Japodski sljemenasti poklopci

**Japodski sljemenasti poklopci** su dio grobnog ili nadgrobnog objekta izrađeni od kamena, približno u obliku kvadratne ili pravougaone ploče. Sredinom gornje površine išlo je uzdužno ”sljeme” koje dočarava izgled krova na dvije vode. Čeona i zadnja strana su izduženo trougaonog ili petougaonog oblika. Sljemenasti poklopci su se koristili u toku rimskog perioda, i nastavili su viševjekovnu japodsku tradiciju opremanja grobova elementima od kamena.

## Namjena
Tokom željeznog doba Japodi su posude sa spaljenim ostacima pokojnika pokrivali kamenim ravnim pločama. Pod uticajem Rimljana preuzeli su oblik sljemenastog kamenog poklopca. Poklopci su u obliku krova na dvije vode sa zabatom na prednjoj i užoj strani simbolizirajući pročelje hrama (*edikulu*) ili vječnu kuću (*domus aeterna*). Kod jednog broja sljemenastih poklopaca na čeonoj strani nalazi se latinski nadgrobni natpis s podacima o pokojniku, i ornamenti. 

## Poklopci na prostoru Bihaća
Na prostoru Bihaćkog polja do sada je registrirano 51 poklopaca za pokrivanje različitih posuda sa paljevinskim ostacima pokojnika ili paljevine u zemlji. Pronađeni su na japodskim nekropolama: 
* U naselju Ribić nađeno je 16 sljemenaka. Svi su bili postavljeni na keramičku posudu s ostacima spaljenog pokojnika, bez natpisa i ornamenata.
* Na Jezerinama u selu Pritoka 10 primjeraka, jedan dio sa natpisom i ornamentima. 
* Na Crkvini u selu Golubić 13, sa natpisom i ornamentima. 
* Na kasnoantičkoj nekropoli Dolovi sa pretežno skeletnim sahranjivanjem, u sanducima od složenih kamenih ploča,  10 primjeraka, svi sa natpisom. 
* za 2 poklopca nema podataka o lokaciji i uslovima nalaza.  
Od 51 nađenih poklopaca, 23 nađena su *in situ*, od čega je 18 upotrebljeno za poklapanje keramičkih posuda s ostacima spaljenog pokojnika, 4 za poklapanje pepela pokojnika položenog u zemlju i jedan za poklapanje konstrukcije od kamenih ploča. 

### Natpisi
Od 51-og sljemenastog poklopca nađenih u Bihaćkom polju, 29 je nosilo epigrafske natpise. Manji dio natpisa je sačuvan u potpunosti, ostali su djelimično ili u velikoj mjeri oštećeni.

Domaća imena brojnija su u prvom vijeku naše ere. Uz domaća imena pojavljuju se i autohtone imenske formule (otac, sin, kćer, suprug, supruga), što potvrđuje mišljenje da je sljemenaste poklopce, kao element grobne opreme, upotrebljavalo pretežno domaće, japodsko stanovništvo. Nakon toga, postepeno, i u skladu sa romanizacijom, preovlađuju rimska imena, mada su se autohtona imena i dalje pojavljivala. Poklopci su se u principu izrađivani za mlađe osobe i djecu. 

### Ornamenti
Uz latinske natpise, na 8 se nalaze urezani ornamenti i na 3 tri kombinacija urezanih i reljefno izrađenih ornamenata.

Ornamentika u vidu šesterolisne rozete, rozete na vitlo i koncentričnih krugovi, u suštini odražava  astralne (na prvom mjestu solarne) simbole. Šesterolisna rozeta je vodeći simbol i, kao i na urnama, najčešće se javlja u kombinaciji od tri primjerka, što se povezuju s tri položaja sunca (na izlasku, u zenitu i na zalasku). Na osnovu toga, pokojnici sahranjeni pod sljemenastim poklopcima sa simboličnim ornamentima mogu se uvrstiti 
među onaj dio japodskog stanovništva koje je, u antičko doba, prihvatio vjerovanja o kretanju duša pokojnika prema Mjesecu i Suncu i nastavku života u astralnim sferama.

## Poklopci i urne
Ni jedna japodska kamena urna nije otkrivena *in situ*, zajedno s ostalom opremom groba, pa ni sa sljemenastim poklopcem. Dio autora smatra da su japodske urne mogle bit pokrivene sljemenastim poklopcima, nađenim većinom na srednjem toku Une, a neki i u Lici, oslanjajući se na činjenicu, da je na donjoj površini nekih, anepigrafskih poklopaca iz Like usječeno ležište koje odgovara obliku urne s ispustima.

## Izvori