Zarez

**Zarez** ili **zapeta** (rus. *запята́я*) ili **koma** (grč. *κόμμα* [*kómma*] = odsečak) ( **,** ), interpunkcijski znak kojim se odeljuju rečenični delovi radi lakšeg razumevanja, jasnoće ili preglednosti, pogotovo ako se radi o dužim rečenicama. Zarez deli i sintaktičke delove koji ne dolaze zajedno, menja značenje u rečenici ili deli rečenične delove u nizanju. Tri su osnovna pravila korišćenja zareza: *nizanje*, *naknadno dodavanje* i *suprotnost*.

## Historija

U početku se koristila tačka na sredini reda ( **·** ), *media distinctio* što je, zajedno s brojnom drugom interpunkcijom i znakovima, uveo grčki gramatičar Aristofan iz Bizanta. Od 13. veka do 17. veka stoleća, koristila se kosa crta ( **/** ), *virgula suspensiva*, pogotovo u delima Alda Manucija, venecijanskog tiskara, u 16. veku je poprimila današnji oblik.

= Upotreba u jeziku =

## Nizanje


### Nabrajanje

Ako istovrsni delovi dolaze jedan uz drugoga, usporedno, bez veznika, odvajaju se zapetom:
* *Psiče*',** puše**,** kune**,** psuje**,** grize**,** plače**,** jadikuje'' ([[August Šenoa]])
* ''Hlapić je bio malen kao lakat**,** veseo kao ptica**,** hrabar kao Kraljević Marko**,** mudar kao knjiga**,** a dobar kao sunce.'' ([[Ivana Brlić-Mažuranić]])
* ''Govorimo hrvatski**,** skupina autora**,** urednik Mihovil Dulčić**,** Zagreb**,** Naprijed**,** 1997.**,** ''
* [[Antun Gustav Matoš]], „Mora”
: ''Topovi**,** bombe**,** džemije**,** torpedi,
: ''Sistemi suhi**,** kumiri od mjedi**,**
: ''Plemići lažni - carski svodnici,
: ''Mračnjaci tusti**,** vragu srodnici

* [[Tin Ujević]], „Dažd”
: ''Toči kao iz kabla
: ''na livade**,**
: ''na voćnjake**,**
: ''na pašnjake;
: ''ali, nadasve**,**
: ''lupa na naša stakla**,**
: ''kuca na naša vrata**,**
: ''bije nam o krovove.

Pogledati: [[asindeton]], asindetonske se rečenice vežu bez [[veznik]]a, a povezuju zarezima.

=== Okomito nabrajanje ===

Ako se u nizanju delovi pišu jedan ispod drugog, odvajaju [[brojevi (vrste riječi)|brojevima]] (znamenkama i rečima) ili slovima, onda se ne odvajaju zapetom:

* ''Promenjive vrste reči:''
:: ''[[imenice]]''
:: ''[[pridjevi]]
:: ''[[zamenice]]''
:: ''[[brojevi (vrste rieči)|brojevi]]''
:: ''[[glagoli]]''

* ''Načini u srpsko-hrvatskom jeziku:''
:: a) ''[[Imperativ]]''
:: b) ''[[Kondicional prošli]]''
:: c) ''[[Kondicional sadašnji]]''
:: d) ''[[Optativ]]''

* ''Primarne boje:''
:: ''1. [[žuta]]''
:: ''2. [[crvena]]''
:: ''3. [[plava]]''

Ako u takvom nabrajanju dolaze rečenice koje počinju malim slovom, mogu se odeljivati [[tačka sa zarezom|tačkom sa zapetom]]. Ako pak počinju velikim početnim slovom, koriste se odgovarajući rečenični znakovi koje rečenica zahteva.

=== Priložne oznake ===

Ako u rečenici dolazi više [[prilozi|priložnih]] oznaka raznovrsnih po značenju, one se ne odvajaju zarezom:
* ''Godišnji skup Hrvatskog filološkog društva održan je u Hebrangovoj 13 u 19 sati s predmetom rasprave o [[tuđice|tuđicama]] i [[posuđenice|posuđenicama]].''
* ''[[Miroslav Krleža]] rodio se u [[Zagreb]]u [[7. srpnja]] [[1893]].''

Ako se uz datum piše [[prijedlozi|prijedlog]] ''u'', zarez također ne dolazi:
* ***U*' Zagrebu . *
* *Zagreb**,** , . *

=== Vokativ ===

[[Vokativ]] se uvek odvaja zarezom, osim ako nije odvojen [[uskličnik]]om.
* *Molim te**,** Bože moj!*
* *Marina**,** gde si bila?*
* *Ne znam šta da ti kažem***' Filipe***' potpuno si u pravu.*

Ako se u oslovljavanju u pismima ne koristi uskličnik, naziv se odvaja zarezom, a [[rečenica]] nastavlja malim slovom:
* *Draga majko**,***
: ***p**išem ti ovo pismo...*

* *Dragi oče**!***
: ***H**tio sam ti javiti da...'

### Atributi i apozicije

Zarez dolazi i u nizanju atributa:
* *Predivna*',** zamamna**,** mirisna**,** crvena ruža.''

No, ako atributi čine cjelinu i međusobno su zavisni, oni se ne odvajaju zarezom:
* ''<u>Velika bijela</u> psina''
* ''Šetali smo <u>mirisnom cvjetnom</u> livadom.''
* ''U <u>zimsku bijelu</u> noć...''

Ako se u ispred neke [[riječ]]i nalaze samo dva atributa koja su odvojena zarezom, govorimo o isticanju:
* ''Bio je to koban**,** užasan dan.''

Za odvajanje atributa i [[apozicija]] koji dolaze nakon riječi na koje se odnose, pogledajte u dijelu o naknadnom dodavanju.

Ako se zbog [[abeceda|abecednog]] reda prvo navodi [[prezime]] pa onda [[ime]], oni se odvajaju zarezom:
* ''Matoš**,** Antun Gustav''
* ''Ujević**,** Tin''

=== Semantika ===

Ponekad se zarezom može potpuno promijeniti [[semantika|značenje]] rečenice. Poznato je [[Pitija|Pitijino]] proročanstvo koje mijenja značenje ovisno o tome gdje se stavi zarez:
* ''Ibis redibis numquam peribis in bello.'' ([[latinski jezik|lat.]])
* ''Ići ćeš vratiti se nećeš poginuti u ratu.'' (prijevod)

Ili pak primjer poput:
* ''Dok sam sjedio**,** na krevetu ugledah pauka.''
* ''Dok sam sjedio na krevetu**,** ugledah pauka.''

=== Sastavne rečenice ===

Zarez ne dolazi u sastavnim [[rečenica]]ma, ispred [[veznik]]a ''i, pa, te, ni, niti'' i u rastavnim rečenicama, ispred [[veznik]]a ''ili''
* ''Vidio sam psa **i** mačku **te** brojne druge životinje.''
* ''Promotrio nas je **pa** je potom počeo govoriti.''
* ***Ni*' ružne riječi **niti** psovke ne mogu me pokolebati.*
* ***Ili** je bio tužan **ili** ljut, nikad ništa drugo.*

U takvim rečenicama zarezi mogu doći samo ako su veznici u službi *'intenzifikatora**:
* ***I*' kuću**,** **i** polje**,** **i** livadu**,** i more - sve su prodali!*
* ***Ni** za novac**,** **ni** za bogatstvo**,** **ni** karijeru ne bih izdao svoju obitelj.*

Zarez se ne stavlja ni u [[veznik#Veznički parovi|vezničkom paru]] *ne samo/nego*:
* ***Ne samo** da ne izvršava obveze **nego** je još i bezobrazan.*

=== Zavisne rečenice ===

Zarezom se odvajaju zaključne [[rečenica|rečenice]]:
* *Priznao je da je to učinio**,** **stoga** su ga zatvorili.*
* *Rekao mi je istinu**,** **dakle** ipak nije lagao.*

Zavisne se rečenice uobičajeno ne odvajaju zarezom:
* *Došao je da bi nas obavijestio.*

Ali, ako se nižu, zarez dolazi:
* *Nije znao gdje da putuje**,** koga da pita**,** kome da se obrati.*

Ako zavisna i glavna rečenica stoje u [[inverzija|inverziji]], odvajaju se zarezom:
* *Da nisi došao**,** tko zna što bi se dogodilo.*
* *Tko rano rani**,** dvije sreće grabi.*

== Naknadno dodavanje ==

<br />
Ako neki dio [[rečenica|rečenice]] nije uže povezan s ostalim dijelovima te je *'umetnut** u tu rečenicu, onda se on odvaja zarezom:
* ''Bio je to**,** bar tako vele**,** najgori dan.''
* ''Sve što se može izreći**,** rekao je [[Ludwig Wittgenstein]]**,** može se izreći jasno.''

Ako glavna rečenica može biti bez zavisne, smije se odvojiti zarezom kao da je naknadno dodana (manja joj je važnost od glavne):
* ''Jednog lijepog jutra**,** kad su svi još spavali**,** probudi me čudan glas.''

=== Objašnjenje ===

Rečenični dijelovi koji se koriste kao naknadno objašnjenje odvajaju se zarezom.
* ''Sve je to bilo mutno**,** **tj.** igranje prljavog posla.''
* ''Morali smo to učiniti**,** **to jest** zaprijetili su nam svima.''
* ''Bio je to moćan savez**,** **tzv.** Antanta.''
* ''[[Otto von Bismarck]] bio je njemački državnik**,** **takozvani** željezni kancelar.''

U takvim slučajevima [[neodređene zamjenice|neodređena zamjenica]] ''sve'' sažima prethodno nabrajanje te se odjeljuje zarezom ili [[crtica (pravopis)|crticom]]:
* ''Kuću**,** dvorište**,** voćnjak**,** vrt**,** **sve** su nam to uzeli!''
* ''Ljubav**,** sreću**,** radost**,** mir **- sve** to više nemam.''

=== Modifikatori ===

Riječi koje su samostalne cjeline i sintaktički ne pripadaju [[rečenica|rečenici]], odvajaju se zarezom. To su [[Čestice (vrsta riječi)#Samostalne čestice|modifikatori]] poput: ''vjerojatno, doista, zaista, stvarno, uistinu, sigurno, zasigurno, nažalost, eventualno, uglavnom, nesumnjivo, možda...''
* ''On je**,** međutim**,** ipak to učinio.''
* ''Ne znam**,** zaista**,** sve je moguće.''

=== Atributi i apozicije ===

Ako [[atribut]], odnosno [[apozicija]] dolazi nakon imenske [[riječ]]i na koju se odnosi, odvaja se zarezom:
* ''Bila je to Marina**,** <u>prekrasna djevojka</u>.''
* ''Gledajući tu jabuku**,** <u>crvenu i mirisnu voćku</u>, osjetio sam glad.''

Ako apozicija sama stoji iza [[imenice]] ili nekog [[ime]]na, ne odvaja se zarezom:
* ''Jelačić <u>ban</u>, Petar <u>apostol</u>, sveti Donat <u>mučenik</u>''

=== Enklitike ===

Nakon umetnutoga dijela odvojenog zarezom, ne može doći [[enklitika]]:
* ''
Crvena mirisna ruža**,** priča mi baka**,** je cvala ispod prozora.
''
* ''Crvena je mirisna ruža**,** priča mi baka**,** cvala ispod prozora.''
* ''Crvena mirisna ruža**,** priča mi baka**,** cvala je ispod prozora.''

=== Semantika ===

Promotrimo razliku u [[semantika|značenju]] sljedećih [[rečenica]] i njihovu odvajanju zarezom:
* ''Moj brat**,** <u>koji živi u Zagrebu</u>**,** jučer me posjetio.'' (usput je dodano da živi u Zagrebu)
* ''<u>Moj brat koji živi u Zagrebu</u> jučer me posjetio.'' (točno onaj brat koji živi u [[Zagreb]]u, a ne onaj, primjerice, iz [[Split]]a)

== Suprotnost ==

Suprotne [[rečenica|rečenice]] s [[veznici]]ma ''a, ali, nego, no, već'' odjeljuju se zarezom:
* ''Nije bio dobar**,** **nego** je stalno činio štetu!''
* ''Ja bih to učinio**,** **ali** mi ne žele dopustiti.''
* ''Bio sam temperamentan i živčan**,** **a** ona je mirno gledala u daljinu.''

Ako se veznik ''nego'' dovezuje na [[Pridjevi#Stupnjevi pridjeva|komparativ]] ili neki komparativni izraz, zarez se ne stavlja:
* ''Bolje vrabac u ruci nego golub na grani.''

Ili ako je riječ o proširenju opisa, bez obzira na to što se pojavljuju suprotni veznici:
* ''Velik a plašljiv. Sitan ali dinamitan.''

Isključne [[rečenica|rečenice]] suprotne su po svome smislu te se odvajaju zarezom:
* ''Svi su došli**,** **samo** je on odlučio ostati kod kuće.''
* ''Svi su potrčali**,** **osim** Marka koji je stajao na mjestu.''

No, ako se isključnim [[veznici]]ma vežu samo [[riječ]]i, a ne rečenični dijelovi, zarez se ne stavlja:
* ''Ne treba mi ništa **osim*' ljubavi.*

= Upotreba izvan jezika =


Zarez se u nekim jezicima koristi kao decimalni separator. Zajedno s točkom, u hrvatskom jeziku koriste se za odvajanje velikih brojeva (pogledati vanjske poveznice).

Isti oblik kao i zarez imaju navodnici, samo što se razlikuje njihov položaj u retku. Također isti oblik, ali drukčiji položaj ima izostavnik (apostrof) koji se od zareza razlikuje po tome što je iznad razine teksta, a zarez je ispod.

## Vanjske veze
* O pisanju zareza ispred veznika 
* Suprotne rečenice 
* Zarez ispred veznika ''jer'' 
* Pisanje velikih brojeva, odvajanje zarezom i točkama