open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Dva glupa psa

*Dva glupa psa* je američki crtani film koji je napravio Donovan Kuk u produkciji Hane i Barbere i koji je originalno puštan od 18. septembra, 1993 do 21. januara, 1995 na TBS Superstanici. Pošto je ukinut, repriziran je na Kartun netvorku do 14. Juna, 2003 i idalje se pušta na Bumerangu.

Glavni likovi u crtanom filmu su dva psa, obojica nemaju ime (Ipak u jednoj epizodi se veliki pas zvao Džonatan, a u drugoj Džoni). Velikom psu glas je pozajmio Bred Geret, a malom psu glas je pozajmio Mark Shif.

## Radnja
*2 Glupa psa* je crtani film o glupom psu i još jednom glupom psu, sa čudnim stilom animacije (u to vreme); veoma ravno, jednostavan stil sličan ranim Hana i Barbera crtaćima iz 1950 i 1960, sa humorom iz ranih 1990-tih.

## Produkcija
*2 Glupa psa* je bio početak uspešnog oživljavanja Hane i Barbere, zato što studio nije napravio ni jedan hit od *[[Štrumfovi|Štrumfova]]* iz 1981. Predsednik Tarner Entertejmenta je zaposlio MTV i Nikolodeon-ovog direktora za brendirannje Freda Seiberta kao novog vođu u produkciji. Seibertov plan da oživi studio jeste bio da ga da talentovanoj zajednici,. Njegov prvi pokušaj je upravo bio crtani film iz 1992 *2 Glupa psa*, koji je napravio Donovan Kuk. Šou je računat kao pokušaj Hane i Barbere da zarade novac od popularnosti Rena i Stimpija, koji je bio na vrhu svoje popularnosti kada su se *2 Glupa Psa* pojavila. Tvorac *Rena i Stimpija* Džon Krikfalusi je kritikovao određene epizode crtanog filma.

Nekoliko umetnika i režisera koji su radili na crtanom filmu su pozvani da rade u Seibertovom inovativnom novom programu *[[Kakav-Crtać]]* ; *2 Glupa Psa* su bili inspiracija Gendiju Tartakovskom (*[[Deksterova Laboratorija]] i [[Samuraj Džek]]*), Kreg Mekreken (*[[Super Devojčice]] i [[Fosterova kuća za zamišljene prijatelje]]*), Majls Tomson, Paul Rudiš, i Zak Monkrif. Većina njihovih kratkih crtaća je urađena u istom stilu kao i *2 Glupa psa*.

## Likovi
Glavnim likovima nikada nije dato ime jednostavno su nazvani "Veliki Pas" i "Mali Pas". Izgleda da je veći pas malo jači, pametniji i hrabriji od malog psa. (Veliki pas je više izgledao kao da ga ne zanima njegovo okruženje, a ne kao da je glup). U nekoliko epizoda veliki pas je prešao malog psa ili je otkrio način kako se radi nešto.
Veliki pas je sive boje i ima dugačke dlake koje mu prekrivaju oči. Dok je mali pas žute boje i nema dugačke dlake. 
* Veliki,glasni, debeli čovek koji sebe naziva **Gospodin H** (Ali je na kraju napisano da se zove Holivud), On voli da ukazuje na tuđe greške na pseudo-alternativni način: *"Zar nije to slatko... ALI JE *'POGREEEEŠNO**!!
* Kratkovida **Red** (kojoj je glas pozajmila [[Kandi Milo]]), je parodija na crvenkapu, pojavljuje se u tri prve epizode. Takođe ima lošu naviku da glasno naglašava različite reči u svom govoru.
* Dečko po imenu **Keni Fovler''' (kome je glas pozajmio Tom Keni) je jako ocetljiv, naime pada u nesvest veoma često. Zaljubljen je u devojčicu pod imenom Bafi (koja ga skoro i ne primećuje). Pojavljuje se u tri epizode.
Duga (razvrstavanje)

**Duga** može biti:
* Duga, vizuelni efekat koji oko registruje kada posmatra prelamanje sunčeve svjetlosti kroz sitne vodene kapi, najčešće nakon kiše
* Duga, naseljeno mesto u opštini Nikšić
* Duga, naseljeno mesto u opštini Podgorica
* *[[Duga (časopis)|Duga]]*, nekadašnji beogradski nedeljni časopis
Vere Bird

**Sir Vere Cornwall Bird Sr.** (St. John's, 9. decembar 1910. &ndash; St. John's, 28. jun 1999.) bio je antigvansko-barbudski političar i državnik, najpoznatiji po svojoj borbi za nezavisnost te karipske zemlje, odnosno što je dugo vremena bio njen premijer - i prije i poslije sticanja nezavisnosti. Njegov sin Lester Bryant Bird je također postao premijer.

Bird je nakon završetka osnovne škole služio kao dobrovoljac u Vojski spasa, ali je nakon toga odlučio da se umjesto dobrotvornim aktivnostima bavi politikom, smatrajući kako će siromašnima prije pomoći ako riješi problem dubokih socijalnih razlika u tadašnjoj britanskoj koloniji kojom su dominirali bogati bijeli zemljoposjednici. Bird se godine 1939. našao među osnivačima sindikata Antigua Trades and Labour Union (ATLU), a 1943. godine je postao njegovim predsjednikom. ATLU je ubrzo postao važan politički faktor Antigve i Barbude, a 1946. je Bird izabran u lokalni parlament, gdje se borio za ukidanje dotadašnjih imovinskih cenzusa koji su priječili biračko pravo siromašnoj crnačkoj većini. Kada je godine 1951. uvedeno opće pravo glasa, kandidati ATLU su osvojili sva raspoloživa mjesta u parlamentu. Bird je kasnije kao političko krilo sindikata osnovao Antigvansku laburističku partiju.

Kada je Britanija Antigvi i Barbudi, kao i drugim karipskim kolonijama, počela davati samoupravu, Bird je 1960. postao glavni ministar kolonije. Na tom se mjestu istakao velikim zalaganjem za političku uniju karipskih država, odnosno Zapadnoindijsku Federaciju. Kada je taj projekt propao, Bird se nastavljao boriti za ekonomsku integraciju, te je godine 1965. zajedno s Barbadosom i Gvajanom stvorio Karipsko udruženje za slobodnu trgovinu (CARIFTA), koje će kasnije prerasti u CARICOM. Godine 1967. Bird je uspio s britanskim vlastima postići dogovor prema kome je autonomija otočne države proširena kroz slobodnu asocijaciju.

Već sljedeće godine je, pak, nagli rast lijevog radikalizma kod omladine doveo do raskola u ATLU i ALP, iz koga se izdvajaju disidentski sindikat AWU i nova stranka Napredni laburistički pokret (PLM). Na izborima 1971. je ALP poražena, a Bird prisiljen odstupiti s dužnosti. Međutim, već 1976. godine je ALP dobila izbore, a Bird kao premijer rukovodio pripremama za konačno sticanje nezavisnosti. Godine 1981. je postao premijer nezavisne države, i na tom mjestu ostao do 9. marta 1994. Tada je podnio ostavku iz zdravstvenih razloga, kao i sukoba unutar vlastitog kabineta.

Iako je 1994. proglašen nacionalnim herojem, a 1985. godine po njemu nazvan i međunarodni aerodrom kraj prijestolnice, Bird je bio predmetom kritika zbog korupcije i nepotizma. U tome se posebno isticala književnica Jamica Kincaid, usporedivši njegove metode vladavine s metodama Duvaliera na Haitiju.

## Vanjske veze
* The Political Accomplishments of Bird 
* Antiguan Political Parties
Duga (Nikšić)

**Duga** je naselje u opštini Nikšić u Crnoj Gori. Prema popisu iz 2003. bilo je 98 stanovnika (prema popisu iz 1991. bilo je 186 stanovnika).

## Demografija
U naselju Duga živi 86 punoletnih stanovnika, a prosečna starost stanovništva iznosi 48,1 godina (42,7 kod muškaraca i 55,2 kod žena). U naselju ima 36 domaćinstava, a prosečan broj članova po domaćinstvu je 2,72.

Ovo naselje je uglavnom naseljeno Crnogorcima (prema popisu iz 2003. godine), a u poslednja tri popisa, primećen je pad u broju stanovnika.

## Reference

## Vanjske veze
* Mape, aerodromi i vremenska situacija lokacija (Fallingrain) 
* Satelitska mapa (Wikimapia)
* Gugl satelitska mapa (Maplandia)
* Plan naselja na mapi (Mapquest)
Crnci (Podgorica)

**Crnci** (albanski **Cërnci** [ˈt͡səɾnt͡si]), naselje u opštini Podgorica u Crnoj Gori. Prema popisu iz 2003. bilo je 220 stanovnika (prema popisu iz 1991. bilo je 205 stanovnika).

## Demografija
U naselju Crnci živi 170 punoletnih stanovnika, a prosečna starost stanovništva iznosi 40,4 godina (38,8 kod muškaraca i 41,9 kod žena). U naselju ima 68 domaćinstava, a prosečan broj članova po domaćinstvu je 3,16.

Stanovništvo u ovom naselju veoma je heterogeno, a u poslednja tri popisa, primećen je porast u broju stanovnika.

Jedan od najpoznatijih stanovnika ovog mjesta je dvostruki NBA šampion Norris Cole.

{| width="50%" style="background:transparent; "
| valign="top" width="50%" style="border:1px solid black; " |


:*Grafik promene broja stanovnika tokom 20. veka*



| valign="down" width="50%" |

## Reference

## Vanjske veze
* Mape, aerodromi i vremenska situacija lokacija (Fallingrain)
* Satelitska mapa (Wikimapia)
* Gugl satelitska mapa (Maplandia)
* Plan naselja na mapi (Mapquest)
Kornet (Podgorica)

**Kornet** je naselje u opštini Podgorica u Crnoj Gori. Prema popisu iz 2003. bilo je 59 stanovnika (prema popisu iz 1991. bilo je 30 stanovnika).

## Naziv
Mogući naziv mjesta je od preličenog naziva za Korint, jer su se, po narodnom predanju, preci mitropolita Mardarija Kornećanina doselili iz Korinta.

## Demografija
U naselju Kornet živi 52 punoletna stanovnika, a prosečna starost stanovništva iznosi 49,3 godina (46,8 kod muškaraca i 51,6 kod žena). U naselju ima 20 domaćinstava, a prosečan broj članova po domaćinstvu je 2,95.

Stanovništvo u ovom naselju veoma je heterogeno.

## Reference

## Vanjske veze
* Mape, aerodromi i vremenska situacija lokacija (Fallingrain) 
* Satelitska mapa (Wikimapia)
* Gugl satelitska mapa (Maplandia)
* Plan naselja na mapi (Mapquest)
Stijena (Cazin)

**Stijena** je centralno mjesto "Mjesna zajednica Stijena" naseljeno mjesto u sastavu općine Cazin, Federacija Bosne i Hercegovine, BiH.

## Geografija
Stijena se nalazi u sjeverozapadnom dijelu BiH i najveća je mjesna zajednica općine Cazin. Smještena je u podnožju planine "Velika Gomila" uz magistralni put koji spaja Bosansku Krupu, Otoka (Bosanska Krupa, BiH)|Otoku]], Bosanski Novi i ostatak Bosne sa Cazinskom krajinom. Neka od obilježja Stijene su prije svega srednjovjekovna tvrđava Bijela Stijena, Mala i Velika Gomila, riječica Horljava, koja je inače ponornica i ponire ispod jedne velike stijene po kojoj je i samo mjesto dobilo ime. Stijena se sastoji od 6 naseljenih mjesta: Bajrići, Stijena, Glogovac, Zmajevac, Vilenjača i Podgredina te malih naselja, Kaljkovići, Gornji Nuhići, Dojnji Nuhići, Mehulići, Silići, Malići, Jakupovići, Sivići, Džakulići, Čohodari, Krehići, Gredina, Tromeđa, Kolakovići, Halkići, Memić Brdo, Hamulići, Budimlići, Pehlići... Jednim rbnim djelom južno, naslonjena je na rijeku Unu.

## Stanovništvo

## Gospodarstvo
Područje Stijene je bogato šumom, pašnjacima i izvorima vode za piće. U mjestima Stijene razvijena je trgovina, zanatsko uslužne djelatnosti, radi kamenolom sa separacijom za građevinsku industriju. Najrazvijenija je poljoprivredna proizvodnje, stočarstvo, ratarstvo i proizvodnja povrća. Zbog blizine zapadnih evropskih zemalja i nezaposlenosti dio stanovnoštva privremeno živi i radi u zemljama Zapadne evrope. Područje Stijene obiluje prirodnim resursima za razvoj turizma(srednjovjekovna utvrda, vrh planine Gomila sa paragliding poletištem,riječica ponornica Horljava i dr.).

## Kultura
U Stijeni djeluje nekoliko kulturnih i sportskih udruženja: KUD Stijena- folklori i tradicionalna kultura, Lovačko društvo- sekcija "Gomila", NK Gomila, TaeKwonDo klub Tigar ((Paragliding klub Kumulus)).

U MZ Stijena se nalazi šest džamija. Također postoje i spomenici poginulim mještanima u ratu 1992-95.

## Naobrazba
U MZ Stijena su četiri područne škole: PŠ Glogovac,PŠ Zmajevac,PŠ Podgredina i PŠ Vilenjača, te centralna škola u Stijeni koja sveobuhvatno ima oko 1000 učenika.

## Izvor
* Knjiga: "Nacionalni sastav stanovništva - Rezultati za Republiku po opštinama i naseljenim mjestima 1991.", statistički bilten br. 234, Izdanje Državnog zavoda za statistiku Republike Bosne i Hercegovine, Sarajevo. 
* internet - izvor, "Popis po mjesnim zajednicama" - http://www.fzs.ba/Podaci/nacion%20po%20mjesnim.pdf 

## Vanjske veze

* web Portal Stijena
Baldwin Spencer

:*Za antropologa v. [[Walter Baldwin Spencer]]*

**Winston Baldwin Spencer** (8. oktobar 1948 -) je antigvansko-barbudanski političar koji se trenutno nalazi na mjestu premijera. Na vlast je došao godine 2004. kada je njegova Ujedinjena progresivna partija (UPP) nakon dužeg perioda u opoziciji pobijedila na parlamentarnim izborima. Od 2005. vrši i dužnost ministra vanjskih poslova. 

Spencer se politikom počeo baviti kao član radikalno lijevog sindikata AWU, suprotstavljenog sindikatu ATLU i vladi premijera Vere Birda. Godine 1989. je prvi put izabran u parlament. Godine 1992. je od nekoliko opozicijskih stranaka stvorio Ujedinjenu progresivnu partiju te stao na njeno čelo. Godine 1999. je nakon kontroverznih parlamentarnih izbora vodio štrajk glađu, tvrdeći da su oni bili namješteni u korist vladajuće Antigvanske laburističke partije. Pet godina kasnije UPP je uvjerljivo pobijedila na izborima, i Spencer je postao premijer.

Spencer je oženjen i ima dvoje djece. Osim politikom se bavi i vjerskim pitanjima, te ima titulu Glavnog predvodnika Adventističke crkve za Sjevernu hemisferu.

## Vanjske veze

* Biography 
* Government's Official website
* UPP Biography
Antigvanska laburistička partija

**Antigvanska laburistička partija** (, ALP) je najstarija politička stranka u Antigvi i Barbudi. Nastala je godine 1951. kao političko krilo sindikata Antigua Trade and Labour Union (ATLU), čiji je vođa Vere Bird stao i na čelo stranke. Stranka se borila za autonomiju od Ujedinjenog Kraljevstva i socijalne reforme. Godine 1968. se od nje otcijepilo radikalno lijevo krilo i osnovalo stranku Napredni laburistički pokret. Ona je godine 1971. svrgnula premijera Birda i ALP s vlasti nastojeći se izboriti za nezavisnost, čemu su se Bird i ALP protivili. Godine 1976. su se Bird i ALP vratili na vlast i prihvatili platformu nezavisnosti, koja je postignuta pet godina kasnije. ALP je na vlasti ostala do izbora 2004. godine kada ju je porazila danas vladajuća Ujedinjena progresivna partija.
Ujedinjena progresivna partija (Antigva i Barbuda)

**Ujedinjena progresivna partija** () je vladajuća politička stranka u Antigvi i Barbudi. Osnovana je godine 1992. ujedinjenjem nekoliko, uglavnom lijevih, stranaka koje su bile u opoziciji prema tada vladajućoj Antigvanskoj laburističkoj partiji i premijeru Vereu Birdu. Njen vođa je tada postao Baldwin Spencer, koji je od izbora 2004. godine novi premijer.

## Vanjske veze
* Official website
Dom skupštine Dominike

**Dom skupštine** () je vrhovno zakonodavno tijelo, odnosno parlament Dominike. Sastoji se od jednog doma koji čini 32 zastupnika. Njih 21 se biraju na tajnim neposrednim izborima po većinskom sistemu u pojedinačnim izbornim jedinicama. Oni, nakon što preuzmu svoja mjesta, odlučuju o načinu izbora preostalih članova - *senatoria* - bilo tako da ih biraju sami, bilo da ih imenuje predsjednik Dominike. Mandat članova Doma skupštine traje pet godina.

## Povezano
* Historija Dominike
Stijena (razvrstavanje)

**Stijena** može biti:

* stijena, sastavni dio litosfere 

Naselja:
* Stijena (Cazin, BiH), naselje u općini Cazin, BiH
* Stijena (Podgorica, Crna Gora), naselje u općini Podgorica, Crna Gora

Vidi i:
* Stijene (razdvojba)
Vođa opozicije (Dominika)

**Vođa opozicije** () na Dominici je prema ustavu te zemlje član parlamenta koji vodi službenu opoziciju u Domu skupštine, odnosno parlamentu. Njega imenuje predsjednik Dominike, te se po ustavu s njim ima pravo savjetovati o važnim pitanjima.
Ronald Green (Dominika)

**Ronald Green** je dominički političar koji se trenutno nalazi na položaju Vođe opozicije u Parlamentu. Nakon studija u New Yorku i rada u nevladinim organizacijama, godine 1995. je izabran u parlament kao član Ujedinjene radničke stranke (UWP). Iste je godine postao ministar sporta i na tom mjestu ostao do 2000. godine. U parlament je ponovno izabran 2000. i 2005. godine. Godine 2006. je postao zamjenikom vođe stranke, a nakon ostavke Earla Williamsa, i njenim vođom, zbog čega je imenovan Vođom opozicije 2008. godine.

## Reference
Hrvatsko-srpski sukob

**Srpsko-hrvatski sukob** je izraz kojim dio historičara opisuje političke, vojne i druge događaje koji su svoj glavni ili jedan od glavnih uzroka imali u međusobnoj suprotstavljenosti ili isključivosti dominantnih ideoloških, kulturnih i političkih koncepata srpskog i hrvatskog nacionalizma. Sukob datira od 19. vijeka kada su se Srbi i Hrvati uobličili u nacije u suvremenom smislu, odnosno kada je slabljenje Otomanskog i Habsburškog Carstva počelo stvarati uvjete za buduće formiranje srpske i hrvatske nacionalne države na njihovim teritorijama. Sukob je svoj vrhunac dobio stvaranjem jugoslavenske države u 20. vijeku, odnosno najekstremnije forme u genocidu koji se provodio u drugom svjetskom ratu, te etničkom čišćenju koje je karakteriziralo jugoslavenske ratove krajem 20. vijeka. Danas je raširen stav prema kome je sukob okončan ili barem na duže vrijeme primiren formalizacijom raspada Jugoslavije, odnosno stvaranjem dvije etnički homogene i u političkom smislu trajno razdvojene države. Kao alternativa, odnosno trajno rješenje za srpsko-hrvatski sukob se u prošlosti navodilo jugoslavenstvo, a u posljednje vrijeme zajedničko članstvo Hrvatske, Srbije i BiH u Evropskoj Uniji.

## Povezano
* Srpsko-hrvatski odnosi
* Velika Srbija
* Velika Hrvatska
* Četnici
* Ustaše
* Šešeljeva linija
* Crvena Hrvatska
* Prečanski Srbi
* Srbi katolici
* Srbofobija
* Kroatofobija
Prosinačke žrtve

**Prosinačke žrtve** je naziv za dva događaja koja su se dogodila u Zagrebu:

* Prosinačke žrtve 1918. - nasilno gušenje demonstracija protiv stvaranja Kraljevine SHS 5.12. 1918. prilikom koga je poginulo 13 ljudi
* Prosinačke žrtve 1943. - javno pogubljenje 16 talaca koje su vlasti NDH izvele u znak odmazde zbog partizanskih akcija u okolici Zagreba 20.12. 1943.
Dragan Petrovski

**Dragan Petrovski** (Šabac, 25. VIII. 1952. - Novi Sad, 14. II. 2010), slikar i likovni pedagog, nekad živio i radio u Belom Manastiru.

## Biografija
Osnovnu i Srednju medicinsku školu – odsjek zubnih tehničara - završio je u rodnom gradu, a Višu pedagošku školu završio je u Beogradu. Poslije diplomiranja upisao je Pedagoški fakultet u Rijeci, gdje je diplomirao u klasi Antona Depopea i stekao zvanje profesora likovnog odgoja i likovnih umjetnosti.

Jedan dio života proživio je u Belom Manastiru i radio kao zubotehničar te likovni pedagog u belomanastirskoj osnovnoj i srednjoj školi. Do smrti radio je u Medicinskoj školi "7. april" u Novom Sadu.

## [[Slikarstvo]]
Uglavnom je radio slike u ulju. Njegove slike nalaze se na svim kontinentima. Imao je preko 150 grupnih i samostalnih izložbi. Izlagao je u Belom Manastiru, Dardi, Dortmundu, Minhenu, Mohaču, Novom Sadu, Osijeku, Šapcu, Šećerani, Štutgartu … Učesnik je mnogi likovnih kolonija i dobitnik više nagrada i priznanja.

## Izložbe

### Tragom ravnice
Slikarska izložba "Tragom ravnice" bila je otvorena u predvorju Kina Beli Manastir od 5. XII. do 18. XII. 2009. godine u organizaciji Centra za kulturu Grada Belog Manastira. Na njoj je bilo izloženo 17 slika (od kojih su većina motivski vezane za Baranju); "Kopački rit", "Pogled sa Banske kose", "Dunavac", "Motiv sa rijeke, "Zeleno žito", "U magli", "Buket I", "Bulet II", "Buket III", "Voćnjak", "Motiv iz Kopačeva", "Čičak", "Motiv sa Dunavca", "Vrbe", "Puškaš", "Mrkopalj" i "Poplava".

Za izložbu je bio pripremljen katalog i pozivnica, a u lokalnim novinama (Slavonski dom, Glas Slavonije, zagrebačke Novosti) objavljeni su članci o izložbi.

## Izvor
* Katalog izložbe slika "Tragom ravnice" (Centar za kulturu Grada Belog Manastira, prosinac 2009)
* B(iljana) **B(ekić)**: *"Otvorena izložba Dragana Petrovskog"*, Slavonski dom, X, 1842, 12 – Osijek, 8. XII. 2009.
* Z(oran) **P(opović)**: *"Petrovski ponovo u Baranji"*, "Novosti", X, 521, 29 - Zagreb, 11. XII. 2009.
* Mirovna grupa Oaza: ''Likovna izložba "Tragom ravnice"''
* Z(oran) **P(opović)**: *"In memoriam: Dragan Petrovski (1952-2010) > Odlazak jednog od najboljih baranjskih slikara"*, "Novosti", XI, 532, 20 - Zagreb, 26. II. 2010.
Britanci

**Britanci** (, neformalno *Brits* i arhaično *Britishes*) je izraz kojim se u najširem smislu oznčavaju građani Ujedinjenog Kraljevstva, a u nešto užem smislu stanovnici Britanije. U još užem smislu se pod time podrazumijeva nacija čiji se identitet počeo stvarati ujedinjenem Engleske i Škotske 1707. godine. Stvaranju tog identiteta je doprinio protestantizam, ali i dugogodišnja borba Ujedinjenog Kraljevstva s Francuskom u napoleonskim ratovima. Britanska nacija, odnosno *britanstvo*, se smatra širim okvirom za ranije, nacionalne etničke identitete (Englezi, Škoti, Velšani, Kornvolci), a obično se vezuje uz stereotipe emocionalne rezerviranosti i pristojnosti. U posljednje vrijeme devolucija Ujedinjenog Kraljevstva i škotski separatizam britanski nacionalni identitet dovode u pitanje, dok ga istovremeno upotpunjuje priljev imigranata, uključujući one iz zemalja nekadašnjeg Britanskog Imperija koji su britanstvo prihvatili kao dio svog identiteta.

## Povezano
* Amerikanci (nacija)

## Literatura

* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
*  
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
*
Jèrriais

**Jèrriais** ili **jerseyski (džerzijski) jezik** je oblik normanskog jezika koji se govori na Jerseyu, jednom od Kanalskih Otoka. Posljednjih stotinu godina taj je jezik u opadanju jer ga je engleski zamijenio kao jezik kojim se koristi u obrazovnom sistemu, privredi i upravi. Danas ima sve manje ljudi koji jerseyski jezik mogu smatrati svojim maternjim jezikom, ali usprkos toga traju napori da se jezik očuva.

Sličan jezik po nazivu Dgèrnésiais se govori na obližnjem Guernseyu; Sercquiais, jezik otoka Sark, je pak nastao kao dijalekt Jèrriaisa kojim su govorili jerseyski doseljenici u 16. vijeku; govornici jerseyskog jezika se također mogu sporazumijevati s govornicima normanskog jezika u susjednoj Normandiji.

Jèrriais se na engleskom često naziva "Jerseyski francuski" ili "Jerseyski normanski francuski", zbog čega se stiče pogrešan dojam da je u pitanju dijalekt francuskog jezika. Na francuskom se, pak, koriste izrazi "jersiais" i "normand de Jersey". Jerriais se, pak, mora razlikovati od jerseyskog pravnog francuskog koga koristi uprava Jerseya. Zbog toga se, u svrhu izbjegavanja zabune, koristi izraz "jerseyski normanski".

## Povezano

* Auregnais
* Sercquiais

## Reference

* *Lé Jèrriais Pour Tous* by Paul W. Birt, 1985
* *Dictionnaire Jersiais-Français*, 1966
* * Jersey Norman French - A Linguistic Study of An Obsolescent Dialect *, Mari, C. Jones, 2001
* *Jèrriais: Jersey's Native Tongue* by Mari C. Jones, 2003 
* *Dictionnaithe Jèrriais-Angliais*, 2005 
* *Les Chroniques du Don Balleine*/*Les Nouvelles Chroniques du Don Balleine*, (magazine), Jersey 1979 &ndash; current

## Vanjske veze

* La Société Jersiaise — La Section de la langue Jèrriaise 
* La Société Jersiaise — Les Pages Jèrriaises 
* BBC Radio Jersey — Jèrriais
* The Lord's prayer in Jèrriais
* Jèrriais and Sercquiais today by Dr Mari C. Jones - from the BBC
+
Stranka na vlasti

**Vladajuća** ili **stranka na vlasti** je politička stranka čiji članovi kontroliraju sve ili najveći dio organa vlasti u nekoj državi.

Taj se izraz često koristi za jedinu legalnu stranku u jednopartijskim sistemima, ali i stranku koja u višestranačkim sistemima uspiju na izborima osvojiti većinu mjesta u parlamentu ili na neki drugi način dobiti ustavnu legitimaciju za preuzimanje vlasti. 

U nekim državama se vladajućom strankom smatra i stranka koja sama nema većinu u parlamentu niti sama drži vlast, ali zato predstavlja najveći i najvažniji dio vladajuće koalicije stranaka. Kao primjeri za to se navode CDU u Njemačkoj, Srpska napredna stranka u Srbiji i HDZ u Hrvatskoj.

U nekim je državama, zbog specifičnosti političkog sistema, a pogotovo u slučaju kada je ustavom propisana oštra podjela vlasti, ponekad teško utvrditi koja stranka predstavlja vladajuću. U SAD se tako stranka čiji je član predsjednik tradicionalno smatra vladajućom, ali ne i u slučajevima kada njemu suprotna stranka ima kvalificiranu većinu u Kongresu.
Viceguverner Jerseyja

**Viceguverner Jerseyja** () je predstavnik britanske krune na krunskoj zavisnoj teritoriji Nadgledništvo Jersey. On je *de facto* državni poglavar otoka, a u dužnost mu spada i održavanje veze vlade Jerseyja sa vladom Ujedinjenog Kraljevstva. Pored toga je on ex officio član Staleža Jerseyja, iako nema pravo glasa niti rasprave u tom tijelu.

Viceguverner Jerseyja ima vlastitu zastavu temeljenu na britanskom Union Jacku, a njegova službena rezidencija je prikazana na novčanici od 50 jerseyjskih funti.

## Povezano
Regiments.org
Lista nadglednika Jerseyja

Ovdje je naveden **Popis [[Nadglednik (Kanalski Otoci)|nadglednika (bailiffa)]] [[Jersey]]ja**. 

Titula datira od godine 1290. kada su uvedeni posebni nadglednici za Guernsey i Jersey.

Popis nadglednika se sa sigurnošću može ustanoviti tek od 1277. godine kada je imenovan Philippe L’Evesque, iako se neka imena spominju i prije 1204 godine.

*V. također:* popis nadglednika Guernseyja, popis gospodara Sarka.
## 16. vijek
* Hostes Nicolle 1561-1564
* John Dumaresq 1566-1583
* George Paulett 1583-1586
* John Dumaresq 1586-1587
* George Paulett 1587-1591
* John Dumaresq 1591-1594
* George Paulett 1594-1614

## 17. vijek
* Jean Herault 1614-1621
* William Parkhurst 1622-1624
* Jean Herault 1624-1626
* Philippe de Carteret 1627-1643
* Michel Lemprière 1643 
* George de Carteret 1643-1651
* Michel Lemprière 1651-1660
* George de Carteret 1660-1661
* Philippe de Carteret 1661-1662
* Philippe de Carteret 1662-1665
* Edouard de Carteret 1665-1682
* Philippe de Carteret 1682-1693
* Edouard de Carteret 1694-1703

## 18. vijek

* Charles de Carteret 1703-1715
* John, Lord Carteret 1715-1763
* Robert Carteret, 3rd Earl Granville 1763-1776
* Henry Frederick, Lord Carteret 1776-1826

## 19. vijek
* Thomas Le Breton 1826-1831
* Jean de Veulle 1831-1848
* Thomas Le Breton 1848-1857
* Jean Hammond 1858-1880
* Robert Pipon Marett 1880-1884
* George Clement Bertram 1884-1898
* Edouard Charles Malet de Carteret 1898 

## 20. vijek

* W. H. Venables Vernon 1899-1931
* Charles E. Malet de Carteret 1931-1935
* Alexander Coutanche 1935-1962
* Cecil Stanley Harrison 1962 
* Robert Le Masurier 1962-1975
* Frank Ereaut 1975-1985
* Peter Crill 1986-1995
* Philip Bailhache 1995-2009

## 21. vijek
* Michael Birt 2009- 

## Reference
Radenik

**Radenik** je bio prvi socijalistički list u Srbiji i na Balkanu.

Pokrenuo ga je Svetozar Marković 1. juna 1871. godine. U javni i politički život "Radenik" je stupio vrlo borbeno - odmah je počeo da kritikuje režim u Srbiji i propagira revolucionarne ideje Pariske komune, što je izazvalo veliko uzbuđenje u javnosti. U njemu su prvi put objavljeni, u nastavcima, Marksov "Građanski rat u Francuskoj" i dva poglavlja iz "Kapitala".

## Izvori i napomene
Saint Helier

**Sent Helije** (Jèrriais: St Hélyi) je jedan od 12 okruga i najveće mesto na Džersiju, najvećem od kanalskih ostrva u Lamanšu. Ima 28.000 stanovnika je i glavni je grad (iako nije sedište Vlade).

Prostire se na 10,6 km² što je 9% površine ostrva.

Ime je dobio po Svetom Heleriju iz 6. veka. Njegov dan se slavi 16. jula.
Glavni ministar Jerseyja

**Glavni ministar Jerseya** (, ) je šef vlade Jerseyja. Njega tajnim glasanjem biraju članovi Staleža Jerseyja, otočkog parlamenta. Trenutno se na tom mjestu nalazi Ian Gorst, izabran nakon izbora 2011. godine.

## Izvori
* Coverage from BBC Radio Jersey
Traian Basescu

**Trajan Basesku** (*Traian Băsescu*, 4. 11. 1951) je rumunski političar. Basesku je aktuelni predsednik Rumunije. Mandat je osvojio pobedom nad predsedničkim izborima 2004. Inaugurisan je 20. 12. 2004. 

Pre nego što je postao predsednik Rumunije, Basesku je bio gradonačelnik Bukurešta od juna 2000. do decembra 2004.

19. 4. 2007. rumunski parlament je glasao za opoziv Baseskua, sa 322 glasa za i 108 protiv (minimum potrebnih glasova je bio 233). Pošto je Ustavni sud Rumunije 20. aprila 2007. potvrdio odluku parlamenta, Basesku je ostao suspendovan do referenduma 19. maja 2007. na kom su se građani izglasali protiv opoziva.

Basesku je 6. 12. 2009. ponovo izabran u drugom krugu izbora sa 50,33% glasova. Iako je opozicija optužila Baseskua za izbornu krađu, OEBS je izbore ocenio kao regularne.

## Vanjske veze

* Službeni sajt predsednika Rumunije
* Biografija 
* Kampanja za izbore 
* Portret bez rama: Trajan Basesku („Politika“, 13. decembar 2009.)
The Last of the Mohicans

**Posljednji Mohikanac** (*The Last of the Mohicans*) je povijesni roman američkog književnika Jamesa Fenimorea Coopera, prvi put objavljen u siječnju 1826. Bio je to jedan od najpopularnijih romana na engleskom jeziku svoga vremena.

Predstavlja drugi po redu u seriji romana *[[Leatherstocking Tales|Kožna čarapa]]*, a radnja mu je smještena u Sjevernu Ameriku godine 1757. kada su se Velika Britanija i Francuska za vrijeme sedmogodišnjeg rata borile za dominaciju nad kontinentom, pri čemu su Francuzi često kao saveznike koristili indijanska plemena, često s tragičnim rezultatima.

Zahvaljujući popularnosti romana, fraza *Posljednji Mohikanac* je ušla kao izraz u mnoge jezike, uključujući srpskohrvatski. Sam roman je mlađim generacijama najpoznatiji po raskošnoj holivudskoj ekranizaciji u režiji Michaela Manna iz 1992.

## Reference
* Oberg, Michael Leroy, *Uncas, First of the Mohegans*, 2003, 
* [''L'ultimo dei Mohicani''](http://it.wikipedia.org/wiki/L'ultimo_dei_Mohicani_(serie_animata))
* Urdang, Laurence. *The Random House Dictionary of the English Language.* 1969. Library of Congress 68-19699.

## Vanjske veze

* 
* ''The Last of the Mohicans'' at PublicLiterature.org
* ''The Last of the Mohicans''  at American Literature 
* 
* Lake George Historical Association
* Fort William Henry Museum
* Fort William Henry: The Siege & Massacre
* The Mahican Channel: Forts, Tales, & Legends (information on Fort Edward and Jane McCrea)
* Old Fort Edward  driving tour directions
* 'RaiFiction' 
* 'Mondo Tv presentazione'
Andrew Ridgway

General-potpukovnik **Andrew Peter Ridgway** CB CBE (1950 -) je bivši viceguverner Jerseyja. Na to je mjesto imenovan 14. 6. 2006. poslije duge vojničke karijere. Godine 2011. na toj poziciji naslijedio ga je John McColl.

## Reference

* Lewis, Anthony (27. 5. 2006). "On Her Majesty's Service", *Jersey Evening Post*, str. 8-10.

|-

|-

|-
Terry Le Sueur

**Terry Le Sueur** je glavni ministar Jerseyja od 2008. do 2011. godine.

Rođen je u Millbrooku, Saint Helier, godine 1942. a obrazovan na De La Salle Collegeu i Oxfordu. Nakon što je predavao na De La Salleu zaposlio se kao knjigovođa.

Godine 1987. je prvi put izabran za zastupnika u Staležima Jerseyja, a potom ponovno izabran 1990, 1993. i 1996. godine. Godine 1999. i 2005. je izabran za senatora, a od 2005. do 2008. je bio ministar financija i resursa. Dana 18. 11. 2011. na mjestu glavnog ministra Jerseyja zamijenio ga je Ian Gorst.

## Reference
Opis

**Opis** (akad. *Upî* ili *Upija*, grč. Ὦπις) je bio drevni babilonijski grad na rijeci Tigris, pokraj modernog Bagdada. Točna lokacija grada danas nije poznata, no iz akadskih i grčkih tekstova zna se kako se grad nalazio na istočnoj obali rijeke Tigris, odnosno pokraj njegovog pritoka Diyala.

## Historija
### Babilonijsko razdoblje
Opis se prvi put spominje početkom 2. tisućljeća pr. Kr. U 14. stoljeću pne. grad postaje administrativnim centrom Babilonije. Babilonci su prokopali „kraljevski kanal“ između Eufrata i Tigrisa, koji je završavao pokraj Opisa. Babilonijski kralj Nabukodonosor II. izgradio je Medijski zid da zaštiti svoju zemlju od moguće medijske invazije, koji je također završavao pokraj Opisa.

### Perzijsko razdoblje
Tijekom listopada 539. pne. babilonijski kralj Nabonid branio je Opis od perzijske invazije predvođene Kirom Velikim. Babilonci su u bitci kod Opisa teško poraženi, zbog čega se lokalno stanovništvo pobunilo protiv njihove babilonske vlade. Nedugo kasnije, Kir Veliki osvojio je i Babilon, čime je Babilonija bila potpuno pokorena od strane Perzijskog Carstva. Opis se nalazio na perzijskoj kraljevskoj cesti koja je spajala elamski glavni grad Suzu sa središtem Asirije, odnosno kasnije lidijskim glavnim gradom Sardom.

### Makedonsko razdoblje
U rujnu 331. pne. Aleksandar Makedonski porazio je perzijskog vladara Darija III. Kodomana u bitci kod Gaugamele, nakon čega je vjerojatno u isto vrijeme pokorio i Opis te Babilon. Nekoliko godina kasnije, Aleksandar je bio prisiljen vratiti se iz Indije zbog pobune u Opisu, a njegovi vojnici ponovo su se pobunili i 324. pne. U cilju da primiri Makedonce i Perzijance, u Opisu se ožeio Stateirom II. (kćeri bivšeg vladara Darija III. Kodomana), dok je neposredno ranije u Suzi održao masovno vjenčanje između perzijskog i makedonskog plemstva, čime je želio osnažiti njihov savez.

Seleuk I. Nikator, jedan od Aleksandrovih dijadoha, krajem 4. stoljeća pne. osnovao je Seleukidsko Carstvo te je izgradio novi glavni grad Seleukiju na zapadnoj obali Tigrisa, nasuprot Opisu.

Tijekom 2. stoljeća pne. Seleukidi padaju pred Partskim Carstvom, a Parti ponovo na istočnoj obali pokraj Opisa osnivaju novi grad Ktezifont.

## Poveznice
* Babilon
* Ktezifont
* Kraljevska cesta
* Medijski zid
* Bitka kod Opisa

## Reference

## Vanjske veze
* Opis (Livius.org, Jona Lendering)
* Kir Veliki (enciklopedija Iranica, M. A. Dandamayev) 
* Aleksandar Makedonski: Pobuna u Opisu (Livius.org)
Staleži Jerseyja

**Staleži Jerseyja** (, ), odnosno **Skupština Staleža Jerseyja** je zakonodavno tijelo, odnosno parlament Nadgledništva Jersey, odnosno istoimenog Kanalskog otoka. Skupština se sastoji od 57 članova koje čine:
* 12 senatora neposredno izabranih na mandat od šest godina (s time da se svake tri godine bira njih 6);
* 29 zastupnika neposredno izabranih u pojedinačnim ili izbornim jedinicama s više kandidata; mandat im traje 3 godine
* 12 konetabla (*Connétable*) odnosno čelnika 12 parohija Jerseyja;
* nadglednik (bailiff) Jerseyja koga imenuje engleska kraljica i koji predsjeda Skupštinom, ali bez prava glasa;
* Vrhovni advokat Jerseyja, bez prava glasa
* Vrhovni pravobranilac Jerseyja, bez prava glasa
* Đakon Jerseyja, poglavar Crkve Engleske na Jerseyju, bez prava glasa.

## Vanjske veze
* Official Assembly site
* States of Jersey government site
* Text of States of Jersey Law (2005) 
* Commonwealth Parliamentary Asscoiation article - Large 20MB file
Etničke grupe Kiribatija

**Etničke grupe [[Kiribati|Kiribata]]**: 97,000 stanovnika (UN Country Population; 2008), 5 naroda.
* Britanci, 50
* Euronezijci, 1100 
* **[[I-Kiribati]]**, 89.000
* Mandarinski Kinezi, 90
* Tuvaluanci, 700
: Ostali 5500

## Vanjske veze

* Kiribati
Gilbertski jezik

**Gilbertski jezik** (kiribati, i-kiribati, ikiribati; gilbertese; ISO 639-3: gil) je mikronezijski jezik kojim govori 71.550 ljudi u nekoliko oceanijskih otočnih država, i nešto na području SAD-a (140; 2000 popis), točnije na Havajima.

Većina pripadnika etničke grupe (I-Kiribati) živi na Kiribatima, otočje Gilbert (58.300; 1987); 5.300 na Fidžiju (1988); 4.870 na Solomonskim otocima (1999 SIL); 870 na Tuvalu (1987).

Na Kiribatima je nacionalni jezik. Piše se na latinici.

## Izvori
Predsjednik Kiribatija

**Predsjednik Kiribatija** (***Beretitenti*** na kiribatskom) je šef države i vlade Kiribatija.

Nakon općih izbora, na kojima građani biraju Dom skupštine, njegovi članovi imenuju 3 i 4 kandidata, koji se potom natječu na neposrednim izborima.

## Popis predsjednika Kiribatija

## Reference
Potpredsjednik Kiribatija

**Potpredsjednik Kiribatija** ( **Kauoman-ni-Beretitenti**' na gilbertskom) je zamjenik poglavara Republike Kiribati. Njegova glavna zadaća je zamjenjivati predsjednika u slučaju trajne ili privremene spriječenosti u obavljanju dužnosti, odnosno obavljati sve one poslove koje mu predsjednik povjeri. Potpredsjednika imenuje predsjednik među članovima svog kabineta, čiji član ostaje do prestanka mandata.

## Popis potpresjednika Kiribatija

## Reference
Kabinet Kiribatija

**Kabinet Kiribatija** () je organ izvršne vlasti Kiribatija. Čine ga predsjednik Kiribatija, potpredsjednik Kiribatija, zajedno s ne više od 10 članova, koje kao i potpredsjednika, imenuje predsjednik, kao i vrhovni advokat Kiribatija.

## Reference
Dom skupštine Kiribatija

**Dom skupštine Kiribatija** (, *Maneaba ni Maungatabu* na gilbertski jezik|gilbertskom) je zakonodavno tijelo, odnosno parlament Kiribatija. Čine ga 44 zastupnika koji se biraju na neposrednim izborima u dva kruga, jedan delegat s otoka Banaba te Vrhovni advokat Kiribatija.

## Vanjske veze
* Official website of the Parliament of Kiribati
Herman Vendel

**Herman Vendel** (, 8. mart 1884. - 3. oktobar 1936) je bio nemački političar, publicista i istoričar, urednik i saradnik socialističkih listova, veliki poznavalac moderne istorije južnoslovenskih naroda. Naročito visoko mišljenje je imao o srpskom socijaldemokrati Dimitriju Tucoviću i njegovom zalaganju za ideju Balkanske federacije.

## Izvori
Anote Tong

**Anote Tong** (na kineskom, 湯安諾; pinyin: Tāng Ānnuò, 11. jun 1952 -) je predsjednik Republike Kiribati. Na mjesto predsjednika je stupio 2003. godine nakon što je na izborima tijesno porazio svog brata dr. Harryja Tonga.

Mandat mu je obilježilo sklapanje diplomatskih odnosa s Tajvanom, nakon čega je s Kiribatijem diplomatske odnose prekinula NR Kina, te napustila špijunsko-satelitsku bazu izgrađenu na otočju. U posljednje vrijeme Tong izaziva pažnju međunarodne javnosti tvrdnjama kako će zbog globalnog zatopljenja Kiribati nestati, a svo njegovo stanovništvo postati izbjeglicama.

## Reference

## Vanjske veze

* NOW on PBS: 'Paradise Lost' 
* ABC News: President of Kiribati: 'Our Very Lives Are At Stake'
* Address to the 63rd Session of the United Nations General Assembly, September 25, 2008
Stupovi istine

**Stupovi istine** (, *Boutokaan Te Koaua* na gilbertskom jeziku) je politička stranka u Kiribatiju. Nastala je od nekadašnje Nacionalne progresivne partije. Nakon posljednjih parlamentarnih izbora 2007. godine ima većinu u Domu skupštine Kiribatija, a od 2003. je njen kandidat Anote Tong na mjestu predsjednika države.
Maneaban Te Mauri

**Zaštitimo Maneabu** (, gilbertski: *Maneaban Te Mauri*) je politička stranka u Kiribatiju koju vodi dr. Harry Tong, brat trenutnog predsjednika Atonea Tonga. Osnovana je kako bi se suprotstavila predsjedniku Tongu i njegovoj stranci Stupovi istine. Na parlamentarnim izborima 2007. je osvojila 7 od 46 mjesta u Domu Skupštine, a potom je, tvrdeći da su namješteni, bojkotirala predsjedničke izbore.
Harry Tong

**Dr. Harry Tong** je kiribatijski političar, poznat po tome što je brat, ali i glavni politički suparnik trenutnog predsjednika Anotea Tonga. Od 1983. do 1989. je bio član Doma skupštine, te od 1998. do danas. Dva puta se natjecao za predsjednika - 1998. i 2003. godine - i oba puta izgubio, od Teburora Tita i od svog brata. Godine 2007. je zajedno sa svojom strankom Zaštitimo Maneabu bojkotirao predsjedničke izbore. Harry Tong je također poznat po tome što, za razliku od svog brata, ne vjeruje da će globalno zatopljenje dovesti do potapanja Kiribatija i natjerati cjelokupno stanovništvo u izbjeglištvo.
Teburoro Tito

**Teburoro Tito** (1953 - ) je kiribatijski političar koji se od 1994. do 2003. nalazio na mjestu predsjednika države. Tri puta je pobijedio na predsjedničkim izborima - 1994, 1998. i 2003. godine. Mandat mu je bio obilježen nastojanjem da proširi vremensku zonu Kiribatija na istok, kako bi upravo njegova država bila prva koja će dočekati 2000. godinu. Također je međunarodnu javnost nastojao upozoriti na globalno zatopljenje, odnosno prijetnju koju rast razine mora predstavlja opstanku Kiribatija. Godine 2003. ga je svrgnuo Dom skupštine Kiribatija nakon optužbi za korupciju i nezakonite veze s vladom NR Kine.

## Reference
Tonganski jezik

**Tonganski jezik** (lea fakatonga; ISO 639-3: ton), jezik tonganske podskupine polinezijskih jezika kojim govori preko 100.000 Tonganaca, poglavito na Tongi (96,334; 1998), a ostali na Američkoj Samoi, Australiji, Kanadi, Fidžiju, Novom Zelandu, Niue, SAD-u i Vanuatuu.

Najbliži je niujskom, jeziku Niujaca sa otoke Niue. Pripadnci etničke grupe pretežno su monolingvalni .

## Vanjske veze

* Planet Tonga 
* Ethnologue on Tongan
* Omniglot on Tongan
* Basic Tongan-English and English-Tongan Dictionary 

## Izvori
Teima Onorio

**Teima Onorio** je trenutna potpredsjednica Republike Kiribati. Na to mjesto je došla godine 2003. , a 2007. godine je imenovana na drugi mandat.

Ona također služi kao ministrica obrazovanja, omladine i sportskog razvoja. Na tom mjestu se nalazila i ranije , prije nego što joj je 2007. povjereno ministarstvo trgovine, industrije i zadruga, a s koga se 2008. vratila na svoju raniju dužnost.

Onorio je od 1998. do 2002. bila član parlamenta, zastupajući izbornu jedinicu Arorae.

Kao potpredsjednica Kiribatija je na konferencijama UN posvećenim klimatskim promjenama zastupala Savez malih otočnih država.

## Reference
Južna Tarawa

**Južna Tarawa** (gilbertski *Tarawa Teinainano*) je glavni grad otočne države Kiribati, od 45.989 stanovnika.

## Geografija

Južna Tarawa je neobičan grad razbacan po otočićima koraljnog atola Tarawe u arhipelagu Gilbertovih otoka na zapadu Tihog oceana, udaljenog 4500 km sjeveroistočno od Australije. To je najgušće naseljeni atol Gilbertovih otoka i ima oblik slova **V**. Dug je 35 km i sastoji se od 30 otočića.

## Klima
Južna Tarawa ima tropsku klimu s prosječnim temperaturama od 25 do 30 °C. Od decembra do marta vlada kišna sezona kad ima olujnih vjetrova.

## Historija
Do Drugog svjetskog rata arhipelag je bio britanska kolonija Otoci Gilbert i Ellice. Nju su odmah na početku Drugog svjetskog rata zauzeli Japanci, a 1943., nakon krvavih borbi, zauzeli američki marinci.

## Privreda i transport
Južna Tarawa je trgovački i kulturni centar Kiribatija, s lučkim postrojenjima na otočićima Betio, Bairiki i Bikenibeu, koji su međusobno spojeni nasipima (do ostalih otočića se može jedino brodom). Na Bairikiju se nalaze vladine zgrade i rezidencija predsjednika, kao i kampus Univerziteta južnog Pacifika. U Betiu je sjedište vrhovnog suda, a pojedinih vladinih institucija ima i na ostalim otočićima. Iz Tarawe se izvozi kopra, sedef školjaka i riba. Na Betiu ima i nešto manjih industrijskih pogona. Ipak se većina privredne aktivnosti Južne Tarawe svodi se na usluge vladi i rad u državnoj administraciji uz turizam. Na otočiću Bonriki nalazi se Internacionalni aerodrom Bonriki (IATA: TRW, ICAO: NGTA).

## Izvori

## Vanjske veze

* ''Južna Tarawa'' na portalu Encyclopædia Britannica
Majke Jevrosime (ulica u Beogradu)

**Majke Jevrosime** je ulica od 4 bloka koja počinje kod Takovske, puta zgrade Televizije i završava se u Nušićevoj. Preseca ulice Palmotićevu, Vlajkovićevu i Kondinu. Leži između Kosovske i Svetogorske (bivša Lole Ribara). Ulica je uglavnom stambena mada ima nekoliko poslovnih zgrada i restorana. Od javnih ustanova u njoj je Poštanski muzej, na uglu sa Palmotićevom, Muzej automobila i Zgrada policije za opštinu Stari Grad.

## Povezano
* Beograd
* Lista ulica u Beogradu
Nukuʻalofa

**Nuku'alofa** je glavni grad polinezijske otočne kraljevine Tonge. Grad ima 23.658 stanovnika, dok u široj okolici grada prema podacima iz 2006. živi 34.311 ljudi.

## Geografija
Nuku'alofa leži na sjevernoj obali Tongatapua, otoka na jugozapadu Tihog oceana. Duboka prirodna luka je dobro zaštićena koraljnim grebenima.

## Klima
Nuku'alofa ima tropsku klimu s prosječnim temperaturama od 25 do 30 °C. Od decembra do marta vlada kišna sezona i ima olujnih vjetrova.

## Historija
Po tongonskom mitu, Nuku'alofa je sintagma sastavljena od riječi *nuku* (dom) i *alofa* (ljubav), dakle Dom ljubavi. U svakom slučaju, pouzdano se zna da su tu lokalni domoroci sa otoka Tongatapu imali utvrdu koja je do početka 19. vijeka više puta rušena i obnavljana. Prvi Evropljanin koji je doplovio do Nuku'alofe bio je britanski moreplovac James Cook 10. juna 1777. godine. Od 19. vijeka i dolaska prvih evropskih trgovaca i misionara tu se počeo oblikovati urbano naselje. Nuku'alofa je 4. novembra 1875. dekretom kralj Georgea Taufa'ahau Tupoua postala glavni grad Kraljevine Tonge.

Početkom 21. vijeka ojačao je demokratski pokret u Tongi koji je tražio radikalne promjene u zemlji. Kao odgovor na te zahtjeve kraljevska vlada osnovala je Nacionalnu komisiju za političke reforme i napravila svoj prijedlog reformi 2006. godine. Parlament je proučio prijedlog, ali nije ništa poduzeo, pa su izbili neredi u gradu, nakon kojih je 80 % centra grada demolirano. Nakon tog je uslijedio projekt obnove centra grada, koji je dovršen 2012. godine. Pored obnove zgrada, izgrađeno je i par cesta te nova lučka riva.

## Kultura i obrazovanje

Nuku'alofa je trgovački i kulturni centar Tonge i najveća luka malog kraljevstva, koja ima nekoliko srednjih škola (koledža) i Pedagošku akademiju, Bolnicu Vaiola i urede državne administracije. Nove višekatne zgrade podignute su za radio televiziju, kongresni centar kao i za sjedišta poslovnih kompanija po periferiji.

## Znamenitosti i atrakcije
Najveća znamenitost grada je Kraljevska palača, na samoj obali pored staroga mola, koja je izgrađena između 1865. i 1867. godine. Pored nje atrakcija za turiste su i kraljevske grobnice Mala'ekula, katolička katedrala i velika protestantska katedrala Slobodna crkva Tonga (Siasi o Tonga tau atāina).

## Privreda i transport
Glavna privredna aktivnost je turizam, pored njega tu je i trgovina poljoprivrednim proizvodima: koprom, bananama, tikvama i vanilijom. Puno se prodaju i tradicionalne rukotvorine turistima. Iz luke Nuku'alofa kreću ribarske flote u lov na tune i košljoribe, pa je grad glavno tržište Tonga za ribarske proizvode. U novije vrijeme vlada Tonge pokrenula je neke inicijative za razvoj industrije i osnovala malu industrijsku zonu, u kojoj iznajmljuje tvorničke pogone zainteresiranim poduzetnicima. Internacionalni aerodrom Fua'amotu (IATA: **TBU**, ICAO: **NFTF**) nalazi se 24 km od centra u smjeru jugoistoka.

## Gradovi partneri
Nuku'alofa ima ugovore o bratimljenju sa sljedećim gradovima:
*  Whitby

## Reference

## Vanjske veze

* ''Nuku'alofa'' na portalu Encyclopædia Britannica
Svetlana Kaljača

Prof. dr. **Svetlana Kaljača** (djevojački Bijelić; Beograd, 1966), vanredni profesor Fakulteta za specijalnu edukaciju i rehabilitaciju (Defektološkog fakulteta) Univerziteta u Beogradu.

## Biografija
U Beogradu je završila osnovnu i srednju školu. Diplomirala je na Defektološkom fakultetu Univerziteta u Beogradu 1990. godine s prosječnom ocjenom tokom studija 9,37.

Roditelji su joj rođeni u baranjskom selu Bolmanu pa je u djetinjstvu često dolazila u njihovo rodno selo i dosta vremena provela u njemu. Zato je emotivno vezana za njihov rodni kraj i smatra se Baranjkom.

## Stručna biografija
Magistarsku tezu na temu *"Odnos razvijenosti praktognostičkih sposobnosti, leksikona i ponašanja umereno mentalno retardirane dece"*  odbranila je na Defektološkom fakultetu 1999. godine. Zvanje doktora nauka stekla je 2003. godine odbranom doktorske disertacije na temu *"Mogućnosti ovladavanja instrumentalnim veštinama kod dece sa umerenom mentalnom retardacijom"*. Kao istraživač saradnik od 2003. godine učestvuje na projektu Ministarstva za nauku i tehnologiju Republike Srbije pod nazivom "Fenomenologija smetnji i poremećaja u razvoju".

Od 1999. godine radi na Defektološkom fakultetu u zvanju asistenta, a od 2003. godine kao docent (od 2009. kao vanredni profesor) na predmetima *"[[Metodika]] rada sa umereno, teže i teško mentalno retardiranim licima"* i *"Metodika vaspitnog rada sa mentalno retardiranom decom"*. Trenutno predaje na osnovnim studijama na smjeru za oligofrenologiju kao vanredni profesor na spomenutim predmetima. Predaje i na Pedagoškom fakultetu u Somboru.

Istraživačko interesovanja posebno je usmjereno na probleme tretmana i rehabilitacije djece i odraslih s umjerenom, teškom i dubokom retardacijom.

## Objavljeni radovi
* U koautorstvu i sama objavila je od 1997. do 2018. godine brojne stručne članke u raznim publikacijama u Srbiji (*"Beogradska defektološka škola", "Defektološka teorija i praksa", "Istraživanja u defektologiji", "Nove tendencije u specijalnoj edukaciji i rehabilitaciji", "Specijalna edukacija i rehabilitacija"*...) i inostranstvu (Ohrid, Makedonija; Trakošćan, Hrvatska; Montpellier, Francuska; Honolulu, Havaji, SAD...).
* Godine 2008. objavila je monografiju *"Umerena intelektualna ometenost"* (195 stranica)  u izdanju fakulteta na kome radi. Na monografiji i na nekim člancima potpisana je kao *Svetlana S. Kaljača*.
* Godine 2013, u koautorstvu s Mirjanom Japundža-Milisavljević, objavila je naučnu monografiju *"Život u zajednici osoba sa intelektualnom ometenošću"* (175 stranica)  u izdanju Fakulteta za specijalnu edukaciju i rehabilitaciju.

## Izvor
* FASPER: Kaljača dr Svetlana