open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Regata (sastav)

**Regata** je heavy-rock sastav iz Zagreba osnovan 1983. godine.

## Povijest sastava
### Žuta minuta
Nakon što je napusti sastav Drugi način Nikola Gečević - Koce (vokal, gitara) zajedno s Brankom Bogunovićem (gitara), Hrvojem Grčevićem (bas gitara) i Antom Gečevićem (bubnjevi), osniva heavy metal sastav Žuta minuta. Godine 1981. diskografska kuća Suzy objavljuje njihov studijski album pod nazivom *Hey, vi*. Ubrzo nakon izlaska albuma sastav prestaje s radom, a Gečević 1983. godine zajedno s Željkom Turčinovićem (bubnjevi) i Dariom Kumerleom (bas gitara) osniva sastav Regata.

### Regata
Svojim prvim nastupima nagovijestili su da se radi o heavy-rock sastavu s erotičnim tekstovima. Prvi studijski album objavljen 1984. godine nazvan jednostavno *Regata* (Jugoton), obilježio je veliki hit (koji se sluša još i danas) "Andrea". Na žalost velika popularnost ove skladbe potisnula je u drugi plan njihove ideje na ostalom materijalu.

Drugi album pod nazivom *Spavaj mi vještice* izlazi 1986. godine. Na ovom albumu do izražaja su došle rock skladbe s mačo tekstovima. Nakon toga u sastavu dolazi do mnogih promjena u članovima, a u javnosti su sve manje zastupljeni. Godine 1990. objavljuju album *Obuzdaj nagone*, koji prolazi gotovo nezapaženo u javnosti. Tijekom godina u prvi plan dolazi osnivač i gitarist sastava Nikola Gečević te 1992. godine snima album *Beatles Relax party*, koji je posvećen legendarnoj britanskoj četvorki Beatlesima.

Krajem 1992. godine izdavačka kuća Croatia Records objavljuje kompilaciju na CD-u *Odabrano 1981-1992*, na kojoj se nalaze sve njihove veće uspješnice.

## Diskografija
* 1984. - *Regata* (Jugoton)
* 1986. - *Spavaj mi vještice* (PGP RTB)
* 1990. - *Obuzdaj nagone* (Jugoton)
* 1992. - *Odabrano 1981-1992* (Croatia Records)

## Literatura
* Koraljko Pasarić, "MALA enciklopedija hrvatske pop i rock glazbe", Nema problema, Rijeka, 1994. godine, str. 164, 
* Petar Janjatović, "Ex YU rock enciklopedija", Čigoja štampa, Beograd, 2007. godine, str. 189, 

## Vanjske veze
* Biografija Regate na Svaštara.comu
Jinx

**Jinx** je naziv hrvatskog pop sastava iz Zagreba, nastalog 1993.

## Historija

Sastav je osnovao gitarist Coco Mosquito, koji je u svojem demo studiju okupljao razne glazbenike. Tako je i upoznao izvođače koji su formirali prvu postavu Jinxa, između ostalog i pjevačicu Yayu. Karijeru su započeli pod imenom "High Jinx", koje je proizašlo iz njihovog nastupa u popularnom zagrebačkom klubu Saloonu. Kasnije je izbačen prefiks "High", jer su ih obožavatelji već na prvim gažama prozvali *Jinxima*, pa je i sastav prihvatio to ime. Prvi album *Sextasy* izdan je na engleskome jeziku. Berko i Samir su se 1996. pridružili sastavu na bubnjevima i bas gitari. Godine 1997. Jinxi su potpisali svoj prvi ugovor s Aquarius Recordsom i izdali svoj drugi album zvan “Second Hand” (s prvom uspješnicom *Smijem se*). Treći album *Pompei – Ljetna Ploča Katastrofe*, izdan 1999., donio je mnoge i danas poznate hitove, poput *Bye Bye Baby Bye* i *Koliko suza za malo sna*. 2001. izdaju vrlo uspješan album *Avantura počinje* s njihovim najpopularnijim hitom *Tamo gdje je sve po mom*; na udaraljkama im se pridružio Boris Popov. Iste su se godine i razišli.

2007. Jinxi su izdali svoj povratnički album "Na zapadu", potpisavši ugovor s Dallas Recordsom. Album je doživio uspjeh, te su izdana tri singla: "Na čemu si ti?", „Na zapadu" i „Pored mene".

## Diskografija

### Albumi
* *Sextasy* (1995.) 
* *Second Hand* (1997.), 
* *Pompei – Ljetna Ploča Katastrofe* (1999.)
* *Sextasy* (2000., posebno izdanje)
* *Avantura Počinje* (2001., isprva pod nazivom *Paranormalno!*)
* *Retro/Best of Jinx* (2002.)
* *Na zapadu* (2007.)
* *Diksilend* (2010.)

### Singlovi
* "Smijem se" (1997.)
* "Bye bye baby bye" (1999.)
* "Koliko suza" (1999.)
* "Tamo gdje je sve po mom" (2001.)
* "Na čemu si ti" (2007.)
* "Da smo se voljeli manje" (2010.)

## Nagrade
* 1998. – Radio France International, Bukurešt, najbolji novi izvođač

## Vanjske veze
* Službena MySpace stranica
* Službena Facebook stranica
* Jinx – Artisti — MTV Hrvatska
Stribog (sastav)

**Stribog** je hrvatski black/folk metal sastav iz Zagreba.

## Povijest sastava

Sastav je osnovan 2006. te je nazvan prema slavenskom bogu vjetra, neba i zraka. Svoj prvi demo *Za vječan ponos i čast* objavljuju 2006. godine, a iduće kompilaciju *Zora nad zemljama slavenskim*, te singl *Nyia - Religija krvi*. Iste godine nastupili su u Zagrebu kao predgrupa finskim folk metal velikanima, sastavu Korpiklaani. Godine 2010. snimili su svoj debitantski studijski album *U okovima vječnosti*, kojeg je izdala češka diskografska kuća Murderous Productions.

## Diskografija
**Za vječan ponos i čast* (demo, 2006.)
**Zora nad zemljama slavenskim* (kompilacija, 2007.)
****U okovima vječnosti*** (studijski, 2010.)

## Izvori

## Vanjske veze
*Službena MySpace stranica
Filth Factory

**Filth Factory** je hrvatska techno, hard techno, hardcore techno i industrial techno skupina iz Zagreba. Skupinu je 2008. osnovao zagrebački producent/DJ Viator.

Skupina je organizirala događaje:
* *"Quantum Mechanics" by Filth Factory @ AKC Garaže* (Vrbovec, 13. prosinca 2008.)
* *"Moments of Terror" by Filth Factory @ AKC Garaže* (Vrbovec, 20. veljače 2009.)

## Vanjske veze
* Facebook stranica
KinoKlub

**KinoKlub** je hrvatski pop sastav iz Zagreba.

## O sastavu

Sastav su 2007. godine pod imenom *Ajmo klinci* osnovali pjevač Luka Tomaš i bubnjar Dinko Sinovčić, a ubrzo su im se pridružili gitarist Damjan Spajić i basist Tomislav Šušak. Svi članovi sviraju ili su svirali u nekoliko drugih zagrebačkih sastava (Ramirez, Plan B, Gardens Of Hiroshima, Skaut). Prva pjesma koju su snimili bila je "Prvi semestar", a nakon toga snimaju videospot za pjesmu "Za nju" koja je ubrzo postala veoma popularna na YouTubeu. Njihov prvi studijski album *[[Ajmo klinci]]* objavljen je 2010. godine pod izdavačkom kućom Aquarius Records. Također su snimili videospotove za pjesme "Vrati se u Zagreb" te "Nije bed, imamo 20 minuta pješke". Godine 2011. osvojili su diskografsku nagradu Porin za najboljeg novog izvođača, te je njihova pjesma "Za nju" bila nominirana za hit godine. Svirali su na mnogo koncerata diljem Hrvatske, a ove godine će biti prvi put nastupiti na poznatom festivalu EXIT u Novom Sadu.

## Članovi sastava

;Sadašnja postava
*Luka Tomaš - vokal
*Damjan Spajić - gitara, prateći vokal
*Tomislav Šušak - bas gitara, prateći vokal
*Dinko Sinovčić - bubnjevi

## Diskografija
;Studijski albumi
**[[Ajmo klinci]]* (2010)
**[[Henganje EP]]* (2014)

## Izvori

## Vanjske veze
*Službena Myspace stranica
ITD Band

**ITD Band** je jugoslovenski i hrvatski pop-rok sastav iz Zagreba. Osnovao ga je Miroslav Drljača Rus 1982. godine.

## Historija
ITD Band je osnovao Miroslav Drljača Rus 1982. godine, pošto je napustio sastav Ad Fines. Osim njega, članovi grupe bili su svojevremeno: Branislav Bekić (vokal), Miroslav Budanko (bubnjar), Damir Lipošek (gitarist), Dražen Tomljenović (basist), Branko Kezele (basist), Jadranko Mileusnić, Rastislav Topolski, Nebojša Tepšić i drugi.

Grupa je prvi nastup održala u novembru 1982. na Arhitektonskom fakultetu u Zagrebu. Početkom 1984. objavila je dugosvirajuću ploču (LP) *Dvadeseti vijek*, sa koje su se istaknule pjesme „Slavenska minijatura” i „Promijeni nešto u sebi”. U pjesmi „Priča sa zapadne strane” s te ploče, grupa je upotrijebila temu iz antiratne pjesme „Give Peace a Chance” engleskog muzičara Johna Lennona. U produciranju ploče sudjelovali su Miroslav Rus i Hrvoje Hegedušić, dok je aranžmane uradio gitarist Branko Bogunović.

Grupa je postigla uspjeh nakon izdavanja druge ploče *Plavi vojnik*. S te ploče posebno se izdvojila pjesma „Rođen u Zagrebu”, zamišljena kao obrada pjesme „Born in the U.S.A.” američkog muzičara Brucea Springsteena. Grupa je tad rasprodala cijelu dvoranu Doma sportova u Zagrebu.

Godine 1988. grupa je izdala LP *Skidam te pogledom*, s kojeg su se izdvojile pjesme „Majko zemljo”, „Lagano umirem”, „Osvajam Beograd” i „Tekila-šila”. Ploču je producirao Branko Bogunović, a kao gost na snimanju sudjelovao je i gitarist Albert Lee.

Grupa je 1989. izdala četvrti studijski album *S ove strane ljubavi*, a na njemu je predstavljen novi pjevač Davor Borna. Na albumu se ponovo našla pjesma „Slavenska minijatura”, obrada narodne pjesme „Kud idemo, tud pjevamo” i „Što to ima u njemu” (obrada pjesme „Always on My Mind”). Produkciju albuma radio je Fedor Boić, klavijaturist grupe. Nakon izdavanja albuma, grupa je prestala raditi.

Godine 2006. ITD Band objavio je dupli kompilacijski disk „Sve najbolje”, na kojem sve pjesme grupe pjeva Branislav Bekić.

Godine 2023. ITD Band objavio je pjesmu „Orao nikad ne leti u jatu”, kojom je najavio istoimeni peti studijski album.

## Diskografija
### Albumi
* 1984 – *Dvadeseti vijek* (Jugoton)
* 1986 – *Plavi vojnik* (Suzy)
* 1988 – *Skidam te pogledom* (Suzy i CBS)
* 1989 – *S ove strane ljubavi* (Suzy i CBS)
* 2006 – *Sve najbolje* (Hit Records)

### Singlovi
* 1986 – „Vojnička” / „Elena”

## Izvori

## Vanjske veze
* Diskografija ITD Banda na Discogsu
Maxmett

**Maxmett** je nekadašnji zagrebački ženski rock i heavy metal sastav s početka 1990-ih.

Sastav je snimio jedini album *[[Mačke vole grebati]]*. U suradnji sa gitaristom Divljih jagoda Seadom Lipovačom, obrađuju tri pjesme sastava Divlje jagode: "Motori" te "Moja si" (*obrada:* "Tvoja sam") i "Kako si topla i mila" (*obrada:* "Ti baš ti") koje imaju drugačiji naziv i stihove. Sastav je nastupao
uživo bez uporabe playbacka.

Za kompilaciju domoljubnih pjesama *[[Rock za Hrvatsku|Rock za Hrvatsku N°2]]*, snimaju pjesmu "Ovo je moja zemlja".

Sastav se ubrzo raspada zbog neiskustva članica. Djevojke su izgubile kontakt. Moguće je kako je, od svih članica sastava, Tina Rupčić jedina ostala u glazbenim vodama. Dijana Derkač danas živi u New Yorku.

## Diskografija
*1991. - *[[Mačke vole grebati]]*

## Izvori
Sane

**Sane** je rock sastav iz Zagreba. Osnovan je 1995., a u današnjoj postavi djeluje od 2010. godine.

## Povijest sastava
**Sane** je osnovan 1995. godine u selu Puttaparthi u Indiji, gdje je kanadski producent i lovac na talente Steven Harmer otkrio dva sedamnaestogodišnjaka kako sviraju svoje autorske pjesme. Omogućio im je suradnju s producentom Chris Lurch Rudykom s kojim su snimili svoj album prvijenac **Antelupiulla**.

Uslijedio je niz godina u kojima je sastav putovao po Europi, živio u Londonu, mijenjao članove pa i nekoliko puta bio raspušten, da bi se 2008. godine okupio u sastavu Marjanović/Krznarić/Balaž, u kojem se natječe se za hrvatsku pjesmu Eurovizije na Dori 2009. sa singlom **Dečko**, nastupa na Porinu na večeri posvećenoj Dinu Dvorniku, potom na spektaklu na Bačvicama također posvećenom Dini Dvorniku, te izdaje singl s obradom pjesme **Ja bih preživio**.

Odlaskom Tomasa Balaža polovicom 2010. godine, Stjepan Krznarić prelazi na bubnjeve, a u sastav dolazi basist Sebastian Jurić. U toj postavi izdaju singlove **Vila,** **Mi, Puj Pečatim **i** Koliko sam tvoj**. te album obrada na engleskom jeziku **Do not cover**, koji uspješno financiraju crowdfunding kampanjom.

Osim stalnog angažmana u zagrebačkom klubu Sax!, rijetko sviraju jer privode kraju svoj drugi autorski album, 15 godina nakon prvog.

## Diskografija
*Antelupiulla (1998) 
*Do not cover (2012) 

## Vanjske veze
*Službena stranica 
*Reverbnation
Plava trava zaborava

**Plava trava zaborava** je country sastav osnovan u Zagrebu 1982.

Osnovao ga je  Dražen Vrdoljak. Bili su prvi sastav toga žanra na području Jugoslavije, a u vrijeme osnivanja imali su 8 članova.
Početne četiri godine su djelovali kao klupski sastav, pretežno po Hrvatskoj i Sloveniji, da bi nakon toga počeli održavati koncerte diljem Europe, uglavnom na festivalima country i blues glazbe. U svjetsku enciklopediju country i western glazbe koju izdaje Virgin uvršteni su 1998., a iste godine nizozemska contry i western federacija proglašava ih trećim najatraktivnijom izvođačem uživo u svijetu.

Osim tradicionalnih country hitova, sastav izvodi i autorske radove, kao i obrade domaćih hitova. Uspješno su surađivali i s mnogim domaćim i svjetskim izvođačima, autorima te glazbenicima.

Do sada su prodali više od 500.000 nosača zvuka.

## Diskografija
**[[Live! (album Plave trave zaborava)|Live!]]* (1984.)
**[[Country (album)|Country]]* (1985.)
**[[Hat trick]]* (1987.)
**[[Dance all night - live]]* (1988.)
**[[Plava trava zaborava (album)|Plava trava zaborava]]* (1990.)
**[[Muddy river blues]]* (1996.)
**[[I to sam ja]]* (1997.)
**[[16 nam je godina tek]]* (1998.)
**[[Ultimate colection]]* (2009.)

## Izvori

## Vanjske veze
* Jedina trava koja nikada neće biti zelena  Objavljeno 15. travnja 2009., pristupljeno 23. siječnja 2014.
Mašinko

**Mašinko** je punk rock sastav iz Zagreba osnovan 2010. godine. Do sada su objavili dva samostalna albuma, jedan split album i jedan Božićni singl, te postali jedan od vodećih bendova na punk rock sceni u Hrvatskoj i regiji.

Stil sviranja obilježavaju im energičan i melodičan zvuk instrumenata, te karakteristični višeglasni himnični refreni.

## Historija
Sastav nastaje 2010. godine kada se skupina prijatelja okupila kako bi svirali punk rock i dobro se zabavljali. Uz male rotacije članova po instrumentima i jednu privremenu zamjenu na poziciji gitare, trenutno su u sastavu svi koji su ikada prošli kroz njega. Godine 2010. u jedan dan snimanja stvorili su svoj album prvijenac - *[[Mašinko (album)|Mašinko]]*. Iste godine sa prijateljima iz Frakture Mozga objavljuju je i Božićni split-singl, *Sretan Božić (bit će bolje)*.

Godine 2011. ulaze u studio te u istoj kombinaciji objavljuju split album *[[Frakturko]]*. Te godine svirali su u zagrebačkoj Areni kao predgrupa hrvatskim punk rock legendama Hladnom pivu. Godine  2012. objavili su svoj prvi spot za pjesmu "Kako je Potjeh tražio rakiju". Te godine su nastavili sa svirkama od kojih su najznačajniji nastupi na legendarnom Dirty old festivalu, te Sarajevo punk festu. Te godine izlaze im i spotovi za pjesme "Erupcija sreće" i "Sretan" Godine 2013. sastav ponovo ulazi u studio. Uz to i svirke po cijeloj državi ostvarili su zapažen nastup na InMusic festivalu u Zagrebu.

U siječnju 2014. Mašinko objavljuje singlove "Oči pune suzavca" i "Nešto novo nešto divlje", a nekoliko tjedana kasnije izlazi im i posljednji album *[[Svugdje je doma, ali lijepo je najljepše]]*.

## Članovi sastava
*Marin Šulentić (Šulc) - vokal
*Petar Predrag (Perica) - gitara
*Lovro Koružnjak - gitara
*Andrija Ražnatović - gitara
*Srđan Grbić (Srki) - bas gitara
*Bojan Horvat (Pitura) - bubnjevi

## Diskografija
### Studijski albumi
* *[[Mašinko (album)|Mašinko]]* (2010.)
* *[[Frakturko]]* (split sa Frakturom Mozga) (2011.)
* *[[Svugdje je doma, ali lijepo je najljepše]]* (2014.)
### Singlovi
* "Sretan Božić (bit će bolje)" (split sa Frakturom Mozga) (2010.)

## Vanjske veze
*Službena stranica
Černy & Gang

**Černy & Gang** je sastav koji je oformljen 2002. u Zagrebu. Kao glazbene uzore ističu: The Velvet Underground, The Doors, Joy Division, The Smiths, Davida Bowieja itd. Na svojim nastupima promoviraju autorske pjesme s aktualnog albuma, ali izvode i pjesme svojih uzora.

## Članovi grupe:
* Alan Černy - vokal i ritam gitara
* Damir Gossain - električna gitara
* Tomislav Pokupec - električna bas gitara
* Marijan Krmpotić - bubanj
* Stanislav Ferlin - trombon

## Diskografija

### Albumi
* "Negdje pokraj nas", izdavač "Dallas Records" (2006.)

### Singlovi
* "Ružmarin" (2007.)
* "Ljudi su čudni" (2006.)
* "Samo tvoj-remix" (2005.)
* "Samo tvoj" (2004.)
Divas

**Divas** je bila ženska pop grupa iz Zagreba koju su činile Ivana Husar, Marija Husar, Maja Vučić i Martina Pongrac. Skupina je osnovana krajem 1995. godine i djelovala na domaćoj glazbenoj sceni sve do 2005. godine, kada su objavile da se razilaze. Izdale su tri studijska i dva live album, te višestruke su dobitinice prestižne nagrade **[[Porin (nagrada)|Porin]]**. Njihove najpoznatije pjesme su: "Sexy cool", "Oprosti mi", "Da ili ne", "Bon appetit", "Tvoja jedina" i mnoge druge.

## Povijest sastava
Grupu Divas osnovale su na Badnjak 1995. godine Ivana i Marija Husar, Martina Pongrac i Maja Vučić. Svoje pjevačke karijere započinju već odmalena u djevojačkom zboru 'Zvjezdice' gdje su provele niz godina pjevajući i klasičnu te zabavnu glazbu. Već 1994. godine nastupale su na Euroviziji kao prateći vokali Tonyu Cetinskom sa pjesmom "Nek ti bude ljubav sva".

1995. godine nastupaju na Dori sa pjesmom "Sexy cool", a krajem iste godine objavljuju prvi maxi singl. Nakon ogromnog uspjeha pjesme "Sexy cool" i osvajanja **[[Porin (nagrada)|Porina]]** grupa 1997. godine objavljuje prvi studijski album "Ladies" sa hitovima: "Funky maniac", "Pet", "Sexy cool"...

U 1999. godini grupa nastupa prvi put na Festivalu zabavne glazbe Split i osvaja nagradu "Grand Prix" sa pjesmom "Da ili ne", koja je bila uvod u album "Divas" koji je objavila krajem 1999. godine izdavačka kuća Croatia Records. Prosinca 2000. godine grupa je održala dva solistička koncerta u zagrebačkom HNK-u, sa kojeg je objavila album uživo "HNK Live, Božićne zvjezdice".

Početkom 2002. godine objavljuju svoj posljednji studijski album "Bon appetit", koji izdaje Menart Records, sa albuma je izdano nekoliko uspješnih singlova, između ostalog i veoma uspješan duet sa Oliverom Dragojevićem, pjesma "To nismo mi". U 2005. godini grupa je poslije koncerta u dvorani Vatroslav Lisinski pod nazivom "Divas & dive" objavila prestanak rada grupe.

## Diskografija

### Studijski albumi
* 1997. - Ladies
* 1999. - Divas
* 2002. - Bon appetit

### Live albumi
* 2000. - HNK Live, Božićne zvjezdice
* 2005. - Divas & dive

### Singlovi
* 1996. - Sexy cool

## Reference
Demerje

**Demerje** je naselje koje se nalazi u zapadnom dijelu Grada Zagreba, neposredno uz naselja Lučko i Hrvatski Leskovac. Nalazi se u gradskoj četvrti Brezovica.

## Ime
Prema Ranku Pavlešu ime dolazi od starijeg oblika Temerje, kako se isprva selo zvalo, i čije značenje nije razjašnjeno, ali je po svoj prilici istog porijekla kao i Temerin. Gradišćanski Hrvati ovaj su naziv u njegovom starijem obliku Temerje donesli sa sobom u Gradišće (današnja Mađarska).
Prema Milanu Šenoi u "O Zagrebu koješta", Dora Krupićeva, Zagreb, 2001., na strani 15 stoji: ... Preko Save ima dvije tri kuće, koje potječu još od onda kada su tu bili Francuzi, pa se naselje zove Demerje "demeure" tj.francuski "odmaralište" ...Poslijednja teorija je ta da ime dolazi od izraza "de merje" tj. "gdje umire", jer se smatra da su se u vrijeme turaka poginuli vojnici zakapali na tom području. Isto tako su imena dobila naselja Hrvatski Leskovac ( od riječi lijes i kovač) i Hudi Bitek (ljuti boj).

## Stanovništvo

Prema popisu stanovništva iz 2001. godine, naselje je imalo 634 stanovnika te 186 obiteljskih kućanstava.


:Od 1857. do 1880. sadrži podatke za naselje Hrvatski Leskovac.

Većina stanovništva bavi se poljoprivredom u malim seoskim domaćinstvima.

## Kultura

* Kulturno umjetničko društvo Orač, njeguje stare običaje iz svih dijelova Republike Hrvatske.

## Izvori
Dumovec

**Dumovec** je naselje u sastavu Grada Zagreba. Nalazi se u gradskoj četvrti Sesvete. 

## Stanovništvo

Prema popisu stanovništva iz 2001. godine, naselje je imalo 745 stanovnika te 199 obiteljskih kućanstava.



## Izvori
* Statistički ljetopis Zagreba 2007.
Botinec

**Botinec** je zagrebačko prigradsko naselje koje pripada gradskoj četvrti Novi Zagreb - zapad. Udaljeno je oko 4,5&nbsp;km od užeg gradskog područja. Nalazi se južno od Remetinca, jugozapadno od Svete Klare i istočno od Blata, a na jugu dopire do gradske obilaznice. Zapadnim obodom naselja prolazi Brezovička cesta, koja prema jugu vodi do Brezovice, a na istočnoj strani nalazi se ruralno naselje, "Stari Botinec", s 49 kuća.

Dan Botinca obilježava se 25. lipnja.

## Historija
Naselje je dobilo ime po grofovskoj obitelji Boti. U Botincu je 1848. bio utaboren Josip Jelačić u trenutku kad je proglašen banom, te je odande krenuo u Zagreb na bansku instalaciju. Botinec se ranije nazivao i Botinec Stupnički ili Stupnički Botinec. Glavnina današnjeg naselja (osim "Starog Botinca"), nastala je nakon velike poplave koja je u listopadu 1964. pogodila Zagreb. Nakon poplave su u Botincu i Retkovcu sagrađena naselja montažnih kuća-prizemnica u koje su preseljeni stanovnici čije su kuće stradale u poplavi. Većina je stanovnika tada, nakon privremenog boravka na Velesajmu, u Botinec došla iz naselja Rudeš. Montažne kuće u Botincu bile su zamišljene kao privremeno rješenje, a preseljenim je stanovnicima obećano da će za nekoliko godina dobiti stanove, no to obećanje nije nikada ostvareno. 
Trideset botinečkih ulica nosi nazive prema djelima i likovima iz hrvatske književnosti, za što je zaslužan profesor hrvatskog jezika Blago Vranković, koji je 90-ih godina bio član komisije za preimenovanje ulica.

## Stanovništvo
Prema popisu stanovništva iz 2001. godine, naselje je imalo 22 stanovnika te 7 obiteljskih kućanstava.


:*Napomena:* Do 1900. i od 1991. nadalje iskazivano pod imenom **Botinec**, a od 1910. do 1981. pod imenom **Botinec Stupnički**. U 1991. smanjeno izdvajanjem dijela područja naselja koji je pripojen naselju Zagreb. Za taj dio sadrži podatke od 1857. do 1981.

## Ustanove i udruge
*U Botincu se nalazi katolička crkva sv. Stjepana.
*Od 1947. na području Botinca djeluje BC Institut za proizvodnju i oplemenjivanje bilja (od imena Botinec dolazi oznaka BC).
*Osnovna škola braće Radić, utemeljena je 1966. godine.
*Klub dragovoljaca i veterana domovinskog rata osnovan je 2005. i broji oko 70 članova.
*Dobrovoljno vatrogasno društvo osnovano je 1972.
*U Botincu djeluje nogometni klub "Botinec", koji je osnovan 1979 (od 1979. do 1983. zvao se NK "Vatrogasac"), a natječe se u 3. zagrebačkoj nogometnoj ligi.
*U Botincu je 1991. osnovan košarkaški klub "Botinec", kasnije "Hiron-Botinec", koji je bio prilično uspješan, a kasnije je preimenovan u KK "Cedevita", te se preselio u dvoranu "Sutinska vrela".
*Mjesna samouprava Botinec - korisnici prostora MS Botinec su: Hrvatska demokratska zajednica (HDZ), Hrvatska narodna stranka (HNS), Klub dragovoljaca i veterana domovinskog rata Botinec, Matica umirovljenika, Odred izviđača „Bota“, Socijaldemokratska partija (SDP), Udruga Roma Hrvatske „Romski san“ i Zavičajni klub „Zvonimirovac – Adolfovac“.
*Judo klub Braća Radić
*Tae kwon do klub Lokomotiva

## Reference

## Vanjske veze
* Gradska četvrt Novi Zagreb - zapad
VIS Zlatni akordi

**VIS Zlatni Akordi** bio je zagrebački rock sastav kroz koji je prodefilirao značajan broj zagrebačkih rock glazbenika. To je bio prvenstveno sastav za plesnjake. Njihova "utvrda" bio je ples u Studentskom centru, koji su oni uz manje prekide držali od polovice šesdesetih do polovice sedamdesetih.

Sastav su oformili braća Miksić, Zlatko Miksić - Fuma (bas gitara) i Ivica Miksić (ritam gitara), uz Nikolu Sarapu (solo gitara), Željka Marinca (bubnjevi) i pjevača Željka Siročića. Braća su bila i čvrsta okosnica grupe do kraja njihovog djelovanja.
Kako su mijenjali postav, tako su mijenjali i repertoar, od Mamas & Papas do Jimia Hendrixa.

## Članovi sastava

**Davor Futivić* (ex Kosturi) - vokal (1963.-1965.) 
**Žarko Siročić* (ex Kosturi) - vokal  (1963.-1965.) 
**Nikola Sarapa* - solo gitara (1963.-1966., 1969.-1971.) 
**Željko Marinec - Mačor* - bubnjevi (1963.-1971.) 
**[[Zlatko Miksić - Fuma]]* - bas gitara (1963.-1971., 1975.) 
**Ivan Miksić* - ritam gitara, bas gitara, vokal (1963.-1972. i 1975.-1977.) 
**Zlatko Slobođinski* - vokal (1965.-1967.) 
**Džerald Kazaferović* - solo gitara (1966.) 
**Vladimir Delač*' - solo gitara, usna harmonika, vokal (1966.-1968.) 
**[[Davor Štern]]* - orgulje, vokal (1966.-1968.) 
**[[Frano Parać]]* (ex O'Hara) - orgulje, vokal (1968.-1969.) 
**[[Josipa Lisac]]* (ex O'Hara) - vokal (1968.-1969.) 
**Željko Kovačević - Pes* - solo gitara, vokal (1968.-1969.i 1971.-1972.) 
**Brane Živković* - (orgulje, flauta) (1969.) 
**Zdenko Juran* (ex Delfini) - vokal (1969. i 1971.-1972) 
**[[Zlatko Pejaković]]* - vokal (1969.-1971.) 
**[[Srećko Antonioli]]* (ex Delfini) - bubnjevi (1975.) 
**Hrvoje Marjanović - Harma* - gitara, usna harmonika, el. klavir, vokal (1975.)
**[[Rajko Dujmić]]* - orgulje, vokal (1971.-1972.)
**[[Ivan Stančić]]* - bubnjevi
**Boris Turina - Turko* (ex Crveni koralji) - bubnjevi, vokal (1971.,1972. i 1977.)
**Zoran Antoljak* (ex Grešnici) - vokal, gitara (1977.)

## Diskografija

* *Moja generacija (My generation), Lady jane, You were on my mind, Marice divojko*, EP (Jugoton 1966.)
* *Lopov, Halo taxi, Voljeti, To je radost, To je naša ljubav*, EP (PGP RTB 1968.)
* *Sunce sja za nas*,(pobjednik festivala omladine Subotica) sa Josipom Lisac, Razni izvođači,  EP(PGP RTB 1968.) 
* *Čerge, Zašto plakati*, sa Zlatkom Pejakovićem, (Jugoton 1970.)
* *Dani, Prosjak*, (Jugoton 1970.)
* *Tvoj osmijeh, Ti to znaš*, sa Zdenkom Juranom ( 1972.)
* *Dah tišine, Moć snova*, 1974. sa Zoranom Antoljakom, (PGP RTB)

## Izvori
Ivanja Reka

**Ivanja Reka** je naselje u sastavu Grada Zagreba. Pripada gradskoj četvrti Peščenici - Žitnjaku.

Smješteno je na rijeci Savi, 12&nbsp;km istočno od središta Zagreba, južno od Slavonske avenije. Ivanja Reka je poznata po čvorištu autocesta prema Varaždinu, Slavonskom Brodu i prema Lučkom, odnosno naplatnoj postaji autoceste Zagreb-Lipovac.

Prvi put se spominje 1217. godine. Naselje je ime dobilo po potoku Ivanovoj Reci ili Čučerju koji je ondje nekada utjecao u rijeku Savu. U srednjem vijeku u Ivanjoj Reki su stanovnici kaptolski kmetovi. Od sredine 19. stoljeća Ivanja Reka je u sastavu Kotara Dugo Selo, kasnije općine Dugo Selo. Godine 1988. izdvaja se iz sastava ondašnje općine Dugo Selo i pripaja se tadašnjoj zagrebačkoj gradskoj općini Pešćenici.

U naselju djeluje Dobrovoljno vatrogasno društvo, nogometni klub, zdrvstvena ambulanta, poštanski ured i motel. Ivanja Reka ima svoju vlastitu rimokatoličku župu. U tijeku je dovršenje nove župne crkve. U mjestu je nekada djelovao i ženski nogometni klub koji je 1981. godine bio pobjednik kupa i prvak bivše Jugoslavije.

## Stanovništvo

Prema popisu stanovništva iz 2001. godine, naselje je imalo 1783 stanovnika te 524 obiteljskih kućanstava.

Ivanja Reka se počela intezivno naseljavati 70-ih godina prošlog stoljeća.


:*Napomena*: Do 1981. iskazivano u općini Dugo Selo. U 1988. (NN, br. 27/88.) pripojeno bivšoj općini Pešćenica.

## Sport
* NK Ivanja Reka
## Reference
Hrvatski Leskovac

**Hrvatski Leskovac** je naselje u sastavu Grada Zagreba. Dio naselja se nalazi  u gradskoj četvrti Brezovica, a drugi dio u gradskoj četvrti Novi Zagreb - zapad .

## Stanovništvo

Prema popisu stanovništva iz 2001. godine, naselje je imalo 2453 stanovnika te 740 obiteljskih kućanstava.


:*Napomena*: Iskazivano pod imenom Leskovac do 1900., Stupnički Leskovac 1910. i 1921. te Hrvatski Leskovac od 1931. nadalje. Do 1931. iskazivano kao dio naselja. Od 1857. do 1880. podaci su sadržani u naselju Demerje.

## Udruge
*Udruga Građana, koja se zalaže za osnovna infrastrukturna sredstva za normalno funkcioniranje naselja. Pod osnovnim prioritetom rada Udruge se nalazi i izgradnja Osnovne škole, jer djeca iz naselja pohađaju u tri smjene školu do 4 razreda u prostorima vrtića, a nakon 4 razreda pohađaju školu u Brezovici ili Lučkom.

## Kultura
*Društvo "MI Tamburica", tamburaški orkestar sakralne i ozbiljne glazbe. Svoje djelovanje bilježe već 30 godina i okupljaju veliki broj članova različitih generacija. 
*Dom Hrvatski Leskovac, gradski prostor u kojem se organiziraju različita događanja uključivo i kazališne predstave.

## Sport
* NK Hrvatski Leskovac, nogometni klub

## Izvori
* Statistički ljetopis Zagreba 2007.
Tram 11

**Tram 11** je zagrebački hip-hop/rap sastav, koji je u drugoj polovici 90-ih godina 20. stoljeća bio jedan od prvih uspješnih rap izvođača u Hrvatskoj.

Članovi sastava su reperi Srđan Ćuk i Nenad Šimun, koji djeluju pod umjetničkim imenima »General Woo« i »Target«.

Više puta su svojim radom izazvali kontroverze šire od muzičke scene a ponajviše posljednjim albumom koji uključuje seksitičke, homofobne, nacionalističke, profašističke tekstove te govor mržnje, te i slične naknadne izjave.

## Historija
### Počeci
Tram 11 su 1996. osnovali Nenad Šimun (Target) i Srđan Ćuk (General Woo), te su bili jedni od prvih hip hop i rap glazbenika u Hrvatskoj. Sastav je nazvan prema zagrebačkoj . Svoj prvi studijski album *[[Čovječe ne ljuti se (album)|Čovječe ne ljuti se]]* objavljuju 1999., a album *Vrućina gradskog asfalta* izlazi godinu dana kasnije. Godine 2003. objavljuju kompilaciju najboljih pjesama nazvanu *[[Tajna crne kutije (The Best Of)]]*.

Sastav se raspao 2003. te su nakon toga General Woo i Target objavili nekoliko samostalnih albuma.

### Povratak na scenu
Početkom 2017. godine na koncertu Generala Woo-a u Zagrebu gostovao je Target te su zajedno pjevali jedne od njihovih najpoznatijih pjesama kao sto su *»Hrvatski Velikani«* i *»Kaj Ima Lima«*. Nakon pozitivnog odaziva publike Tram 11 planiraju koncert.

Prvog travnja 2017. godine nakon 14 godina bez aktivnosti najavljen je koncert sastava Tram 11 koji se planira održati 11. studenog 2017. godine u Domu sportova. Krajem travnja 2017. godine rasprodana je cijela mala dvorana Doma sportova u Zagrebu te se koncert prebacuje u veliku dvoranu Doma sportova. Dana 5. svibnja 2017. godine 2/3 karata za koncert je prodano i očekuje se preko 6000 ljudi na koncertu, a 45 dana prije koncerta sve karte su rasprodane te je napravljen očekivani spektakl u Domu sportova. Kasnije tijekom 2017. LAA otkriva datume njihovog sljedećeg koncerta 12., 13. i 14. travnja 2018. godine.

#### Jedan i jedan

Početkom 2022. godine Tram 11 objavljuje album *[[Jedan i jedan]]*. Mnogi hrvatski mediji komentirali su taj album i pjesmu »PŠK« zbog provokativnih i politički nekorektnih stihova. Prema nekim kritičarima, pjesmom »PŠK« iskazuje se mržnja prema određenim skupinama. Dana 24. siječnja 2022. objavljeno je da diskografska kuća Menart otkazuje suradnju sa sastavom i da se album povlači iz prodaje.

## Diskografija
### Albumi
*1999.: *[[Čovječe ne ljuti se (album)|Čovječe ne ljuti se]]*
*2000.: *[[Vrućina gradskog asfalta]]*
*2022.: *[[Jedan i jedan]]*

### Kompilacije
*2003.: *[[Tajna crne kutije (The Best Of)]]*

## Izvori

## Vanjske veze
* Tram 11 na Discogsu, discogs.com
Zadruga (sastav)

**Zadruga** je rock sastav iz Zagorja.

## Povijest sastava
Sastav je osnovan 1990-ih u Zaboku, no još i danas ima mnogo vjernih obožavatelja. Prepoznatljivi su po tekstovima na kajkavskom narječju hrvatskog jezika koji se pretežno bave tematikom života na selu. Sve to je iskombinirano s žestokim rifovima električne gitare. Popularni su po pjesmama "Mala Čići", "Živim u malome selu" i "Dok bil sam još tolike mlad". Do sada su objavili četiri albuma, posljednji 1999. Frontmen sastava, Krešimir Končevski posuđivao je glas Joži Mateku u *Zlikavcima*.

## Diskografija
*1993. - *Od blata do neba*
*1995. - *Hiti se na pleća*
*1998. - *...a kak se ne bi zval*
*1999. - *Zločesta djeca 2*

## Članovi sastava
*Kreš - vokal
*Krumpa - gitara
*Niđo - bas gitara
*Ico - bubnjevi

## Vanjske veze
*Službena MySpace stranica
Jakuševec

**Jakuševec** je naselje u južnom dijelu grada Zagreba.

## Geografija

Nalazi se nedaleko od najvećeg gradskog odlagališta otpada Prudinec. U neposrednoj blizini nalazi se još i poznati gradski sajam. Nekadašnje selo Jakuševec nekada je bilo na lijevoj, sjevernoj obali rijeke Save. Promjenom toka rijeke došlo je na južnu stranu.

## Historija

Do nedavno je selo Petruševec bilo dio župe Jakuševec (naglasak po starinski na A), s rodbinskim vezama preko Save i s istim tipom narodne nošnje (tip Zagrebačkog polja).

## Spomenici i znamenitosti

U selu je drvena crkva svetog Marka evanđeliste, jedina drvena župna crkva u Zagrebačkoj nadbiskupiji, građena 1832. godine.

## Kultura

Kratko je u selu djelovao Ogranak Seljačke sloge tridesetih godina dvadesetog stoljeća i Ogranak Hrvatskog kulturnog društva Braće Radića sa sjedištem u novozagrebačkom naselju Travno, devedesetih godina dvadesetog stoljeća.

## Sport
* NK Sava, nogometni klub

## Povezano
* Smetlište Jakuševac

## Izvori

## Vanjske veze
* 4. Mjesni odbor Jakuševec
Šank?!

**Šank?!** je hrvatski street rock sastav iz Zagreba.

## Historija
Sastav je nastao lipnja 2010. godine. Članovi su zagrebačke underground punk/oi!/hardcore pozornice, a na punk rock sceni nazočni su preko 10 godina u različitim sastavima (Spierdalaj, No More Idols, Dolibasija, Stronghold, Flegma, Stribog). Naposljetku su odlučili sve iskustvo, znanje i energiju pretočiti u vlastiti zvuk, što su uobličili u album *Grad je naš*.

Početna ideja je bila da članovi izvode obrade novog vala, ali nakon prvog okupljanja i zajedničke želje za novim i žešćim zvukom odlučili su raditi autorske pjesme. Na zagrebačkoj sceni poznati su po jedinstvenom zvuku rocka, punka, metala, Oi! te ska ritmova.

Prvi album pod nazivom *[[Grad je naš]]* objavljuju na internetu 7. prosinca 2010. godine kao besplatno izdanje.
Nakon uspješne godine za sastav (koja uključuje i nastup sa slavnim Cock Sparrerima i na DOF festivalu, te po mnogim klubovima diljem Hrvatske), 12. prosinca 2011. izdaju album pod nazivom *[[Priče noćnih tramvaja]]* koji se pokazao iznimno uspješnim na prostorima Balkana a i šire. Šank?! je 22. siječnja 2012. nastupio kao predgrupa legendarnim irish punk veteranima Dropkick Murphy's čime počinje službena promocija albuma *Priče noćnih tramvaja*. Nakon nastupa po cijeloj Hrvatskoj, Makedoniji, Srbiji, Bosni i Hercegovini te Sloveniji, održan je koncert u zagrebačkoj "Tvornici kulture". Povodom promocije koncerta snimljena je pjesma "Zagreb gori" koja je postala prepoznatljiva ne samo u Zagrebu nego i šire te je provela par tjedana na 1. mjestu radijske emisije "Cener" Radija 101. Koncert 21. rujna 2012. rasprodan je ubrzo nakon početka prodaje ulaznica, tako da je sastav održao i drugi koncert (22. rujna 2012.) te je na sam dan koncerta i on bio rasprodan. Najavili su izlazak DVD-a na kojem će biti snimke nastupa u "Tvornici kulture".

Treći album Treća runda izašao je 20. rujna 2013.

Službeni video spotovi:

Grad je naš

Crni oblak

Zagreb gori

## Diskografija
### Studijski albumi
* *[[Grad je naš]]* (2010.)
* *[[Priče noćnih tramvaja]]* (2011.)
* *[[Treća runda]]* (2013.)

DVD
* *[[Priče noćnih tramvaja uživo iz Zagreba]]* (2013.)

## Izvori

* Stranica sastava (pristupljeno 29. siječnja 2012.)
* Šank?! Koncert u tvornici kulture (pristupljeno 29. siječnja 2012.)
* Terapijanet, e-zine o zvuku i slici (pristupljeno 29. siječnja 2012.)

## Vanjske veze
* Stranice sastava 
* Venia
*  Službena facebook stranica
Zagrebački omladinski komorni orkestar

**Zagrebački omladinski komorni orkestar** (ZOKOR) je hrvatski glazbeni ansambl.

Utemeljili su ga 1957. učenici, mahom gudači, poslije studenti zagrebačke Muzičke akademije. Organizacijski ih je predvodio Zlatko Stahuljak.

Osnovan je radi nastavljanja tradicije usavršavanja gudačkog komornog glazbarenja, na tragu za zagrebačku i općenito hrvatsku sredinu iznimnih ostvarenja koja je u području violinističke i gudačke visokoškolske pedagogije postigao Vaclav Huml, osnivač Zagrebačke violinističke škole. Pozvali su Rudolfa Matza, da im bude pedagog, dirigent i umjetnički voditelj, a on je taj poziv prihvatio.

Ansambl je već do kraja desetljeća održao preko 70 koncerata u Hrvatskoj i inozemstvu, od kojih se ističe nastup na festivalu *Internationale Jugend Festspieltreffen* (*Međunarodni festivalski susret mladih*)u Bayreuthu.

ZOKOR je djelovao s prekidima. Neko je vrijeme bio dio ansambla Komornog studija Zagrebačke filharmonije. Od 1994. vodi ih violinist i dirigent Zlatan Srzić. Poslije ih vode maestro Pavle Dešpalj, Jasenka Ostojić-Radiković, Tomislav Fačini te violinist Tonko Ninić.

## Izvori
*D.K. Obljetnice. 50 godina ZOKOR-a, Hrvatsko slovo, petak, 21. prosinca 2007., str. 19
Synthetic Scar

**Synthetic Scar** je hrvatski nu metal / new breed metal sastav iz Zagreba. Osnovna ideja glazbenog izričaja sastava je kombiniranje različitih glazbenih pravaca.

## Osnutak i djelovanje
Sastav su 2010. osnovala dva bivša člana sastava Valium, Filip Brtan i Boris Luetić. Sastav je dobio ime po jednoj od demo skladbi Valiuma .

Prvi album *Single Casualty* izdaju 2012. za izdavačku kuću Slušaj najglasnije putem servisa CdBaby. Za prvi singl "Gone 4ever" snimljen je video spot. Sastav je sudjelovao i na soundtracku za video igru Serious Sam 3: BFE s četiri remiksirane pjesme s prvog albuma.

## Postava sastava
* Filip Brtan "File" (vokal, gitara)
* Tihomir Glogoški "Tihi" (bas gitara, vokal)
* Tonči Vrdoljak (bubnjevi)

## Diskografija
* 2011. - *Save Me*, EP
* 2012. - *Single Casualty* (album, Slušaj najglasnije)
* 2012. - *Serious Sam 3:BFE* (soundtrack)
* 2013. - *Hollow*, EP
* 2014. - *Dark Reflections*

## Izvori

## Vanjske veze
* Službena stranica
Knjižnice Vladimira Nazora

**Knjižnice Vladimira Nazora** jedinstvena je samostalna ustanova u Zagrebu koja pripada redu narodnih knjižnica, a djeluje kroz mrežu knjižnica i čitaonica na području Črnomerca i Susedgrada.

## Popis knjižnica
* Knjižnica Vladimira Nazora
* Središnja knjižnica
* Dječja knjižnica
* Čitaonica i Galerija VN
* Knjižnica za djecu i odrasle Kajfešov brijeg
* Knjižnica za odrasle Kustošija
* Knjižnica za djecu Kustošija
* Čitaonica Kustošija
* Knjižnica za djecu i odrasle Vrapče
* Knjižna stanica Gornje Vrapče
* Knjižnica za djecu i odrasle Gajnice
* Odjel za aktivnosti djece i mladeži, Gajnice
* Knjižnica za djecu i odrasle Špansko-sjever
* Knjižnica za djecu i odrasle Špansko-jug
* Knjižnica za djecu i odrasle Podsused

## Vanjske veze
* Knjižnice Vladimira Nazora  – online katalog i rezervacije (osim lektira)
Njemačka internacionalna škola u Zagrebu

**Njemačka internacionalna škola u Zagrebu** (*Deutsche Internationale Schule in Zagreb* - DISIZ) osnovana je 2004. godine na inicijativu hrvatskih, njemačkih i austrijskih roditelja te Veleposlanstva Savezne Republike Njemačke u Zagrebu i hrvatsko-njemačkih tvrtki. Nalazi se u Zagrebu na Fratrovcu 36 zajedno s Francuskom školom Zagreb s kojom surađuje u sklopu EuroCampusa.

Njemačka internacionalna škola u Zagrebu, koja nakon dvije godine postojanja nudi vrtić, predškolu te prva četiri razreda osnovne škole, a postupno će povećavati stupnjeve razreda do mature, djeluje na temelju nastavnog plana i programa njemačke savezne pokrajine Baden-Württemberg koji dopunjuje obveznim dijelom nastavnog plana i programa Republike Hrvatske (npr. hrvatski jezik kao obvezni predmet za učenike izvorne govornike hrvatskog jezika i dr.). Škola je integracijskog bikulturnog karaktera (tzv. škola susretanja) te je otvorena za svu djecu neovisno o državljanstvu ili bilo kojoj drugoj pripadnosti. Uvjet upisa u školu je aktivno znanje njemačkog jezika, a u vrtić i predškolu postojanje prvih kontakata s njemačkim jezikom. Preko trideset posto djece i učenika Njemačke internacionalne škole u Zagrebu su hrvatska djeca, a ostala djeca dolaze iz Njemačke i Austrije, ali i mnogih drugih zemalja cijeloga svijeta.

Suradnja Njemačke internacionalne škole u Zagrebu s Francuskom školom Zagreb koja se odvija pod nazivom "EuroCampus - dvije škole pod jednim krovom" obuhvaća, pored zajedničkog korištenja infrastrukture, zajedničku nastavu u nekolicini predmeta poput glazbenog, likovnog i tjelesnog odgoja te međusobnog učenja jezika. EuroCampus Zagreb osmi je EuroCampus u svijetu te prvi u istočnoj i jugoistočnoj Europi.

## Vanjske veze
* Službene web stranice
* EuroCampus Zagreb
* Službene web stranice Francuska škola Zagreb
Nadbiskupska klasična gimnazija

**Nadbiskupska klasična gimnazija**, službeno **Nadbiskupska klasična gimnazija s pravom javnosti** je srednja škola smještena na Šalati u Zagrebu. Nalazi se između MEF-a, PMF-a i Instituta Ruđer Bošković.  Svoje djelovanje je započela 1920. s adresom na Kaptolu, na broju 29. Kad je dobrotom i marom nadbiskupa Bauera i biskupa Akšamovića dovršena gradnja impozantnog kompleksa na Šalati, gimnazija je promijenila adresu i od 1928. do danas, nalazi se u Voćarskoj cesti 106.

## Historija

Nadbiskupska klasična gimnazija razvila se iz Nadbiskupskog liceja osnovanog 1854. godine u sklopu Bogoslovnog sjemeništa. Od 1922. godine škola djeluje kao Nadbiskupska velika gimnazija, a od 1931.  kao Nadbiskupska klasična gimnazija s pravom javnosti. No, ta javnost školi je ukinuta 1948., ali ona usprkos tome i dalje radi, a temeljem osnivačkoga akta od 8. rujna 1948. godine. U razdoblju kada škola nije imala pravo javnosti, u tome velikom kompleksu smjestila se vojna bolnica, koja je 1989. preselila. Pravo javnosti škola ponovno dobiva u travnju 1991. godine, te je dopušten upis vanjskih učenika. Važna godina za povijest Šalate je 2003. jer su te godine biskupi Zagrebačke metropolije odlučili da školu mogu pohađati i djevojke. Generacija učenika maturanata 2006./2007. je prva generacija u kojoj su bile djevojke.

### Nastavni program

Školu je osnovala Zagrebačka nadbiskupija i isprva je bila zamišljena kao odgojno-obrazovna ustanova za odgoj dječaka koji će postati svećenici. Danas škola njeguje duhovan život, što informativno, što odgojno. Škola sudjeluje u mnogim dobrotvrnim akcijama, duhovnoj obnovi i odgoju učenika.

Škola provodi klasičan program. Kroz sve četiri godine uče se latinski i grčki jezik, što učeniku daje visoko opće obrazovanje te znanje o klasičnoj kulturi.

Uz to što ima klasičan program, škola pruža i obrazovanje opće gimnazije. Satnica ostalih predmeta je gotovo slična kao kod ostalih općih gimnazija.

### Zvjezdarnica

Nadbiskupska klasična gimnazija je jedina obrazovna ustanova srednjeg školstva u Hrvatskoj koja posjeduje vlastitu zvjezdarnicu. Isto tako, posjeduje WiFi koji pokriva područje škole te putem WLana izravnu vezu s PMF-om.

## Izvori

## Vanjske veze
* Stranice Nadbiskupske klasične gimnazije
Kraljevečki Novaki

**Kraljevečki Novaki**  smješteni su na istočnoj margini grada Zagreba i sastavni su dio naselja Sesvete. Strateški zauzimaju dobar položaj, jer su sjecište prometnica (autocesta) za ostale dijelove Hrvatske. Mještani još prave diobu na donje i gornje Kraljevečke Novake iz tog razloga što ih djeli državna cesta cesta Zagreb - Dugo Selo - Bjelovar (D41). 

Kraljevački Novaki imaju oko 2000 stanovnika. Znatan porast stanovništva je uslijedio početkom 80-ih godina 20. stoljeća iz Slavonije, Dalmacije, Zagorja, Hercegovine, Banovine, Like, a pravi bum početkom domovinskog rata, kad se počinju naseljavat ljudi iz okupiranih područja RH, naročito bosanske posavine. Odlukom iz 31.12.1990, o ukidanju općina Sesvete postaje gradska četvrt, a naselje Kraljevečki Novaki postaje sastavni dio gradske četvrti Sesvete.Naselje je bogato šumom i livadama, stoga ne manjka mjesta rekreaciji na otvorenom i uživanja u ljepotama prirode.

Vremenska zona Kraljevačkih Novaka je Srednjoeuropsko vrijeme (GMT +1) po ljeti (GMT +2)
Prevladava umjereno topla klima s prosječnom ljetnom temperaturom od oko 20°C, a prosječnom zimskom od oko 1° C

Broj poštanskog ureda je 10360 Sesvete, a udaljeni su od središta Zagreba 14 km.
Đurđekovec

**Đurđekovec** je naselje u sastavu Grada Zagreba. Nalazi se u gradskoj četvrti Sesvete. Nalazi se sjeveroistočno od centra grada u Sesvetskom Prigorju, oko 6 kilometara sjeverno od Sesveta, ispod same Medvednice, uz srednjovjekovnu prometnicu koja vodi prema poznatom hrvatskom marijanskom svetištu Mariji Bistrici. Smješten je među bregovima te je izdužen.

Sesvetsko Prigorje bilo je već početkom XIII stoljeća gusto naseljeno zahvaljujući svom prometnom smještaju i susjedstvu srednjevjekovnog Gradeca i Kaptola, plodnom zemljištu i gori Medvednici. Sam naziv Prigorje (Sesvetsko) je sam domaći izraz, jer pučanstvo ovoga područja sebe naziva Prigorcima.
Tipična prezimena za taj kraj: Kovačić, Vrban, Tomurad, Brlekovič, Habek, Polovanec, Lisak etc.
Sjedište je poštanskog ureda broj 10362 Zagreb-Kašina.

## Stanovništvo

Prema popisu stanovništva iz 2001. godine, naselje je imalo 718 stanovnika te 211 obiteljskih kućanstava.

## Reference
Šašinovec

**Šašinovec** je dio zagrebačke gradske četvrti Sesvete udaljeno od centra Sesveta približno 4.69&nbsp;km.

Naselje presjeca autocesta Zagreb-Goričan. Naselje poznato i po rođenju Ivana Granđe (jedan od Radićevaca) kojemu je dodjeljeno i istoimeno šetalište.

## Stanovništvo

Prema popisu stanovništva iz 2001. godine, naselje je imalo 544 stanovnika te 159 obiteljskih kućanstava.


:*Napomena*: U 1991. smanjeno izdvajanjem dijelova područja naselja koji su pripojeni naseljima Glavničica, za koje sadrži dio podataka od 1857. do 1971., i Soblinec, za koje sadrži dio podataka u 1857. i od 1890. do 1971. U 1869. i 1880. sadrži dio podataka naselja Žerjavinec.

## Reference
Knjižnica Andrija Štampar

**[[Knjižnica]] ''[[Andrija Štampar]]**'' nalazi se u Zagrebu.

## Povijest knjižnice "Andrija Štampar"
Knjižnica "Andrija Štampar" osnovana je 1927. godine i jedna je od najstarijih javnozdravstvenih knjižnica u ovom dijelu svijeta. Iste je godine osnovana i Škola narodnog zdravlja zajedno sa Zavodom za javno zdravstvo koji su u to vrijeme predstavljali jednu ustanovu. Knjižnica Škole nastala je spajanjem knjižnice nekadašnjeg Zemaljskog bakteriološkog zavoda dr. Gutschya, kasnije nazvanog Epidemiološki zavod i knjižnice Rasuhinovog zavoda za socijalnu medicinu.

Sve ove promjene utjecale su na fond knjižnice „Andrija Štampar“.

U knjižnici se mogu pronaći vrlo stare i rijetke knjige. Zahvaljujući profesoru A. Štamparu i njegovim poznanstvima po svijetu, posebno vezi sa Svjetskom zdravstvenom organizacijom i Rockefellerovom zakladom, kompletiran je fond časopisa iz vremena Drugog svjetskog rata kada je knjižnica bila zatvorena. Na taj je način ova knjižnica postala doista jedinstvena ne samo u Hrvatskoj nego i u Europi.

U međuvremenu knjižnica je proširila područja svojeg interesa. Osim javnog zdravstva, svoje mjesto našla su i druga biomedicinska područja, npr. socijalna medicina, epidemiologija, istraživanje zdravstvene zaštite, mikrobiologija, imunologija, virologija, parazitologija, mikologija, ekologija, ispitivanje vode, medicina rada, medicinska statistika, medicinska informatika, obiteljska medicina, gerontologija, menadžment u medicini. Knjižnica je 2007. godine preuzela softverski program Voyager kao novi knjižnični sustav, te se radi na implementaciji softvera u radu knjižnice. 
 
## Fond
Knjižnica posjeduje oko 60.000 svezaka knjiga i časopisa. te prima oko 150 tekućih naslova časopisa. Knjižnica je otvorenog tipa.
Knjižnica ima pristup elektroničkim bazama koje omogućavaju pretraživanje časopisa u full-text obliku, koji sve više zamjenjuje tiskanu formu časopisa. Korisnici Knjižnice mogu se koristiti najnovijom kompjutorskom opremom, pretraživati baze podataka i printati.

## Suradnja
Od 1997. do 2002. godine Knjižnica "Andrija Štampar" bila je uključena u projekt „Sustav znanstvenih informacija Republike Hrvatske - podsustav Biomedicina - u okviru Ministarstva znanosti i obrazovanja“ (sadašnjeg Ministarstva znanosti, obrazovanja i športa) s ciljem uspostavljanja informacijskog sustava koji bi pružao sve potrebne informacije znanstvenicima.

Od 1992. godine knjižnica je postala Dokumentacijski centar Svjetske zdravstvene organizacije i depozitarna knjižnica publikacija ove organizacije za Hrvatsku.

## Vanjske veze
* Knjižnica "Andrija Štampar"