Vesna Girardi-Jurkić

Dr. sc. **Vesna Girardi-Jurkić** (Zagreb, 15. siječnja 1944. - Pula, 25. kolovoza 2012.), hrvatska arheologinja, dugogodišnja ravnateljica Arheološkog muzeja Istre, ministrica prosvjete, kulture i športa od 1992. do 1994., te stalna predstavnica Republike Hrvatske pri UNESCO-u. Dobitnica je sedam najviših državnih odlikovanja, počasna je građanka nekoliko gradova.

## Biografija
Vesna Girardi rođena je u Zagrebu 1944. godine, a 1947. je preselila s roditeljima u Istru. Osnovnu školu i gimnaziju završila je u Puli. Diplomirala je arheologiju i engleski na Filozofskom fakultetu Sveučilišta u Zagrebu godine 1968. Na istom fakultetu je magistrirala te 2000. doktorirala arheologiju.

Od 1969. do 1991. radila je na raznim dužnostima u Arheološkom muzeju u Puli. Prvo radno mjesto bilo joj je u Arheološkome muzeju Istre u Puli, gdje je bila prva mlada kustosica-pedagoginja. Boravila je šest mjeseci na studijskom putovanju u Ateni, gdje je učila kako uključivati kulturnu baštinu u turizam, a njezino zalaganje na izradi suvenira, kopijama arheoloških nalaza priznao je i nagradio Turistički savez Jugoslavije. U Arheološkom muzeju Istre vodila je Antičku zbirku, a ravnateljica tog Muzeja je bila 1979-1991.

## Znanstveni rad
Samostalno je istraživala nekropolu na prevlaci Burla blizu Medulina. Radila je na istraživanju u arheološkom parku Nezakciju, te na restauraciji i rekonstrukciji Amfiteatra („Arene“) u Puli

nekropole Burle, zatim ravnateljica Arheološkoga muzeja Istre u Puli od 1979. do 1991. godine, a radila je i na arheološkom parku Nezakcij, koji je prvi arheološki park na otvorenome. Također je radila na restauraciji i rekonstrukciji pulske Arene.

Utemeljila je edicije *Katalozi i monografije* i *Mali katalozi*, te je bila urednica časopisa *Histria Archaeologica*.

Autorica je više od 400 znanstvenih radova iz arheologije i muzeologije. Organizirala je oko 120 izložaba.

Dobila je nagradu Hrvatskoga arheološkog društva za 2005. godinu.

## Političko djelovanje
Bila je pomoćnica ministra prosvjete, kulture i športa Vlatka Pavletića od 1991, zatim ministrica prosvjete, kulture i športa od 15. travnja 1992. do 2. travnja 1993, a kulture i prosvjete od 3. travnja 1993. do 18. listopada 1994., dakle u trećoj, četvrtoj i petoj Vladi Republike Hrvatske. U tom je sklopu preuzela organizaciju evakuacije i zaštite spomenika u doba ratne opasnosti. Radila je i na osnivanju restauratorskih centara u Istri i sjevernoj Hrvatskoj.

Njen mandat je također poznat i po odluci kojom je tjedniku *[[Feral Tribune]]* uveden porez na pornografiju.

Od 1994. do 2001. djelovala je u hrvatskoj diplomaciji kao veleposlanica, te je u tom razdoblju bila stalna predstavnica Republike Hrvatske pri Organizaciji Ujedinjenih naroda za obrazovanje, znanost i kulturu (UNESCO). U tom je svojstvu znatno pridonijela što su Eufrazijeva bazilika u Poreču, te urbana cjelina grada Trogira uvršteni 1997., a Stolna crkva sv. Jakova u Šibeniku sa šibenskom gradskom jezgrom 2000. u UNESCOV popis svjetske kulturne baštine.

## Kurioziteti
Bila je i vodič za talijanski, engleski i francuski jezik u Kabinetu predsjednika SFRJ Tita.

Kao ministrica odlučila je primijeniti "porez na šund" na oporbeni satirički tjednik Feral Tribune. U intervjuu koji je Nedjeljna Dalmacija objavila 5. kolovoza 1994. objasnila je: "... odluka nije bila isključivo moje diskreciono pravo. Odluka uopće nije bila isključivo odluka Vesne Jurkić", te dalje: "Odluka je donesena nakon određenog razmišljanja i nakon određenih konzultacija".

Predsjednik Franjo Tuđman dodijelio joj je vojni čin bojnice.

Rezidenciju u Parizu opremila je slikama i umjetninama u privatnom vlasništvu svoje obitelji (pored djelâ Murtića, Mušiča, Percana, Čakića, Obrovca i drugih tu su bile i slike Gabrijela Jurkića, muževljeva strica), jer država nije imala novca za opremanje.

## Izvori
* Muzejsko dokumentacijski centar
* Istrapedia
* Hidra