjevana na francuski pod naslovom *Le chaland qui passe* te 1934. iskorištena u znamenitom filmu *[[L'Atalante]]*. U godinama i decenijama koje su slijedile su je izvodili različiti izvođači, te je postala jedan od najvećih evergrinova u historiji italijanske zabavne muzike.
Gli uomini, che mascalzoni...

***Gli uomini, che mascalzoni...*** () je italijanska crno-bijela filmska komedija snimljena 1932. u režiji Marija Camerinija. Radnja je smještena u Milanu, a protagonist, koga tumači Vittorio De Sica je mladi taksist koji nastoji osvojiti lijepu prodavačaicu Mariuccu (čiji lik tumači Lya Franca). *Uomini* je predstavljao jedan od prvih italijanskih zvučnih ostvarenja snimanih na lokacijama umjesto u studiju, i danas se često navodi kao jedno od najautentičnijih svjedočanstava o Milanu na početku 1930-ih. Postigao je izuzetan uspjeh i od De Sice učinio veliku glumačku zvijezdu. Također je predstavljao jedan od najvažnijih uzore za međuratne italijanske filmove poznate kao "bijeli telefoni" i protiv koje je kasnije De Sica kao režiser pokrenuo reakciju u obliku neorealističkog pokreta. Današnjim generacijama je, međutim, daleko poznatiji po pjesmi *[[Parlami d'amore Mariù]]* koja je postala jedan od najvećih evergrina italijanske muzike.

Godine 1953. je snimljen remake pod naslovom *[[Gli uomini, che mascalzoni!]]*

## Izvori


## Vanjske veze
*
Zrinko Ogresta

**Zrinko Ogresta** (Virovitica, 5. listopada 1958), hrvatski filmski redatelj, profesor filmske režije na zagrebačkoj Akademiji dramske umjetnosti te član Europske filmske akademije sa sjedištem u Berlinu.

Ogresta je autor cjelovečernjih igranih filmova prikazivanih i nagrađivanih na uglednim svjetskim festivalima (Venecija, Karlovy Vary, London, Montpellier, Haifa, Denver, Milano). 

## Nepotpuna filmografija
### Dugometražni igrani filmovi
* Krhotine (1991)
* Isprani (1995)
* Crvena prašina (1999)
* Tu (2003)
* Iza stakla (2008)

### Kratkometražni igrani filmovi
* Vraćam se odmah (1984), Zagreb film
* Zabranjena igračka (1985), Zagreb film
* Konzerva (1986), Zagreb film

### Dokumentarni filmovi
* Prizori s virovitičkog bojišta I, II, III (1991), HTV
* Doli - krhotine moga djetinjstva (1992), HTV

### TV-filmovi i TV drame
* Duet za jednu noć (1983), tv-film, TV Zagreb
* *[[Dvije karte za grad]]* (1983), tv-drama, TV Zagreb
* *[[Posjet (TV film)]]* (1985), tv-drama, TV Zagreb
* *[[Olujna noć]]* (1987), tv-film, TV Zagreb
* Tečaj plivanja (1988), tv-film, TV Zagreb
* Leo i Brigita (1989), tv-film, TV Zagreb
* Milijun dolara (1990), tv-film, HTV

### Namjenski filmovi i spotovi
* Ne dirajte mi ravnicu (1991), glazbeni spot, HTV
* Hrvatska – Mediteran kakav je nekad bio (2006), namjenski, HTZ & 4 FILM

### Animirani film
* Lift (2006), 4 FILM & ZAGREB FILM

### Studentski radovi na Akademiji dramske umjetnosti
* Nikola (1978), dokumentaristička vježba 1. god.
* Intermezzo (1979), dokumentaristički film, 2. god.
* Želite li čaj? (1980), kratki igrani film, 3. god.
* Izlaz za nuždu (1981), srednjemetr. igrani film, 4. god.
* Neprijatelji (1981), tv drama, 4. god.

## Vanjske veze
*
Şanlıurfa (provincija)

**Provincija Şanlıurfa** (turski: *Şanlıurfa ili*) čita se **Šanlurfa** je jedna od 81 turskih provincija koja se nalazi na jugoistoku Turske.

Provincija nosi ime po istoimenom glavnom gradu provincije - Şanlıurfi.
## Geografija
*Şanlıurfa* je površinom jedna od najvećih provincija sa svojih 18 584 km², prostire se po unutrašnjosti Anadolije, dobrim dijelom duž granice sa Sirijom. 
## Administrativna podjela
*Provincija Şanlıurfa* u kojoj živi 1 663 371 stanovnika, administrativno je podjeljena na 11 okruga (ilçeler);

## Vanjske veze

* ''Službene stranice provincije''
Osmaniye (provincija)

**Provincija Osmaniye** (turski: *Osmaniye ili*) čita se **Osmanije** je jedna od 81 turskih provincija koja se nalazi na jugu Turske.

Provincija nosi ime po istoimenom glavnom gradu provincije - Osmaniye.
## Geografija
*Osmaniye* je površinom jedna od manjih provincija sa svojih 3 189 km², prostire se po unutrašnjosti Anadolije od ravnice uz grad Osmaniye, sve do planina visokih i preko 2 000 m na sjeveru i jugoistoku.
## Administrativna podjela
*Provincija Osmaniye* u kojoj živi 452 880 stanovnika, administrativno je podjeljena na 7 okruga (ilçeler);

## Vanjske veze

* ''Službene stranice provincije''
Sivas (provincija)

**Provincija Sivas** (turski: *Sivas ili*) je jedna od 81 turskih provincija koja se nalazi u sredini Turske.

Provincija nosi ime po istoimenom glavnom gradu provincije - Sivas.
## Geografija
*Provincija Sivas* je površinom druga po veličini, sa svojih 28 488 km². Prostire se po unutrašnjosti Anadolije, a poznata je bo brojnim termalnim izvorima.
## Administrativna podjela
*Provincija Sivas* u kojoj živi 642 224 stanovnika, administrativno je podjeljena na 17 okruga (ilçeler);

## Vanjske veze

* ''Službene stranice provincije''
Sakarya (provincija)

**Provincija Sakarya** (turski: *Sakarya ili*) čita se **Sakarija** je jedna od 81 turskih provincija koja se nalazi na sjeverozapadu Turske.

Provincija nosi ime po istoimenoj rijeci Sakarya koja na svom ušću u Crno more formira veliki estuarij, glavni grad provincije je Adapazarı.
## Geografija
*Sakarya* je površinom srednje velika provincija, sa svojih 4 895 km², koja se prostire od obala Crnog mora do unutrašnjosti i jezera Sapanca.
## Administrativna podjela
*Provincija Sakarya* u kojoj živi 872 872 stanovnika, administrativno je podjeljena na 13 okruga (ilçeler);

## Vanjske veze

* ''Službene stranice provincije''
Ordu (provincija)

**Provincija Ordu** (turski: *Ordu ili*) je jedna od 81 turskih provincija koja se nalazi na sjeveru Turske.

Provincija nosi ime po istoimenom glavnom gradu provincije - Ordu.
## Geografija
*Ordu* je površinom srednje velika provincija, sa svojih 6 001 km², koja se prostire duž obala Crnog mora u kraju poznatom po lješnjacima.
## Administrativna podjela
*Provincija Ordu* u kojoj živi 719 183 stanovnika, administrativno je podjeljena na 13 okruga (ilçeler);

## Vanjske veze

* ''Službene stranice provincije''
Turske regije

**Turske regije** (turski: *Türkiye'nin coğrafi bölgeleri*) su sedam geografskih regija na koliko je Turska podjeljena, one nisu političko-administrativne jedinice.

Ta podjela je ustanovljena na Prvom nacionalnom kongresu turskih geografa 1941. Na kojoj su se turski geografi dogovorili da podjele zemlju na 7 regija (turski: *Bölge*) i 21 podregiju (turski: *Bölüm*). Ta podjela napravljena je na osnovu geografskih, demografskih i ekonomskih razlika koje postoje među njima.

## Regije i podregije
* **[[Egej (turska regija)|Regija Egej]]**
** podregija; **Unutrašnja zapadna Anadolija**
* **[[Crno More (regija)|Regija Crno More]]**
** podregije; **Zapadno Crno More**, **Centralno Crno More**, **Istočno Crno More**
* **[[Centralna Anadolija (regija)|Centralna Anadolija]]**
** podregije; **Konya**, **Gornja Sakarya**, **Srednji Kızılırmak**, **Gornji Kızılırmak**
* **[[Istočna Anadolija (regija)|Regija Istočna Anadolija]]**
** podregije; **Gornji Eufrat**, **Erzurum-Kars**, **Gornji Murat-Van**, **Hakkari**
* **[[Marmara (regija)|Regija Marmara]]**
** podregije; **Yıldız**, **Ergene**, **Çatalca-Kocaeli**, **Južna Marmara**
* **[[Mediteran (turska regija)|Regija Mediteran]]** 
** podregije; **Adana**, **Antalya**
* **[[Jugoistočna Anadolija|Regija Jugoistočna Anadolija]]**
** podregije; **Srednji Eufrat**, **Tigris**

## Reference

## Vanjske veze
* ''Perception of Geographical Regions as Political Regions and Resulting Consequences''
ITU

Termin **ITU** ima više značenja.

* Međunarodna telekomunikacijska unija
* Istanbulski tehnički univerzitet
Unheimliche Geschichten

***Unheimliche Geschichten*** () je njemačka crno-bijela horor filmska komedija snimljena 1932. godine u režiji Richarda Oswalda, poznata kao prvo zvučno ostvarenje u karijeri glumca Paula Wegenera. Radnja se temelji na motivima priča Edgara Allana Poea i Roberta Louisa Stevensona, a protagonist, koga tumači Harald Paulsen je novinar koji nastoji raskrinkati ludog znanstvenika (čiji lik tumači Wegener), koji je ubio i zakopao svoju suprugu. *Uneimliche Geschicten* se ističe parodiranjem tada dominantnih klišeja horor-žanra.

Godine 1919. je Oswald bio snimljen istoimeni nijemi film koji je koristio slične motive, ali je on predstavljao omnibus umjesto jedinstvene narativne cjeline.

## Vanjske veze
* 
* ''Unheimliche Geschichten'' in filmportal.de
Egejska regija

**Regija Egej** (turski: *Ege Bölgesi*) je jedna od sedam 
geografskih regija Turske.
## Geografija
Ona se prostire na zapadu zemlje, ograničena Egejskim morem (Ege Denizi) na zapadu, Regijom Marmara na sjeveru, Regijom Mediteran na jugu i jugozapadu i Centralnom Anadolijom na istoku.

*Regija Egej* ima površinu od 89 997.23 km² i ukupno 9 779 502 stanovnika.
## Klima
Klima u *Regiji Egej* uz obalu je tipična mediteranska, sa vrućim ljetima i blagim kišnim zimama, a po unutrašnjosti je polupustinjska - kontinentalna, sa vrućim suhim ljetima i hladnim sniježnim zimama.
## Provincije Regije Egej
*Egej* je administrativno podjeljen na 8 provincija.
* Provincija Afyonkarahisar
* Provincija Aydın
* Provincija Denizli
* Provincija Izmir
* Provincija Kütahya
* Provincija Manisa
* Provincija Muğla
* Provincija Uşak
## Reference

## Vanjske veze
* ''Administrative units''
Unheimliche Geschichten (film, 1919)

***Unheimliche Geschichten*** () je njemački nijemi horor film snimljen 1919. u režiji Richarda Oswalda. Po strukturi je omnibus koji se sastoji od pet priča koje povezuju naratori u obliku likova Djevojke, Vraga i Smrti. Priče su smještene u različite vremenske periode i temelje se na motivima proze Poea, Roberta Louisa Stevensona i još nekoliko autora, uključujući samog Oswalda. Najveći dijelovi filma se sada smatraju izgubljenima.

Godine 1932. je Oswald snimio istoimeni zvučni film koji također koristi iste motive, ali u obliku jedinstvene priče koja parodira tadašnje klišeje horor-žanra.

## Vanjske veze
* 
* ''Unheimliche Geschichten'' in filmportal.de
Razzia in St. Pauli

***Razzia in Sankt Pauli*** () je njemački crno-bijeli film snimljen 1932. u režiji Wernera Hochbauma. Napravljen je na samom kraju weimarskog perioda, dijelom i u svrhu propagiranja Socijaldemokratske partije, ali i u svrhu prikazivanja efekata Velike ekonomske krize na njemačko društvo. Radnja je smještena u lučki grad Hamburg, odnosno u znamenitu četvrt crvenih svjetala St. Pauli. Protagonistica je prostitutka Else koja živi sa siromašnim muzičarem Leom, a koga ostavlja radi odbjeglog kriminalca Karla. *Razzia* se isticala snimanjem na autentičnim hamburškim lokacijama, kao i korištenjem stvarnih prostitutki i policajaca kao statista. Zbog toga se često navodi kao jedan od prvih primjera *[[cinema verite]]a* u njemačkoj kinematografiji. Godine 1933. je službeno zabranjena nakon dolaska nacista na vlast.

## Izvori


## Vanjske veze
*
RTOP-401 Rade Končar

**RTOP-401 ''Rade Končar**'' bila je raketna topovnjača klase Končar. Izgrađena je 1977. za potrebe Jugoslavenske ratne mornarice.

Raspadom SFRJ odvezen je u Crnu Goru gdje je služio u mornaricama SR Jugoslavije, Srbije i Crne Gore te naposljetku Crne Gore. Iz operativne uporabe povučen je 2006. i ponuđen na prodaju.

## Izvori
RTOP-403 Ramiz Sadiku

**RTOP-403 ''Ramiz Sadiku**'' bila je raketna topovnjača klase Končar. Izgrađena je 1978. za potrebe Jugoslavenske ratne mornarice. Ime je dobila po kosovskom partizanu i narodnom heroju Ramizu Sadikuu.

Raspadom SFRJ topovnjača je odvezena u Crnu Goru gdje je služila u mornarici SR Jugoslavije. Godine 2007. prodana je kao sekundarna sirovina.

## Izvori
RTOP-404 Hasan Zahirović

**RTOP-404 ''Hasan Zahirović**'' je raketna topovnjača klase Končar izgrađena 1978. za potrebe Jugoslavenske ratne mornarice. 

Raspadom SFRJ topovnjača je odvezena u Crnu Goru gdje je služila u mornaricama SR Jugoslavije, Srbije i Crne Gore te naposljetku samostalne Crne Gore. Iz operativne uporabe povučena je 2006. i ponuđena na prodaju.

## Izvori
Unheimliche Geschichten (razvrstavanje)

**Unheimliche Geschichten** (na njemačkom "Neočekivane priče") se može odnositi na:

* ''Unheimliche Geschichten'' (film, 1919), njemački nijemi horor film, ul. Conrad Veidt
* ''Unheimliche Geschichten'' (film, 1932), njemački zvučni horor film, ul. Paul Wegener
* *Unheimliche Geschichten*, zapadnonjemačka TV-serija iz 1981. godine
RTOP-405 Jordan Nikolov

**RTOP-405 ''Jordan Nikolov**'' je raketna topovnjača klase Končar izgrađena 1979. za potrebe Jugoslavenske ratne mornarice. 

Raspadom SFRJ topovnjača je odvezena u Crnu Goru u sastavu čije mornarica se i danas nalazi.

## Izvori
M/T Šoltanka

**M/T ''Šoltanka*** je [[trajekt]] u sastavu flote [[Hrvatska|hrvatskog]] brodara [[Jadrolinija|Jadrolinije]]. Izgrađen je [[1971]]. u [[Brodogradilište Kraljevica|Titovom brodogradilištu]] (danas Kraljevica). Dio je serije škovacera, u kojoj su još i trajekti *Pelješčanka*, *Lošinjanka* i *Krčanka*. Svi ti trajekti, pa i *Šoltanka*, izgrađeni su za mala pristaništa gdje veliki trajekti teško pristaju. M/T *Šoltanka'' je kapaciteta 200 osoba i 30 automobila.

## Povezano
* Jadrolinija
M/T Pelješčanka

**M/T ''Pelješčanka*** je [[trajekt]] u sastavu flote [[Hrvatska|hrvatskog]] brodara [[Jadrolinija|Jadrolinije]]. Izgrađena je [[1971]]. u [[Brodogradilište Kraljevica|Titovom brodogradilištu]] (danas Kraljevica) kao dio serije škovacera ([[M/T Šoltanka|M/T *Šoltanka*]], [[M/T Lošinjanka|M/T *Lošinjanka*]] i [[M/T Krčanka|M/T *Krčanka*]]). Svi ti trajekti su građeni za mala pristaništa. M/T *Pelješčanka'' kapaciteta je oko 200 putnika i 30 automobila.

## Povezano
* Jadrolinija
M/T Lošinjanka

**M/T ''Lošinjanka*** je [[trajekt]] za lokalne linije u sastavu flote [[Hrvatska|hrvatskog]] brodara [[Jadrolinija|Jadrolinije]]. Izgrađen je [[1969]]. u [[Brodogradilište Kraljevica|Kraljevici]] i dio je serije škovacera (*Šoltanka*, *Pelješčanka* i *Krčanka*). Ti trajekti su izgrađeni za mala pristaništa. *Lošinjanka'' je kapaciteta 200 putnika i 30 automobila.

## Povezano
* Jadrolinija
M/T Porozina

**M/T ''Porozina*** je [[trajekt]] za lokalne linije u sastavu flote [[Hrvatska|hrvatskog]] brodara [[Jadrolinija|Jadrolinije]]. Izgrađen je [[1971]]. u [[Norveška|Norveškoj]], za potrebe norveškog naručitelja. U floti tog naručitelja *Porozina* je bila do [[1991]]. kada trajekt kupuje druga norveška tvrtka. Kod oba vlasnika trajekt je zadržao tadašnje ime *Esefjord*. Godine [[1993]]. trajekt kupuje Jadrolinija i priključuje ga svojoj floti. M/T *Porozina'' je kapaciteta 300 putnika i 45 automobila.

## Povezano
* Jadrolinija
Príncipe de Asturias (R-11)

**Príncipe de Asturias (R11)** je španjolski nosač zrakoplova i kapitalni brod Španjolske ratne mornarice. Na bazi španjolskog nosača izgrađen je i tajlandski nosač zrakoplova HTMS Chakri Naruebet koji je isporučen Tajlandu 1997. godine.

Principe de Asturias može ponijeti AV-8B Harrier II Bravo i AV-8B Harrier II Plus borbene avione. Harrieri su naoružani sa AIM-9 Sidewinder i AIM-120 AMRAAM raketama zrak-zrak, AGM-88 HARM radio ometačkim raketama, AGM-65 Maverick zrak-zemlja raketama i GAU-12U topom. Nosač može prenijeti i helikoptere, obično Sikorsky Sea King SH-3H, Agusta AB-212 i Sikorsky SH-3 AEW *(*'A**irborne **E**arly **W*'arning)* helikoptere. Nosač može nositi maksimalno 29 aviona i helikoptera, 12 na letnoj palubi i 17 u hangaru. Hangar je površine 2.398 m2. Iz hangara se avioni na letnu palubu površine 5.100 m2 dižu uz pomoć dva dizala. Nosač može primiti i V/STOL avione zbog karakteristike "ski-jump" koja je postavljena pod kutom od 12o što smanjuje potrebnu dužinu uzletne staze jer se zrakoplov praktički "lansira".

Izgradnja broda započela je u maju 1977, a kobilica je postavljena 8. oktobra 1979. Brod je isplovio 22. maja 1982, čemu je prethodila ceremonija koju je vodio kralj Huan Karlos I od Španije. 

Brod se nalazi u sastavu *Alfa grupe*, koju još čini šest fregata klase *Santa Monika*, kao i drugi brodovi po potrebi. Princ od Asturije je zajedno sa Alfa grupom učestvovao u operacijama u Jadranskom moru tokom sukoba na teritoriji bivše SFRJ.

2008. nosaču Principe de Asturias je u španjolskoj floti pridružen novi nosač Juan Carlos I (L-61).

## Izvori
M/T Krčanka

**M/T ''Krčanka*** je [[trajekt]] za lokalne linije u sastavu flote [[Hrvatska|hrvatskog]] brodara [[Jadrolinija|Jadrolinije]]. Izgrađen je [[1970]]. u [[Brodogradilište Kraljevica|Kraljevici]] i dio je serije škovacera ([[M/T Lošinjanka|M/T *Lošinjanka*]], [[M/T Pelješčanka|M/T *Pelješčanka*]] i [[M/T Šoltanka|M/T *Šoltanka*]]). *Krčanka'' je kapaciteta oko 200 osoba i 30 automobila.

## Povezano
* Jadrolinija
M/T Istra

**M/T ''Istra*** je [[trajekt]] u sastavu flote [[Jadrolinija|Jadrolinije]]. Izgrađen je [[1966]]. u jednom [[Danska|danskom]] brodogradilištu, za potrebe danskog naručitelja. Tokom povijesti trajekt je mijenjao puno vlasnika i imena. Plovio je pod imenima: *Mette Mols*, *Mette Mo*, *Dana Gloria* i *Balkanija*.

Jadrolinija ga je kupila [[1981]]. godine i od tada pa do [[1992.]] *Istra* je plovila pod imenom *Balkanija*. Do početka rata u Hrvatskoj najčešće je plovila na međunarodnoj liniji Zadar-Ancona. Kasnije je održavala lokalne linije na splitskom području. Trajekt se često pokazao vrlo odličnim na svim linijama.
*M/T Istra'' kapaciteta je 135 automobila i oko 800 osoba.

Nakon što ga je kupila turska tvrtka, brod je odtegljen u rezalište u turskoj Aliagi.

## Izvori

## Povezano
* Jadrolinija
M/T Brestova

**M/T ''Brestova*** je [[trajekt]] za lokalne linije u sastavu flote [[Hrvatska|hrvatskog]] brodara Jadrolinije. Izgrađen je [[1985.]] u [[Japan]]u, za potrebe japanskog naručitelja. Tamo je plovio do [[1999.]] pod imenom *Bisan*. Tada ga kupuje [[Jadrolinija]] i preimenuje u *Brestova*. Trajekt obično održava linije [[Rijeka|riječkog]] okružja. M/T *Brestova'' je kapaciteta oko 70 automobila i 338 putnika.

## Povezano
* Jadrolinija
M/T Cres

**M/T ''Cres*** je [[trajekt]] za lokalne linije u sastavu flote hrvatskog broadara [[Jadrolinija|Jadrolinije]]. Izgrađen je [[2005.]] u [[split]]skom BSO-u. Blizanac je trajekata [[M/T Supetar]] i [[M/T Sveti Krševan]]. Sva tri trajekta su građeni u [[Hrvatska|Hrvatskoj]]. *Cres* najčešće održava linije [[Rijeka|riječkog]] okružja, primjerice liniju [[Valbiska]]-[[Merag]] ili [[Prizna]]-[[Žigljen]]. M/T *Cres'' kapaciteta je 100 automobila i 600 putnika.

## Povezano
* Jadrolinija
M/T Sveti Krševan

**M/T ''Sveti Krševan*** je [[trajekt]] za lokalne linije u sastavu flote [[Hrvatska|hrvatskog]] brodara [[Jadrolinija|Jadrolinije]]. Izgrađen je [[2004]]. u brodogradilištu Kraljevica, za potrebe linija [[zadar]]skog okružja, gdje je i plovio do [[2007.]] kada dolazi [[M/T Juraj Dalmatinac|M/T *Juraj Dalmatinac*]]. Danas *Sveti Krševan* plovi na liniji [[Orebić]]-[[Dominče]]. M/T *Sveti Krševan* je kapaciteta 100 automobila i 600 putnika.

== Povezano ==
* [[Jadrolinija]]
* [[M/T Supetar|M/T *Supetar*]]
* [[M/T Cres|M/T *Cres'']]
R-11 Split

**R-11 Split** bio je razarač u sastavu jugoslavenske ratne mornarice čija je izgradnja trajala od 1939. do 1958. Razlog tomu bio je Drugi svjetski rat koji ga je nedovršenog zatekao na navozima.

Po završetku, uvršten je u sastav JRM kao *R-11 Split*. Iz operativne uporabe povučen je 1985. i razrezan.

## Povezano
* VPBR-31 Split - istoimeni brod "nasljednik".

## Izvori
* Bora Njegova, Front - *"Brodovi umiru ploveći"*.