open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Državni arhiv u Zagrebu

**Državni arhiv u Zagrebu** od 1947. godine nalazi se na Gornjem gradu u Opatičkoj ulici.

## Historija
Gradsko poglavarstvo grada Zagreba donijelo je 1907. godine odluku o osnivanju gradske knjižnice, muzeja i arhiva. Uprava je povjerena Družbi "Braća Hrvatskoga Zmaja", a na poticaj te družbe su navedene ustanove i osnovane. Stručni nadzor nad arhivom povjeren je Emilu Laszowskom koji je imenovan kustosom Gradskog arhiva. U prvoj fazi dio arhivske građe magistrata Gradeca prenesen je iz prostorija Gradske vijećnice u kulu nad Kamenitim vratima. Godine 1914. dio arhivskog gradiva općine Gradec koji je nastao do 1848. godine prenesen je na pohranu u novoizgrađenu secesijsku zgradu Kraljevske sveučilišne biblioteke i Kraljevskog zemaljskog arhiva na Marulićevom trgu. Nakon II. svjetskog rata godine 1945. Gradski narodni odbor grada Zagreba utemeljio je Povijesni arhiv grada Zagreba. Arhiv je 1947. postao samostalna ustanova i odvojio se je od uprave, a te godine su arhivu dodijeljene zgrade u Opatičkoj i Demeterovoj. Do promjena naziva došlo je 1962. godine kada je arhiv postao Historijski arhiv u Zagrebu. U periodu od 1993. do 1997. godine službeni naziv arhiva bio je Povijesni arhiv u Zagrebu. Novim zakonom o arhivskom gradivu i arhivima iz 1997. arhiv dobiva današnji naziv - Državni arhiv u Zagrebu. Državni arhiv u Zagrebu nadležan je za područje Grada Zagreba, veći dio Zagrebačke županije izuzev gradova Ivanić Grad i Vrbovec te za dio Krapinsko-zagorske županije i to za gradove Donju Stubicu i Oroslavje te za općine Gornja Stubica, Marija Bistrica i Stubičke Toplice.

## Djelatnost
Provođenje mjera zaštite arhivskog gradiva, sređivanje, propisivanje i objavljivanje arhivskog gradiva. Obavljanje stručnog nadzora nad čuvanjem i odabirom arhivskog gradiva koji se nalazi izvan arhiva te provođenje mjera zaštite. Preuzimanje javnog arhivskog gradiva i prikupljanje privatnog arhivskog gradiva.  Rad s korisnicima i suradnja s drugim institucijama u kulturi, znanosti te srodnim ustanovama informacijske i dokumentacijske službe.

## Gradivo
Gradivo središnjih tijela uprave i pravosuđa, prosvjetnih i kulturnih ustanova, društvenih, političkih organizacija te gospodarskih tvrtki s područja nadležnosti arhiva. Najstariji dokumenti pohranjeni u arhivu potječu iz 13. stoljeća. Kroz fondove se mogu pratiti različiti aspekti gradske povijesti od 13. stoljeća do 1990. godine. Ukupna količina arhivskog gradiva sastoji se od 1161 fonda i zbirki odnosno 11.150 dužnih metara arhivskog gradiva nastalog u razdoblju od 1258. do 2004. godine. U Arhivu se čuva i gradivo najstarijih zagrebačkih bolnica, obiteljski i osobni fondovi te dragocjene zbirke -Kartografska zbirka i Zbirka fotografija Zagreba.

## Usluge
Pružanje stručne pomoći iz područja registrirane djelatnosti Arhiva, sređivanje arhivskog i registraturnog gradiva, preuzimanje arhivskog gradiva, istraživanje podataka u Arhivu za potrebe korisnika te izdavanje ovjerenih prijepisa i kopija izvornog gradiva.

## Izvori
* Ministarstvo kulture Državni arhiv u Zagrebu

## Vanjske veze
* Mrežne stranice Državnog arhiva u Zagrebu
* On-line baza: Registar arhivskih fondova i zbirki u RH
Travno

**Travno** je gradsko naselje u istočnom dijelu Zagreba tradicionalno zvanog Novi Zagreb, južno od Utrina.

Prema podjeli ustanovljenoj Statutom Grada Zagreba 14. prosinca 1999., pripada gradskoj četvrti Novi Zagreb - istok.

U Travnom trenutno (28. veljače 2009.) ima 11.681 stanovnika. Površina naselja je 61,19&nbsp;ha.

Prostor na kojemu izgrađeno Travno pruža se izmedu naselja Utrina i sela Jakuševec (Dugave su izgradene nakon Travnog). Taj prostor je bio veliko obrađeno polje (krumpira, pšenice, kukuruza i dr.). Prema topografskim kartama iz 1930. godine prostor se zvao Krčevine, a već 1971. godine naziv se gubi uz pretpostavku da je grad već planirao naselja na tom prostoru s novim imenima. Travno je izgrađeno početkom 70-ih godina 20. stoljeća.

Naseljem dominira golema stambena zgrada, s nadimkom *[[Mamutica]]*. U središtu naselja se nalazi osnovna škola "Gustav Krklec" i velika zelena površina. U naselju su dvije ulice: Božidara Magovca i Kopernikova.

## Povezano

* Zagrebačke gradske četvrti
* Utrina
* Dugave
* Novi Zagreb

## Izvori

## Vanjske veze
* Moj kvart Travno - neslužbene stranice 
* Službene stranice Grada Zagreba
Utrina

**Utrina** je gradsko naselje u južnom dijelu grada Zagreba. Nalazi se južno od Zapruđa, a sjeverno od Travnog.
## Sport
Utrina ima nogometni klub pod nazivom NK Utrina Zagreb.
Utrina ima i bazen u kojem se odvijaju plivačka natjecanja.

## Historija
Početak izgradnje gradske četvrti Utrina započinje šezdesetih godina izgradnjom Mosta Mladosti koji povezuje Stari Zagreb s Novim u istočnom dijelu grada.
Zapruđe se smatra najstarija četvrt izgrađena na istočnom dijelu Novog Zagreba. Širenjem Zapruđa, krajem šeszdesetih godina, započela je izgradnja Utrina.

Na mjestu današnjih zgrada i nebodera u Utrinama, nicala je gusta i duboka trava, rasprostranjena velika livada, a ponegdje se pronalazila blatna i gusta močvara. 
Zbog guste travnate livade, stari purgeri su taj dio nazivali "utrtom travinom" gdje se sijekla trava i sušila za poljoprivredne potrebe i uzgajanje stoke seljana s one strane Save, pa se predpostavlja da je iz tog izričaja nastao naziv Utrina (UTRta travINA).
Stadion Kranjčevićeva

**Stadion Kranjčevićeva** (prije *Stadion Concordije*) nogometni je stadion u Zagrebu. Smješten je u Kranjčevićevoj ulici na Trešnjevci. Na stadionu nastupa NK Zagreb i NK Lokomotiva, a prije Drugog svjetskog rata nastupala HŠK Concordia. Nakon što je 10. listopada 1946. formirano Fiskulturno društvo Zagreb, vlasti su mu dale na upravljanje stadion kojim je do kraja 2. svjetskog rata upravljala HŠK Concordia .

Izgradnja stadiona započeta je 1910-ih godine za potrebe Concordije. Izgradnja igrališta na Tratinskoj cesti (današnji stadion u Kranjčevićevoj), tada najvećeg u Zagrebu, završena je 1921..

Stadion ima kapacitet od 8.850 gledatelja. Iako je na igralištu Concordije odigrana 1931. prva utakmica pod rasvjetom, grom je 1987. godine pogodio prve stadionske reflektore u ovom dijelu Europe. 2008. godine igralište je dobilo nove reflektore.

U povijesti Hrvatske stadion u Kranjčevićevoj ostat će zapamćen po prvom postrojavanju Zbora narodne garde, koji su činili pripadnici policije i dijela vojske 28. svibnja 1991., dan koji je označen kao početak stvaranja Oružanih snaga Republike Hrvatske.

## Stadion
Stadion je predviđen za odigravanje nogometnih utakmica i održavanje biciklističkih utrka. Ima natkrivenu zapadnu tribinu sa 3850 sjedećih mjesta na kojoj su smještene počasna i novinarska loža, te istočnu tribinu s 5000 stajaćih mjesta. Oko travnatog nogometnog igrališta izgrađena je biciklistička staza. Za potrebe održavanja noćnih priredbi ima reflektorske svjetiljke smještene na četiri čelična stupa visine po 36 metara.

## Nazivi kroz povijest
Od izgradnje 1921. godine do 1945. godine stadion nosi naziv **Igralište Concordie**. Nakon završetka Drugog svjetskog rata mijenja naziv u **Igralište Slobode**, te kasnije u naziv **Igralište Zagreba**. Nakon toga nosi sadašnji naziv .

## Najgledanije nogometne utakmice
* 2. rujna 1931., Zagrebačka reprezentacija – Madridska reprezentacija 2:1 (15.000 gledatelja)
* 18. veljače 1944., Građanski – Nagyvarad Atletik Club 1:0 (19.000 gledatelja)
* 7. travnja 1948., Dinamo – Crvena zvezda 5:1 (16.000 gledatelja)
* 4. travnja 1993., Zagreb - Hajduk 3:1 (17.000 gledatelja)

## Zanimljivosti
Stadion su zadesila čak dva požara. Prvi u proljeće 1946. godine nakon utakmice mlade Zagrebačke reprezentacije i Partizana (1:1), kada su izgorjele prve drvene tribine. U drugom požaru 1978. godine izgorjele su drvene tribine koje su prenesene nakon 1946. godine s Igrališta HAŠK-a.

## Reference

* Stadion u Kranjčevićevoj 
* Stadion NK Zagreb uskoro pod reflektorima
* Statistike hrvatskog nogometa: Zagreb - Hajduk 3:1
* Zvonimir Magdić, *Legende zagrebačkog nogometa*, Zagreb, [1996.], str. 314, 316, 362, 370 i 372
* Fredi Kramer, Sveto ime Dinamo, Zagreb, [2006.]
* Roman Garber, ur., Zlatni jubilej ZNS: 1919. – 1969., Zagreb: Zagrebački nogometni savez, [1969.]

## Vanjske veze
Palača Vojković u Zagrebu

**Palača Vojković** (ili palača Vojković-Oršić-Kulmer-Rauch) je barokna palača u Zagrebu. Nalazi se na adresi Matoševa 9 na Gornjem gradu. Sagrađena je 1764. godine prema projektu zasad nepoznatog arhitekta. Investitor palače bio je grof Sigizmund Vojković (Vojkffy) čiji je grb prikazan u štuku na zabatu pročelja. U 19. stoljeću palača je došla u ruke prvo obitelji Oršić, a potom i Rauch, po kojima se ponekad naziva i *palača Oršić-Rauch*. U palači je danas smješten Hrvatski povijesni muzej.

## Literatura

* Lelja Dobronić: *Palača Hrvatskog povijesnog muzeja 1764.-2004.*, Zagreb, 2004.
* Lelja Dobronić: *Zagrebački Kaptol i Gornji grad nekad i danas*, Zagreb, 1988.
Dom hrvatskih likovnih umjetnika

**Dom hrvatskih likovnih umjetnika**, poznat i kao *Meštrovićev paviljon* ili *Džamija*, zgrada je na Trgu žrtava fašizma u središtu Zagreba. Arhitekt mu je bio Ivan Meštrović, a sagrađen je 1938. godine kada se nazivao »Dom likovnih umjetnosti kralja Petra I. Velikoga Oslobodioca«.

Namjena paviljona se mijenjala više puta tijekom njegovog životnog vijeka: izvorno je sagrađen za umjetničku galeriju. Za vrijeme NDH-a je služio kao džamija. Pregradnja je započela 1942. godine prema planovima Stjepana Planića i Zvonimira Požgaja i dovršena je 1944. godine. Godine 1947. u socijalističkoj Jugoslaviji srušena su tri minareta (preostao je samo zdenac pred glavnim ulazom), a paviljon je postao *Muzej revolucije*, dok se džamija preselila na Borovje. Poslije Domovinskoga rata vraćena mu je izvorna funkcija. Danas se u njemu održavaju izložbe i koncerti.

## Slikovni prikazi

Datoteka:Zagreb areal view (8).jpg|Pogled iz zraka.


## Izvori

## Vanjske veze

* HDLU – Hrvatsko društvo likovnih umjetnika | Neprofitna i nestranačka strukovna udruga
Stadion ŠRC Sesvete

**ŠRC Sesvete** je stadion koji se nalazi u zagrebačkoj gradskoj četvrti Sesvetama. Na njemu svoje domaće utakmice igra NK Croatia Sesvete. Kapaciteta je 1.800 sjedećih mjesta. U sezoni 2008./09. NK Croatia Sesvete je ušla u 1. HNL, ali kako stadion nije zadovoljavao kriterije HNS-a, klub je morao igrati u Velikoj (na stadionu ŠRC Kamen-Ingrad), a kasnije na Stadionu Kranjčevićeva u Zagrebu.

## Planovi
U planu je nadogradnja postojećih te izgradnja novih, natkrivenih tribina. Postavljanje rasvjete, gradnja svlačionice, prostorije za suce i doping-kontrole također su važniji planovi za ovaj stadion. Kada bi se ti radovi dovršili, stadion ŠRC Sesvete primao bi oko 10 000 gledatelja, a 5 000 mjesta bilo bi natkriveno.
Oktogon (Zagreb)

**Oktogon** je naziv za prolaz u zgradi nekadašnje Prve hrvatske štedionice u Donjem gradu u Zagrebu. Cijela je zgrada izgrađena prema projeku hrvatskog arhitekta Josipa pl. Vancaša, a unutar njega je po uzoru na ondašnje europske gradove, izgrađen i Oktogon, prvi zagrebački natkriveni pješački prolaz sa središnjom staklenom kupolom i vitrajima.

## Opis

Prema prostorno-tipološkoj shemi u knjizi J. E. Geista, Oktogon spada u tip pasaža s dva ulaza.
Kroz zgradu vodi trgovački prolaz s trgovinama, u sredini kojeg je osmerokutna troetažna dvorana natkrivena kupolom od vitraja, po kojoj je i dobio ime. Službena mu je adresa Ilica 5, a povezuje Cvjetni trg (Trg Petra Preradovića) s Ilicom.

Podovi pasaža pokriveni su kvadratnim pločicama u dvije boje, koje su položene u polja orubljena bordurama od kojih jedna nosi motiv meandra.

U dvorištu prolaza danas nedostupnog prolaznicima nalazi se i spomenik psu. Tijekom gradnje palače Prve hrvatske štedionice na gradilište je dolutao izgladnjeli pas kojeg su radnici hranili i s vremenom se udomaćio. Prema priči pas Pluto nastradao je pred sam kraj izgradnje, vjerojatno u sukobu s razbojnicima. Radnicima i arhitektu Vancašu to je teško palo, pa se kao uspomenu na Pluta izradila spomen ploča.

## Galerija

Datoteka:Oktogon palaca Prve hrvatske stedionice s 01052012 roberta f.jpg|Središnji oktogonalni trg natkriven kupolom
Datoteka:Stained glass roof Oktogon Zagreb.jpg|Kupola od vitraja u Oktogonu
Datoteka:Oktogon palaca Prve hrvatske stedionice 5 01052012 roberta f.jpg|Natpis u središnjoj dvorani iznad ulaza u banku
Datoteka:Oktogon Palaca prve hrvatske stedionice 2 01052012 roberta f.jpg|Staklo izloga ukrašeno natpisom u secesijskom stilu
Datoteka:Oktogon palaca Prve hrvatske stedionice 7 01052012 roberta f.jpg|Jedan od ulaza na stubište unutar zgrade 
Datoteka:Oktogon palaca Prve hrvatske stedionice 6 01052012 roberta f.jpg|Prolaz s izlazom na Cvjetni trg
Datoteka:Prva hrvatska stedionica 3 01052012 roberta f.jpg|Ulaz u Oktogon sa Cvjetnog trga
Datoteka:Spomen ploca Prva hrvatska stedionica PBZ 01052012 roberta f.jpg|Spomen ploča na Prvu hrvatsku štedionicu



## Izvori

## Vanjske veze
Hotel Esplanade

**Hotel Esplanade** je luksuzni hotel u Zagrebu. Sagrađen je 1925. godine s ciljem pružanja smještaja putnicima glasovitog vlaka Orient Express, koji je prometovao na liniji Pariz-Istanbul.

## Izgradnja
Prekapacitiranost dvaju najpoznatijih zagrebačkih hotela početkom 20. stoljeća, potakla je izgradnju novog luksuznog hotela, u neposrednoj blizini glavnog željezničkog kolodvora – tada značajne poveznice s Europom i ostatkom svijeta. Godine 1917. raspisan je međunarodni natječaj na kojem su sudjelovali brojni istaknuti arhitekti, uključujući slavnog Švicarca Adolfa Loosa koji međutim nije i pobijedio na natječaju. Pobijedio je Nijemac, Otto Rehnig, čije je originalne planove preradio zagrebački arhitekt Dionis Sunko. Njega danas smatraju arhitektom ovog djela arhitekture iz razdoblja Belle Époque. Hotelu je dano ime “Esplanade”, koje u izvornom obliku ima značenje “polje”, vjerojatno stoga što je sagrađeno na prostranoj poljani zapadno od kolodvora.

Izgradnja hotela završena je za samo 26 mjeseci. Svečanom je otvaranju održanom 22. travnja 1925. godine prisustvovalo preko 200 gostiju. Među uzvanicima bio je gradonačelnik Zagreba Vjekoslav Heinzel, konzuli, bankari, novinari, te brojni drugi. Otvoranje je bilo popraćeno i u novinskom tisku. Hotel od tada do danas ima važnu ulogu u razvoju zagrebačkog turizma.

## Historija
Hotel je bio središte društvenog života Zagreba naročito u 1920-ih godina, kada je privlačio ljubavne parove. Prema legendi je ondje održan prvi hrvatski striptiz na oproštajnoj zabavi jednog talijanskog grofa. U hotelu je u to doba također djelovao kasino koji je postao poznat radi nekoliko incidenata vezanih za prostituciju, nakon čega je kasino zatvoren. Tokom Drugog svjetskog rata, hotel je bio okupljalište njemačkih časnika, te je ondje formirano svojevrsno sjedište Gestapa u Zagrebu. Nijemci su ondje organizirali mnogobrojne zabave.

Godine 1964. hotel se pridružio korporaciji Inter-Continental Hotel, a 1968. nominiran je za najbolji hotel među 62 Inter-Continentalova hotela u Europi i na Bliskom Istoku. Godine 1975. primio je odlikovanje za rad predsjednika Tita sa zlatnim vijencem. Tokom 20. stoljeća hotel je bio mjesto ključnih društvenih događanja glavnoga grada Hrvatske. U njemu su odsjedale brojne svjetski poznate ličnosti (Primjerice Josephine Baker, Charles Lindbergh, Beniamino Gigli, Štefica Vidačić,
Gilbert Bécaud, Leonid Brežnjev te mnogi drugi).

## Hotel danas

Potpuna rekonstrukcija hotela dovršena je 18. svibnja 2004. godine kada hotel otvara svoja vrata pod imenom *The Regent Esplanade Zagreb*. Priključivanjem lancu luksuznih hotela *Regent*, čime postaje prvi Regent hotel u Europi, a sedmi u svijetu, hotel Esplanade nastavio je tradiciju u pružanju visokih standarda ugostiteljstva. U listopadu 2012. godine postaje samostalnim hotelom, te kao takav nastavlja s pružanjem vrhunskih usluga gostima iz cijelog svijeta. Hotel i njegova svečana Samaragdna dvorana i danas je mjesto održavanja javnih događanja.

## Vanjske veze

* Esplanade Zagreb Hotel
Kuća Kallina u Zagrebu

**Kuća Kallina** je secesijska zgrada na jugozapadnom uglu Masarykove i Gundulićeve ulice u Zagrebu. Sagrađena je 1903.-1904. kao stambena zgrada za bogatog industrijalca Josipa Kallinu, koji je bio vlasnik i direktor tvornice keramike.

Kuću je sagradio zagrebački arhitekt Vjekoslav Bastl u sklopu arhitektonskog biroa Hönigsberg & Deutsch, a smatra se jednim od najvažnijih ostvarenja secesijske arhitekture u srednjoj Europi. Bastl je studirao na *Akademie der Bildenden Künste* u Beču, pod austrijskim arhitektom Ottom Wagnerom, jednim od osnivača i najvažnijih predstavnika bečke secesije.

Trokatna kuća je uglovnica s balkonima na uglu, a ističe se naročito vrijednim pročeljem obloženim višebojnim keramičkim pločicama u pretežno plavoj i žutoj boji (inspiriranim Wagnerovom *Majolika Haus* u Beču iz 1898.). Na uglovnom dijelu bogati su florealni ukrasi, dok je u zoni prvoga kata pločicama izvedeni motiv šišmiša, po kojem je ova kuća i poznata u popularnoj kulturi (svi ukrasni elementi prikazuju odlike Art Nouveau stila). Jedan od razloga za oblaganje keramičkim pločicama bila je i promidžba Kallininog poduzeća, čime je kuća pretvorena u golemu reklamu. Sve etaže su stambene, uz iznimku prizemlja kojemu je na ovoj lokaciji logično pripala poslovna namjena (trgovine).

Znamenito žuto-plavo pročelje zgrade je 2011. obnovljeno pod vodstvom Gradskog zavoda za zaštitu spomenika kulture. Prva obnove kuće bila je neposredno prije Drugog svjetskog rata kada su uklonjeni dvometarski kapiteli. Kapiteli su vraćeni, a ponovo su napravljeni i stakleni podovi na balkonima. Bastl je ostavio velik trag na arhitektonskoj baštini Zagreba. Njegova su ostvarenja zgrade Trgovačko obrtničke komore na Trgu maršala Tita, Etnografski muzej na Mažuranićevu trgu, Ljekarna Pečić u Ilici 43, trgovačko-stambena zgrada Eugena Rada na Trgu bana Jelačića te zgrada Eugena Fellera, poznata i kao Elsa-Fluid dom u Jurišićevoj ulici.

## Galerija

Datoteka:Alojz_Bastl-_Vjekoslav_Bastl-_Kuća_Kallina_1903-4._Masarykova_21-23_-_Gundulićeva_23.jpg
Datoteka:Kuca Kalina Gunduliceva 3 01052012 roberta f.jpg
Datoteka:Kuca Kallina Zagreb 5 01052012 roberta f.jpg
Datoteka:Kuca Kallina Zagreb 4 01052012 roberta f.jpg
Datoteka:Kuca Kallina Zagreb 2 01052012 roberta f.jpg


## Izvori
Dvorana Velesajam

**Dvorana Velesajam** je unutarnje sportsko borilište u Zagrebu. Koriste ga tamošnji neki klubovi hokeja na ledu, kao što su Team Zagreb, KHL Mladost i KHL Zagreb. Nalazi se u ulici Jozefa Antala BB u četvrti Novi Zagreb.

Radnim danima u tjednu dvorana se koriste za treninge klubova hokeja na ledu, a vikendom je otvorena za javnost i rekreacijsko klizanje i sl.
Igralište Hitrec Kacian

**Igralište Hitrec Kacian** je stadion u Zagrebu. Na njemu svoje domaće utakmice igra NK Lokomotiva. Kapaciteta je 5 000 mjesta. Nalazi se uz istočnu tribinu stadiona Maksimir.
Voltino naselje

**Voltino** je naselje u Gradskoj četvrti Trešnjevka - sjever u Zagrebu. 

U kvartu djeluje istoimena osnovna škola i srednja škola. Kvart čini zajedno s Ljubljanicom Rimokatoličku župu sv. Leopolda Mandića Ljubljanica-Voltino.

U kvartu je polazna stanica linije 118 Trg Mažuranića-Voltino.
Igralište Građanskog

**Igralište Građanskog** u Zagrebu bilo je smješteno između Koturaške ceste na sjeveru, Koranske ulice na zapadu, Kupske ulice na istoku te Varaždinske ceste na jugu (današnja Ulica grada Vukovara). Igralište je svečano otvorio Stjepan Radić 19. listopada 1924. godine. Nakon Drugog svjetskog rata igralište nosi naziv **Pobjeda**. Igralište je zatvoreno 1948. godine, a srušeno 1950. godine. Na mjestu igrališta izgrađena je (1958.-1960.) zgrada Hrvatske elektroprivrede.

## Igralište
Igralište je imalo nogometni teren dimenzija *100m × 60m* i uokolo kružno trkalište duljine *400m* ograđeno drvenom ogradom. Početkom tridesetih godina prema nacrtima inženjera Gjure Kastla na zapadnoj strani sagrađena je drvena tribina koju su nazivali “drvenjak“. Tribina je bila natkrivena s 1618 sjedećih mjesta, a ispod nje su bile smještene svlačionice sa sanitarskim prostorom i nekoliko soba za igrače. Na igralište je postavljena i rasvjeta  koja je bila pokus za rasvjetu igrališta Concordije. Rasvjetni stupovi bili su postavljeni uz rub trkališne staze, a električno napajanje je bilo iz tvornice baterija “Paspa“.

## Nogometne utakmice
Svoje domaće nogometne utakmice na igralištu je od 1924. godine do 1945. godine igrao Građanski, a od 1945. godine do 1948. godine Dinamo. Na Igralištu je 2. travnja 1940. godine pred 10.000 gledatelja odigrana prva međudržavna utakmica hrvatske nogometne reprezentacije (Hrvatska - Švicarska 4:0). Ukupno su odigrane tri državne reprezentativne utakmice (Jugoslavija 1, Hrvatska 2), te više od 25 gradskih reprezentativnih utakmica.

## Zanimljivosti
Kao jedina uspomena na Igralište Građanskog ostao je natpis *“Krčma Građanskom igralištu“* na obližnjoj zgradi na uglu Kupske i Sutlanske ulice.

## Izvori
* Ariana Štulhofer, Arhitektonski fakultet sveučilišta u Zagrebu, *Prilog istraživanju povijesti izgradnje športsko-rekreacijskih objekata u Zagrebu, kronologija izgradnje od 1808. do 1975. godine*, [1995.], str. 64
* Zvonimir Magdić, *Legende zagrebačkog nogometa*, Zagreb, [1996.], str. 66, 120, 330 i 331
* Hrvatski nogometni savez 1912-1992  80. obljetnica, Zagreb [1992.], str. 27
* Fredi Kramer, Sveto ime Dinamo, Zagreb, [2006.]
* Statistike hrvatskog nogometa, Igralište Građanskog
* Nogometni leksikon: Građanski (Prvi hrvatski građanski športski klub) 
* Nepoznati Zagreb, Povijest nogometnih igrališta u Zagrebu
* Sportal.hr: Dinamo je naslov 1948. godine osvojio na igralištu Građanskog
Hotel Dubrovnik

**Hotel Dubrovnik** je hotel u Zagrebu na uglu Trga bana Jelačića i ulice Ljudevita Gaja. Sagrađen je 1929. godine, a isprva je nosio ime *hotel Milinov*.

## Izgradnja
Hotel je izgrađen 1929. godine na mjestu gdje je do tada stajala kuća trgovca Pavla Hatza, u kojoj se, uz ostalo, nalazila omiljena Velika kavana. Hotel je podignut prema projektima arhitekata Dionisa Sunka i Rudolfa Jungmanna. Isprva je bio poznat pod imenom Milinov, prema investitoru izgradnje i svojem prvom vlasniku, trgovcu suknom Svetozaru Milinovu.

## Historija
Hotelska peterokatnica s mezaninom imala je još dva kata u tornju iznad kojega je izvorno postjala nadogradnja sa svjetlećim natpisom »Hotel Milinov«, a izgrađena je u stilu art décoa. Na zgradu je s Hatzove kuće bio prenesen kip zaštitnika trgovine boga Merkura (rad Antona Dominika Fernkorna), koji još i danas krasi njezino pročelje. U prizemlju se nalazila Milinovljeva trgovina, a sve ostale dijelove zgrade zauzimao je hotel s dvama restoranima, te 96 komfornih soba sa 134 kreveta.

Godine 1937. u preuređenim prostorijama prizemlja otvorena je kavana, a 1940. hotel je kupila Dubrovačka plovidba, davši mu novo ime, pod kojim još i danas djeluje. Hotel je nekoliko puta preuređivan i obnavljan, a najtemeljitije 1972. i 1982. kada je u Gajevoj ulici u produžetku postojeće zgrade izgrađen novi hotelski trakt s ostakljenim pročeljem. Projekt su izradili arhitekti Ines i Nikola Filipović.

## Hotel danas

Danas hotel raspolaže s 237 soba i 8 apartmana, a u njegovu se sklopu nalaze i dvije restauracije, slastičarnica, kavana, aperitiv bar, ljetna terasa i Ragusa Club & Casino.

## Izvori

## Vanjske veze

* Službena stranica hotela Dubrovnik
Palača Prve hrvatske štedionice

**Palača Prve hrvatske štedionice** monumentalna je zgrada koju je na zagrebačkoj Ilici dala sagraditi Prva hrvatska štedionica 1898.-1900.

## Historija
U roku od svega petnaest mjeseci u središtu Zagreba izgrađena je 1898.-1899. palača Prve hrvatske štedionice. Impozantnu, reprezentativnu i bogato urešenu trokatnicu s podrumima, visokim prizemljem i kupolom koja obuhvaća Ilicu, Preradovićev trg i dio Bogovićeve ulice i ima ukupnu površinu od oko 10.200 m2 izgradili su domaći sinovi od domaćega materijala, a u zgradu su ugrađeni i mnoge tehničke novosti za ono doba. U Viestima družtva inžinira i arhitekata u Hrvatskoj i Slavoniji od 1. listopada 1900., arhitekt Josip pl. Vancaš podrobno opisuje zgradu, gradnju i sudionike.

Ova velika poslovno-stambena zgrada, osim prostorija štedionice imala je pivnicu (s ledarom za rashlađivanje pića), narodni kasino, mnoge trgovine, 20 velikih najamnih stanova te 8 podvorničkih stanova. Prostorije su se grijale radijatorima s toplom vodom iz centralne kotlovnice te toplim zrakom. Stanovi su imali kupelji s kupeljskim pećima, električna zvonila, a poslovni prostori kućne telefone. Zgrada je imala autonomnu električnu centralu snage 32&nbsp;kW a motori pokretani plinskom turbinom snabdijevali su 1350 žarulja snage 16-25 svijeća. Po noći (radi noćnog mira) rasvjeta se osiguravala sustavom akumulatora koji bi se po danu punili. Banka je imala dva čvrsta trezora od betona i traverza, a za noćnu sigurnost bili su zaduženi štedionički stražari.

Građevina je izgrađena na betonskim temeljima. Nosivo ziđe svrstano je u tri kategorije, ovisno o opterećenju (opeka u vapnenom mortu, opeka u cementnom mortu, klinker opeka u cementnom mortu). Ugrađeni su materijali koje danas više ne poznajemo: pregradni zidovi ljeveni su od sadrenog cementa, ravni krovovi su od drvenog cementa, neke žbuke su od papirosita (njeka kamenu slična i tvrda bielkasta žbuka). Po mnogim detaljima zgrada je naročita: obiluje kipovima reljefima, štukaturama, kovanim stubišnim ogradama, lijepim kaljevim pećima...I za današnje prilike čini se nedostižnim da bi se tako velika zgrada za samo sto dana mogla sagraditi do krova, a za petnaest mjeseci i svečano otvoriti. U izvedbi je, što na gradilištu, što u radionicama, sudjelovalo 600-800 domaćih majstora i radnika.

Svi nositelji posla poimenično su navedeni i pohvaljeni za savjestan rad. Troškovi građenja ove velebne građevine iznosili je 123 krune/m2. A toliko je u to vrijeme iznosila mjesečna plaća bolje plaćenog činovnika!

## Povezano
* Oktogon (Zagreb)

## Izvori

## Vanjske veze
Miramare (mototrkalište)

**Miramare** je bivše moto-trkalište u Zagrebu.

Podignuto je 1932. na zagrebačkoj Miramarskoj cesti. Nalazilo se na dijelu poslije Paromlinske, a prije igrališta Građanskog u Kupskoj.

Vremenom su se prestale održavati utrke. Prostor nije diran sve do 1954. godine. Vlasti su odlučile na tom mjestu zbog potreba OŠ Koturaška iz Koturaške ulice sagraditi novu školu. 1954. je godine izgradnja školske zgrade mjestu bivšeg mototrkalištu "Miramare". Škola s vrtom, parkom i igralištem sagrađena je do 1956. godine.

## Izvori
* Šport. Piše: Zvonimir Magdić. Zadnja utrka Mike Šnjarića. Hrvatsko slovo, petak, 15. veljače 2008., str. 247
* OŠ Davorina Trstenjaka Objavila Ivančica Borić.
Zagrebački poslovni neboderi

Zagreb ima najstariju povijest gradnje poslovnih nebodera u Hrvatskoj. Prvi poslovni neboder izgrađen je 1958. na Trgu bana Josipa Jelačića (tadašnjem Trgu republike) i neslužbeno se zove Ilički neboder. Trenutno najviši od nebodera je Eurotower.

## Grupiranje
Zagrebački poslovni neboderi mogu se podijeliti u tri skupine, ovisno o smještaju:
* neboderi grupirani oko križanja Savske ceste i Vukovarske ulice,
* neboderi grupirani u industrijskoj zoni oko Radničke ceste i Heinzelove ulice,
* nasumično smješteni neboderi.

U zagrebačke poslovne nebodere ubrajaju se:

#### Vukovarska ulica
* Eurotower
* Zagrepčanka
* Chromosov neboder
* FER-ov neboder
* TEŽ-ov neboder

#### Savska cesta
* Cibonin toranj
* HOTO business tower
* Vjesnikov neboder
* Industrogradnjin neboder

#### Radnička cesta
* Zagrebtower
* Almeria tower
* Neboder Plinare

#### Metalčeva ulica
* Four Points Panorama

#### Zagrebačka Avenija
* Sky Office Tower

#### Ilica
* Ilički neboder

#### Ljubljanska avenija
* xCimos

### Predloženi
* East Side Tower
* Tower 123
* Imperium Tower
* Mimarin Neboder

## Povezano
* Neboder
* Poslovni neboder
Zagrebački neboderi

Prvi neboder bio je *Neboder* u Ilici br. 1, odmah kod Trga bana Josipa Jelačića, građen od 1956. do 1959. (16 katova, renoviran 2007.).

Zagreb ima nekoliko poslovnih nebodera i mnogo stambenih nebodera, od kojih je nekolicina značajna za panoramu grada (nabrajamo par najpoznatijih, abecednim redom):

* Cibonin toranj
* Eurotower
* HOTO business tower
* Mamutica
* Sky Office Tower
* Vjesnikov neboder
* Zagrepčanka
* Zagrebtower

## Galerija




## Povezano
* Zagrebački poslovni neboderi
* Zagrebački stambeni neboderi
Zagrebački stambeni neboderi

Zagreb ima najstariju povijest gradnje stambenih nebodera u Hrvatskoj.
Prvi stambeni neboder izgrađen je Loewyeva visoka kuća ili jednostavno Loewyev neboder, premda po klasifikaciji, nije neboder.

## Historija

Zagreb doživljava eksploziju gradnje stambenih nebodera 60-ih i 70-ih godina 20.stoljeća, pri čemu su građeni "commieblockovi", serijski građene visoke zgrade za što veći smještaj ljudi, te se Zagreb po tome ne razlikuje previše od ostatka svijeta.

U značajnije zagrebačke stambene nebodere spadaju:

* Neboderi na Prisavlju (od kojih je jedan najviši stambeni neboder u gradu)
* Trešnjevačka ljepotica
* Richterovi neboderi (popularno zvani "Rakete")
* Neboderi u Ulici braće Domany
* Super Andrija
* Mamutica
* Iblerov neboder (popularno zvan "Drveni neboder")
* Loewyeva visoka kuća(ili jednostavno, Loewyev neboder)

## Povezano
* Neboder
* Stambeni neboder

## Vanjske veze

*  Sanja Gašparović, Nikša Božić, Odnos stanara prema životu u visokim stambenim zgradama na primjeru Zagreba,  Sveučilište u Zagrebu, Arhitektonski fakultet, 2005.
Crkva Majke Božje Remetske

**Crkva Majke Božje Remetske** nalazi se u gradskom naselju Remete u sjevernom dijelu grada Zagreba, a također i marijansko svetište. Prvi pisani trag o postojanju redovničke zajednice i crkve posvećene Majci Božjoj potječe iz 1288. Sagrađena je na mjestu koje prije nije bilo naseljeno, te su se ondje okupljali pustinjaci (eremiti, odatle ime Remete). Svetištem su upravljali pavlini. U 16. st. svetište su poharali Turci koji su preostale pavline odveli i ubili u Vugrovcu. Crkva je kasnije obnovljena i služila je od 1812. kao župna crkva za naselja sjeverno od Zagreba. 1880. je crkvu poharao Veliki potres, te je obnovljena pod nadzorom Hermanna Bolléa 1882., većim dijelom zahvaljujući sredstvima koje je osigurao, kao patron župe, nadbiskup Josip Mihalović. Nakon Drugog svjetskog rata od 1963. svetištem upravljaju karmelićani.

Remete su glavno marijansko svetište grada Zagreba i nakon Marije Bistrice drugo po važnosti u središnjoj Hrvatskoj. Gospa Remetska nosi naslov *Fidelissima Mater Advocata Croatiae Sanctissima Virgo Remetensis*, tj. Najvjernija Majka Odvjetnica Hrvatske Presveta Djevica Remetska, te su joj se kroz povijest molili i utjecali brojni hrvatski vladari i velikani. U crkvi postoje freske pavlinskog slikara Ivana Rangera koje su nažalost većim dijelom nastradale u potresu 1880. Prije potresa je crkva bila tako oslikana da je nazvana "hrvatska Sikstinska kapela".

## Galerija slika

Image:Remete Barbara.jpg|Barbara, kćer Mihaela Klukarića ...
Image:Remete Ivan (Ioannes).jpg|Ioannes Turko ...
Image:Remete Jakov.jpg|Jakov, sin Mihaela ...
Image:Remete Margareta.jpg|Margareta Brestić, iz župe Bistrica ...


## Vanjske veze

* www.remete.com.hr // remete.podsljeme.com.hr 
*  Herman Bollé i restauracija župne (ranije pavlinske) crkve u Remetama nakon potresa 1880. godine. // Croatica Christiana periodica : časopis Instituta za crkvenu povijest Katoličkog bogoslovnog fakulteta Sveučilista u Zagrebu. 35 (2011) , 68, 69-85
Sokolski stadion u Maksimiru

**Sokolski stadion u Maksimiru** u Zagrebu bio je smješten na jugoistočnom dijelu Maksimirske ceste i Ulice Svetice. Izgrađen je 1934. godine povodom 60. godina osnivanja Hrvatskog sokola.

## Igralište
Veliko sokolsko sletište izgrađeno je na 120.000 m². Oko sletišta bile su izgrađene deset metara visoke drvene tribine za 50.000 gledatelja. Ulazna zgrada sa svečanim ložama bila je zidana i jedina do sada sačuvana i uklopljena u današnji Športsko rekreacijski centar Svetice. Drvene tribine izgorjele 1941. u Diverzanskoj akciji stadion. 

## Značajnije športske priredbe
* **[[1934.]]**: Sokolski slet
* **[[1938.]]**: 3. srpnja, nogometna utakmica Srednjeuropskog kupa: HAŠK - SK Kladno 2:1 
* **[[1938.]]**: 24. srpnja, prva međunarodna utakmica nogometašica u Hrvatskoj i tadašnjoj Kraljevini Jugoslaviji: Zagreb - Brno 1:0 (12.000 gledatelja)

## Povezano
* Paljenje stadiona 1941.

## Izvori
* Izložba 'Idi i vidi, galerija dobre fotografije' Sokolski stadion u Maksimiru
* Jutarnji list: Deset lica izgubljenoga grada 
* Muzej Grada Zagreba: Plakat za sokolski slet u Zagrebu 1934. god. 
* Ariana Štulhofer, Sportski tereni u Maksimiru i na Sveticama do 1965. Godine
Sveta Klara (Zagreb)

**Sveta Klara** je  naselje u gradskoj četvrti Novi Zagreb - zapad. Graniči sa Sloboštinom na istoku, Čehima i Buzinom na jugu, Trokutom, Remetincem i Trnskom na sjeveru i Botincom na zapadu.

## Stanovništvo
U naselju trenutačno živi oko 16 000 stanovnika.

## Sport
* NK Polet, nogometni klub
Hrvatski prirodoslovni muzej

**Hrvatski prirodoslovni muzej** je središnja nacionalna ustanova koja se bavi prikupljanjem, stručnom i znanstvenom obradom i prezentiranjem svog fundusa koji svjedoči o razvoju prirode i čovjeka na hrvatskim prostorima. Fundus muzeja čini više od 1 500 000 primjeraka raspoređenih u raznovrsne zbirke predmeta iz prirode. On je ujedno i matična institucija u Republici Hrvatskoj koja, u skladu sa zakonom, u mreži muzeja Republike Hrvatske, skrbi i za druge prirodoslovne muzeje i zbirke.

U Muzeju se nalazi bogata knjižnica s oko 40 000 naslova vezanih uz prirodoslovlje. U stalnom postavu izložene su mineraloško-petrografska i zoološka zbirka s građom iz Hrvatske i komparativnim materijalom iz drugih dijelova svijeta. Povremeno se organiziraju tematske izložbe, te izložbe vezane uz znanstvene skupove.

Muzej izdaje znanstveno-stručni časopis *Natura Croatica*.

U zgradi Hrvatskoga prirodoslovnog muzeja od 1797. godine do 1834. godine djelovalo je prvo zagrebačko javno kazalište pod nazivom Amadeov teatar. Od 2000. godine u prostoru atrija Hrvatskoga prirodoslovnog muzeja djeluje Klupska kazališno-glazbena scena Amadeo.

## Povezano
* Popis muzeja u Hrvatskoj

## Izvori

## Vanjske veze

* Hrvatski prirodoslovni muzej
Arheološki muzej u Zagrebu

**Arheološki muzej u [[Zagreb]]u** samostalno djeluje od 1939. godine, do tada je djelovao u sastavu Narodnog muzeja. Smješten je u historicističkoj palači Vranyczany-Hafner na Zrinjevcu. Muzejski fundus danas broji približno 450.000 različitih artefakata.

## Zbirke
Muzejski fundus sistematiziran je u zbirkama: pretpovijesna, antička (grčki i rimski spomenici) i ranosrednjovjekovna zbirka. Muzej posjeduje i egipatsku zbirku, jedinu takve vrste u ovim prostorima, kao i numizmatičku zbirku, jednu od najvećih takvih zbirki u Europi i svijetu. Stalni postav muzeja sastoji se od stalnog postava pretpovijesne i egipatske zbirke; uvodnoga dijela stalnog postava antičke zbirke: grčke vaze, spomenici grčke kolonizacije istočne obale Jadrana i rimska vojna oprema te stalnog postava numizmatičke zbirke, a u sklopu muzeja nalazi se i Lapidarij.

Muzej posjeduje i jedinstvenu kolekciju etruščanskih spomenika. Najpoznatiji i svakako najdragocjeniji je glasovita *Zagrebačka lanena knjiga* (*Liber linteus Zagrabiensis*), rukopis s najdužim sačuvanim tekstom etruščanskog jezika i jedini očuvani primjerak lanene knjige u čitavom antičkom svijetu, zajedno sa zagrebačkom mumijom.

Muzej vodi brigu o arheološkom parku "Andautonija" u Šćitarjevu, gdje su sačuvani ostaci antičkog grada iz vremena od 1. do 4. stoljeća.

## Historija
Muzej je nastao iz Narodnog muzeja osnovanog 1836. godine. Godine 1866. postao je Zemaljski zavod Hrvatske, Slavonije i Dalmacije, pod upravom JAZU-a i Sabora te je bio podijeljen na dva odjela: Arheološki odjel i Prirodoslovni odjel. Od godine 1878. Arheološki odjel osamostaljuje se, no djeluje u sklopu Narodnog muzeja. Samostalan muzej postaje godine 1939.. Promijenio je nekoliko lokacija, od privremenoga sjedišta u Gospodarskom društvu preko palače baruna Raucha na Markovu trgu i Pravoslavne akademije i Narodnog doma te naposljetku do sadašnjelokacije na Zrinskom trgu.

Muzej je od 19. stoljeća djelovao na terenima i pri različitim arheološkim iskapanjima, a to nastavlja i danas na terenima u Šćitarjevu te Varaždinskim Toplicama, Žumberku, Stenjevcu i ostalim lokalitetima Hrvatske, ponajviše u kontinentalnome dijelu.

## Povezano
* Popis muzeja u Hrvatskoj
* Zagrebačka mumija

## Izvori

## Vanjske veze

* Arheološki muzej u Zagrebu
Hrvatski željeznički muzej

**Hrvatski željeznički muzej** (kratica **HŽM**) specijalizirani je tehnički muzej, koji u svom fundusu ima željeznička vozila. Muzej je osnovan 1991. godine, a osnivač su Hrvatske željeznice. Muzej je smješten na privremenom prostoru s južne strane TŽV Gredelj pri kome djeluje, s ulazom iz Ulice grada Vukovara i nema vlastiti izložbeni prostor.

Muzej ima stalni postav na otvorenom te specijaliziranu knjižnicu znanstvenog tipa. Od 2004. godine HŽM na vanjskom prostoru ukupne površine 2.400&nbsp;m² i ugrađenih 200-tinjak metara kolosijeka ima oblikovan privremeni izložbeni postav željezničkih vozila. Postav obuhvaća 12 lokomotiva, 6 vagona, snježni plug za parne lokomotive, tender parne lokomotive, kvatrocikl na ručni pogon. Među lokomotivama 8 ih je na parni pogon, jedna je električna, 2 su dizelske hidraulične manevarske lokomotive, 2 dizelske električne i jedna dizelska.

## Galerija eksponata

Datoteka:JŽ 11-015.jpg‎|
Datoteka:JŽ 51-144.jpg|
Datoteka:Steam locomotiv (Croatian Railway Musem).jpg|
Datoteka:JŽ 116-037.jpg|
Datoteka:JŽ 62-054.jpg‎|
Datoteka:JŽ Series 361.jpg|


## Poveznice
* Popis muzeja u Hrvatskoj

## Izvori

## Vanjske veze

* Službene stranice
Muzej policije

**Muzej policije** osnovan je 2001. godine kao specijalizirani muzej s republičkim djelokrugom. Matični muzej Muzeja policije je Tehnički muzej. Muzej nema stalan postav već se organiziraju povremene izložbe za javnost. Muzej se bavi prikupljanjem, čuvanjem i prezentacijom građe važne za povijest redarstvenih snaga na području Hrvatske.

## Djelatnost
Djelatnost muzeja definirana je zakonskom legislativom vezanom uz muzeje. Muzej radi na sustavnom sabiranju, čuvanju, restauriranju i konzerviranju, prezentaciji te trajnoj zaštiti muzejske građe s područja nadležnosti muzeja.

## Građa
Muzejska građa sadržajno je vezana uz policijsku djelatnost. Fond je razvrstan u zbirke, a određene zbirke imaju nekoliko podzbirki. Zbirke u sastavu Muzeja policije su sljedeće: Civilna zaštita, Dokumenti, Fotografije, Izvan policijski sadržaj, Komunikacijska tehnika, Kriminalistička tehnika, Kriminalistička zbirka, Nacionalni programi, Nagrade i zahvale MUP-a, Odore i dijelovi odora, Oružje iz Domovinskog rata, Osobni predmeti i dokumenti koje izdaje MUP-a, Policijske oprema i tehnika, Policijska vozila, Policijsko znakovlje, Uredska oprema i tehnika, Vatrogastvo i Vojni ordinarijat. Vremenski zbirke pokrivaju drugu polovicu 20. stoljeća, a poseban značaj i memorijalnu vrijednost ima građa iz razdoblja Domovinskog rata. U muzeju se vrši digitalizacija digitalnim fotografiranjem muzejskih predmeta.

## Usluge
Pružanje stručne pomoći iz područja djelatnosti muzeja, održavanje predavanja, vršenje stručnog vodstva, pružanje usluge informiranja vezano uz aktivnosti, organiziranje izložbi.

## Izvor
* Ministarstvo kulture 

## Povezano
* Popis muzeja u Hrvatskoj

## Vanjske veze
* Muzej policije
* Muzeji Hrvatske na internetu
Hrvatski športski muzej

**Hrvatski športski muzej** u Zagrebu specijalizirana je muzejska ustanova (športski muzej) s državnim djelokrugom. Muzej je tematski vezan uz povijest i razvoj športa i fizičke kulture na području Hrvatske.

## Historija
Šezdesetih godina 20. stoljeća javljaju se ideje i inicijative za osnivanjem ustanove tog tipa. Godine 1977. u zgradi Fakulteta za fizičku kulturu (danas Kineziološki fakultet) uređen je u prostoru od oko sto kvadratnih metara stalni postav Muzeja fizičke kulture Hrvatske. U navedenim prostorima Muzej se nalazi do lipnja 1988. godine kada je premješten na novu lokaciju u Ilici 7., a 1996. godine dobiva prostor od 118 kvadratnih metara u Ilici 13/I. S društvenim promjenama devedesetih dolazi i do promjena naziva ustanove u Hrvatski športski muzej (1990.). Muzej je službeno registriran 2003. godine, a ta godina se pri MDC-u vodi i kao godina osnutka.

## Djelatnost
Djelatnost muzeja definirana je zakonskom legislativom vezanom uz muzeje. Muzej radi na sustavnom sabiranju, čuvanju, restauriranju i konzerviranju, prezentaciji te trajnoj zaštiti muzejske građe s područja nadležnosti muzeja. Temeljna zadaća muzejske ustanove je sustavno prikupljanje, proučavanje i prezentiranje dobara iz područja športa i fizičke kulture. Muzej je od 1984. godine priredio oko tridesetak izložbi te je izdano oko desetak knjiga i brošura tematski vezanih uz aktivnost muzeja.

## Građa
Građa je sadržajno vezana uz šport. Muzej ima bogat fond iz navedenog područja. Muzejska građa podijeljena je u deset zbirki. 
Zbirke Hrvatskog športskog muzeja su: 
*Zbirka knjižne građe (oko 30.000 knjiga i oko 200 publikacija), 
*Zbirka trofejnih predmeta (oko 6.500 jedinica građe), 
*Zbirka arhivskih fondova (oko 3.000 jedinica građe), 
*Zbirka fotografija (oko 50.000 jedinica), 
*Zbirka diploma i plaketa (oko 2.500 predmeta), 
*Zbirka biografija (oko 3.000 dosjea), 
*Zbirka tiskovina, kataloga i kalendara (oko 1.000 jedinica sadržaja), 
*Zbirka zastavica i tekstila (oko 2.000 jedinica), 
*Zbirka opreme i rekvizita (oko 1.000 eksponata) te 
*Zbirka velikih predmeta koja je kvantitativno najmanja i sadrži oko desetak predmeta.

## Usluge
Pružanje stručne pomoći iz područja djelatnosti muzeja, održavanje predavanja, vršenje stručnog vodstva, pružanje usluge informiranja vezano uz aktivnosti, organiziranje izložbi, objavljivanje stručnih publikacija.

## Izvori
* Ministarstvo kulture 

## Vanjske veze
* Mrežne stranice Hrvatskog športskog muzeja 
* Muzeji Hrvatske na internetu
Etnografski muzej Zagreb

**Etnografski muzej [[Zagreb]]** je specijalistički etnografski muzej. Osnovan je 1919. godine na poticaj Salamona Bergera, trgovca tekstilom i tvorničara, podrijetlom iz Slovačke, koji je Muzeju ostavio jednu od prvih i najvećih zbirki narodnih nošnji i tekstila. Muzej danas posjeduje oko 80 tisuća predmeta. Obuhvaćena je uglavnom etnografska baština Hrvatske, predstavljena u dvije glavne teme: Narodne nošnje Hrvatske i odabrani predmeti narodne umjetnosti i rukotvorstva, te Osnovne grane gospodarstva i narodnog rukotvorstva.

Muzej je smješten u secesijskoj zgradi nekadašnjeg Obrtnog doma iz 1903. godine na zagrebačkom Mažuranićevom trgu. Od 1919. do 1933. godine znanstveni voditelj muzeja bio je prof. Vladimir Tkalčić, koji je u tom razdoblju objavio niz studija o umjetnosti hrvatskih seljaka, naročito o narodnim nošnjama Zagrebačke gore, te o hrvatskom čipkarstvu.

## Zbirke
* Odjel izvaneuropskih kultura
* Zbirka narodnih nošnji hrvatskog dijela Dinaridskog područja
* Zbirka narodnih nošnji jadranskog područja
* Zbirka narodnih nošnji panonskog područja
* Zbirka tradicijskog nakita
* Zbirke tekstilija
* Zbirka glazbala
* Zbirka lončarstva i košaraštva
* Zbirka malih ukrašenih predmeta od drveta i šaranih tikvica
* Zbirka predmeta kućnog inventara
* Zbirka tradicijskog gospodarstva
* Zbirka predmeta vezanih uz običaje i vjerovanja

## Povezano
* Popis muzeja u Hrvatskoj

## Izvori

## Vanjske veze

* Etnografski muzej Zagreb
Muzej za umjetnost i obrt

**Muzej za umjetnost i obrt** osnovan je 17. veljače 1880. godine,  na inicijativu *Društva umjetnosti* i njegovog tadašnjeg predsjednika Izidora Kršnjavija. Muzej se nalazi na zagrebačkom Trgu maršala Tita, nasuprot Hrvatskog narodnog kazališta.

Muzej čuva više od 100 000 predmeta lijepe i primijenjene umjetnosti u vremenskom rasponu od 14. do 20. stoljeća. Muzej ima stalni postav koji se prostire kroz tri kata na više od 2.000 m2 muzejskog prostora i uključuje oko 3 000 eksponata.

Muzej ima vlastite restauratorske radionice specijalizirane za metal, keramiku i staklo, tekstil, slikarstvo i polikromnu skulpturu.

Zgrada u kojoj su smješteni Muzej i Obrtna škola, građena je u periodu od 1882. do 1892. u stilu njemačke neorenesanse prema projektu Hermana Bolléa.

## Zbirke
* Zbirka arhitekture
* Zbirka bjelokosti
* Zbirka dizajna
* Zbirka fotografije
* Zbirka grafike
* Zbirka keramike
* Zbirka kiparstva
* Zbirka metala
* Zbirka muzičkih instr.
* Zbirka namještaja
* Zbirka oslikane kože
* Zbirka satova
* Zbirka slikarstva
* Zbirka stakla
* Zbirka tekstila
* Zbirka tiskarstva
* Zbirka varia
* Zbirka Anke Gvozdanović

## Povezano
* Popis muzeja u Hrvatskoj

## Reference

## Literatura
* 

## Vanjske veze

* Muzej za umjetnost i obrt
Zagrebačko kazalište lutaka

**Zagrebačko kazalište lutaka** utemeljeno je 1948. godine. Osnivač kazališta je Grad Zagreb. Osnutkom Zagrebačkog kazališta lutaka snažno se je pridonijelo razvoju i promociji lutkarstva na području Hrvatske, ali i šire regije. Zagrebačko kazalište lutaka važna je i nezaobilazna kazališna ustanova na polju lutkarstva od gradskog i državnog značaja.

## Djelatnost
Djelatnost kazališta definirana je zakonskom legislativom vezanom uz kazališta. Kazalište radi na pripremama i organizacijama te javnom izvođenju lutkarskih, ali i drugih scenskih djela. Primarna funkcija ustanove je kazališna djelatnost za djecu.

## Građa
U Zagrebačkom kazalištu lutaka se je tijekom šezdeset godina postojanja sustavno sakupljala arhivska građa. Građu čine plakati, programske knjižice, snimke predstava, fotografije i tekstovi sadržajno vezani uz izvođene predstave. U Kazalištu se provodi digitalizacija arhivskog materijala.

## Usluge
Pružanje stručne pomoći iz područja djelatnosti kazališta, održavanje predstava, povremenih predavanja, igraonica te pružanje usluge informiranja vezano uz aktivnosti.

## Poznati djelatnici
* Velimir Chytil, kreator lutaka, redatelj i koreograf

## Izvori
* Ministarstvo kulture, ZKL

## Vanjske veze

* Mrežne stranice Zagrebačkog kazališta lutaka
Hrvatski memorijalno-dokumentacijski centar Domovinskog rata

**Hrvatski memorijalno-dokumentacijski centar Domovinskog rata**  se osniva kao javna znanstvena ustanova - specijalizirani arhiv i od interesa je za Republiku Hrvatsku.
Osnivač Centra je Republika Hrvatska, a prava i dužnosti osnivača obavlja Vlada Republike Hrvatske. Sjedište Centra je u Zagrebu.

Centar je utemeljen kao javna znanstvena ustanova -specijalizirani arhiv, sa zadaćom prikupljanja, sređivanja, čuvanja te stručnoga i znanstvenoga istraživanja i publiciranja gradiva iz Domovinskoga rata.

## Djelatnost Centra

U obavljanju svoje djelatnosti Centar osobito:
: - prikuplja, objedinjuje, sređuje i zaštićuje svu dokumentaciju i sve podatke nastale u Domovinskom ratu i vezane uz rat,
: - prikuplja, sređuje, klasificira i obrađuje registraturno i arhivsko gradivo nastalo u Domovinskom ratu i vezano uz rat, sukladno Zakonu o arhivskom gradivu i arhivima,
: - stručno i znanstveno obrađuje, analizira i vrednuje podatke, dokumentaciju i gradivo vezano uz Domovinski rat,
: - objavljuje publikacije i druga djela nastala na temelju svoje djelatnosti,
: - objavljuje registraturno i arhivsko gradivo nastalo u Domovinskom ratu,
: - daje podatke, izvatke iz dokumenata i ovjerovljene prijepise na zahtjev korisnika, sukladno Zakonu o arhivskom gradivu i arhivima,
: - organizira stručna i znanstvena predavanja i izložbe te znanstvene skupove i druge oblike istraživanja istine o Domovinskom ratu i upoznavanja javnosti u zemlji i svijetu s utvrđenim činjenicama vezanim uz Domovinski rat,
: - surađuje s arhivima, muzejima i drugim pravnim osobama radi unaprjeđenja svoje djelatnosti.

Centar se u svom radu koristi suvremenim metodama zaštite i sigurnosnih mjera trajnog čuvanja prikupljenog gradiva, razvija i održava informacijski sustav te objavljuje dokumente vezane uz Domovinski rat.

Djelatnost Centra pobliže se uređuje njegovim statutom, u skladu s odredbama ovoga Zakona, Zakona o ustanovama, te posebnim propisima kojima se uređuje arhivska, muzejska i znanstvena djelatnost.

## Ustroj
	
### Upravno vijeće Hrvatskog memorijalno – dokumentacijskog centra Domovinskog rata
 
* Akademik Franjo Šanjek, predsjednik Upravnog vijeća
* dr. sc. Nikica Barić, potpredsjednik Upravnog vijeća
* mr. sc. Branko Kaleb, član
* dr. sc. Davor Marijan, član
* puk. Ivan Grujić, član
* dr. sc. Miroslav Akmadža, član
* mr. sc. Krešimir Rašan, član

### Djelatnici
* dr.sc. Ante Nazor, ravnatelj

## Izvor

*Službene stranice Hrvatskog memorijalno-dokumentacijskog centra Domovinskog rata