open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Forenzika

**Forenzičke nauke** ili, kolokvijalno, **forenzika** (rjeđe **sudske nauke**), je naziv za primjenu širokog spektra naučnih grana za utvrđivanje činjenica u sudskim ili upravnim postupcima. Izraz *forenzika* dolazi od latinskog pridjeva *forensis* ("pred forumom", odnosno, grubo prevedeno, "pred sudom").

## Neke od grana forenzike
* forenzička medicina
* forenzička patologija
* forenzička psihologija
* forenzička psihijatrija
* forenzička toksikologija
* forenzička entomologija
* kriminalistika

## Povezano
* Vještak
* Forenzički žanr
* CSI efekt

## Vanjske veze

* Forensic Anthropometry 
* 
* List of Forensic Labs in the US
* DNA Detectives home page 
* Forensic Science Colleges and Institutes in India 
* India Forensic Science Home Page 
* Forensic Science search
Lucije Apronije

**Lucije Apronije** (*Lucius Apronius*, druga polovica 1. vijeka pne. - prva polovica 1. vijeka n.e.) bio je rimski vojskovođa i velikodostojnik u službi careva Augusta i Tiberija. Godine 8. je služio kao rimski konzul. Potom se istakao kao vojskovođa prilikom gušenja Velikog ilirskog ustanka, a oko godine 15. u borbi protiv Germana. Godine 23. je služio kao prokonzul u Africi te desetkovao tamošnje trupe zbog neuspjeha u borbi s numidijskim ustanikom Takfarinasom. Posljednji put se spominje godine 28. kao jedan od komandanta koji je u Germaniji sudjelovao u teškim borbama protiv Frizijaca.

## Izvori
Fasti

***Fasti*** je latinska riječ koja se koristila u drevnom Rimu kako bi označila službene zapise, odnosno s njima povezane planirane i vjerski sankcinonirane javne događaje. Svi javni poslovi su se morali odvijati u vrijeme *dies fasti* odnosno "dozvoljenim danima", a sve te poslove i događaje se bilježilo u *fastima*. S vremenom je riječ postala oznaka za specifičnu vrstu javnih zapisa. Blisko povezan s fastima su bile podjele vremena koje su služile kao temelj rimskog kalendara.

Koncept fasta imao značajan uticaj na rimsku književnost. Historičari su analitički prilaz svojim djelima temeljili proširivanjem godišnjih zapisa u *fastima*. Znameniti pjesnik Ovidije je napisao dugu pjesmu posvećenu vjerskim festivalima u rimskoj godini i njihovim mitološkim temeljima.

U antici su *fasti* bili množina latinskog pridjeva *fastus*, ali su se češće koristili kao imenica s korijenom *fas*, a što je značilo "dozvoljeno" prema božanskom pravu, a za razliku od *jusa* koji je označavao ljudske zakone. *Fasti dies* su stoga označavali dane kada se posao mogao obavljati bez straha od svetogrđa; nasuprot *dies fasti* su bili *dies nefasti* za vrijeme kojih, na primjer, iz vjerskih razloga nisu mogli raditi sudovi. Riječ *fasti* su se vremenom počeli označavati spiskove vezane uz bilježenje i označavanje vremena. Oni su se razlikovali od *[[regesta]]*, odnosnos popisa koji su označavali vlasništvo ili stvari, kao što su zemlja ili dokumenti, odnosno ugovore o prijenosu vlasništva.

## Povezano
* Julijanski kalendar
* Popis konzula Rimske Republike
* Rimski kalendar
* Rimska mitologija

## Vanjske veze

* 
* 
* 
* 
*
Fasti (Ovidije)

***Fasti*** su epska pesma u šest knjiga koju je napisao rimski pesnik Ovidije, a koja je bila posvećena Fastima, odnosno svetkovinama vezanim uz tradicionalni rimski kalendar. Ovidije je, u duhu aleksandrijske etiološke elegije, hteo da objasni rimske praznike i kultove, da nađe etimologiju imenima meseca itd. Svoje delo započeo je verovatno vrlo rano. Kada je pošao u izgnanstvo, *Fasti* još nisu bili dovršeni. U Tomima Ovidije je preradio *Faste* i posvetio ih Germaniku, nadajući se da će mu ovaj izdejstvovati pomilovanje (prvo izdanje bilo je posvećeno Avgustu). Međutim, pesnika je pretekla smrt, pa je delo ostalo nezavršeno, a trebalo je da ima dvanaest knjiga – po jednu za svaki mesec. Kao izvor za *Faste* poslužili su Ovidiju *Fasti* Verija Flaka, Ovidijevog savremenika, Marko Terencije Varon, a možda i Eratosten i Kalimah. Međutim, Ovidije je – pošto mu je više stalo do forme nego do sadržine – svoje izvore koristio vrlo površno, pa je napravio više pogrešaka.

## Vanjske veze
* English translation by A. S. Kline (2004)
* French translation with notes by Anne-Marie Boxus and Jacques Poucet (2004)
* Project Gutenburg— Latin Edition
Atrebati

**Atrebati** () je naziv za belgijsko pleme koje je sredinom 1. vijeka pne, živjelo na sjeverozapadu Galije, a potom u Britaniji posljednjih nekoliko decenija pred rimsko osvajanje.

Lingvisti vjeruju da riječ Atrebati doslovno znači "domaći" ili "domaćini", odnosno da dolazi od keltskog korijena -*treb*, a što znači "zgrada" ili "dom". Postojbina Atrebata je bila Artois u Francuskoj, a sjedište im je bilo poznato kao Nemetocenna, koje je kasnije upravo po Atrebatima promijenilo ime u današnji Arras. Godine 57. pne. Atrebati su se za vrijeme galskih ratova prvi put sreli s Rimljanima pod Julijem Cezarom, te se borili protiv njih u bitci na Sabisu. Vođa Atrebata Komije (Commius) je, međutim, ubrzo nakon toga postao jedan od glavnih Cezarovih saveznika, a 55. pne. i 54. pne. je sudjelovao u Cezarovim pohodima na Britaniju. Godine 52. pne. su se, pak, pridružili Vercingetoriksovom ustanku, a nakon njegovog gušenja, na čelu s Komijem u strahu od rimske odmazde prebjegli preko La Manchea u Britaniju.

Komije je ubzro nakon toga uspostavio kraljevstvo Atrebata, čije je područje odgovaralo grofovijama Hampshire, West Sussex i Surrey u suvremenoj Engleskoj. Sjedište kraljevstva je bilo utvrđeno naselje (oppidum) po imenu Calleva Atrebatum (današnji Silchester). Sjeverno od tog područja su živjeli Dobunni i Catuvellauni, istočno Regnenses, a na jugu Belgi. Da li su već ranije u Britaniji živjeli srodnici Atrebata ili da li se Komije uspio nametnuti britskim domorocima nije poznato. U svakom slučaju, od 30-ih pne. se na tom području počinju kovati novac s Komijevim imenom. Komija su nasljedili kraljevi po imenu Tinkomar, Epil i Verika. Osvajanje Verikinog kraljevstva od strane katuvelaunskog kralja Karataka je godine 43. poslužilo rimskom caru kao povod za invaziju Britanije nakon koje je zemlja Atrebata pripojena Rimskom Carstvu. Atrebati su neko vrijeme pod rimskom vlašću očuvali svoju autonomiju.

## Vanjske veze
* Commius  and the Atrebates  at Roman-Britain.org
* Atrebates  at Romans in Britain
* Atrebates Living History Group
Tinkomar

**Tinkomar** (), u ranijim tekstovima **Tinkomije** (, druga polovica 1. vijeka pne. - prva polovica 1. vijeka n.e.) bio je kralj Atrebata u antičkoj Britaniji. Bio je sin Komija, poglavice i nekadašnjeg rimskog saveznika koji je sudjelovao u Vercingetoriksovom ustanku te u strahu od rimske odmazde sa svojim narodom pobjegao iz Galije i osnovao novo kraljevstvo u Britaniji. Tinkomar je svog oca naslijedio oko godine 20. pne. Kovanice, napravljene po rimskom uzoru, sugeriraju da je poboljšao odnose s Rimom. Arheološki dokazi, pak, sugeriraju da je vladao zajedno s bratom Epilom; Tinkomar je stolovao u naselju Calleva Atrebatum (današnji Silchester), a Epil u naselju Noviomagus (današnji Chichester). Rimski zapisi navode da ga je oko godine 8. n.e. Epil svrgnuo te da je Tinkomar došao u Rim kako bi od cara Augusta tražio vojnu intervenciju s ciljem povratka na vlast. August je, međutim, odlučio priznati Epila za kralja, nastojeći od njegove države napraviti rimsko klijentsko kraljevstvo. Što se poslije dogodilo s Tinkomarom, nije poznato.

## Vanjske veze
* Coinage south of the Thames 
* Atrebates  at Roman-Britain.org
* Atrebates  at Romans in Britain
Epil

**Epil** (, druga polovica 1. vijeka pne. - prva polovica 1. vijeka n.e.) bio je kralj Atrebata u antičkoj Britaniji. Bio je sin Komija, atrebatskog poglavice koji je osnovao atrebatsku državu u Britaniji nakon bijega pred Rimljanima u Galiji. Prijestolje je naslijedio oko godine 20. pne. a vlast dijelio sa bratom Tinkomarom, s time da mu je sjedište bilo u naselju Noviomagus (današnji Chichester). Oko godine 7. ili 8. n.e. je svrgnuo Tinkomara i preuzeo svu vlast. Tinkomar je nakon toga pobjegao i u Rimu od cara Augusta tražio intervenciju. August je, međutim, odlučio priznati Epila za kralja. Oko godine 15. je još jedan brat, po imenu Verika, preuzeo vlast. Epil se nakon toga spominje kao kralj naroda Kantijaka u današnjem Kentu.

## Vanjske veze
* Atrebates  and Cantiaci  at Roman-Britain.org
* Atrebates  and Cantium  at Romans in Britain
Tit Flavije Sabin (konzul 47)

**Tit Flavije Sabin** (*Titus Flavius Sabinus*, 8. – 20. decembar 69) bio je rimski političar i vojskovođa, najpoznatiji kao stariji brat budućeg cara Vespazijana.

Rodio se kao stariji sin Tita Flavija Sabina i Vespazije Pole. Kao i brat, prve godine života je proveo u Reateu (suvremeni Rieti) te je sudjelovao u rimskom osvajanju Britanije pod carem Klaudijem. Nakon toga je imao uspješnu karijeru - godine 47. je služio kao konzul, potom od 50. do 56. (prema nekim izvorima od 53. do 60) kao guverner Mezije. U novembru 52. je nakratko služio kao *suffect* konzul, a potom od 59. do 69. kao gradski prefekt Rima.

Sabin je bio važan saveznik svog brata, koji mu je pomagao financijski te bio stalni izvor podataka o zbivanjima u Rimu, dok je Vespazijan služio kao guverner Judeje. Međutim, nije preživio Godinu četiri cara. Pristaše Vitelija su ga opkolile na Kapitolu, a potom i ubile samo dva dana prije Vespazijanovog trijumfalnog ulaska u Rim. Vespazijan mu je poslije priredio raskošni državni pogreb.

## Literatura
* Tacitus, *[[Historije (Tacitus)|Historije]]*
* Suetonius, Život dvanaest Cezara
* Cassius Dio, *Rimska historija*
* Arnold Blumberg (ed) (1995), *Great Leaders, Great Tyrants?: Contemporary Views of World Rulers Who Made History*
* Paul Maier, *The Flames of Rome*
* Christian Settipani. *[[:fr:Continuité gentilice et continuité sénatoriale dans les familles sénatoriales romaines à l'époque impériale (Christian Settipani)|Continuité gentilice et continuité sénatoriale dans les familles sénatoriales romaines à l'époque impériale]]*, 2000
Lujo Bakotić

**Lujo Bakotić** (21. 11. 1867, Senj — 31. 3. 1941, Beograd ) bio je pravnik, publicista, leksikograf, diplomata.

Punog imena *Lujo (Alojzije) Juraj Franjo Ivan Josip Bakotić*, rođen je u Senju od oca Ignjata Bakotića i majke Adele (Adelajde) markize Gravisi. Lujo se, kao i njegov otac Ignjat, advokat, smatrao Srbinom katoličke vere. Gimnaziju je završio u Splitu, a pravne nauke u Beču i Gracu.

Bavio se advokaturom, a jedno vreme je bio i predstavnik Srpske stranke u Dalmatinskom saboru. Zbog rada za narodne ideale morao je 1913. pobeći u Srbiju. Nakon izbijanja Prvog svetskog rata, povukao se u Niš a odatle u Pariz, pa Rim, gde je postavljen za sekretara poslanstva pri Vatikanu i radio na Konkordatu između Srbije i Vatikana.

Posle Prvog svetskog rata bio je poslanik Kraljevine Srba, Hrvata i Slovenaca u Vatikanu (1920-1923), kao i na drugim dužnostima Ministarstva spoljnih poslova. Često je zastupao novu državu u Hagu, a posle je postavljen za našeg poslanika u Moskvi i kao takav penzionisan 1935.

Bakotić je bio klasično obrazovan, poznavalac francuskog, italijanskog, nemačkog, engleskog i latinskog jezika.

Poznata dela: 
* Justinijanove institucije (prevedeno s latinskog 1911). 
* Dalmatinsko pitanje (izašlo 1915. u Švajcarskoj, na francuskom jeziku), 
* Rečnik srpskohrvatskog jezika (1936), 
* Preveo je i izdao Bibliju (Stari i Novi Zavet, 1938, posle dvadeset godina rada) 
* Srbi u Dalmaciji (1939).

Takođe je napisao veliki broj pravno-političkih članaka u stručnim časopisima.

## Literatura
* Nekrolog u "Politici", 1. aprila 1941, str 7 (bolja slika ovde na strani 5).
9.

Godina **9.** (**[[rimske brojke|IX]]**) bila je redovna godina koja počinje u utorak u julijanskom kalendaru. U svoje vrijeme je bila poznata kao **Godina konzulstva Sabina i Kamerina** ili, rjeđe, **godina 762. ''[[Ab urbe condita]]***. Oznaka "9." za ovu godinu se koristi od ranog srednjeg vijeka, kada je [[kalendarska era]] [[Anno Domini]] u Evropi postala glavna metoda za imenovanje godina.

__NOTOC__
== Događaji ==

* 10.1. - [[Kina|Kineski]] carski regent [[Wang Mang]] proglašava kako je dinastija Han izgubila mandat, te sebe proglašava carem i osniva kratkotrajnu [[dinastija Xin|dinastiju Xin]]. Njegova supruga je proglašena [[Carica Wang (dinastija Xin)|caricom Wang]], a njegov sinWang Lin [[krunski princ|krunskim princom]] i prijestonasljednikom. [[Carica Wang (Ping)|Dotadašnja carica Wang]] dobija titulu Vojvotkinja majka od Ding'ana, a dotadašnji [[car Ruzi od Hana|car Ruzi]] titulu vojvode od Ding'ana, s time da je smješten u kućni pritvor.
* [[Veliki ilirski ustanak]] završava nakon što se [[Pannonia|Panonija]] pokorila rimskoj vlasti. [[Ilirija]] postaje rimskom provincijom.
* [[Bitka u Teutoburškoj šumi]] u kojoj [[Germani]] pod [[Arminije]]m uništavaju [[rimska vojska|rimsku vojsku]] pod [[Publije Kvintilije Var|Publijem Kvintilijem Varom]], zaustavljaju rimsku ekspanziju u [[Germanija|Germaniju]] te praktički uspostavljaju rijeku [[Rajna|Rajnu]] kao trajnu granicu između svijeta u kome se govori latinski i svijeta u kome se govori [[njemački]].
* Mladi [[Klaudije]] se nakon smrti zaručnice [[Livia Medullina|Livije Meduline]] ženi za [[Plautia Urgulanilla|Plauciju Urgulanilu]].
* [[Legio II Augusta|Legio II *Augusta*]], [[Legio XX Valeria Victrix|XX *Valeria Victrix*]] i [[Legio XIII Gemina|XIII *Gemina*]] su poslane u Germaniju kako bi preuzele mjesto [[Legio XIX]] i druge dvije rimske legije uništene u Teutoburškoj šumi.
* [[Rimske financije]] su nakon rata u Iliriku i katastrofe u Teutoburškoj šumi pod pritiskom, pa car [[August (rimski car)|August]] uvodi dva nova poreza - 5 % na nasljedstvo i 1 % na promet.
* August, u nastojanju da popravi demografsku sliku Rima, odnosno poveća broj djece, donosi *Lex Papia Poppaea'' - zakon kojim su uvedene sankcije za celibat i brakove bez djece.
* Katuvelauni napadaju Trinovante i zauzimaju njihovo sjedište Kamulodunum.
* Lui Kuai, kineski markiz od Zuzianga, napada vojvodstvo Fuchong pod vlašću njegovog brata Liu Yinga. Lui Kuai je poražen i ubijen u bitci.
* Ovidije, koji je prognas u Tomis, završava pjesmu pod nazivom Ibis.

## Rođenja
* 17.11. – Vespazijan, rimski car (u. 79)

## Smrti
* Publije Kvintilije Var, rimski vojskovođa u bitci u Teutoburškoj šumi (samoubistvo).

## Napomene i reference

## Vanjske veze
* http://www.unrv.com/government/consul-1-ad.php
* http://ancienthistory.about.com/library/bl/bl_consuls_table.htm 
* http://www.friesian.com/romconsl.htm
Legio XVII

**Legio septima decima** (**Sedamnaesta legija**) bila je rimska legija koju je formirao trijumvir Oktavijan godine 41. pne., najvjerojatnije u svrhu gušenja sicilijanskog ustanka pod Sekstom Pompejem. Najpoznatija je kao jedna od tri legije koje su Germani potpuno uništili u znamenitoj bitci u Teutoburškoj šumi godine 9. Prije same bitke je imala sjedište u današnjem Xantenu.

Nakon bitke više nije obnovljena, niti su Rimljani ikada više ijednu legiju nazvali njenim imenom.

## Povezano
* Popis rimskih legija

## Vanjske veze
* livius.org account of Legio XVII
Jacinto Benavente

**Jacinto Benavente y Martínez** (**Hasinto Benavente**, 12. avgust, 1866. - 14. jul, 1954.) bio je jedan od vodećih španskih dramskih pisaca 20. veka. Godine 1922. dobio je Nobelovu nagradu.

Benavente je dramu vratio u realnost korišćenjem društvene kritike, davao je prednost prozi nad rimom, komediji nad melodramom, dijalozima nad impulsivnim reakcijama. Pokazivao je interesovanja za estetiku, kasnije i za etiku.

Kao liberalni monarhista i kritičar socijalizma, nevoljno je podržavao Francov režim, koji je smatrao boljim od pokušaja republike 1931-36. Umro je u 87. godini u Toledu. Nikada se nije ženio i bio je gej.

## Glavna dela
Jacinto Benavente je napisao 172 dela. Među najznačajnijim su:
* *Los intereses creados* (1907),
* *Rosas de otoño* (1905),
* *Señora ama* (1908), penetrante estudio psicológico de una mujer asediada por los celos.
* *La malquerida* (1913), drama.
* *La ciudad alegre y confiada* (1916),
* *Campo de armiño* (1916)
* *Lecciones de buen amor* (1924)
* *La mariposa que voló sobre el mar* (1926)
* *Pepa Doncel* (1928)
* *Vidas cruzadas* (1929)
* *Aves y pájaros* (1940)
* *La honradez de la cerradura* (1942)
* *La infanzona* (1945)
* *Titania* (1946)
* *La infanzona* (1947)
* *Abdicación* (1948)
* *Ha llegado Don Juan* (1952)
* * El alfiler en la boca* (1954)

## Izvori

## Vanjske veze

* 
* Works by Jacinto Benavente
* Biography and bibliography at the Books and Writers website
* Biography at the Nobel Prize official website
* Biography and bibliography at Noble-Winners.com (unofficial) website
* Brief article in the ''Columbia Encyclopedia'' Online 
* *Encyclopedia of World Biography* article, reproduced at BookRags.com
Legio XVIII

**Legio duodevigesima** (**Osamnaesta legija**) bila je rimska legija koju je formirao trijumvir Oktavijan oko 41. pne.. Najpoznatija je po tome što su je, zajedno s još dvije legije, potpuno uništili Germani u bitci u Teutoburškoj šumi godine 9. n.e.

Rimljani legiju nikada nisu obnovili, niti su naziv "XVIII" koristili za ijednu buduću jedinicu.

## Povezano
* Popis rimskih legija

## Vanjske veze
* livius.org account of the eighteenth legion
Legio XIX

**Legio undevigesima** (**Devetnaesta legija**) bila je rimska legija koju je godine 41. pne. osnovao tadašnji trijumvir Oktavijan, a koja je najpoznatija po tome što su je godine 9. n.e. zajedno s još dvije legije potpuno uništili Germani u Teutoburškoj šumi.

Legija nakon toga nije obnovljena, niti je ijedna druga legija ikada više dobila naziv "XIX".

## Povezano
* Popis rimskih legija

## Vanjske veze
* livius.org account
Legio II Augusta

**Legio secunda ''Augusta*** (*'Druga *Augustovska* legija*') bila je [[legija|rimska legija]] koju je godine [[43. pne.]] formirao [[Gaj Vibije Pansa Cetronijan]] radi borbe protiv [[Marko Antonije|Marka Antonija]] u [[mutinski rat|mutinskom ratu]]. Legija je nakon toga služila u Hispanija|Hispaniji, Germanija|Germanija da bi nakon sudjelovanja u Rimsko osvajanje Britanije|osvajanju Britanije ostala u [[Britanija (rimska provincija)|Britaniji]] sve do [[4t. vijeka]]. Amblemi su im bili [[Jarac (znak)|Jarac]], [[Pegaz]] i [[Mars (mitologija)|Mars]].



== Reference ==


== Vanjske veze ==

* [http://www.legiiavg.org.uk/ LEGIO SECVNDA AVGVSTA], British 1st - 2nd Century AD ~ Roman Living History Society
* [http://www.spqr.co.nz/ Second Legion Augusta (NZ)], New Zealand re-enactment group
* [http://icarus.umkc.edu/sandbox/perseus/pecs/page.9.a.php Richard Stillwell, ed. *Princeton Encyclopedia of Classical Sites'', 1976:] "Abonae (Sea Mills, Bristol), England"
Rimske financije

**[[Financije|Financijski]] sistem [[Antički Rim|drevne rimske]] države** je mijenjao s obzirom na promjene ustavnog poretka.

Prvi pouzdani podaci o rimskim državnim financijama datiraju iz vremena Republike, kada su se državne financije temeljile na državnoj blagajni poznatoj kao *[[aerarium]]*. Ona je obično bila povjeravana članovima rimske aristokracije, odnosno članovima Senata, a službenici su nosili titule kao što su kvestori, pretori, i na kraju, prefekti.

Slom Republike i uspostavljanje Rimsko Carstvo|Carstva je doveo do promjena financijskih sistema. *Aerarium* je zadržan, ali je podjela rimskih provincija na senatske (pod nominalnom kontrolom Senata) i carske (pod neposrednom kontrolom cara) dovela do stvaranja nove, posebne državne blaganje poznate kao *[[fiscus]]*. U nju su se slijevali prihodi iz carskih prihoda, dok su u aerarium ulazili prihodi iz senatskih provincija. Na čelu fiscusa je umjesto aristokratskog magistrata, pak, bio od cara imenovan i njemu neposredno odgovoran službenik po imenu rationalis. Prvi carevi su to mjesto povjeravali oslobođenicima, da bi, zbog učestale korupcije, Hadrijan uveo običaj da se na to mjesto postavljaju vitezovi.

Postepenim jačanjem moći careva u odnosu na Senat, pak, dolazi do podjele samog *fiscusa* - koji je prvotno trebao biti privatni carski fond - na *fiscus*, koji sada služi kao javna carska blagajna i *patrimonium*, koji predstavlja privatno vlasništvo cara i njegove porodice. U doba dominata se uspotavlja potpuna carska vlast nad financijama, a novi službenik pod imenom *comes sacrarum largitionum* postaje najmoćniji od svih članova carske uprave.

## Povezano
* Agentes in rebus
* Aerarium
* Comes
* Congiarium
* Donativum
* Fiscus
* Rationalis
* Rationibus
* Rimska trgovina
* Rimska ekonomija
Ibis (Ovidije)

***Ibis*** je kletva u stihovima, odnosno pjesma koju je napisao znameniti rimski pjesnik Ovidije za vrijeme svog izgnanstva u Tomima (današnja Konstanca). U njoj, koristeći svoje enciklopedijsko poznavanje antičke mitologije, Ovidije osobi po imenu Ibis prijeti svakojakim bizarnim i okrutnim kaznama. Tko je bila osoba iza pseudonima *Ibis* je predmet špekulacija među historičarima, a kao kandidati se spominju Tit Labijen, Kanin Rebil i Ovidijev prijatelj Sabin, dok dio historičara vjeruje da je riječ o sažimanju više stvarnih likova u jedan izmišljeni 

## Izvori
Plaucija Urgulanila

**Plaucija Urgulanila** (*Plautia Urgulanilla*, kraj 1. vijeka pne. - početak 1. vijeka n.e.) bila je rimska plemkinja etrurskog porijekla, poznata kao prva supruga budućeg cara Klaudija. Otac joj je bio Marko Plaucije Silvan, a ime je dobila po baki Urgulaniji, bliskoj prijateljici carice Livije.

Klaudije se za nju oženio godine 9. n.e., nedugo nakon što mu je vjerenica Livija Medulina iznenada umrla na dan vjenčanja. Prema navodima Svetonija, brak je bio nesretan, a za što je najzaslužnija bila Urgulanila nevjera, pa se Klaudije od nje godine 24. razveo navodeći kao razlog preljub. Imala je dvoje djece - sina Klaudija Druza koji je umro kao dijete, i kćer Klaudiju, koja je rođena pet mjeseci nakon razvoda i koju je Klaudije, smatrajući da je pravi otac oslobođenik po imenu Boter, odbio priznati.

## Napomene
Lex Papia Poppaea

***Lex Papia Poppaea*** je bio rimski zakon donesen godine 9. u vrijeme vladavine cara Augusta, a koji je za svrhu imao jačanje institucije braka, odnosno poboljšanje demografske slike u Carstvu. Glavne odredbe su se ticali kazni za preljub, odnosno niza ograničenja za sklapanje braka, odnosno financijskih sankcija za celibat. One su nadopunile odredbe ranijih zakona *[[Lex Julia de Maritandis Ordinibus]]* iz 18. pne. i *[[Lex Iulia de Adulteriis Coercendis]]* iz 17. pne., a kasniji pravni historičari su često sve te zakone tretirali kao jednu cjelinu. Ime je dobio po suffect konzulima Marku Papiju Mutilu i Kvintu Popeju Sekundu koji prilikom donošenja sami nisu bili oženjeni.

## Povezano
* Rimsko pravo
* Popis rimskih zakona
* Ius trium liberorum
* Lex Julia

## Literatura
* 
* .

## Vanjske veze
* The Roman Law Library, incl. ''Leges''
10-e

**10-e** je decenija koja je počela 1. januara 10. a završila 31. decembra 19. Predstavlja drugu deceniju kalendarske ere Anno Domini, ukoliko se devetogodišnji period od 1. do 9. n.e. uzima kao "decenija".

## Događaji i trendovi
* 14 - Smrću prvog cara Augusta završava najduža vladavina jedne osobe u rimskoj historiji, odnosno period poznat kao *Augustovsko doba*.

## Rođenja

## Smrti
* 14 - August, rimski car (rođ. 63. pne.)
10.

Godina **10** (**[[rimske brojke|X]]**) bila je redovna godina koja počinje u srijedu u julijanskom kalendaru. U svoje vrijeme je bila poznata kao **Godina konzulstva Dolabele i Silana** ili, rjeđe, **godina 763. ''[[Ab urbe condita]]***. Oznaka "10 ." za ovu godinu se koristi od ranog srednjeg vijeka, kada je [[kalendarska era]] [[Anno Domini]] u Evropi postala glavna metoda za imenovanje godina.

__NOTOC__
== Događaji ==
* [[Publius Cornelius Dolabella (konzul 10)|Publije Kornelije Dolabela]] služi kao [[Popis konzula ranog Rimskog Carstva|rimski konzul]].
* [[Rimsko Carstvo|Rimska]] provincija [[Ilirik]] je podijeljena na [[Pannonia|Panoniju]] i [[Dalmacija|Dalmaciju]].
* Kineski car-uzurpator [[Wang Mang]] u nastojanju da preduhitri pobune protiv svoje vlasti zabranjuje privatnu trgovinu i posjedovanje [[samostrijel]]a. Zabrana se, međutim, ne provodi striktno, a što će omogućiti Liu Xiu, budućem caru [[Car Guangwu od Hana|Guangwuu]] da nabavi samostrijele za svog brata Liu Yana ([[Kinesko stilsko ime|poznatog kao]] Bosheng) i Li Tonga.
* [[Ovidije]] dovršava *Tristia* ("Tuge", 5 knjiga) i *Epistulae ex Ponto'' ("Pisma sa Crnog mora", 4 knjige), djela u kojima opisuje svoju tugu uzrokovanu vlastitim izgnanstvom.
* Nestankom indo-grčkih kraljevstava prestaju postojati posljednje samostalne helenističke države. (približni datum)
* Među germanskim plemenima se kao posebna grupa počinju izdvajati Irminoni. (približni datum)

## Rođenja
* Heron iz Aleksandrije, grčki inženjer (u. cca. 70)
* Liu Penzi, marionetski "car" Kine (u. 27)

## Smrti
* Didim Halkenter, grčki učenjak i gramatičar (rođ. cca. 63. pne.)

## Reference
Kinesko stilsko ime

**Kinesko stilsko ime**, također poznato i kao **kurtoazno ime** (*zì*), je osobno ime koje se u Kini daje u kasnijim godinama života. Obično nakon 20 godina života *zì* se koristi umjesto nečijeg imena po rođenju kao simbol zrelosti i poštovanja. Uglavnom se koristi za muškarce. *Zì* mogu dati roditelji, odnosno učitelj na prvi dan škole, odnosno sama osoba može sebi odabrati *zì*. Tradicija davanja stilskih imena je, međutim, u Kini počela odumirati nakon Pokreta 4. maja godine 1919. Postoje dva osnovna oblika stilskog imena - *zì* i *hào*.

## ''Hào'' (pseudonim)
*Hào* (; japanski *gō*; korejski: *ho*; vijetnamski: *hiệu*) je alternativno kurtoazno ime, koje se najčešće koristi kao *pseudonim*. Najčešće se koristi od tri ili četiri znaka, i vjeruje se da je ušlo u upotrebu zbog prevelikog broja ljudi koji koristili isti *zì*. *Hào* su obično birale same osobe, i moglo se koristiti više od jednog. Nije imalo veze s nositeljevim *míngom* ili *zìjem*; umjesto toga je često bilo vrlo osobno, nekada duhovito, odnosno izbor koji je sadržavao neku aluziju ili rijetko slovo koje bi mogao prepoznati netko učen. Ponekad se u imenu nečije boravište korustilo kao *hào*; tako je Su Shijev *hào* Dongpo Jushi (tj. "Stanovnik Dongpoa" ("Istočna padina") referenca na kuću koju je sagradio u egzilu. Piščev *hào* se često koristio kao naslov njegovih sabranih djela.

## Povezano
* Kinesko ime
Kamulodunum

**Kamulodunum** () je rimski naziv za antičko britsko naselje, a kasnije i rimski grad izgrađen na mjestu današnjeg Colchestera u Engleskoj. Arheološki tragovi ukazuju da je mjesto bilo naseljeno preko 3000 godina, ali prvi spomen u pisanim historijama datira iz sredine 1. vijeka pne. kada je bio sjedište plemena Trinovanta. Godine 43. je, prema rimskim navodima bez otpora, zauzet za vrijeme rimske invazije, te prvo postao vojnički logor, a potom i naselje, odnosno sjedište rimske provincije Britanije. Godine 60/61. je potpuno uništen za vrijeme Budikinog ustanka kada se sjedište provincije preselilo u Londinium.

## Povezano
* Camlet Way
* Pye Road
* Camelot

## Izvori

### Literatura

*
Herminoni

**Irminoni** (), također poznati i kao **Herminioni** ili **Herminoni** je naziv koji se koristi za grupu germanskih plemena, odnosno ranih naroda koja je živjela u dolini Elbe, a do sredine 1. vijeka se proširila na područje današnje Bavarske, Švapske i Češke. Po njima se nazivaju **elpsko-njemački** ili **irminonski dijalekti** od kojih su nastali gornonjemački jezici, odnosno dijalekti zapadnogermanskih jezika.

Izraz je prvi koristio Tacit u svojoj *[[Germanija (Tacit)|Germaniji]]*, kao jedno od tri plemena Manusa, dok Plinije tvrdi kako je to grupa u kojoj se nalazi Herusci, Hermunduri, Svevi i Hati. Kasnije se za sve njih koristio izraz Svevi, dok se od 200. počinje koristiti izraz Alamani.

## Povezano
* Irminn

## Izvori
* Grimm, Jacob (1835). *Deutsche Mythologie* (German Mythology); From English released version *Grimm's Teutonic Mythology* (1888); Available online by Northvegr © 2004-2007:Chapter 15, page 2 -; 3 . File retrieved 09-26-2007.
* Tacitus. *[[Germania (knjiga)|Germania]]*
Carica Wang (dinastija Xin)

**Carica Wang** (王皇后, osobno ime nepoznato, ? - 21), formalno **Carica Xiaomu** (孝睦皇后, doslovno, "Sinovljevska i Ljubazna carica") bila je kineska carica za vrijeme dinastije Xin.

Prije nego što je postala caricom, bila je supruga carskog službenika, a kasnije i regenta Wang Manga. Rodila mu je četiri sinova koji su se zvali Wang Yu (王宇), Wang Huo (王獲), Wang An (王安) i Wang Lin (王臨), i kćer nepoznatog imena koja je kasnije postala supruga, odnosno carica udajom za mladog Pinga. U vrijeme dok joj je muž bio regent, imala je titulu Gospa Wang. Imala je reputaciju skromnosti, u čemu je bila slična mužu, i nekoliko puta su je velikodostojnici zbog neugledne odjeće zamijenili za sluškinje na njenom dvoru.

Prije nego što joj je muž godine 9. svrgnuo dijete-cara Ruzija i sebe proglasio carem, dva njena sina su stradala - Wang Huo 5. pne. nakon što je ubio slugu, te godine 3. pne. Wang Yu, u pokušaju svrgavanja oca. Potonji događaj je teško pogodio buduću caricu, koja je zbog njega oslijepila. Godine 9. je proglašena caricom, a godine 21. je umrla. Iste godine su njena dva preostala sina također stradala, a dinastija je zatrta u seljačkom ustanku dvije godine kasnije.

## Izvori
* *[[Knjiga Hana]]*, vol. 99, Parts 1, 2, 3.
* *[[Zizhi Tongjian]]*, vols. 32, 35, 36, 37, 38.

|-
Liu Penzi

**Liu Penzi** (劉盆子) (10-??)
 je bio kineski marionetski "car", odnosno pripadnik klana Liu i dinastije Han koga su pobunjeni seljaci iz Chimei pokreta privremeno stavili na prijestolje nakon kolapsa dinastije Xin. Liu Penzi je formalno vladao od 25. do 27. Prije toga su Liu Penzi i njegova dva brata prisilno regrutirana u Chimeije kao djeca-vojnici. Kada su Chimei kao novog cara priznali Genshija, Liu Penzijev stariji brat Liu Gong je prebjegao iz Chimeijeve vojske kod Genshija. Međutim, Chimei su se brzo okrenuli protiv novog cara, zauzeli carsku prijestolnicu Chang'an te, shvativši da im za legitimitet treba monarh, Liu Penzija proglasili carem Kine. Liu Penzi, međutim, nije imao nikakvu vlast i koristio je svaku priliku da se pokuša odrekne prijestolje. Kada je godine 27. Liu Xiu, budući car Guangwu, svrgnuo Chimeije, odlučio je poštediti život 17-godišnjem lažnom caru..

## Reference

## Povezano
* Chimei
* Dinastija Xin
KOS

**Kontraobavještajna služba** (slov. **Kontraobveščevalna služba**, mak. **Контраразузнавачка служба**; akr. **KOS**), vojna obavještajna služba Druge Jugoslavije, odnosno obavještajna služba Jugoslavenske narodne armije, koja je službeno djelovala od 1946. do 1992.

## Historija

Nakon donošenja Ustava Federativne Narodne Republike Jugoslavije, 31.1. 1946. godine, reorganizirane su sigurnosno-obavještajne službe. U martu 1946. od Prvog i Drugog odsjeka Ozne formirane su pri Ministarstvu unutarnjih poslova Uprava državne bezbjednosti, dok se od Trećeg odsjeka Ozne pri Ministarstvu narodne obrane formira Kontraobavještajna služba Jugoslavenske armije (KOS). Prema zapovijedi Vrhovnog komandanta od 14. septembra 1955. godine KOS se preformirao u Službu bezbjednosti Jugoslavenske narodne armije. Istovremeno su formirane i jedinice vojne policije, a KOS je preimenovan u OB – Organ bezbednosti.

## Načelnici

# Jefto Šašić (1945–63)
# Ivan Mišković (1963–71)
# Stjepan Domankušić (1971–74)
# Dane Čuić (1974–79)
# Branislav Joksović (1979–80)
# Jere Grubišić (1980–86)
# Ilija Ćeranić (1986–89)
# Marko Negovanović (1989–91)
# Aleksandar Vasiljević (1991–92)

## Povezano

* Ozna
* Udba

## Vanjske veze
* International Criminal Tribunal for the former Yugoslavia, 'questioning' transcripts on Operations "Labrador" and "Opera". 
* KOS @ GlobalSecurity.org
11.

Godina **11.** (**[[rimske brojke|XI]]**) bila je redovna godina koja počinje u četvrtak u julijanskom kalendaru. U svoje vrijeme je bila poznata kao **Godina konzulstva Lepida i Taura** ili, rjeđe, **godina 764. ''[[Ab urbe condita]]**''. Oznaka "11 ." za ovu godinu se koristi od ranog srednjeg vijeka, kada je kalendarska era Anno Domini u Evropi postala glavna metoda za imenovanje godina.

__NOTOC__
## Događaji

* Rimski vojskovođa Germanik konsolidira rimske položaje na Rajne i u Donjoj Njemačkoj.
* Artaban II postaje novi vladar Partskog Carstva.
* Rimski car August odusdtaje od svojih planovi da se uspostavi trajna rimska granica na Elbi, te umjesto toga odlučuje ojačati već postojeće linije na Rajni i Dunavu.

## Rođenja

## Smrti
* Marko Ancistije Labeon, rimski pravnik

## Napomene i reference
Marko Ancistije Labeon

**Marko Labeon**, na latinskom *Marcus Labeo* (? - 10/11. n.e.), je bio jedan od najznačajnijih rimskih pravnika. Živeo je u doba Oktavijana Avgusta i smatra se najistaknutijem predstavnikom prokuleanske škole koju je osnovao Prokul. Bio je pretor, i odličan poznavalac istorije, gramatike i filozofije.

Labeon je kao plodan pravni pisac ostavio značajnu zaostavštinu jurističkih dela, od kojih su najpoznatija *Pithana* (zbirka pojedinih pravnih slučajeva sa rešenjima), *Responsa*, *Epistulae*, kao i opširne rasprave u 15 knjiga koje se zajednički zovu *De iure pontificio*.
Artaban II od Partije

**Artaban II** (? - 38) bio je kralj Partskog Carstva iz dinastije Arsakida, koji je vladao od 10. do 35. te od 36. do 38. godine n.e. Bio je sin arsakdiske princeze odrastao među dahanskim nomadima na istoku Carstva. Oko godine 10. se stavio na čelo pobunjenika protiv kralja Vonona I i njegove pro-rimske politike. U Carstvu je dvije godine trajao građanski rat s promjenljivim ishodom, ali je Artaban konačno prevladao godine 12. i otjerao Vonona u susjednu Armeniju. Kada je Vonon provalio u Armeniju, rimski car Tiberije je poslao Germanika koji je s Artabanom sklopio mirovni ugovor, priznavši ga za legitimnog kralja u zamjenu za povlačenje iz Armenije.

Kada je 35. ponovno pokušao osvojiti Armeniju, Tiberije je opet munjevito reagirao, poslavši vojskovođu Lucija Vitelija koji je ne samo protjerao Artabana, nego i na partsko prijestolje doveo pro-rimskog kralja Tiridata III. Međutim, samo nakon par godina Artaban se vratio na prijestolje i opet sklopio mir s Rimljanima. Umro je ubrzo nakon toga, a naslijedio ga je sin Vardan.

## Izvori
* Tacitus, *[[Anali (Tacitus)|Anali]]*, ii–vi.
* Josephus, *[[Jevrejske starine]]*, 18–20.
12.

Godina **12.** (**[[rimske brojke|XII]]**) bila je prijestupna godina koja počinje u petak u julijanskom kalendaru. U svoje vrijeme je bila poznata kao **Godina konzulstva Cezara i Kapitona** ili, rjeđe, **godina 765. ''[[Ab urbe condita]]***. Oznaka "12." za ovu godinu se koristi od ranog srednjeg vijeka, kada je [[kalendarska era]] [[Anno Domini]] u Evropi postala glavna metoda za imenovanje godina.

__NOTOC__

== Događaji ==

* [[Germanicus|Germanik]] i [[Gaius Fonteius Capito|Gaj Fontej Kapiton]] služe kao [[Popis konzula ranog Rimskog Carstva|rimski konzuli]].
* [[Annius Rufus|Anije Ruf]] imenovan rimskim [[prefekt]]om [[Judeja|Judeje]]. Odatle se vraća Kvirinije, koji je imenovan [[Tiberije]]vim savjetnikom.
* Rimski car [[August (rimski car)|August]] naređuje da se pokrene veliki pohod na Germaniju preko [[Rajna|Rajne]].
* Rimljani s prijestolja obaraju [[Artaksijadska dinastija|Artaksijadsku dinastiju]] u Armeniji.
* [[Ovidije]] prestaje pisati *Faste'', jer je ostao bez izvora, odnosno pristupa rimskim bibliotekama. Umjesto toga dovršava tek prvih 6 knjiga koje će služiti kao izvor podataka o rimskom kalendaru.

## Rođenja
* 31.8. – Kaligula, rimski car

## Smrti
*

## Napomene i reference
Tristia

**''Tristia** *(*Tuge* ili *Tužaljke'') je naziv za zbirku pjesama od 5 knjiga, koju je znameniti rimski pjesnik Ovidije napisao između 8. i 12. n.e., odnosno na početku svog izgnanstva u Tomima na Crnom moru. Njih je, po vlastitom priznanju, počeo pisati još za vrijeme svog putovanja iz Rima u Tome. U njima preklinje cara Augusta da ga pomiluje i dozvoli da se vrati u Rim, odnosno iznosi žalost zbog gubitka veze sa voljenim rodnim gradom.

## Vanjske veze
* English translation, five books (archived)
* Latin texts of Ovid
Epistulae ex Ponto

**''Epistulae ex Ponto** *(*Poslanice* ili *Pisma sa Crnog mora'') je naziv za zbirku pjesama, koja se sastoji od 4 knjiga, a koju je znameniti rimski pjesnik Ovidije napisao za vrijeme svog izgnanstva u Tomima na Crnom moru između 8. i 12. n.e. U njoj se Ovidije obraća pojedinim važnim rimskim ličnostima (kao što je Germanik) i moli ih da posreduju kod car Augusta kako bi dobio pomilovanje i priliku da se vrati u Rim.

To je djelo historičarima zanimljivo zbog opisa Male Skitije početkom 1. vijeka.

Godine 1821. je ruski pjesnik Aleksandar Puškin, koji se i sam našao u izgnanstvu u obližnjoj Odesi, na latinskom napisao pjesmu kao svojevrsni odgovor na Ovidijeve poslanice.
Fontej Kapiton (razvrstavanje)

**Fontej Kapiton** (Fonteius Capito) je ime koje je nosilo nekoliko rimskih političara:
* Fontej Kapiton, konzul 67. g.
* Gaj Fontej Kapiton (pretor), pretor 169. pne.
* Gaj Fontej Kapiton (konzul 33. pne.)
* Gaj Fontej Kapiton (konzul 12)
* Gaj Fontej Kapiton (konzul 59)
* Tit Fontej Kapiton, pretor 178. pne.
Gaj Fontej Kapiton (konzul 12)

**Gaj Fontej Kapiton**(*Gaius Fonteius Capito*, početak 1. vijeka n.e.) je bio Rimsko Carstvo|rimski političar i velikodostojnik iz vremena ranog Carstva. Bio je sin Gaja Fonteja Kapitona, suffect konzula za 33. pne.).

Godine 12. Kapiton je služio kao konzul zajedno s Germanikom. Deset godina kasnije ( 22/23) služio je kao guverner provincije Azije.

## Literatura
* Prosopographia Imperii Romani, PIR ², F 470

## Izvori
Anije Ruf

**Anije Ruf** (*Annius Rufus*, početak 1. vijeka n.e.) bio je rimski velikodostojnik iz doba cara Augusta. Poznat je isključivo kao prefekt Judeje, koji je na tom mjesto naslijedio Maka Ambivula godine 12. Mandat mu je trajao tri godine, i, prema navodima Flavija Josip, tada se nije dogodilo ništa značajno osim Augustove smrti. Sljedeće godine ga je zamijenio Valerije Grat.

## Izvori
* Josephus - Knj 18, +gl. 2

## Vanjske veze
* Annius Rufus entry in historical sourcebook by Mahlon H. Smith.
13.

Godina **13.** (**[[rimske brojke|XIII]]**) bila je redovna godina koja počinje u nedjelju u julijanskom kalendaru. U svoje vrijeme je bila poznata kao **Godina konzulstva [[Gaj Silije|Silija]] i [[Lucije Munacije Plank (konzul 13)|Planka]]** ili, rjeđe, **godina 766. ''[[Ab urbe condita]]***. Oznaka "13." za ovu godinu se koristi od ranog srednjeg vijeka, kada je [[kalendarska era]] [[Anno Domini]] u Evropi postala glavna metoda za imenovanje godina.

__NOTOC__

== Događaji ==

* [[Abgar od Edese]] ponovno postavljen za kralja [[Osroene]].
* [[Strabon]] objavljuje svoje stavove o obliku [[Zemlja|Zemlje]].
* [[Rimski Senat]] donosi *senatus consultum* kojim je služba u *vigintisexvirima* ograničena na pripadnike [[equites|viteškog reda]].
* [[August (rimski car)|Augustu]] produžen *imperium proconsulare* za još deset godina. 
* [[3. 4.]] - August zaključio svoj testament, čiji je dio *Res gestae divi Augusti*. 
* [[Tiberije]]:
** proslavlja u Rimu [[Rimski trijumf|trijumf]] nakon kaznene ekspedicije u [[Germanija|Germaniji]] (tamo je komandu preuzeo [[Germanik]]);
** ovlasti su mu izjednačene sa [[August (rimski car)|Augustovim]] što ga faktički čini njegovim suvladarom i nasljednikom. 
* Augustu stigao ambasador indijske kraljevine [[Pandja]].
* Posljednja (5.) godina *Shijianguo'' ere kineske dinastije Xin (Wang Mang).

## Rođenja

## Smrti
* Carica Wang Zhengjun (r. 71. pne.)

## Napomene i reference
Vigintiseksviri

**Vigintiseksviri** , jedn.*vigintisexvir*) je naziv za kolegij (*[[collegium (antički Rim)|collegium]]*) nižih magistrata (*magistratus minores*) Rimske Republike; izraz doslovno znači "Dvadeset šest ljudi". Kolegij se sastojao od šest odbora:
* *[[Decemviri#Decemviri Stlitibus Iudicandis|decemviri stlitibus iudicandis]]* - 10 magistrata koje je rješavalo sudske parnice, uključujući one o tome da li je čovjek rob ili slobodan;
* *tresviri capitales*, također poznati kao *nocturni* - tri magistrata koji su obavljali policijske dužnosti, upravljali zatvorima i pogubljivali kriminalce;
* *[[tresviri aere argento auro flando feriundo]]*, također poznati kao *[[tresviri monetalis]]* - tri magistrata zadužena za kovanje brončanog, srebrnog i zlatnog (novca);
* *[[quattuorviri]] viis in urbe purgandis*, također poznati kao *[[quattorviri]] viarum curandarum* - četiri magistrata zadužena za održavanje puteva u samom Rimu;
* *duoviri viis extra urbem purgandis*, također poznati kao *duoviri curatores viarum* - dva magistrata zadužena za održavanje puteva kraj grada Rima;
* četiri*praefecti Capuam Cumas* - prefekti poslani u Kapuu i Kume u Kampaniji kako bi obavljali sudske poslove.

U Republici je vigintiseksvirat služio kao početni korak sinovijma senatora da počnu javnu karijeru u *cursus honorum*; Julije Cezar je tamo služio kao *curator viarum* te obnovio Via Appiju. Godine 13. je, međutim, Senat izglasao *[[senatus consultum]]* kojim se služba vigintiseksvira ograničava na viteški red.

Za vrijeme Principata je August ukinuo dva *duoviri viis extra urbem purgandis* i četiri *praefecti Capuan Cumas*, mijenjajući time naziv *vigintisexviri* u ***vigintiviri*** ("Dvadeset ljudi").

## Napomene


## Reference
* Melville Jones, John R. (1990). *A Dictionary of Ancient Roman Coins*, Seaby, republished by Spink. 
* Hornblower, Simon & Spaworth, Antony (1999). *The Oxford Classical Dictionary.* Third Edition. 
* Smith, William (1875). *A Dictionary of Greek and Roman Antiquities*, John Murray, London.

## Vanjske veze
* Smith, 1985:Vigintisexviri
14.

Godina **14.** (**[[rimske brojke|XIV]]**) bila je redovna godina koja počinje u ponedjeljak u julijanskom kalendaru. U svoje vrijeme je bila poznata kao **Godina konzulstva [[Sekst Pompej (konzul 14)|Pompeja]] i [[Sekst Apulej|Apuleja]]** ili, rjeđe, **godina 768. ''[[Ab urbe condita]]***. Oznaka "14." za ovu godinu se koristi od ranog srednjeg vijeka, kada je [[kalendarska era]] [[Anno Domini]] u Evropi postala glavna metoda za imenovanje godina.

__NOTOC__
== Događaji ==

* [[Sextus Appuleius|Sekst Apulej]] i [[Sekst Pompej (konzul 14)|Sekst Pompej]] služe kao rimski konzuli.
* [[Germanik]] imenovan komandantom rimskih snaga u [[Germanija|Germaniji]], te započinje pohod koji će trajati do 16.
* Germanik vodi iznenadni prepad protiv plemena [[Marsi (Germani)|Marsi]] u gornoj dolini [[Ruhr (rijeka)|Ruhra]] te ga masakrira.
* [[19. 8.]] - Rimski car [[August (rimski car)|August]] umire, te je nedugo potom proglašen bogom.

* [[18. 9.]] - [[Tiberije]] je novi rimski car.
* Na vijest o Augustovoj smrti dolazi do pobune među rimskim legijama na [[Rajna|Rajni]], a koju guše Germanik i [[Druz Mlađi]].
* U gradu [[Nauport]]u u Panoniji, prema [[Tacit]]u, dolazi do pobune među rimskim vojnicima poslanim da tamo grade puteve i mostove; pobunjenici pljačkaju grad.
* U Rimskom Carstvu proveden [[popis stanovništva]] prema kome je utvrđeno da 4,973.000 imaju status [[građani|građana]].
* [[Claudia Marcella|Klaudija Marcela]] se udaje za [[Sextus Appuleius|Seksta Apuleja]].
* Završava [[helenizam|helenistički]] period umjetnosti, prema nekim tumačenjima (tradicionalni datum je [[31. pne.]]).
* Osnovana [[Emona]], današnja [[Ljubljana]].

;Azija
* Prva godina ere *tianfeng'' kineske dinastije Xin.
* Kinu pogađa glad, tjerajući dio stanovništva da prakticira kanibalizam.

## Rođenja
* Lucije Cecilije Jukund, rimski bankar u Pompejima
* Marko Junije Silan Torkvat, rimski konzul († 54)

## Smrti

* 19.8. – Rimski car August.
* Julija Starija, kćer rimskog cara Augusta.
* Postumus Agrippa, unuk rimskog cara Augusta.

## Napomene i reference
Ruhr (rijeka)

**Rur** () je reka u severozapadnoj Nemačkoj, desna pritoka Rajne. Duga je 219 kilometara. Po ovoj reci ime je dobila gusto naseljena industrijska Rurska oblast (više od 6 milona stanovnika), koju reka ograničava sa juga. Na reci Rur se nalaze veliki gradovi: Dortmund, Esen, Duizburg i drugi.

Vode reke Rur se akumuliraju u više veštačkih jezera čija se voda koristi za vodosnabdevanje.

U 19. veku ova reka je bila najprometniji rečni put u Nemačkoj. Danas se za plovidbu koriste samo poslednjih 12 kilometara toka do grada Milhajm na Ruru.
Lucije Cecilije Jukund

**Lucije Cecilije Jukund** (Lucius Caecilius Iucundus, cca. 14 - 62?) bio je rimski bankar koji je u 1. vijeku n.e. živio u gradu Pompeji, poznat kao vlasnik bogato ukrašene kuće koja je velikim dijelom sačuvana u erupciji Vezuva 79. te u kojoj su pronađene pločice od voska koje daju dragocjeni uvid u način poslovanja u Rimskom Carstvu tog doba.

## Vanjske veze
* Some pictures: House and wall painting
* Caecilius at Nova Romama
* ''The Trick to Pompeii'' — a report on a tour of Lucius Caecilius Jucundus' house
* German woodcut depicting the bas-relief from the house of Lucius Caecilius Jucundus
Kanibalizam

**Kanibalizam** je u užem smislu naziv za čin kojim ljudska bića kao hranu konzumiraju meso i druge dijelove tijela drugih ljudskih bića. Originalni naziv potječe od riječi *Caníbalis*, kojom su Španci opisivali Karaibe, narod u Zapadnim Indijama poznat po prakticiranju kanibalizma. U užem smislu se za kanibalizam koristi i izraz **antropofagija**, odnosno **ljudožderstvo**.

Kanibalizam se kao izraz proširio i u zoologiju gdje označava čin kojim neke životinje proždiru pripadnike vlastite vrste, uključujući i konzumaciju seksualnih partnera.

Kanibalizam se kod ljudi pojavljuje gotovo kroz cijelu historiju, a najčešći razlog je glad. Ponekad se prakticira kod pojedinaca kojima donosi gurmanski užitak ili ispunjava seksualne i druge fantazije, kao što je slučaj kod serijskih ubica Jeffreya Dahmera i Alberta Fisha. Neke zajednice, pak, prakticiraju kanibalizam iz religijskih razloga, pri čemu starija antropološka literatura zna razlikovati *endokanibalizam* - odnosno konzumaciju mesa preminulih pripadnika vlastite zajednice u svrhu "stapanja s njihovim duhovima" te *egzokanibalizma* - konzumaciju mesa pripadnika drugih zajednica, najčešće neprijatelja ubijenih u ratu, kojima se tako "preuzima snaga".

## Povezano
* Vorofilija

## Reference

## Vanjske veze

* All about Cannibalism: The Ancient Taboo in Modern Times (Cannibalism Psychology)  at CrimeLibrary.com
* The Straight Dope  Notes arguing that routine cannibalism is myth
* Did a mob of angry Dutch kill and eat their prime minister?  (from The Straight Dope)
* Harry J. Brown, 'Hans Staden among the Tupinambas.'
15.

Godina **15.** (**[[rimske brojke|XV]]**) bila je redovna godina koja počinje u utorak u julijanskom kalendaru. U svoje vrijeme je bila poznata kao **Godina konzulstva Pompeja i Apuleja** ili, rjeđe, **godina 768. ''[[Ab urbe condita]]***. Oznaka "15." za ovu godinu se koristi od ranog srednjeg vijeka, kada je [[kalendarska era]] [[Anno Domini]] u Evropi postala glavna metoda za imenovanje godina.

__NOTOC__

== Događaji ==

* [[Valerius Gratus|Valerije Grat]] imenovan rimskim [[prefekt]]om [[Iudaea|Judeje]]. 
* Rimski legionari iz [[Legio XV Apollinaris]] osnivaju grad po imenu [[Emona]] (današnja [[Ljubljana]]).
* Rimski vojskovođa [[Germanik]] vodi neodlučnu bitku s [[germani|germanskim]] vođom [[Arminije]]m u [[Teutoburška šumi|Teutoburškoj šumi]].
* [[Legio XXI Rapax|Legio XXI *Rapax'']] smještena u današnjem Regensburgu.
* U Rimu prestaju izbori za državne službenike, koje otada imenuju car i Senat.
* Nikolaj iz Damaska objavljuje biografiju cara Augusta.

## Rođenja
* 24.9. – Vitelije, rimski car.
* 6.11. – Agripina Mlađa, rimska carica (moguće i 16) (u. 59).

## Smrti
* Lucije Sej Strabon, rimski pretorijanski prefekt i otac Sejana

## Napomene i reference
Emona

**Emona** ili *Aemona* (lat. *Colonia Iulia Aemona*) je rimsko naselje na području današnje Ljubljane.

Njen nastanak se veže za vremena rimskog vojnog prodora na prostore Balkana oko 14 ili 15 godine nove ere. Ranije se smatralo da je Emona pripadala rimskoj provinciji Pannonia, no današnja istraživanja pokazuju da je ona zapravo bila najistočniji grad Rimske države. Oko 452 Emona je skoro potpuno uništena nakon prodora Huna predvođenih Atilom.