Živojin Lazović

**Živojin Lazović **(? - februar 1945)**,** poznatiji kao **Živan Lazović**, je bio komandant Smederevskog korpusa Jugoslovenske vojske u otadžbini u II svetskom ratu.

Jedan je od ključnih aktera zloglasnih četničkih pokolja u okupiranoj Srbiji: pokolja u Vraniću, pokolja u Boleču, pokolja u Drugovcu i drugih. Četnički vođa Draža Mihailović ga je isticao kao primer efikasnosti.

Po činu je bio poručnik, a potom kapetan. Poginuo je u tokom povlačenja u Bosnu.

## Drugi svetski rat

### Pokolji u okolini Beograda

Draža Mihailović je oktobra 1943. naredio Lazoviću i ostalima čišćenje okoline Beograda od komunista i njihovih simpatizera, dodelivši mu čin kapetana:

24. novembra 1943. godine Draža naređuje Milošu Radojloviću, komandantu Mlavsko-smederevske grupe korpusa, da pomogne Lazovićevu akciju čišćenja komunista južno od Beograda:

20. decembra 1943. godine Jevrem Simić izveštava generala Mihailovića da Živojin Lazović (Dob) i Nikola Kalabić (Ras) "čiste teren od crvenih":

27. decembra 1943. Živan Lazović je izvestio Dražu Mihailovića o likvidacijama civila u Boleču: 

28. decembra Živan Lazović javlja Draži iz Vrčina da lokalni četnici borave pod zaštitom Nemaca i nose policijska odela:

29. decembra 1943, pri povratku iz pokolja u Boleču, Živan Lazović je govorio: »Poklali smo noćas 30 ljudi u Boleču«. Istog dana, Mihailovićev poverenik poslat kod Lazovića ga izveštava o Lazovićevim zločinima:

Lazovićevo ponašanje je poprimilo razmere terora, što je u narod unosilo strah i mržnju prema četničkom pokretu. Jedan anonimni četnički izveštaj s kraja 1943. godine govori da je Lazović ubijao nasumice, da čak niko od četnika nije bio siguran, da je ljudstvo počelo da beži. Kapetan Lazović se na svom rejonu ponašao kao "apsolutni gospodar i tiranin u pašaluku", pa je naredio da se likvidiraju drugi četnici koji prolazile kroz njegov rejon, a svojim četnicima je dozvoljavao pljačku kada prolaze kroz tuđe rejone.

### Pohvala Lazovićevog rada

Nakon pokolja u Vraniću i Boleču, general Mihailović je isticao Živana Lazovića za primer ostalima.

13. januara 1944. Draža Mihailović je pohvalio Lazovića za "čišćenja simpatizera" u okolini Beograda: 

On 18. januara 1944. Draža Mihailović piše starešinama Avalskog korpusa: 

23. januara četnički komandant pod pseudonimom "Kom-Kom" (Vladimir Komarčević ili Sveta Trifković, komandant Avalskog korpusa) izveštava generala Mihailovića o strahovitoj pljački Boleča koju je počinio Lazović:

25. januara 1944. general Mihailović je, uprkos žalbama potčinjenih, postavio kapetana Lazovića za komandanta Avalskog korpusa, a smenio Svetislava Trifkovića, koji nije dovoljno energično "čistio komuniste" u okolini Beograda:

### Žalbe na Lazovića

3. februara 1944. četnički komandant pod pseudonimom "Kom-Kom" (Vladimir Komarčević, komandant Posavsko-kolubarske grupe korpus ili Sveta Trifković, komandant Avalskog korpusa) javlja Draži da narod i vojska neće Lazovića za komandanta:

Povodom zločina Živana Lazovića, general Draža Mihailović je primio niz primedaba. Radoslav Đurić je 16. februara 1944. godine poslao oštar protest generalu Mihailoviću protiv klanja ljudi i žena:

Krajem marta 1944. godine izvjesni "Krusa" (riječ je o majoru Milošu Miloševiću, načelniku štaba Mlavsko-smederevske grupe korpusa JVuO) šalje Draži Mihailoviću protest protiv niza zločina i nedjela pripadnika Smederevskog korpusa, a posebno Živana Lazovića i Božidara Lazarevića, u kome tvrdi:

### Pokolj u Drugovcu

29. aprila 1944. godine četnici Živana Lazovića su počinili pokolj u Drugovcu kod Smedereva, zbog podrške sela partizanima. Klanje je obavljano u crkvenoj porti u Drugovcu, nakon čega je Živojin Lazović neke preživele uz prisustvo sveštenika naterao da se zakunu na vernost kralju i mobilisao u četnike.

Četnici Živana Lazovića su tom prilikom ubili 72 meštana - neke su zaklali, neke streljali, neke ubili od batina a neke u njihovim kućama žive spalili.

## Povlačenje u Bosnu

18. januara na području donjeg toka reke Bosne, u oblasti Modriče, Živan Lazović je u ime Smederevskog korpusa JVuO sklopio sporazum sa snagama NDH, o čemu je obavestio Dražu Mihailovića. Sporazum je predviđao sledeće:

# Da se prekine pokolj;
# Sigurnost lična i imovina svakome;
# Zajednička borba protivu crvenih;

## Literatura
* 

## Izvori

## Povezano
* Pokolj u Boleču 
* Masakr u Drugovcu
* Četnički teror u Srbiji 1943-1944