Radan

**Radan** planina se nalazi na jugu Srbije i obuhvata područje omeđeno rekom Toplicom na severu, Jablanicom na jugu, Kosanicom na zapadu i Leskovačkom kotlinom na istoku. Smešten je na mestu gde se Dinaridi sučeljavaju sa Rodopima, što je značajno uticalo na raznovrsnost reljefa, složenost geološkog sastava i tektonskih odnosa. Najviši vrh Radana je Šopot (1.408 m). 

Geološku podlogu čine magmatske i metamorfne stene. Šire područje Radana bilo je u dalekoj prošlosti poprište intenzivne vulkanske aktivnosti (Lecki andezitski kompleks), o čemu svedoče raznovrsne magmatske stene, očuvani ostaci vulkanskih kupa i kratera, ležišta metala i brojni termomineralni izvori, među kojima su najpoznatiji izvori azotnih voda u Prolom banji. Od hidroloških specifičnosti izdvaja se vrlo retka hidrografska pojava, bifurkacija na reci Delivode na istočnim padinama Radana i vodopad na Borinskoj reci visine 8 m.

Biološke vrednosti područja izražene su kroz floristički i faunistički sastav ekosisetma. Velika vrednost područja ogleda se u prisustvu raznovrsnih šumskih zajednica, među kojima su najznačajnije šume hrastova sladuna i cera (*Quercetum farnetto-cerris*), termofilne kitnjakove (*Quercetum montanum moesiacum*) i kitnjakovo - grabove zajednice *(Querco-Carpinetum serbicum)*, polidominantne šumske zajednice sa mečjom leskom i kavkavskom lipom i brdske i planinske bukove šume. Među biljnim vrstama (751), izdvajaju se endemiti: *Pulsatilla montana ssp. bulgarica, Pastinaca hirsuta, Armeria rumelica i Sedum stefco*.
 
Područje Radana naseljavaju brojne endemične vrste sisara, među kojima je od posebnog značaja endemična vrsta makedonska voluharica *Pitymys felteni*. Odlikuje se i raznovrsnom faunom ptica sa vrstama kao što su - crna roda *Ciconia nigra*, orao kliktaš *Ciconia nigra*, suri orao *A. chrysaetos*, patuljasti orao *Hieraaetus pennatus*, sivi soko *Falco peregrinus*, prdavac *Crex crex*, buljina *Bubo bubo* i leganj Caprimulgus europaeus. Najznačajnije vrste ihtiofaune na ovom području su: potočna pastrmka *Salmo trutta*, dvoprugasta uklija *Alburnoides bipunctatus*, potočna mrena *Barbus balcanicus*, krkuša *Gobio gobio*, klen *Leuciscus cephalus*, vijun *Cobitis taenia* i grgeč Perca fluviatilis.

Raznovrsnost predeonih odlika Radana, upotpunjen je i kulturno-istorijskim vrednostima, među kojima su:
* nalazišta ranohrišćanskog sveta - Caričin grad (Justiniana prima) - Šturac, koji se nalazi u istočnom delu Parka.
* crkvište Golubovac - (Bojnik, Ivanje)
* ostaci crkve Ognjene Marije (Bojnik, Borince) 
* Marino kale (Bojnik, Magaš) 
* crkva svetog Lazara (Kuršumlija, Prolom).
## Park prirode
Na osnovu član 34 Zakona o zaštiti prirode („Sl. glasnik RS", br. 36/2009, 88/2010, 91/2010) planina Radan zaštićeno područje - Park prirode.

* Naziv: Park prirode „Radan“.
* Godina proglašenja: 2017. Uredba o proglašenju Parka prirode „Radan“ („Službeni glasnik RS“, br. 91/2017).
* Kategorija zaštićenog područja: Ι kategorija zaštite - zaštićeno područje međunarodnog, nacionalnog, odnosno izuzetnog značaja. (član 41 Zakona o zaštiti prirode („Sl. glasnik RS", br. 36/2009, 88/2010, 91/2010).
* Površina: 41.312,66 ha.
* Režimi zaštite: I, II i III stepena
* Opština: Kuršumlija (najvećim dijelom), Lebane, Bojnik, Medveđa, Prokuplje
* Upravljač: JP „Srbijašume“.
 
## Reference