open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Venta Silurum

**Venta Silurum** je bio grad u rimskoj provinciji Britaniji (kasnije Britaniji Primi). Danas se sastoji od ruševina smještenih u selu Caerwent u grofoviji Monmouthshire u jugoistočnom Walesu. Najveći dio grada je otkriven arheološkim iskopavanjem i izložen javnosti.

## Vanjske veze
* Museum Wales info on the Forum Basilica at Caerwent 
* Artifacts and information relating to Venta Silurum held on Gathering the Jewels
* Venta Silurum on the Roman Britain website
* Channel 4 ''Time Team'' website - Caerwent excavation
Caerwent

**Caerwent** () je selo i zajednica (*community*) u Walesu koje administrativno pripada grofoviji Monmouthshire. Nalazi se oko osam kilometara zapadno od Chepstowa i oko 18 km istočno od Newporta. Osnovali su ga Rimljani kao trgovište po imenu *[[Venta Silurum]]*, odnosno svojevrsno matično naselje za britsko pleme Silura. Suvremeno selo je sagrađeno oko rimskih ruševina, koje se smatraju među najbolje očuvanim tragovima rimske civilizacije u Evropi. Naselje je imalo važnu ulogu u rimsko doba i u ranom srednjem vijeku kao sjecište puteva između nekoliko važnih gradskih centara. U 20. vijeku je Caerwent bio mjesto tvornice za eksplozive Kraljevske mornarice, a danas služi kao centar za obuku.

## Vanjske veze

* Caerwent community website  
* Caerwent Church (St. Stephen & St. Tathan) website 
* Caerwent Church (St. Stephen & St. Tathan) on the Caerwent Parish Group website 
* BBC News: 'Stylish' Roman life found on dig (30 June 2008)
* The Coach and Horses, Caerwent Website
Muštuluk

**Muštuluk** je običaj da se dobra vest plaća. Koristi se prilikom srećnih događaja (rođenje deteta, venčanje i sl). Običaj je da osoba, glasnik, koja donosi vest i koja se zove **muštulugdžija** ide od člana do člana porodice, odnosno svakog ko je zainteresovan za dobru vest, i svakom se posebno naplaćuje. 

Muštulugdžija prilazi osobi od koje očekuje nagradu i kaže joj „muštuluk!" na šta osoba koja očekuje vest plaća ne znajući šta će čuti. Nagrada ne mora da bude novčane prirode(kolač, bombone...). 

U užičkom kraju postoji pravilo da kada mladoženja sa svatovima krene u kuću mlade da idu na venčanje, muštulugdžija obavezno ide nekim drugim putem da stigne do mladine kuće.
Carski forumi

**Carski forumi** () je naziv za niz monumentalnih foruma u Rimu sagrađenih od strane rimskih vladara od 1. vijeka pne. do 2. vijeka n.e.

Iako ne čine sastavni dio rimskog Foruma, ti su forumi vrlo blizu jedan drugog, a namjena im je, između ostaloga, bila i da služe kao središte rimskog političkog života, kao i vjerskih svečanosti i trgovine. U 20. vijeku je italijanski diktator Benito Mussolini namjeravao obnoviti, odnosno ponovno koristiti forume kako bi simbolički povezao modernu Italiju sa rimskom državom.

Carski forumi su bili:
* Cezarov forum
* Augustov forum
* Hram mira (koga je sagradio Vespazijan)
* Nervin forum
* Trajanov forum

## Vanjske veze
* James Grout: ''Imperial Fora'', part of the Encyclopædia Romana
* Satellite image of the Forums area
Drugi hram

**Drugi hram** je izraz koji se koristi za hram u Jeruzalemu koji je služio kao glavno mjesto jevrejskih žrtvenih obreda, odnosno glavno vjersko središte od 516. pne. do 70. Sagrađen je na mjestu Prvog ili Solomonovog hrama, uništenog u babilonskom osvajanju Jeruzalema 586. pne. a nakon čega su preživjeli Jevreji odvedeni u babilonsko izgnanstvo.

Osvajanje Neobabilonskog Carstva od strane perzijskog kralja Kira Velikog 538. pne. je omogućilo prekid izgnanstva, odnosno povratak Jevreja u Jeruzalem. Radovi na obnovi su započeli oko 521. pne. pod Kirovim nasljednikom Darijem te su dovršeni 515. pne. kada je hram posvećen.

Oko godine 20. je hram obnovio i proširio judejski vladar Herod Veliki, zbog čega je dobio ime **Herodov hram**.

Godine 70. ga je uništila Titova rimska vojska prilikom opsade Jeruzalema, koji je tada bio glavno ustaničko uporište.

Jevrejska rabinska literatura, pak, tvrdi da je Drugi hram stajao 420 godina, odnosno na temelju djela Sedera Olama Rabbaha iz 2. vijeka tvrdi da je podignut 350-ih pne., odnosno kasnije od tradicionalnih procjena.

## Vanjske veze

* Resources > Second Temple and Talmudic Era > Second Temple Jerusalem The Jewish History Resource Center, Project of the Dinur Center for Research in Jewish History, The Hebrew University of Jerusalem
* Jewish Encyclopedia: Temple, The Second
* 4 Enoch: The Online Encyclopedia of Second Temple Judaism
* Second Temple of Jerusalem&nbsp;(renders album of 3d model) / Zonerama photo gallery
* Jerusalem Videos  The Southern & Western walls in Jerusalem - The Temple Mount
* Resources > Second Temple and Talmudic Era > Second Temple Jerusalem The Jewish History Resource Center, Project of the Dinur Center for Research in Jewish History, The Hebrew University of Jerusalem
* Temple Mount Photos  The Temple Mount photos including sites below the Mount itself, off limits to any non-Muslims
* Resources > Second Temple and Talmudic Era > Herod and the Herodian Dynasty  The Jewish History Resource Center - Project of the Dinur Center for Research in Jewish History, The Hebrew University of Jerusalem
* Jewish Encyclopedia: Temple of Herod
* PBS Frontline: Temple Culture
* Picture gallery of a model of the temple
* Resources > Second Temple and Talmudic Era > Second Temple Jerusalem The Jewish History Resource Center, Project of the Dinur Center for Research in Jewish History, The Hebrew University of Jerusalem
* Jewish Encyclopedia: Temple, The Second
* 4 Enoch: The Online Encyclopedia of Second Temple Judaism
Wales u rimsko doba

Historija **Walesa u rimsko doba** počela je godine 48. kada je na područje današnjeg Walesa pokrenuta rimska vojna invazija od strane guvernera Britanije. Osvajanje je okončano godine 78. a rimska vlast se nakon toga održala sve dok područje Walesa nije napušteno oko godine 383. Oblast Walesa se nakon osvajanja, zajedno sa njegovim stanovništvom, smatralo dijelom rimske Britanije bez nekog vlastitog identiteta, i takav status je zadržalo sve do kraja rimske vlasti.

Za rimsku vlast u današnjem Walesu je karakteristično da je imala značajke vojne okupacije, a da su jedini izuzetak od toga predstavlja obalna područja današnjeg Južnog Walesa istočno poluotoka Gower, gdje su bili vidljivi tragovi romanizacije, kao i na nekoliko južnih arheoloških nalazišta među koje spadai Carmarthen. U južnom dijelu današnjeg Walesa se nalazi i Caerwent, jedini grad koga su podigli Rimljani. Wales je u to doba bio poznat kao izvor mineralnih sirovina, te su Rimljani intenzivno koristili inženjersku tehnologiju kako bi iskopali velike količine zlata, bakra i olova, kao i manje količine drugih metala kao što su cink i srebro.

Period rimske vlasti u Walesu je, pak, daleko poznatiji po ranim osvajačkim pohodima koje je karakterizirao žestok, ali na kraju neuspješan otpor lokalnih plemena kao što su Siluri i Ordoviki. Osim tragova gradskih naselja na jugu, rimski arheološki artefakti u Walesu se u potpunosti vezuju uz vojne puteve i fortifikaciju.

## Vanjske veze
* Royal Commission on the Ancient and Historical Monuments of Wales
* Roman Wales on the RCAHMW website 
* Clwyd-Powys Archaeological Trust info on Roman Wales 
* 58 pages of artifacts and places associated with Roman Wales on Gathering the Jewels the website of Welsh cultural history
* Iron Age and Roman Coins in Wales : A study by Cardiff University
Isca Augusta

**Isca Augusta**, također poznata i kao **Isca Silurum** je bila rimska vojna utvrda, odnosno vojna baza čiji se ostaci nalaze ispod i oko današnjeg sjeveroistočnog predgrađa grada Newporta - Caerleon u Južnom Walesu.

Utvrdu je podigao Sekst Julije Frontin - 75., rimski guverner Britanije neposredno pred početak pohoda za dalje proširenje teritorije rimske provincije, a u njoj je bila smještena Legio II Augusta. Tvrđava je uglavnom imala i vojne zgrade, ali i amfiteatar koji je kasnije postao predmetom špekulacija o tome da je služio kao podloga za legende o Okruglom stolu kralja Arthura. Tvrđava je napuštena u 3. vijeku, iako postoje određeni dokazi o rimskim stanovnicima još krajem 4. vijeka.

## Vanjske veze

* The Caerleon Research Committee
* Cadw - Caerleon Amphitheatre, Barracks and Baths - official site for visiting
* Caerleon Legionary Fortress page at the Community Archaeology Forum of the Council for British Archaeology
* Caerleon amphitheatre from Gathering the Jewels
* Caerleon on the Roman Britain website 
* Caerleon - local information
Tarim

**Tarim** može označavati:
* Tarimska zavala u Kini
** Tarimske mumije, niz mumija iskopanih u Niyi, oazi u Tarimskoj zavali.
* Tarim (rijeka) u Kini
* Tarim (Jemen)
* Tarim, božanstvo koje štuje više religija u seriji grafičkih romana Cerebus the Aardvark Davea Sima.
Ganzhou

**Ganzhou** () (ranije poznat i kao **Kanchou**) je grad na razini prefekture u provinciji Jiangxi u NR Kini. Administrativno sjedište mu je Zhanggong (章贡).

## Gradovi pobratimi
*  McAllen, Teksas, SAD; od 1994.
*  Roissy-en-France, France; od 2008.
*  Freetown, Sijera Leone; od 2008.
*  Brunswick, Georgia, SAD; od 2008.

## Napomene

## Vanjske veze

* Službeni website (kineski)
Ganzhou (razvrstavanje)

**Ganzhou** se može odnositi na:
* Ganzhou, općina u južnom dijelu provincije Jiangxi u Kini
* Zhangye, ranije poznat kao Ganzhou, grad u kineskoj provinciji Gansu 
* Ganzhou (distrikt), u općinskoj oblasti Zhangye u kineskoj provinciji Gansu
Armazi

**Armazi** () je arheološki lokalitet u Gruziji, 2 km sjeverozapadno od Mtskhete i 22 km sjeverno od Tbilisija. Predstavljao je dio historijske Velike Mtskhete, odnosno mjesto gdje je postojao istoimeni grad i prijestolnica rano gruzijskog kraljevstva poznatog kao Kartli ili Iberija. Vrhunac razvoja je imao u prvim vijekovima nove ere, a uništen je prilikom arapske najezde 730-ih.

## Izvori

## Vanjske veze

*  Historical monuments of the Mtskheta District. The Mtskheta-Mtianeti Regional Administration. 
*  The Bilingual Inscription from Armazi (1st century AD) (Greek and Aramaic texts with German translation) The Armazi Project. Open Society – Georgia Foundation.
* Ruins on Mount Bagineti. Fund "Udabno". 
* Mt. Bagineti( 2009-10-25). Photos by Revaz Zhghenti.
Mitridat I od Iberije

**Mitridat I** (također poznat i kao *Mihrdat*, ? - 106?) bio je kralj Kartlija, područja koje čini istočni dio današnje Gruzije. Poznat je isključivo po dvojezičnom zapisu pronađenom u ostacima prijestolnice Armazi i datiranom u godinu 75., a u kojoj je opisan kao saveznik Rimljana i njihovog cara Vespazijana, čijom pomoći je Armazi utvrđen od mogućih napada Alana. Prema istom zapisu je njegov otac bio kralj Farazman; kasniji rimski zapis spominje kralja Amazaspa kao njegovog brata.

Srednjovjekovne gruzijske kronike šute o njegovog postojanju. Usprkos toga je Cyril Toumanoff došao do zaključka da je Mitridatova vladavina trajala od 58. do 106.

## Izvori
Chen Mu

**Chen Mu** (, ? - 75) bio je kineski general u službi Istočne dinastije Han, poznat po tome što je služio kao prvi Generalni zaštitnik Zapadnih regija pod Istočnim Hanom između 74-75. Za vrijeme službe je poginuo prilikom ustanka pobunjenika iz država Yanqi i Qiuci godine 75.

## Povezano
* Bitka kod Yiwulua

## Literatura
* Fan Ye et al., *Hou Hanshu*. Beijing: Zhonghua Shuju, 1965. 
* Sima Guang, comp. *Zizhi Tongjian*. Beijing: Zhonghua Shuju, 1956.
Guo Xun

**Guo Xun** (, ? - 75) bio je kineski oficir u službi Istočne dinastije Han. Bio je pomoćnik generala Ban Chaoa te zajedno s njim poslan u Zapadne oblasti kao dio diplomatske msije Dou Gua. Godine 75. je ubijen zajedno sa Chen Muom kada su se pobunile države Yanqi i Qiuci.
Zhangye

**Zhangye** (pojednostavljeni kineski: 张掖; pinyin: Zhāngyè) je grad na razini prefekture u krajnjem zapadnom dijelu kineske provincije Gansu.

U prošlosti je bio poznat kao **Ganzhou** (甘州), a čije se ime zadržalo u obliku distrikta Ganzhou te imena *Gan* u provinciji Gansu. U *Putovanjima Marka Pola*, znameniti istraživač Marko Polo navodi kako je proveo godinu dana u gradu *Campichu*, a za koga se vjeruje da je to današnji Ganzhou (Zhangye).

## Reference

## Vanjske veze
* Službeni website (kineski)
76.

Godina **76.** (**[[rimske brojke|LXXVI]]**) bila je prijestupna godina koja počinje u ponedjeljak u julijanskom kalendaru. U svoje vrijeme je bila poznata kao **Godina konzulstva Augusta i Vespazijana** ili, rjeđe, **godina 829. ''[[Ab urbe condita]]***. Oznaka "76." za ovu godinu se koristi od ranog srednjeg vijeka, kada je [[kalendarska era]] [[Anno Domini]] u Evropi postala glavna metoda za imenovanje godina.

__NOTOC__
== Događaji ==
* Car [[Vespazijan|Vespazijan August]] i njegov sin [[Tit|Tit Cezar Vespazijan]] služe kao [[rimski konzul]]i. 
* Prva godina *Jianchu'' ere kineske dinastije Han.
* Papa Anaklet I nasljeđuje Linija (Lina) kao treći papa (prema službenoj vatikanskoj listi).
* Rimsko Carstvo formalno anektira područje današnjeg Walesa. 
* Kineski historičar Ban Gu razvija teoriju porijekla univerzuma.

## Rođenja
* 24.1. – Hadrijan, kasniji rimski car (117–138)

## Smrti
*
Ban Gu

**Ban Gu** (, 32–92), kurtoazno ime **Mengjian** (孟堅) bio je kineski historičar najpoznatiji po tome što je dovršio znamenito historijsko djelo *[[Knjiga Hana]]*. Također se istakao pisanjem *[[fu (književnost)|fua]]*, specifičnih književnih djela karakterističnih za doba Hana, odnosno pjesama miješanih sa prozom. Neke od njih su postale dijelom *Izbora rafinirane literature*, antologije koju je objavio Xiao Tong u 6. vijeku.

## Život

Ban Guovi preci su u 3. vijeku pne. stekli bogatstvo, uticaj i ugled na sjeverozapadnim granicama tadašnje Kine zahvaljujući krdima od nekoliko hiljada goveda i konja, na temelju kojih su stvorili poslovno carstvo, te tako potakli brojne druge porodice da se presele na granice.

Ban Gu je, pak, odrastao u učenoj porodici. Njegov otac Ban Biao je bio ugledni historičar. Od njega je preuzeo pisanje historije dinastije Han, kapitalnog djela koje je u današnje vrijeme poznato kao *[[Knjiga Hana|Hanshu]]* ili*[[Knjiga Hana]]*. Rad na njegovoj knjizi je, međutim, bio često prekidan političkim komplikacijama, prvenstveno vezanim uz povezanost sa porodicom carice majke Dou. Zbog njih je na kraju i uhapšen, te smaknut ili umro prilikom mučenja. Nedovršena poglavlja je, međutim, dovršila njegova sestra Ban Zhao te je ta knjiga postala model za buduće dinastijske historije.

## Ban Guova porodica
* Ban Biao (班彪; 3-54 CE; otac)
** **Ban Gu** (班固; 32-92; prvi sin)
** Ban Chao (班超; 32-102; drugi sin)
*** **Ban Xiong** (班雄; ?- iza 107; Ban Chaov najstariji sin)
*** **Ban Shi** (班始; ?-130; Ban Chaov drugi sin)
*** Ban Yong (班勇; ?- c. 128; najmlđai sin Ban Chaoa)
** Ban Zhao (班昭; 49-140; kći)

## Povezano
* Dvadeset četiri historije

## Napomene

## Izvori
* Bielenstein, Hans. “Pan Ku’s Accusations against Wang Mang.” In *Chinese Ideas about Nature and Society: Studies in Honour of Derk Bodde*. Ed. Charles Le Blanc and Susan Blader. Hong Kong: Hong Kong University Press, 1987, 265-70.
* Clark, Anthony E. *Ban Gu's History of Early China* (Amherst: Cambria Press, 2008). http://www.cambriapress.com/cambriapress.cfm?template=4&bid=261
* Hsu, Mei-ling. "The Qin Maps: A Clue to Later Chinese Cartographic Development," *Imago Mundi* (Volume 45, 1993): 90-100. 
* Van der Sprenkel, O. B. *Pan Piao, Pan Ku, and the Han History*. Centre for Oriental Studies Occasional Paper, no. 3. Canberra: Australian National University, 1964. 
* Yü, Ying-shih. (1967). *Trade and Expansion in Han China: A Study in the Structure of Sino-Barbarian Economic Relations*. Berkeley: University of California Press.
77.

Godina **77.** (**[[rimske brojke|LXXVII]]**) bila je redovna godina koja počinje u srijedu u julijanskom kalendaru. U svoje vrijeme je bila poznata kao **Godina konzulstva Augusta i Vespazijana** ili, rjeđe, **godina 830. ''[[Ab urbe condita]]***. Oznaka "77." za ovu godinu se koristi od ranog srednjeg vijeka, kada je [[kalendarska era]] [[Anno Domini]] u Evropi postala glavna metoda za imenovanje godina.

__NOTOC__
== Događaji ==
* [[Gnaeus Julius Agricola|Gnej Julije Agrikola]] je imenovan [[guverneri rimske Britanije|guvernerom Britanije]], a na kojem će mjestu ostati do [[84]]. godine. Pod njegovom komndom se rimski uticaj širi na sjever prema ušću [[River Clyde|rijeke Clyde]] (u današnjoj [[Škotska|Škotskoj]]) a Rimljani intenzivno grade [[fortifikacija|utvrđenja]]. 
* [[Kaledonci|Kaledonska plemena]] u današnjoj Škotskoj stvaraju [[konfederacija|konfederaciju]] stavivši 30.000 [[ratnik]]a na raspolaganje [[Calgacus|Kalgaku]]. 
* [[Kralj Giru od Baekjea]] dolazi na prijestolje države [[Baekje]] na [[Korejski poluotok|Korejskom poluotoku]].
* [[Plinije Stariji]] objavljuje prvih deset knjiga svog djela *Naturalis Historia''.
* Agrikola šalje rimski eskadron kako bi izvidio sjever Škotske; tom prilikom Rimljani otkrivaju Orkneyske i Shetlandske otoke.
* Rimljani razvijaju prvi sistem destilacije.

## Rođenja
*

## Smrti
* Kralj Daru od Baekjea
Anaklet

**Anaklet** je bio treći papa, nasljednik svetog Lina, otprilike od 79. do 88. Vjerojatno je Anaklet ista osoba kao i papa **Kleto**, premda tradicija o tome nije jedinstvena.

Euzebije Cezarejski, Irenej Lionski, Augustin i Opatat drže da su Anaklet i Kleto jedna te ista osoba, ali ga drugačije smještaju u slijed papa. Za Augustina i Optata, on je neposredni nasljednik Klementov, a za Ireneja, on je nasljednik Linin. Ostali izvori, među kojima i *[[Liber pontificalis]]*, kao i katolički Misal, drže da su to bile dvije različite osobe, te da je Kleto bio nasljednik Linin (76.-89.), a Anaklet nasljednik Kletin (89.-91.) U skladu s time, od 1947. g. je prihvaćeno da je Anaklet bio treći papa.

Anaklet je osnovao "Gradilište Svetog Petra" ("Fabbrica San Pietro"), ustanove koja brine o svim redovima u Vatikanu, a djeluje i danas. U njegovo doba dogodila se erupcija vulkana Vezuva, a kako je samo nekoliko godina prije toga razoren i Jeruzalem, mnogi su kršćani tada vjerovali u skorašnji smak svijeta.

Prema predaji Anaklet je umro mučeničkom smrću 13. srpnja 88., a njegove su relikvije pokopane u crkvi svetog Line u Vatikanu.

Spomen svetog Kleta slavi se 26. travnja, a svetog Anakleta 13. srpnja.

## Reference
Clyde

**Clyde** (čita se **Klajd**, škotsko-gelski: *Abhainn Chluaidh*) je najpoznatija i najznačajnija rijeka na zapadu Škotske, duga oko 170 km.

## Geografija
Clyde je kod svog izvora u močvarnom kraju Južnih visoravni bistar i pun riba. Od tamo teče prema sjeveru kroz dolinu omeđenu riječnim terasama nekih 48&nbsp;km, sve do periferije Biggara. Tu naglo mijenja smjer i skreće na sjeverozapad, i u dužini od 24&nbsp;km, ima pad od 30 metara, pa ima brojne slapove. Još su veći oni kod sela New Lanark zvani Falls of Clyde, gdje rijeka u dužini od 6,4&nbsp;km ima pad od 75 m. Taj hidroenergetski potencijal koristio se početkom 19. vijeka za pokretanje predionica pamuka, a danas za rad manjih hidroelektrana.

Kod sela Crossford (Južni Lanarkshire), rijeka ulazi u široku dolinu, poznatu po uzgoju konja pasmine Clydesdale. U svom toku od Hamiltona prema sjeveru, Clyde je bio poznat po rudnicima ugljena i teškoj industriji. Nakon povećanja trgovine sa Novim svijetom u 18. vijeku, tadašnji širok i preplitki Clyde je jaružanjem produbljen, pa je postao plovan do Glasgowa, koji je ubrzo postao veliki industrijski grad i najveći svjetski centar brodogradnje.
 
Nekad slavna brodogradilišta Clydesida, koja su se prostirala u dužini od 32&nbsp;km ispod Glasgowa, nisu izdržala međunarodnu konkurenciju koja se pojavila nakon Drugog svjetskog rata. Rijeka doseže svoj estuarij Firth of Clyde, probijajući se kroz brdovit kraj, kod gradova Dumbarton i Greenock.

Od Dumbartona se estuarij Firth of Clyde proteže u dužinu od nekih 105&nbsp;km, sve do malog otoka Ailsa Craig. Atraktivni estuarij je dugo vremena bio neobično popularna turistička destinacija. Najveće luke u Estuariju Firth of Clyde su Glasgow, Port Glasgow i Greenock.

Sliv Clydea velik je oko 4000 km², i proteže se najvećim dijelom po Central Lowlandsu, točnije po teritoriju regija Južni Lanarkshire, Argyll i Ayrshire.

## Reference

## Vanjske veze

* ''River Clyde'' na portalu Encyclopædia Britannica
Kaledonci

**Kaledonci** () ili **Kaledonski savez** je naziv za plemena, odnosno narode koji su naseljevali sjever Britanije, odnosno područje današnje Škotske od 1. do 3. vijeka. Rimljani su za područja gdje su živjeli Kaledonci koristili izraz Kaledonija (*Caledonia*).

Dio historičara vjeruje da naziv Kaledonci dolazi od britske riječi "grub" ili "čvrst", što je značilo da su Kaledonci smatrali "tvrdim" ljudima. Sami Rimljani su ispočetka vjerovali da Kaledonci pripadaju Britima, da bi ih tek kasnije počeli tretirati kao zasebni piktski entitet. Moderni historičari, pak, vjeruju da su Kaledonci u stvari bili mješavina piktskih domorodaca sa sjevera Britanije kao i britskih izbjeglica koji su došli s juga bježeči od sredine 1. vijeka pred rimskim osvajačima.

U svakom slučaju, Kaledonci su bili poznati po tome što su se dugo vremena uspješno suprotstavljali rimskom prodiranju na sjever, te nekoliko puta porazili rimske legije. Od kraja 2. vijeka su uspjevali probiti Hadrijanov zid i pustošiti područja rimske Britanije. Početkom 3. vijeka su Septimije Sever i Karakala protiv njih poduzeli velike vojne pohode, koji su, po svemu sudeći, završili njihovim fizičkim uništenjem, nakon čega nestaje bilo kakav njihov spomen u rimskim izvorima.

## Vanjske veze
* The Scotsman - Mons Graupius, where the Romans defeated the Caledonii
* Famous Scots - Galgacus
* Historic UK - Romans in Scotland
* History Scotland Magazine
Ratnik

**Ratnik** je izraz kojim se opisuje osoba koja ima bogato iskustvo u ratovanju i fizičkoj borbi, odnosno koji je odmalena u fizičkom i psihičkom smislu pripreman za rat, te mu stoga on predstavlja svojevrsni način života. Izraz se prvenstveno koristi za opisivanje pojedinaca u plemenskim društvima koji su se specijalizirali za ratovanje i fizičku borbu, odnosno na temelju toga čine zasebnu **ratničku klasu**. Isti se izraz u širem smislu metaforički koristi i za osobe koje pokazuju strah od sukoba i/li teških izazova, npr. sportaši koji se suprostavljaju nadmoćnom suparniku, novinari koji istražuju "neugodne" istine, naučnici koji iznose nepopularne teze i sl. 

U društvima gdje ratnici čine posebnu kastu se često stvaraju posebni kodeksi ratnika, odnosno strogo kodificirana pravila ponašanja koja reguliraju njihova prava, ali i obaveze, temeljena na idealima časti, hrabrosti odanosti. 

U nekim društvima ratnici mogu postati profesionalnim ratnicima, bilo u obliku najamnika, bilo u obliku profesionalnih vojnika.
Kalgak

**Kalgak** (*Calgacus*, ? - 84?) je bio vođa Kaledonske konfederacije, odnosno britskih i piktskih plemena koja su se suprotstavila rimskom vojskovođi Gneju Juliju Agrikoli prilikom njegovog pohoda na sjever Britanije 83/84. Tacit ga opisuje kao "najplemenitijeg" i "najistaknutijeg" među poglavicama i prepričava govor kojim je svoje ratnike pred bitku kod Mons Graupiusa podsjetio na rimsku pohlepu, nepravde i zlostavljanja koja trpe narodi pod njihovom vlašću (danas poznat kao izvor fraze "stvaraju pustinju i to nazivaju mirom"). Kalgak se ne spominje među vođama zarobljenim nakon bitke te se pretpostavlja da je poginuo. Dio historičara, pak, tvrdi da je njegov govor i samo postojanje tek Tacitova izmišljotina u svrhu književnog "uljepšavanja" Agrikolinog pohoda.

## Reference
Giru od Baekjea

**Giru od Baekjea** (?-128, vladao 77-128) bio je treći po redu vladar Baekjea, jednog od Tri kraljevstva Koreje. Bio je najstariji sin kralja Darua, te ga naslijedio nakon njegove smrti. Za njegove vladavine nije bilo značajnijih događaja, osim niza prirodnih katastrofa kao što su potresi, suša i tajfun, što se kasnije tumačilo kao loše znamenje za budućnost kraljevstva. Oko godine 85. je vodio rat sa kraljevstvom Silla, ali i potpisao mir oko godine 105. Dvadeset godina kasnije je Silli poslao pomoć na zamolbu kralja Jimme kako bi odbio malgalsku najezdu.
Shetland

**Shetland** čita se **Šetland ** (gelski *Sealtainn*) zvan i **Šetlandski otoci** je arhipelag koji leži sjeveroistočno od obale Škotske. On je i jedno od 32 
područnih vijeća (council area) i namjesništva (lieutenancy area) 
Škotske.
## Geografija
Shetland se nalazi sjeveroistočno od Arhipelaga Orkney i oko 280 kilometara jugoistočno od Farskih otoka, sa kojima formira granicu između Sjevernog mora na istoku i Atlantskog oceana na zapadu. Arhipelag Shetland ima površinu od 1,466.48  km², na kojoj živi 23,200 stanovnika, i to na 16 od ukupno 100 otoka koliko ih ima.

Najveći otok je Mainland sa površinom od 967 km², ostali veći otoci su; Yell, Unst, Fetlar, Bressay, Whalsay,  Istočna i Zapadna Burra, Muckle Roe, Papa Stour, Trondra, Vaila, Foula, Walls, Fair Isle, Sumburgh Head i Out Skerries.

Najveće naselje i administrativni centar arhipelaga je gradić Lerwick. 
## Reference

## Vanjske veze

* Službene stranice vijeća 
* Visit.Shetland.org Internet prezentacija turističke organizacije 
* Shetland.org
* Statistika Shetlanda  (pdf)
* Virtualni izlet Shetlandom
Naturalis historia

***Naturalis historia*** (na latinskom doslovno: "**Historija prirode**", nekada prevođeno i kao "**Poznavanje prirode**") je enciklopedija koju je od 77. do 79. napisao rimski naučnik Plinije Stariji. Predstavlja jedan od najopsežnijih rimskih tekstova očuvan do današnjih dana te jedan od najvrijednijih izvora o dosezima antičkih prirodnih nauka, odnosno cjelokupnog znanja dostupnog Rimljanima Plinijevog vremena.

*Historija prirode* je postala model za kasnija djela slične tematike, prvenstevno zbog opsega materijala koga je pokrivala, citiranja ranijih autora te korištenja indeksa za sadržaj.

Plinije je djelo posvetio Titu, sinu svog bliskog prijatelja i cara Vespazijana.
78.

Godina **78.** (**[[rimske brojke|LXXVIII]]**) bila je redovna godina koja počinje u četvrtak u julijanskom kalendaru. U svoje vrijeme je bila poznata kao **Godina konzulstva Novija i Komoda** ili, rjeđe, **godina 831. ''[[Ab urbe condita]]***. Oznaka "78." za ovu godinu se koristi od ranog srednjeg vijeka, kada je [[kalendarska era]] [[Anno Domini]] u Evropi postala glavna metoda za imenovanje godina.

__NOTOC__
== Događaji ==

* [[Gnaeus Julius Agricola|Gnej Julije Agrikola]] zamjenjuje [[Sextus Julius Frontinus|Seksta Julija Frontina]] kao guverner [[Rimska Britanija|rimske Britanije]]. (najkasniji datum)
* Ovo je osnovna godina ([[nulta godina]]) za *'Saka eru''' koju koriste neki hinduistički kalendari, indijski nacionalni kalendar i kambodžanski budistički kalendar. Počinje proljetnom ravnodnevicom za građanski solarni kalendar, ali počinje nasuprot zvijezde Spica u tradicionalnom solarnom kalendaru.
* Indijski princ Aji Caka uvodi sanskrit i Pallava pismo, prilagođeno javanskim riječima i frazama, na otoke današnje Indonezije. 
* Rimljani pokoravaju Ordovike u današnjem sjevernom Walesu, isto kao i njihove susjede Silure.
* Kušanski car Kadfiz šačlje delegaciju u Rim kako bi tražio pomoć protiv Parta. 
* Kaniška (78–144) vlada nad toharskim Carstvom Kusana (Afganistan i Sjeverna Indija) i stiče ugled kao vrstan upravnik. 
* Pakor II vlada kao kralj Parta (78–115).
* Kineski filozof Wang Chong (Wang-Tchoung) tvrdi da svi fenomeni imaju materijalne uzroke.

## Rođenja
* Zhang Heng, kineski matematičar, astronom, pronalazač, pjesnik, umjetnik, učenjak, geograf i državnik (u. 139)
* Liu Qing, kineski princ iz dinastije Han (u. 106)
* Wang Fu (u. 163)

## Smrti
* Vologas I od Partije, vladar Partskog Carstva
Destilacija

**Destilacija** je fizikalni proces razdvajanja tečnih supstanci na osnovu razlike u tački ključanja. Najranija primjena destilacije je povezana sa proizvodnjom alkoholnih pića i esencijalnih ulja iz prirodnih preparata. Riječ destilacija potiče od latinske riječi *destillare*, što znači kapati i odnosi se na kapanje kondenzata.

## Frakciona destilacija
Prilikom zagrijavanja smjese tečnosti A i B, nastaće gasovita faza koja je u ravnoteži sa tečnom fazom. Gasovita faza biće više obogaćena isparljivijom komponentom, a tečna faza manje isparljivom. Na ovaj način ne dolazi do potpunog razdvajanja. Da bi se razdvajanje poboljšalo, potrebno je obogaćenu gasovitu fazu kondenzovati, a zatim taj kondenzat ponovo destilovati. Svakim ponavljanjem se dobija gasovita faza koja je više obogaćena isparljivijom komponentom. Ovakav postupak se naziva *frakciona destilacija*.
Kolona za frakcionisanje je duga vertikalna cijev, koja sadrži niz ploča poredanih jedna iznad druge, koje se nazivaju tavanima.

## Prečišćavanje supstanci destilacijom
Supstance koje se ne razlažu pri zagrijavanju prečišćavaju se destilacijom pod normalnim pritiskom. Supstanca se zagrijava i prevodi u gasovito stanje, a nastala para prolazi kroz hladilo i kondenzira se u tečnost. Ako je supstanca podložna degradaciji pri višim temperaturama, prečišćava se *destilacijom pod sniženim pritiskom* (*vakuum destilacija*). To se postiže snižavanjem pritiska pomoću vakuum-pumpe, pa supstanca ključa na nižoj temperaturi. Supstance koje se ne miješaju s vodom mogu se prečišćavati *destilacijom s vodenom parom*, čime se omogućava da supstanca isparava na nižoj temperaturi.

## Izvori
Spika

**Spica** (α Vir, α Virginis, Alpha Virginis) je najsjajnija zvijezda u sazvježđu Djevicei 15. najsjajnija zvijezda na noćnom nebu. Udaljena je 260 svjetlosnih godina od Zemlje. Po tipu je plavi div te varijabla tipa Beta Cephei.

## Vanjske veze
* Spica
Pakor

**Pakor** () je ime dvojice partskih vladara:

* Pakor I od Partije, sin i mogući suvladar kralja Oroda II (? - 38. pne.);
* Pakor II od Partije, partski kralj, vladao 78 - 115.
Drama, Grčka

**Drama** (grčki: *Δράμα*) je grad i sjedište istoimene prefekture u sjeveroistočnoj Grčkoj. 
Grad leži u dolini istoimene rječice. Istočno i sjeverno od grada uzdižu se obronci 
planine Falakro. Južno od grada prostire se ravnica do obala obližnjeg Egejskog mora udaljenog oko 35 km. 

## Historija
Za antičkog Rima, Drama je bila znana pod imenom 
*Dravescus (Δραβήσκος)*. To je bio rimski vojni logor i lokalno trgovište na cesti Via Egnatia. Drama i njena okolica obiluju izvorima vode ( za grčke uvjete) tako da se predpostavlja da je ime došlo od riječi Hydrama (Hydro na grčkom znači *voden , voda*). Prije Balkanskih ratova, Drama je bila sjedište sandžaka u vilajetu Selanik sa kazama; Drama, Kavala, Sarišaban, Pravišta i Ropčoz . 

Grad je bio pod okupacijom Bugara za Prvog Balkanskog rata. Bugari su Dramu okupirali i za Drugog svjetskog rata 1941.-1944.

## Privreda
U donedavnoj prošlosti Drama i njezina okolica bili su sjedište tekstilne i papirne 
industrije. Danas je većina tih pogona zatvorena ili su preseljeni preko granice u 
susjednu Bugarsku, što je dovelo do privredne krize i velike 
nezaposlenosti u gradu. Okolica je poljoprivredna, naročito se uzgaja kvalitetan duhan. U okolici Drame djeluju manji kamenolomi i pilane.

Pored grada na planini Falakro podignuto je skijalište. 
* Drama ugošćuje festival kratkog filma: Filmski festival Drama.

## Rast stanovništva Drame

## Poznati sugrađani
* Ibrahim Paša Egipatski vlastodržac u Egiptu 1848. sin Muhameda Ali Paše Egipatskog
* Basilis C. Xanthopoulos (1951.-1990.) Fizičar
* Mahmud Dramali paša - Otomanski general za vrijeme Grčkog rata za neovisnost

## Vanjske veze

* Službene stranice Prefekture Drama
Stjepan II od Hrvatske

**Stjepan II.** hrvatski kralj, koji je vladao od 1089. do 1091. godine.

Sin je Gojslava, mlađeg brata Petra Krešimira IV.. Unuk je Stjepana I., hrvatskog kralja.

Kako mu je sin Radovan umro još za njegova života, kralja Zvonimira naslijedio je 1089. Stjepan II., posljednji Trpimirović. 
Nakon svog neuspjeha da preuzme vlast u razdoblju nakon smrti Petra Krešimira IV., Stjepan II. bio je prisiljen živjeti u samostanu sv. Stjepana pod borovima u Splitu (na poluotoku koji se danas i zove po tom samostanu, Sustipan; današnji gradski predjel). 

Formalni razlog za život u samostanu postaje navodna bolest, tako da u svojoj darovnici iz 1078. Stjepan piše: "*Ja Stjepan, nekad svijetli herceg Hrvata, shrvan teškom bolešću dozvah k sebi časne svećenike hrvatskoga kraljevstva da mi nađu lijeka za moje grijehe. Po njihovu savjetu pobrinuh se, te se dadoh prenijeti u samostan sv. Stjepana. Tu se odrekoh svih svojih časti i odabrah grobnicu, preporučivši se glavaru samostana da me spominje u svojim molitvama.*"

Nakon povlačenja Stjepana II. u samostan, za njega se više nije čulo sve do Zvonimirove smrti 1089., kada ga je hrvatski narod doslovno izvukao iz samostana, te svečano okrunio za kralja.

Stjepan II. nazivao se kao i veći broj svojih prethodnika "Božjom milošću kralj Hrvata i Dalmatinaca". Oko njega se okupilo visoko svećenstvo i velika većina hrvatskih velikaša i plemića, što dokazuje da je cijela hrvatska država bila u njegovoj vlasti. Kralj Stjepan II. vladao je manje od dvije godine tijekom kojih vanjskopolitički protivnici nisu stvarali probleme očekujući smrt staroga kralja bez djece. 

Budući da pitanje svoga nasljednika nije riješio tijekom života, oružani sukob koji usljeđuje nakon njegove smrti nije nikoga iznenadio. Odmah nakon njegove smrti početkom 1091., žena kralja Zvonimira Jelena Lijepa, uspjela je, pozivajući se na pravo posljednje živuće osobe dinastije Trpimirovića i bratove vojnike, postaviti za kralja Hrvatske svoga brata ugarskoga kralja Ladislava.
Struktura organskih molekula

Sem ugljenika organska jedinjenja skoro uvek sadrže i vodonik, često kiseonik, azot i halogene elemente, a mogu da sadrže sumpor i fosfor.

Da bi se mogle objasniti osobine organskih jedinjenja potrebno je znati iz kojih atoma se sastoji i koliko atoma ulazi u sastav datog molekula. Da bi se to saznalo potrebno je znati molekulsku formulu.
Ipak poznavanje molekulske formule nekog jedinjenja daje veoma malo podataka o osobinama tog jedinjenja. Na primer molekulska formula C2H6O može da odgovara za dva u potpunosti različita jedinjenja. Ona odgovara etanolu ali odgovara i dimetil-etru. Kod etanola kiseonik je vezan za ugljenik i vodonik a kod dimetil-etra kiseonik je vezan za dva ugljenikova atoma. Zato se koriste strukturne formule. Na primer strukturna formula etanola izgleda ovako: 

Još u 18. veku pre naučnih saznanja o atomskoj i molekulskoj strukturi, primećeno je da molekulska formula nije dovoljna za karakterizaciju nekog molekula. Nađeno je mnogo različitih supstancija koje su imale istu molekulsku formulu, što je pokazivalo da osobine molekula sem od broja i vrste atoma zavise od još nekog faktora. Pojavila se ideja da je taj faktor način na koji su atomi vezani u datom molekulu. Pionir ovog istraživanja bio je Kekule ali i niz drugih naučnika. Od ove ideje je nastala strukturna teorija organskih molekula. Osnove strukturne formule su bile:

# atomi u molekulu su među sobom povezani kovalentnim vezama, i broj kovalentnih veza za jedan atom je uvek isti.
# ugljenikovi atomi se međusobno mogu vezivati u neograničenom broju gradeći otvorene ili zatvorene prstenove, a hemijska veza između dva ugljenikova atoma može biti jednostruka, dvostruka i trostruka.
# svakom organskom jedinjenju odgovara jedna struktura to jest jedan način i redosled kojim su atomi u tom molekulu vezani.

Na strukturnoj teoriji i danas je zasnovano izučavanje organske hemije.

## Vidi јoš

* Organska kemija
* Organska jedinjenja
Valija

**Valija** (arapski: ولي) je arapska reč koja znači; *prijatelj*, *gospodar*, *povjerenik* ili *namjesnik* (nešto poput guvernera u zapadnom svijetu).
U Otomanskom carstvu, to je bila titula namjesnika određene provincije koja se nazivala vilajet. Sultan je imenovao valije koji su (u početku) direktno njemu odgovarali. Svaki valija je vladao svojim vilajetom i imao je svu svjetovnu i vojnu moć.

U današnjem Maroku, valija je namjesnik upravnog područja - Vilajeta kojeg imenuje i razrješava kralj Maroka.

## Reference
Grantha pismo

**Grantha pismo** (tamilski: கிரந்த ௭ழுத்து, malayalam: , sanskrit: ग्रन्थलिपि) je drevno pismo koje se često upotrebljavalo u Južnoj Indiji. Općenito se vjeruje da je evoluiralo od brahmija, još jednog drevnog indijskog pisma. Uticalo je na razvoj malajalamskog, tulu, tajlandskog i sinhala pismo. Varijante pisma koje su koristili Pallave se zovu *Pallava Grantha*, odnosno **Pallava pismo**. Nekoliko pisama Jugoistočne Azije kao što su Monsko pismo u Burmi, javansko pismo u Indoneziji i kmersko pismo u Kambodži, razvili su se od ove varijante.http://www.ancientscripts.com/khmer.html

## Vanjske veze

* Quick facts about Grantha at AncientScripts.com
* Article at Omniglot
* Tamil Nadu Archeological Department - Grantha Webpage 
* more about 
* Digitized Grantha Books 
* Software package with Grantha OpenType font and typewriter for Grantha and Manipravalam for Win XP, Vista, Win 7
Vima Takto

**Vima Takto** ili **Vima Taktu** bio je kušanski vladar koji je vladao područjem današnjeg Afganistana i Sjeverne Indije od oko 80. do 90. n.e.

Dugo vremena je među historičarima bio poznat kao "Bezimeni kralj", s obzirom da su jedini njegovi tragovi bili u obliku kovanica. Tek kasnije je Rabatački zapis spojio kovanice sa konkretnim imenom.

Pretpostavlja se da je Yangaozhen (kineski:閻高珍), koji se navodi u *[[Knjiga Kasnijeg Hana|Knjizi Kasnijeg Hana]]* kao sin osnivača Carstva Kudžule Kadfiza upravo Vima Takto.

## Fusnote

* Falk, Harry 2009. *The name of Vema Takhtu*. W. Sundermann, A. Hintze & F. de Blois (eds.), Exegisti monumenta - Festschrift in Honour of Nicholas Sims-Williams (Iranica, 17). Wiesbaden : Harrassowitz, pp. 105-116.
* Hill, John E. (2009) *Through the Jade Gate to Rome: A Study of the Silk Routes during the Later Han Dynasty, 1st to 2nd Centuries CE*. BookSurge, Charleston, South Carolina. .

## Vanjske veze
* Coins of Vima Takto
* More coins of Vima Takto
* Hill, John E. 2004. *The Western Regions according to the Hou Hanshu.* Draft annotated English translation.http://depts.washington.edu/uwch/silkroad/texts/hhshu/hou_han_shu.html
Vima Kadfiz

**Vima Kadfiz** (kušanski jezik: *Οοημο Καδφισης*, drevni kineski: 阎膏珍) bio je kušanski car koji je vladao u periodu od oko 90. do oko 100. n.e. Prema Rabatačkom natpisu je bio sin Vima Taktoa i otac Kaniške.

Navodi se kako je proširio teritorije Carstva na područjima današnjeg Afganistana i Sjeverne Indije.

Rimski izvori navode da je Rim za vrijeme cara Trajana posjetila delegacija indijskog cara, koju je mogao poslati ili Vima Kadfiz ili Kaniška.

Vima Kadfiz je najpoznatiji po numizmatičkim artefaktima, odnosno kovanicama na kojoj se nalazi budistički simbol Triratana, ali i hinduističko božanstvo Šiva.

## Reference
* Hill, John E. 2004. *The Western Regions according to the Hou Hanshu.* Draft annotated English translation.http://depts.washington.edu/silkroad/texts/hhshu/hou_han_shu.html
* Tarn, W. W. (1951). *The Greeks in Bactria and India*. 3rd Edition 1984. Ares Publishers, Chicago. 

## Vanjske veze
* Coins of Vima Kadphises
* More coins of Vima Kadphises
* Catalogue of coins of Vima Kadphises
Kaniška

**Kaniška** (*Kanishka*, , baktrijski jezik: **, srednji kineski: 迦腻色伽) bio je kralj Kušanskog Carstva u Centralnoj Aziji, koji je u 2. vijeku n.e. vladao carstvom koje se prostiralo od Baktrije do sjeverne Indije i bio poznat po svojim vojničkim, političkim i duhovnim dostignućima. Glavna prijestolnica mu je bila Purushpura (Peshawar u današnjem Pakistanu) a regionalne prijestolnice Taxila u Pakistanu, Begram u Afganistanu i Mathura u Indiji.

Kaniški budistička tradicija pripisuje organiziranje Četvrtog budističkog sabora godine 78.

## Fusnote

## Izvori
* 
* Foucher, M. A. 1901. "Notes sur la geographie ancienne du Gandhâra (commentaire à un chapitre de Hiuen-Tsang)." *BEFEO* No. 4, Oct. 1901, pp.&nbsp;322–369.
* Gnoli, Gherardo (2002). The "Aryan" Language. JSAI 26 (2002), pp.&nbsp;84–90.
* 

## Vanjske veze

* A rough guide to Kushana history. 
* Online Catalogue of Kanishka's Coins
* Coins of Kanishka
* Controversy regarding the beginning of the Kanishka Era.
Delegacija

**Delegacija** je izraz koji potiče od latinske riječi *delegare* ("poslati", "povjeriti") i u najširem smislu označava povjeravanje ovlasti i/li određenog zadatka nekoj osobi ili grupi osoba. U užem smislu se pod izrazom delegacijom podrazumijeva:
* izaslanstvo, odnosno pojedinci ili grupa pojedinaca ovlaštenih da pred nekim tijelom zastupaju državu, organizaciju ili pojedinca 
* delegacija (pravo) kao postupak prenošenja ovlasti ili zadatka sa više na nižu razinu, npr. ministar rješavanje nekog slučaja delegira svom pomoćniku.

## Povezano
* Delegat
* Delegatski sistem

## Vanjske veze
* Art of Delegation
Liu Qing (princ)

**Liu Qing** (劉慶) (78-106), formalno **Princ Xiao od Qinghea** (清河孝王) ili **Car Xiaode** (孝德皇) bio je kineski krunski princ iz Istočne dinastije Han. Bio je sin cara Zhang i supruge Song. Položaj krunskog princa je izgubio zbog dvorskih spletki očeve prve supruge careice Dou. Usprkos toga je očuvao dobre odnose sa svojim bratom Heom koji je kasnije postao car He, te pomoću njega osvetio sebe i svoju majku. Prije smrti je vidio kako njegov sin Liu Hu (劉祜) postaje car (pod imenom car An) odnosno nasljednik njegovog nećaka cara Shanga, koji je umro kao dijete.

## Reference

* *[[Knjiga Kasnijeg Hana]]*, vol. 55.
* *[[Zizhi Tongjian]]*, vols. 46, 48, 49.
Zhang Heng

**Džang Heng** (*Zhang Heng*), 78-139. godina ne., kineski astronom i geofizičar; izumeo je seizmograf za registrovanje zemljotresa.

Zang je rođen u Nanjangu, u provinciji Henan, u vreme dinastije Han. Bio je dvorski istoričar i zvanični astronom.

## Astronomski doprinos

Zang je uočio je da izvor Mesečeve svetlosti Sunčeva svetlost, i da pomračenja Meseca nastaju usled toga što senka Zemlje pada na Mesec. Zamislio je nebeski globus koji pluta po vodi, okrećući se u skladu s dnevnim okretanjem zvezdanog neba. U oblasti matematike, Zang je uspeo da odredi da pi ima vrednost 365/116 (oko 3,1466), stoje bio značajan napredak u odnosu na do tada prihvaćenu vrednost u Kini, koja je iznosila 3.

## Geofizički doprinos

Ipak, svoj najznačajniji doprinos dao je na polju geofizike, kada je 132. godine izumeo primitivni seizmograf. Zang se njime služio pri lociranju i beleženju zemljotresa, što je bila jedna od njegovih zvaničnih dužnosti kao dvorskog istoričara. Bila je to bronzana naprava dužine gotovo dva metra, koja je u sebi sadržala mehanizam načinjen od poluga i klatna, sa osam zmajevih figura raspoređenih po obodu. Jaki seizmički potresi oslobađali bi metalnu kuglu iz zmajevih usta, a pravac njenog kretanja odgovarao je pravcu seizmičkog talasa. Poznato je da je ovaj uređaj zabeležio jedan zemljotres, koji se desio u provinciji Gansu 138. godine.
Wang Fu (filozof)

**Wang Fu** (, cca. 78 - 163) bio je kineski filozof rodom iz Okruga Zhenyuan u provinciji Gansu. Najpoznatiji je po tekstu *[[Qian fu lun]]* ("Komentari samotnjaka"), u kome se zalaže za političko preuređenje Kine po konfucijanskim načelima.

## Literatura
* Ann Behnke Kinney. *The Art of the Han Essay: Wang Fu's Ch'ien-Fu Lun*. Phoenix: Arizona State University Center for Asian Research, 1990.
Stabija

**Stabia** (), mali grad koji leži u Kampaniji. Godine 89. pne. grad je uništen u ratu a 79. godine je skupa sa Pompejom i Herkulaneumom (danas Castellammare di Stabia) zatrpano prilikom erupcije Vezuva.

## Vanjske veze
* Herculaneum/Pompeii/Stabiae Website 
* Restoring Ancient Stabiae Foundation site
* Comprehensive site on the eruption of AD79
Oplontis

**Oplontis** je bilo mjesto nadomak Pompeja (Rimsko Carstvo) koje je, uz Pompeje i Herkulanej, također stradalo i bilo zatrpano lavom i peplom iz erupcije vulkana Vezuva 24. kolovoza 79. godine. Ime “Oplontis” je najvjerojatnije bio naziv prirodnih banja Oncino, no danas je ime ostalo kao skupni naziv za vile pronađene u današnjem gradu Torre Annunziata.

Sredinom 20. stoljeća, tu je pronađena, iskopana i otvorena za javnost, *Villa Poppaea* - vila supruge cara Nerona.
Druga vila, Villa L. Crassiusa Tertiusa, je otkrivena 1974. godine 250m istočno od Ville Poppaea, tijekom iskapanja temelja za lokalnu školu. Ime je dobila po brončanom pečatu na kojemu je bilo ime vlasnika.

Također, veliki broj arheoloških predmeta je iskopan tu i spremljen u Državni arheološki muzej u Napulju.


Datoteka:Oplontis Peristyl room32.jpg|Peristil *Ville Poppaea*
Datoteka:Pompeii Fresco 003.jpg|Fantastična mrtva priroda iz *Ville Poppaea*
Datoteka:Oplontis room23.jpg|Caldarium (hladna kupka)
Datoteka:Oplontis - Tragic Mask.jpg|Tragična maska


## Poveznice
* Pompeji
* Herkulanej
* Stabiae

## Vanjske veze

* Herculaneum/Pompeii/Stabiae/Oplontis – Službene stranice 
* AD 79. – godina uništenja
Vulkanski pepeo

**Vulkanski pepeo** je fini prah promjera zrna manjih od 2 mm, koji pada na tlo nakon izbijanja vulkanske erupcije.

## Porijeklo i karakteristike

Vulkanski pepeo se javlja samo kod eksplozivnog tipa erupcije. Nastaje uz sve veći pritisak koji se javlja dok se stijene i magma u mijenjaju u plin i fine čestice. Ove čestice eksplozija baca u zrak, koje se potom hlade i onda ih vjetar širi oko područja dok padaju natrag na zemlju u obliku slojeva različitih debljina (nalik na snijeg).

Za razliku od pepela stvorenog sagorijevanjem organskog materijala, vulkanski pepeo je tvrd i abrazivan, te se ne otapa u vodi. Zbog svega toga više podsjeća na pojesak nego na pepeo. Takav pijesak se kasnije transformira u vulkanoklastične stijene poznate kao tuf.

## Uticaji na ljude i okolinu

Velike količine vulkanske prašine se u atmosferi mogu zadržati dugo vremena, što može dovesti do naglog spuštanja temperature zraka. Veće količine prašine mogu uništiti velika područja obradive površine, a i prašina sama po sebi je također opasna za ljude. Udisanje prekomjerne količine prašine može imati ozbiljne posljedice, jer se ona lijepi za pluća te može izazvati čak i smrt. Prašina je zbog sitnih čestica opasna za sve vrste motora s unutarnjim izgaranjem. Takvi motori trebaju strujanje zraka kroz filtar, a koji se zbog vulkanskog pepela može blokirati.

S druge strane, vulkanski pepeo osim negativnih može imati i pozitivne efekte. Tlo koje je u prošlosti bilo izloženo pepelu je vrlo plodno i puno korisnih minerala. Zbog svega toga je poljoprivreda obično vrlo razvijena u vulkanski aktivnim dijelovima svijeta.
Tuf

**Tuf** je vrsta vulkanoklastičnih stena koji nastaje taloženjem sitnijeg vulkanoklastičnog materijala. Ime su dobili po italijanskoj reči tufo – meka, rastresita, peskovita masa (stena). Obično se javljaju u slojevima, i pošto su daleko transportovani, u basenima gde se talože mešaju se delimično sa terigenim materijalom.

Tuf je izgrađen od uglastih fragmenata stena, minerala izgrađivača stena i/ili od fragmenata vulkanskog stakla. Ime nosi prema prirodi stena koja je fragmentirana. Na osnovu sadržaja fragmenata stakla, kristalastih stena ili fragmenata minerala, tufove delimo na:
* vitroklastične
* litoklastične 
* kristaloklastične
* mešovite.

Vezivanje tufova najčešće se vrši zbijanjem čestica pod pritiskom viših masa. Vrlo se često, međutim, može desiti da se vezivanje vrši slepljivanjem čestica usled prelivanja tufa novodošlom lavom.

## Povezano
* Spisak stena

## Literatura

* Đorđević V., Đorđević P., Milovanović D. 1991. *Osnovi petrologije*. Beograd: Nauka
Ignimbrit

**Ignimbrit** je sedimenta stena i pripada grupi vulkanoklastičnih stena. Nastaje očvršćavanjem vulkanskom materijala, prilikom jakih erupcija vulkana. 

Ignimbriti se stvaraju pri specifičnim erupcijama piroklastičnog materijala, kao suspenzije fragmenata minerala, vulkanskog stakla i gasovite komponente. Sadrže sočiva, ali i mlazeve, vulkanskog stakla (tzv. **fjame**), koji su nastali u završnoj fazi konsolidacije, kada je došlo do povećanja temperature kristalizacije lave, zbog naglog odlaska lakoisparljive komponente. Usled toga se pojedini, već iskristalisali sastojci ponovo stapaju (uglavnom kvarc, feldspati i staklo).

## Povezano
* Spisak stena

## Literatura

* Đorđević V., Đorđević P., Milovanović D. 1991. *Osnovi petrologije*. Beograd: Nauka
Vulkanski aglomerati

**Vulkanski aglomerati** pripadaju grupi vulkanoklastičnih stena. Nastaju nagomilavanjem i vezivanjem vulkanskih bombi.

Vulkanski aglomerat je po načinu pojavljivanja i postanka veoma sličan vulkanskoj breči, ali su kod njega fragmenti zaobljeni. I način vezivanja je isti kao kod vulkanske breče. Pošto su bombe koje izgrađuju aglomerate izbacivane dok je magma bila u tečnom ili polutečnom stanju, one imaju koncentričnu građu i nepravilan oblik (zbog stalne rotacije u toku hlađenja najsličniji su obliku kapljice). Najčešće im je tekstura mehurasta, naročito u perifernim delovima bombe.

## Literatura
# Đorđević V., Đorđević P., Milovanović D. 1991. *Osnovi petrologije*. Beograd: Nauka