open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Tipska vrsta

**Tipska vrsta** (lat. *species typica*) u zoološkoj nomenklaturi je vrsta čije se ime smatra trajno taksonomski povezanim sa rodom ili podrodom, odnosno vrsta koja sadrži tipski biološki primjerak/(e) pripadajuće vrste. Sličan koncept upotrebljava se za nadrodovske rangove zvane tipski rod.

U botaničkoj nomenklaturi, ovi termini nemaju formalni status po kodesnoj nomenklaturi, ali se ponekad pozajmljuje iz zoološke nomenklature. U botanici, tipski rod je uzorak – primjerak (ili, rijetko, ilustracija), koji je ujedno i tipska vrsta. Vrsta koja ima taj tip može se nazvati tipskim rodom. Rangovi roda i porodice, koji su različite podgrupe ovih rangova, a i neka imena višeg ranga na osnovu imena roda, imaju takve tipove.

U bakteriologiji, za svaki rod označena je tipska vrsta.

Svaki imenovani rod ili podrod u zoologiji, bez obzira da li je ili ne trenutno priznat kao važeće ime, teoreijski je povezan s tipskom vrstom. U praksi, međutim, postoji zaostatak netipiziranih imena definiranih u starijim publikacijama, kada nije bilo potrebno da se navodi tip.

## Zoologija
Tipska vrsta je i koncept i praktični sistem koji se koristi u klasifikaciji i nomenklaturi (imenovanju) životinja. Vrijednost "tipske vrste" leži u činjenici da je "korijen" posebnog naziva roda. Kad god se takson koji sadrži više vrsta mora podijeliti u više od jednog roda, tipska vrsta automatski se dodjeljuje imenu originalnog taksona jednog od novih taksona, i to onom koji uključuje tipsku vrstu.

Termin "tipska vrsta" reguliran je u zoološkoj nomenklaturi u članu 42.3 Međunarodnog kodeksa zoološke nomenklature, koji defininira tipsku vrstu kao imenujući tip naziva roda ili podroda (imenujući naziv grupe, "tipska vrsta*)

Tipska vrsta vezana je trajno za [[rod (biologija)|rod]] svojim formalnim imenom (generičko ime) davanjem samo jedne [[vrsta|vrste]] unutar tog roda, za koji rod je trajno povezana (tj. rod mora uključivati vrstu ako nosi njeno ime). Naziv vrste zauzvrat je teorijski fiksan za tipski uzorak/primjerak.

Naprimjer, tipska vrste za puža roda *Monacha* je *Monacha cartusiana*. Taj rod sada se nalazi u porodici *Hygromiidae*. Tipski rod za nju je [[Hygromia]].

Koncept tipske vrste u zoologiju uveo je [[Pierre André Latreille]].

== Citiranje ==
U Međunarodnom kodeksu zoološke nomenklature navodi se da se obavezno mora citirati originalna (dvoimena) tipska vrsta. Član 67.1. *Astacus marinus*  kasnije je bio označen kao tipska vrsta roda *Homarus*, koji joj je dao ime *Homarus marinus* . Međutim, tipska vrsta *Homarus* mora uvijek biti citirana upotrebom izvornog imena, tj. *Astacus marinus'' .

## Povezano
* Tipski rod
* Holotip
* Paratip
* Principi tipiziranja

## Reference
Bakteriologija

**Bakteriologija**  je nauka o  bakterijama.  Odjeljak je  mikrobiologije koji proučava identifikaciju, klasifikaciju i karakterizaciju bakrerijakih vrsta i nižih taksonomskih  kategorija. Osoba koja se bavi bakteriologijom zove se **bakteriolog**.

## Bakteriologija i mikrobiologija
Zbog sličnosti  istraživanja  nebakterijskih mikroorganizama, kao što su protozoe, gljivice i virusi, bitno je u mikrobiologiji znati diferncirati i  protozoologiju, mikologiju i graničnu virusologiju.  Uočeno je da se ovi termini nerijetko zamjenjuju i brkaju.  
Međutim, bakteriologiju treba distancirati od ostalih nauka o mikroorganizmima.

## Povezano
*Bakterija
*Mikrobiologija

## Reference
Borough Sutton

**Sutton** službeno engleski *London Borough of Sutton* je jedan od 19 borougha *Vanjskog [[London]]a* (Outer London) metropolitanske grofovije Greater London u kom živi 200,145 stanovnika.

## Geografija

Sutton leži na južnom rubu londonske metropole, sa juga i zapada graniči sa Grofovijom Surrey, sa istoka sa Boroughom Croydon i sa sjevera sa boroughzima Kingston upon Thames i Merton.

U okviru njegovih granica leže kvartovi, nekadašnja naselja(od sjevera prema jugu); Hackbridge, Worcester Park (djelomično), Cheam Common, Waddon (djelomično), Sutton, Carshalton, Beddington, Lower Cheam, Cheam (djelomično), Wallington, Belmont (djelomično), Little Woodcote i Woodmansterne (djelomično).

## Historija

Današnji borough - Sutton osnovan je 1965. spajanjem dotadašnjih borougha; Sutton and Cheam, Beddington i Wallington i distrikta Carshalton, koji su nekad pripadali historijskoj Grofoviji Surrey.

Ime današnjeg kvarta - Cheam dokumentirano je 967. kao *Cegham*, a 1086. u Domesday Booku kao *Ceiham*. U toj knjizi je naveden i Sutton kao *Sudtone*, što je značilo *[[jug|Južno]] [[selo]]* i kvart Wallington kao - *Waletone*, a to je zmačilo *[[Briti|Britsko]] [[selo]]*. 
Ime kvarta Carshalton, navedeno je u Domesday Booku kao *Aultone*, a 1235. već kao *Cresaulton*.

Sredinom 18. vijeka kroz taj kraj prolazila je cesta iz Londona za Brighton, a početkom 19. vijeka konjski tramvaj. Broj stanovnika borougha naglo je porastao kad je izgrađena prigradska željeznica, tako da je između dva rata već narastao u respektabilno stambeno predgrađe.

Sredinom 1960-ih podignuto je veliko stambeno naselje Roundshaw, na terenu nekadašnjeg aerodroma Croydon u kvartu Beddington.

Današnji Sutton je pretežno rezidencijalno naselje, uz nešto malo lake industrije i puno servisa.

## Znamenitosti

Od historijskih građevina to je Whitehall građen u fahverku početkom 16. vijeka u Cheamu. Vrijedi spomenuti crkvu u Beddingtonu iz 14. vijeka i crkvu sv. Svetih iz Carshaltona koja je podignuta u 12. vijeku, ali je kopletno restaurirana 1893. 
 
Od zelenih površina i parkova najveći su; Nonsuch (u Cheamu), Rosehill i Beddington.

## Pobratimski gradovi

* Gagny, Francuska
* Gladsaxe, Danska
* Minden, Njemačka
* Charlottenburg-Wilmersdorf, Njemačka

## Reference

## Vanjske veze

* London Borough of Sutton
Charing Cross

**Charing Cross** je ime za lokalitet u londonskom Boroughu City of Westminster. Nalazi se na prometnom raskršću ulica Strand i Whitehall, južno od Trafalgar Squara.

Svoje ime duguje staroengleskoj riječi **cerring**, koja je značila *zavoj na putu* ili *skretanje*, a koja se odnosila ili na nedaleki veliki zavoj rijeke Temze ili na zavoj rimskog puta koji je vodio iz Londona na zapad.
 
## Opis i historija

Na tom mjestu je kralj Edward I podigao zadnji u nizu od 12 križeva u spomen na svoju ženu - kraljicu Eleonoru  (umrla 1290.), koji su obilježili faze pogrebne povorke koja je išla do Westminsterske opatije.

Taj križ je uništen - 1647., za engleskog građanskog rata, njegova replika postavljena je 1863. u predvorju željezničke stanice Charing Cross. Nakon restauracije Engleske monarhije - 1660., na mjestu gdje je stari križ stajao izvršeno je nekoliko pogubljenja. Nakon tog je na istom mjestu 1675. postavljen konjanički spomenik (1633) u spomen na Charlesa I, koji je pogubljen u blizini u Whitehallu - 1649.

Željeznička stanica koju je projektirao Inženjer John Hawkshaw otvorena je za javnost 1864. Krajem 20. vijeka  podignut je uredski kompleks iznad željezničkih platformi. Željeznički most Hungerford iz 1864., koji povezuje stanicu sa južnim Londonom, popravljen je krajem 1970-ih.

## Reference

## Vanjske veze

* ''Charing Cross'' na portalu BBC
Strand, London

**Strand** je ime londonske ulice u Boroughu City of Westminster. Duga je nekih 1.3 km od Trafalgar Squara na istoku do Temple Bara u Londonskom Cityu gdje mjenja ime u Fleet Street.
 
## Historija
Strand je orginalno bio samo mali blatni put koji se protezao duž istočne obale Temze, ali se već početkom 16. vijeka počeo uređivati kad su duž njega počele graditi palače.

Strand je ubrzo postao jedna od najvažnijih londonskih ulica, točno na pola puta između dva sjedišta moći, Whitehalla i Londoskog Citya. Ulica se uskoro napunila kavanama i gostionicama po kojima se tračalo o najnovijim događajima. Građevinski radovi nastavljeni su do prijelaza u 20. vijek, kad je podignut svjetski poznati hotel Savoy sa restoranom Simpson. To su bila zlatna vremena Stranda, koji je izgubio privlačnost kad je izgrađen Victorijin kej (*Victoria Embankment*) između rijeke i ulice.

Kad je izgrađen kej 1870-ih, brojne palače izgubile su pristup na obalu Temze. Duž ulice su zatim niknule brojne trgovine, barovi, koncertne dvorane i teatri, od kojih se većina kasnije preselila na sjever u Covent Garden, pa su preostali samo Vaudeville i Adelphi.

## Reference

## Vanjske veze

* ''The Northbank''
Slobodni sadržaj

**Slobodni sadržaj** (engl. *free content*), svaka vrsta funkcionalnog djela, umjetničkog djela ili drugog kreativnog sadržaja što zadovoljava definiciju slobodnog kulturnog djela. Za slobodni sadržaj koriste se još i nazivi *slobodno djelo*, *slobodna informacija*, *slobodni materijal* itd.

## Definicija
*Slobodno kulturno djelo* (slobodni sadržaj), prema definiciji slobodnih kulturnih djela, svako je djelo koje nema značajnih zakonskih ograničenja slobode čovjeka da:

* upotrebljava sadržaj i stječe korist od njegove upotrebe
* izučava sadržaj i primjenjuje ono što je naučeno
* izrađuje i raspačava kopije sadržaja
* izmjenjuje i poboljšava sadržaj te raspačava ta izvedena djela.

Slobodni sadržaj obuhvaća sva djela u javnoj domeni, kao i ona djela zaštićena autorskim pravom čije licence poštuju i podupiru gore navedene slobode. Budući da Bernska konvencija u većini zemalja automatski daje nosiocu autorskog prava monopolističku kontrolu nad njegovim stvaralaštvom, sadržaj zaštićen autorskim pravom mora se eksplicitno deklarirati slobodnim, obično referenciranjem ili uključenjem izjave o licenciranju unutar tog djela.

Iako postoji mnogo različitih definicija u svakodnevnoj upotrebi, slobodni sadržaj je zakonski vrlo sličan, ako ne i identičan, otvorenom sadržaju. Analogija odgovara upotrebi rivalskih termina slobodni softver i otvoreni kod, koji opisuju ideološke, a ne zakonske razlike. Na primjer, *[[Definicija otvorenoga]]* (*The Open Definition*) Open Knowledge Foundationa opisuje atribut »otvoren« (engl. *open*) sinonimno definiciji atributa »slobodan« (engl. *free*) u *Definiciji slobodnih kulturnih djela* (*Definition of Free Cultural Works*), kao i u *[[Definicija otvorenog koda|Definiciji otvorenog koda]]* (*The Open Source Definition*) i *[[Definicija slobodnog softvera|Definiciji slobodnog softvera]]* (*The Free Software Definition*). Za takav slobodni/otvoreni sadržaj oba pokreta preporučuju iste tri licence Creative Commonsa, CC BY, CC BY-SA i CC0.

## Povezano
* definicija slobodnih kulturnih djela
* Open Content Alliance
* otvoreno izdavaštvo
* pokret za slobodnu kulturu
* pokret za slobodni softver
* sadržaj
* sloboda informacija
* slobodno znanje
* softver sa slobodnim i otvorenim kodom

## Izvori

## Vanjske veze
* Definition of Free Cultural Works – definicija »slobodnog sadržaja« ili »slobodnih kulturnih djela« slična definiciji slobodnog softvera
* »Episodes of collective invention « (PDF) (Peter B. Meyer; 4. augusta 2003.) – članak o historijskim primjerima slobodnog sadržaja u tehnici, s osvrtom na historiju SAD-a
* Open Definition – projekt Open Knowledge Foundationa koji pruža definiciju "otvorenoga" prikladnu za sadržaj i podatke
* What is free content? na WikiEducatoru
10 Downing Street

**10 Downing Street** je ime službene rezidencije premijera Vlade Ujedinjenog Kraljevstva, koja se nalazi u istoimenoj londonskoj ulici u Boroughu City of Westminster.
 
## Historija

Ulicu Downing izgradio je znani spletkaroš i prevrtljivac iz engleskog građanskog rata - *George Downing*, bliski suradnik Olivera Cromwella i njegov šef sigurnosti. Kad je Cromwell umro 1658, Downing je shvatio da je došao kraj lagodnom životu, i ponudio svoje usluge dojučerašnjim neprijateljima i novom monarhu Charlesu II. Charlesu baš nije bilo drago uzeti u službu neprijatelja svog ubijenog oca - ali mu je bio potreban netko upućen u zakulisne parlamentarne igre, pa ga je uzeo.

Downing je brzo napredovao i stekao veliko bogatstvo, koje je htio brzo oploditi pa je pokupovao terene oko Palače Whitehall s namjerom da ih preproda. 
Zbog tog je duž ulice Downing sagradio niz jednostavanih kuća koje se protežu sve do Park St. James .

Orginalna kuća na broju 10, sastojala se zapravo od tri objekta, dvokatne kuće za stanovanje duž ulice, štale za konje i kuće za smještaj kočije i posluge oko unutrašnjeg dvorišta.

Prvi premijer koji je živio u kući na broju 10 bio je Robert Walpole - 1735. Kralj mu je ponudio cijelu kuću na poklon, ali je Walpole to odbio, predloživši da to ostane objekt za funkcionere.

Ipak sljedeća dva premijera nisu se htjela useliti u kuću na broju 10, već su nastavili živjeti u svojim starim domovima. Takvo stanje potrajalo je do 1763. kad se Lord North uselio u ponuđenu mu rezidenciju. Odtad je većina britanskih premijera svoj mandat provela, živjevši na toj adresi.

## Reference

## Vanjske veze

* ''Downing Street''
Štala

**Štala** (od ), ili **staja**, objekt je za čuvanje stoke.
 
## Karakteristike

Štala može biti pojedinačni objekt ili grupa funkcionalno povezanih istovrsnih ili raznovrsnih objekata, u sklopu seoskog gospodarstva ili stočarske farme. Postoje specijalizirane štale za goveda, konje, svinje i ovce i ostale vrste domaćih životinja.

Grade se tako da pruže povoljne uvjete za uzgoj stoke.

## Reference

## Vanjske veze

* ''staja''
Whitehall (ulica)

**Whitehall** je ime londonske ulice u Boroughu City of Westminster, koja se proteže od Parliement Squara do Trafalgar Squara.
 
## Historija

Iako je Whitehall dug svega 0.64 km, duž njega se nižu najvažnije zgrade ministarstava Vlade Ujedinjenog Kraljevstva.

## Reference

## Vanjske veze

* ''Whitehall''
Kensington Gardens

**Kensington Gardens** (prevedeno *Kensingtonski vrtovi*) je ime jednog od kraljevskih parkova u Londonu.
 
## Historija
Park se proteže od borougha City of Westminster do Kensingtona i Chelsea na površini od 1,1128 km². Park Kensington se nadovezuje na Hyde Park, kao njegov zapadni produžetak, granica dviju parkova je Serpentinsko jezero.

## Historija
Park je podigao kralj William III 1689. kao prirodno okruženje Kensingtonske palače. Park je ostao privatni sve do 1841. kad je otvoren za javnost.

## Reference

## Vanjske veze

* ''Kensington Gardens''
Katarina od Clermonta

Francuska plemkinja **Katarina od Clermont-en-Beauvaisisa** (francuski *Catherine de Clermont-en-Beauvaisis*) (? – 19./20. rujna 1212./1213.) bila je grofica Clermont-en-Beauvaisisa i Bloisa.

Grofica Katarina je bila kći grofa Rudolfa I od Clermont-en-Beauvaisisa (*Raoul*) i njegove žene Alise od Breteuila (*Alix*). Imala je brata Filipa, koji je umro kao dječak ili mladić; u svakom slučaju, prije oca.

Katarina je nakon očeve smrti postala grofica svog mjesta, a nakon udaje za grofa Luja I, postala je i grofica Bloisa.

Luj i Katarina su nakon konzumacije braka dobili sina kojeg je Katarina nazvala po svom ocu. Kasnije, dobili su kćer Ivanu i sina Teobalda, koji je nazvan po svom drugom djedu. Teobald je naslijedio oca i majku, a njega su naslijedile njegove tete Margareta i Izabela.

## Reference
Međunarodni centar za genetičko inženjerstvo i biotehnologiju

**Međunarodni centar za genetičko inženjerstvo i biotehnologiju** (ICGEB) je središte razgranate mreže naučnoistraživačkih i edukacijskih sjedišta UN namijenjenih razvoju istoimene djelatnosti u zemljama u razvoju. Osnovala ga je i promovirala Organizacije za industrijski razvoj Ujedinjenih naroda (UNIDO) kao centar izvrsnosti za istraživanje i obuku u oblasti genetičkog inženjerstva i biotehnologije.

Pod rukovodstvom Artura Falačija (Arturo Falaschi), 3. februara 1994. ICGEB stekao status autonomne Međunarodne organizacije, iako je i dalje u okviru sistema Ujedinjenih nacija.
Organizaciona i funkcionalna struktura Centra se postepeno usavršavala i širila, da bi danas djelovala u okviru tri komponente:
* Trst, Italija,
* New Delhi, Indija, i
* Cape Town, Južnoafrička Republika

One povezuju i koordiniraju odgovarajuće aktivnosti u ukupno 40 zemalja, odnosno toliko pripadajućih nacionalnih (državnih) institucija (laboratorija) u zemljama u razvoju. Članovi ove asocijacije su države, koje prethodno, nakon aplikacije i odgovarajuće procedure, moraju svojiti Statut ICGEB–a. Do 2013., Statut je potpisalo 82 država, većina onih zemalja u razvoju, a od njih 62 su trenutno punopravni članovi Centra. Ostale imaju status „afiliranog centra“ (*Affiliated Centre*) , a kandidati razinu „fokalne tačke“ (*focal point*).

Statutarne i komplementarne aktivnosti ICGEB osobito ostvaruje kreiranjem sljedećih aktivnosti:
* realizacija dugoročnih međunarodnih istraživačkih projekata (3–4 godine);
* doktorat-programi u oblasti molekularne genetike i biotehnologije (u suradnji s Scuola Normale Superiore u Pizi (SNS) i Open University, UK ili drugim nacionalnim univerzitetima;
* donacije za kratkoročne post-doktorske studije (najviše tri mjeseca);
* dugoročne post-doktorske studije donacije (1-2 godine) za obuku istraživača kroz učešće u gore navedenih istraživačkih programa;
* niz teorijskih i praktičnih kurseva i konferencija o genetičkom inženjerstvu i biotehnologiji (u Trstu, New Delhiju, Cape Townu i udruženi centri);
* kolaborativni istraživački programi poduzeti u državama članicama uz finansijsku podršku ICGEB (grantovi);
* naučni usluge za zemlje članice, uključujući isporuku sofisticiranih reagensa za naučna istraživanja i telematske mreže za analizu ljudskog genoma i druge važne organizme.

Zahvaljujući kadrovskoj, infrastrukturnoj i materijalnoj podršci Instituta za genetičko inženjerstvo i biotehnologiju (INGEB) Bosna i Hercegovinaje najprije imala svoj „focal point“ (INGEB). Zatim je INGEB postao afilijacijski centar za BiH, a nakon toga je postala stalna članica ICGEB-ovog ogranka u Trstu.

## Povezano
* Institut za genetičko inženjerstvo i biotehnologiju, Sarajevo
* Rifat Hadžiselimović

## Reference

## Vanjske veze
* http://www.icgeb.org/ts-home.html  
* http://www.icgeb.org/italiano.html
Fleet Street

**Fleet Street** je ime najveće ulice u Londonskom Cityu. Fleet Street je nastavak Ulice Strand i vodi sve do kvarta Ludgate Hill.

## Historija
Ulica je ime dobila po rijeci Fleet, koja je tekla do Temze trasom gdje se danas nalazi ulica Farringdon. Vrlo brzo je postala jedna od glavnih prometnica, pa je privukla katoličke prelate da se nastane u njoj.

Prvi štampar koji je otvorio svoj dućan u ulici bio je Wynkyn de Worde, koji se naselio u 15. vijeku došavši iz Westminstera. Pedeset godina kasnije ulica je postala poznata po brojnim štamparima. 
 
Prve britanske novine - Daily Courant - počele su od 11. marta 1702. objavljivati iz svojih prostorija u Fleet Streetu. Do sredine 20. vijeka u Fleet Streetu su gotovo sve važnije engleske novine imale sjedište u ulici.

Vremenom je tehnološki napredak i cijena najma poslovnog prostora, otjerala izdavače iz ulice, pa ih je većina našla nove prostorije u jeftinijem predgrađu.

## Reference

## Vanjske veze

* ''Fleet Street''
Saga of a Star World

***Saga of a Star World*** (), u Jugoslaviji prikazan kao ***Svemirska krstarica Galactica***, je američki science fiction film snimljen 1978. godine u režiji Richarda A. Colle, poznat po tome što je poslužio kao pilot za originalnu TV-seriju, odnosno predstavljao začetak medijske franšize *[[Battlestar Galactica]]*.

Radnja počinje u dalekom solarnom sistemu gdje je Dvanaest Kolonija mučki napadnuto od mehaničke rase Sajlonaca (Cylonaca), pri čemu uništenje izbjegne svemirska krstarica *Galactica* te počinje okupljati preživjele ostatke čovječanstva na dugotrajno i opasno putovanje prema dalekoj, zaboravljenoj, mitskoj trinaestoj koloniji pod imenom Zemlja. Film je snimljen u produkciji studija Universal, pri čemu je važan poticaj imao enormni uspjeh žanrovski srodnog filma *[[Star Wars: Episode IV|Ratovi zvijezda]]*, projekta koji je Universal bio odbio nekoliko godina ranija. Usprkos toga, ideju za film je njegov producent Glen A. Larson bio smislio krajem 1960-ih, a velikim dijelom temeljio na doktrini i historiji vlastite Mormonske crkve. Iako je produkciju otežao spor oko autorskih prava i navodnog plagijata sa Georgeom Lucasom, i iako su ga kritičari smatrali najobičnijom i inferiornom derivacijom *Ratova zvijezda*, film, originalno prikazan u kino-dvoranama nekoliko zemalja, je doživio enorman uspjeh. Na američkoj televiziji je premijerno prikazan u jesen 1978. godine.

Radnja filma je kasnije obrađena u rebootiranoj miniseriji 2003. godine.

## Uloge

## Vanjske veze
*
*
*Saga of a Star World at the Battlestar Wiki
*Storyboard of "Saga" at galactica.tv
Herbert Jefferson Jr.

**Herbert Jefferson Jr.** (28. septembar 1946 -) je američki glumac, najpoznatiji po ulozi poručnika Boomera u originalnoj verziji TV-serije *[[Battlestar Galactica (TV serija, 1978)|Battlestar Galactica]]*.

## Izvori

## Vanjske veze
*
Westminsterska katedrala

**Westminsterska katedrala** (punim imenom *Metropolitanska katedrala presvete krvi Isusa Krista*) je katedralna crkva katoličke crkve Engleske i Walesa i sjedište Westminsterskog nadbiskupa u londonskom Westminsteru.

## Historija
Arhitekt John Francis Bentley koji je u viktorijansko doba 1890-ih projektirao katedralu, odustao je od tad vrlo popularne neogotike i odabrao neobizantski stil. Tako da njegov polikromatski objekt građen od crveno bijele cigle više izgleda kao neki orijentalni hram nego tipična engleska crkva.

Kupola je sagrađena po uzoru na onu u Aja Sofiji, a 83 metara visoki zvonik podsjeća na Kampanil Bazilike sv. Marka.

Ta jednobrodna bazilika impresivnih dimenzija duga 104 m, široka 47,5 m i gotovo isto toliko visoka (35,6 m) ima sjedala za 1200 vjernika. Enterijer je dekoriran sa 14 reljefa Križnog puta koje je isklesao skulptor Eric Gill 1918.

Kako je nedostajalo novaca za kompletno uređenje, Bentley je morao ostaviti kupolu i dobar dio gornjih ploha u goloj cigli, dok je donji dio presvučen mramorom.

Turisti rado posjećuju vrh zvonika (liftom) sa kojeg se pruža odličan pogled na Buckinghamsku palaču i zgrade Parlamenta, a vjernici zbog relikvije komadića drva koje navodno potječe sa Isusovog raspela.

## Reference

## Vanjske veze

* ''Welcome to Westminster Cathedral''
CSI: Cyber (sezona 2)

Druga i poslednja sezona serije ** je premijerno emitovana na kanalu CBS od 4. oktobra 2015. godine do 3. marta 2016. godine.

## Radnja sezone
U drugoj sezoni serije u tim dolazi Di Bi Rasel (Ted Danson), veteran kriminalističke laboratorije iz Las Vegasa koga je regrutovala Rajanova da bi usmjeravao FBI-jevu sledeću generaciju sajber foranzičara. Još u žalosti zbog gubitka najbolje drugarice ("Haker") i nakon nedavnog razvoda, Rasel odlučuje da preuzme nove izazove. Proučavajući kako se zločin odigrava u stvarnom svijetu, on spaja forenziku stare škole i tehnologiju nove škole, pružajući pružajući podršku Rajanovoj, koja se od ove sezone, suočava mogućnošću gubitka svog bivšeg muža ("Hodajući mrtvac"). Prije nego što se suoče s kolapsom savezne vlade ("Nasleđe"), Rajanova i Rasel istražuju ubistvo snimljeno senzorima pokreta ("Zašto-Faj"), pobunu u malom gradu ("Smeđe oči, plave oči"), preispituju društvenu medijsku aktivnost ("5 Smrtnih greha"), otmicu djeteta ("Crvena Baka"), smrt džogera ("Sajber nesreća"), ubistvo na internetu ("Oštećena memorija"), seriju bizarnih bankarskih hakovanja ("Nijanse sive"), kao i smrt povezanu sa onlajn forumom ("Svedok"), i sve to dok ulaze u svjet uličnog trkanja ("Nestali u 6 sekundi") i internet sastančenja ("Povredi me"). Kasnije, Danijel Krumic (Charley Koontz) i Brodi Nelson (Shad Moss) upoznaju poznatu ličnost tokom istrage avionskog hakovanja ("404: Let nije pronađen"), a timu pomaže policija kada je hakovanje mobilnim telefonom izazvalo incident u gradu ("Virusno putovanje"), Rasel povezuje to sa privatnim detektivom ("Blic jedinica"), a prvi slučaj Rajanove kao zamjenika direktora FBI-a je suprotstavljanje protiv Pitona ("Pithon"), koji se infiltrirao u FBI i stavio tim, uključujući i Rejven Ramirez (Hayley Kiyoko) i Elajdžu Munda (James Van Der Beek), u rizik ("Pitonova osveta").

## Uloge
 

### Glavna postava
* Patricia Arquette ... Ejveri Rajan, glavni specijalni agent i šef FBI-jevog odeljenja za visoko-tehnološki kriminal i zamjenik direktora FBI-ja
* James Van Der Beek ... Elajdža Mundo, viši terenski agent FBI-a
* Shad Moss ... Brodi Nelson, bivši haker, sada analitičar 
* Charley Koontz ... Danijel Krumic, specijalni agent FBI-a i tehnički stručnjak
* Hayley Kiyoko ... Rejven Ramirez, stručnjak za društvene medije i trendove
* Ted Danson ... Di Bi Rasel, direktor sledeće generacije sajber forenzičara i bivši direktor kriminalističke laboratorije u Las Vegasu

### Povremena postava

### Gostujuća postava
* Angela Trimbur kao Frensin Krumic, sestra Danijela Krumica
* Kelly Osbourne kao Stela Kejn-"Koljačica", sajber zločinac

## Epizode



## Izvori i napomene
Lista vladara Zahumlja

**Lista vladara Zahumlja** je spisak istorijskih ličnosti koji su nosili titulu vladara Huma. 
U historiografiji nema slaganja o suštini te vlasti. Neki su vladari nosili titulu vladara oblasti, a vlast im je obuhvatala samo pojedine župe.

* Mihajlo Višević, nezavisni vladar Zahumlja 910-940. god. 
* Časlav Klonimirović,  940-960. god.
* Tihomir, župan 960-969. god.
* Stjepan Držislav, vladao od 969-997. god. 
* Dragimir, Knez Travunije i Zahumlja 1000-1018
* Dio Vizantijskog carstva od 1018-1039
* Ljutovid, 1039-1054
* Petrislav, župan 1054-1083
* Vukan , Raški župan 1083-1112
* Zavida , Župan Zahumlja 1112-1127
* Uroš I, raški župan 1127-1145
* Uroš II, raški župan 1145-1149
* Desa, 1149-1162

* Miroslav Zavidović, župan Zahumlja 1162-1190
* Rastko  1190–1192 vladao u ime Stefana Nemanje
* Miroslav Zavidović, župan Zahumlja 1192
* Toljen I, župan Zahumlja 1192-1196 (Bio oženjen kćerkom Bertholda fon Meran, istarskim grofom
* Ugarska od  1198–1199 
* Petar, Miroslavov sin, župan Zahumlja 1196-1216 i  knez Splita 1222-1225.
* Stefan Prvovjenčani 1216. god. podijelio Zahumlje:
**Zahumlje:
***Radoslav Nemanjić, budući kralj Srbije 1216-1228 
***Toljen II, sin Toljena I, 1228-1239
**Primorje:
***Andrija, sin Miroslava, 1216-1239
* Jedinstveno Zahumlje:
* Andrija, 1239-1250
* Radoslav, Bogdan i  Đurađ 1249–1254, Andrijini sinovi
* Bogdan i Đurađ 1252-1268
* Đurađ 1268-1280
* Bogdan II 1280–1299
* Mladen I Šubić, hrvatski vlastelin, nosio titulu bana 1299–1304

* Pavao I. Šubić Bribirski, hrvatski ban, nosio titulu od 1304–1312 
* Mladen II Šubić, hrvatski ban, nosio titulu 1312–1322
* Nikola 1322-1326. Sin Bogdan I (ili Radoslava). Oženio Katarinu Kotromanić  1338.
* Stjepan II Kotromanić, Bosanski ban 1326–1353
* Tvrtko I Kotromanić, ban i kralj Bosne 1353–1391
* Lajos I, kralj Ugarske, zapadnim Humom 1356-1382
* Stjepan Dabiša 1391-1395

* Jelena Gruba 1395-1398
* Stjepan Ostoja 1398-1404
* Tvrtko II 1404-1409
* Stjepan Ostojić 1409–1418 
* Sandalj Hranić Kosača, Veliki vojvoda Huma, 1418–1435
* Stjepan Vukčić Kosača 
* Vlatko Hercegović 1466 -1481

## Reference

## Literatura
* Nada Klaić: *Srednjovjekovna Bosna*, Zagreb: Eminex, 1994.
* Vjekoslav Klaić: *Poviest Bosne*
* Sima Ćirković: *Istorija srednjovjekovne bosanske države*, Beograd, 1964.
* Vladimir Ćorović: *Istorija srpskog naroda*, Beograd, novembar 2001.
Lara-Isabelle Rentinck

**Lara-Isabelle Rentinck** (18. august 1986 -) je njemačka filmska glumica i manekenka.

## Filmografija
* 2005–2007: Verliebt in Berlin
* 2006: Verliebt in Berlin – Das Ja-Wort
* 2008: Die Geschichte Mitteldeutschlands – Glück ohne Ruh' – Goethe und die Liebe
* 2008: Die 25. Stunde – Feuerteufel
* 2009: SOKO 5113 – Flüchtige Liebe
* 2009: Hallo Robbie! – Altlasten
* 2009: Der Landarzt – Intrige mit Folgen
* 2009: Mord ist mein Geschäft, Liebling
* 2009: Barbara Wood – Karibisches Geheimnis
* 2009: Notruf Hafenkante – Falsche Töne
* 2009: Killerjagd. Töte mich, wenn du kannst
* 2010: Jerry Cotton
* 2011: Marienhof
* 2011–2016: Küstenwache
* 2012: Der letzte Bulle – Zur Kasse, Schätzchen
* 2013: Kripo Holstein – Mord und Meer
* 2015: Die Rosenheim-Cops – In Schönheit sterben
* 2016: Letzte Spur Berlin - Unantastbar

## Vanjske veze
Noah Hathaway

**Noah Hathaway** (13. novembar 1971 -) je američki glumac, najpoznatiji po ulozi Atreyua u filmu *[[Beskrajna priča (film)|Beskrajna priča]]*. Prije toga je stekao popularnost ulogom Boxeya u originalnoj verziji TV-serije *Battlestar Galactica*.

## Filmografija

## Izvori

## Literatura
* Holmstrom, John. *The Moving Picture Boy: An International Encyclopaedia from 1895 to 1995*, Norwich, Michael Russell, 1996, p.&nbsp;389-390.

## Vanjske veze
*
Dirk Benedict

**Dirk Benedict** (rođen kao **Dirk Niewoehner** 1. marta 1945) je američki glumac najpoznatiji po ulozi poručnika Templetona "Facemana" Pecka u TV-seriji *[[The A-Team]]*, kao i poručnika Starbucka u originalnoj verziji TV-serije *Battlestar Galactica*.

Benedict, koji se osim glume bavi i književnošću, je godine 2006. izazvao veliku pažnju člankom u kome je žestoko kritizirao novu verziju ''Battlestara Galactice'' navodeći da je vrijednosno kompromitirala original.

## Reference

## Vanjske veze

*
*
*
*Dirk Benedict Interview
*Dirk Benedict Blog - In Cahoots with Butch Cassidy & the Sundance Kid (2006)
*
Velika (Veljaci)

**Župa Velika** (poznata i kao Veljaci) sastavni je dio Huma u razvijenom srednjem vijeku. Po nekim autorima izraz Velika je jedan od iskrivljenih oblika imena Veljaci. Župa se nalazila u području današnjeg grada Ljubuškog i doline rijeke Trebižat. Na istoku graničila je sa župom Večerić, na sjeveru sa župom Imota, na zapadu župom Gorska, a na jugu župom Luka. 

Župa Velika nastala je u 12. vijeku. Središte župe bilo je na području sela Grab, kod zaseoka Granići, gdje se nalazio srednjovjekovni grad Visoka. Grad dominira okolinom, a imao je i svoje podgrađe. Važno središte na području ove župe je i naselje Veljaci, po kojem neki ovoj župi i daju ime. Selo Veljaci pomenuto je u povelji Stjepana Dabiše od 26. 4. 1395. u kojoj daruje selo Veljaci svojoj kćerki Stani na uživanje za njenog života, a poslije njene smrti selo bi pripalo Jurju Radivojeviću, suprugu Stanine kćerke Vladike. Treće važno središte u župi Velika (Veljaci) je utvrđeni Stari grad Ljubuški, koji se prvi put pominje 1444. Na području župe registriran je veliki broj stećaka, koji ukazuju na gustu naseljenost ljubuškog područja u srednjem vijeku. Župa je bila pod upravom humske vlasteoske porodice Radivojevići. 

## Literatura
* Pavao Anđelić, „Srednjovjekovna župa Velika (Veljci) u humskoj zemlji“, U grupa autora. Srednjovjekovne humske župe, Mostar: 1999., 124.
* 
## Reference
Covent Garden

**Covent Garden** je ime londonskog kvarta i istoimenog trga u Boroughu City of Westminster

Covent Garden je dugo vremena bio trbuh Londona, mjesto gdje se nabavlja hrana i vrlo opskuran kvart, danas je poznat po brojnim restoranima, barovima i Royal Operi.

## Historija

Taj teren je bio vlasništvo Westminsterske opatije po kom su redovnici sadili povrće. Nakon što je Henry VIII - 1536. ukinuo samostane, oduzeo im je tu zemlju.

Kad je Charles I došao na vlast 1625., odobrio je Earlu od Bedforda da na tom terenu izgradi trg, a ovaj je angažirao Inigo Jonesa da mu izradi projekt. 

Taj klasicistički trg nije dugo uživao svoj mir, jer se 1670. na njegovu parteru smjestila tržnica koja se ubrzo proširila i na okolne ulice privlačeći svakim danom sve više trgovaca što je zauvijek promijenilo ušminkani izgled Covent Gardena. Pa su se iz njega iselili bogati aristokrati, ustupivši svoje mjesto sitnim uličnim trgovcima.

Uskoro je čitav kvart vrvio bordelima, točionica pića i kriminalcima svih vrsta. Kroz Covent Garden sprovođeni su kažnjenici do Tyburna na vješanje. Za viktorijanskih vremena - Covent Garden je bio na glasu kao najgori slam, kao što je opisao Dickens u brojnim romanima.

Da se riješi kriminala vlasti su 1751. osnovale prvu policijsku jedinicu - kolokvijalno zvanu Bow Street Runners, jer nisu imale povjerenja u postojeće stražare koji su se slizali sa kriminalcima. Ta jedinica je raspuštena 1839., deset godina nakon stvaranja metropolitanske policije.

Početkom 19. vijeka podignut je zatvoreni paviljon (kog danas zovu "Piazza"), sa nizom malih trgovina i pubovima. Danas je njegovo prizemlje pozornica brojnih uličnih zabavljača, od akrobata, pantomimičara do svirača svih vrsta muzike.

## Reference

## Vanjske veze

* ''Covent Garden''
John Colicos

**John Colicos** (10. decembar 1928 - 6. mart 2000) bio je kanadski glumac čija su specijalnost bile karakterne i uloge negativaca, a među kojima je najpoznatiji lik Grofa Baltara u originalnoj verziji TV-serije ''Battlestar Galactica''. Poklonicima *[[Star Trek|Zvjezdanih staza]]* je poznat po ulozi Kora, prvog klingonskog lika koji se 1967. godine pojavio *[[Errand of Mercy]]*, epizodi originalne TV-serije, a koga je decenijama kasnije tumačio u nekoliko epizoda TV-serije *[[Star Trek: DS9]]*. Colicos je 1999. godine sa Richardom Hatchom,  kolegom sa seta originalne *Battlestar Galactice*, sudjelovao na snimanju *[[Battlestar Galactica: The Second Coming]]*, nikad prikazanog pilota za njen nastavak. Nedugo potom je umro od srčanog udara.

## Izabrana filmografija

* 1950 – *[[Forbidden Journey]]* - Student
* 1953 – *[[Appointment in London]]* - Pip (nenaveden na špici)
* 1955 – *[[Barbados Quest]]* - brkati suučesnik
* 1956 – *Bond of Fear* - Dewar
* 1956 – *Passport to Treason* - Pietro
* 1956 – *[[Breakaway (1955 film)|Breakaway]]* - Prvi otimač
* 1957 – *[[War Drums]]* - Chino
* 1964 – *The Naked Flame* - Ucjenjivač
* 1967 – *[[Star Trek: The Original Series|Star Trek]]* - Kor
* 1969 – *[[Anne of the Thousand Days]]* - Thomas Cromwell
* 1969 - *[[Dulcima (1969 film)|Dulcima]]* - Mr. Parker
* 1971 – *[[Doctors' Wives (1971 film)|Doctor's Wives]]* - Dr. Mort Dellman
* 1971 – *[[Raid on Rommel]]* - Nar. Allan MacKenzie
* 1971 – *[[Red Sky at Morning (1971 film)|Red Sky at Morning]]* - Jimbob Buel
* 1972 – *[[The Wrath of God]]* - Pukovnik Santilla
* 1973 – *[[Scorpio (film)|Scorpio]]* - McLeod
* 1975 – *[[A Matter of Wife... And Death]]* - Joe Ruby
* 1976 – *[[Breaking Point (1976 film)|Breaking Point]]* - Vincent Karbone
* 1976 – *[[Drum (1976 film)|Drum]]* - Bernard DeMarigny
* 1978 – *[[Battlestar Galactica (TV serija, 1978)|Battlestar Galactica]]* (film i TV-serija) - Grof Baltar
* 1978 – *[[The Bastard (1978 film)|The Bastard]]* - Lord North
* 1979 – *[[King Solomon's Treasure]]* - Allan Quatermain
* 1980 – *[[The Changeling (1980 film)|The Changeling]]* - Captain DeWitt
* 1980 – *[[Phobia (1980 film)|Phobia]]* - Barnes
* 1981 – *[[The Postman Always Rings Twice (1981 film)|The Postman Always Rings Twice]]* - Nick Papadakis
* 1981 – *[[General Hospital]]* - Mikkos Cassadine
* 1986 – *The Last Season* - Walter Batterinski
* 1987 – *[[Nowhere to Hide (1987 film)|Nowhere to Hide]]* - General Howard
* 1988 – *[[Shadow Dancing (1988 film)|Shadow Dancing]]* - Anthony Podopolis
* 1995 – *[[No Contest (film)|No Contest]]* - Senator Donald Wilson
* 1994, 1995, 1998 – *[[Star Trek: Deep Space Nine]]* - Kor

## Reference

## Vanjske veze
*
Tony Swartz

**Tony Swartz** (24. septembar 1943 - 27. septembar 2016) bio je američki glumac, najpoznatiji po ulozi narednika Jollyja u originalmoj verziji ''Battlestar Galactice''. 

## Vanjske veze
*
*Tony Swartz - TV.com
Maren Jensen

**Maren Kawehilani Jensen** (23. septembar 1956 -) je bivša američka glumica i manekenka najpoznatija po ulozi poručnice Athene u originalnoj verziji ''Battlestar Galactice''. Svoju relativno kratku karijeru je bila prisiljena prekinuti zbog zdravstvenih problema uzrokovanih  Epstein-Barrovom bolešću.

## Filmografija

## Reference

## Vanjske veze
*
Laurette Spang-McCook

**Laurette Spang-McCook** (16. maj 1951 -) je američka glumica najpoznatija po ulozi Cassiopeie u originalnoj verziji ''Battlestar Galactice''.

## Filmografija

## Izvori

## Vanjske veze
* 
*
Richard Hatch

**Richard Lawrence Hatch** (21. maj 1945 - 7. februar 2017) je bio američki glumac, producent i književnik, najpoznatiji po svom radu na *[[Battlestar Galactica|Battlestar Galactici]]*. Poznatim je postao zahvaljujući ulozi kapetana Apolla u *[[Battlestar Galactica (TV serija, 1978)|Battlestar Galactice]]*, ali je, nezadvoljan kvalitetom scenarija, odbio nastupiti u njenom nastavku *[[Galactica 1980]]*. Umjesto toga je godinama nastojao producirati vlastiti nastavak, a što je 1999. godine kulminiralo pilot-filmom *[[Battlestar Galactica: The Second Coming]]*, koga, međutim, Universal nije htio preuzeti. Umjesto toga je započet projekt nove serije i koji je Hatcha toliko impresionirao da je u njemu pristao sudjelovati i tumačiti lik Toma Zareka.

## Romani o Battlestar Galactici
# **' (1. august 1997)
# **' (1. septembar 1998)
# *[[Resurrection (Battlestar Galactica)|Resurrection]]* (1. jul 2001)
# *[[Battlestar Galactia: Rebellion|Rebellion]]* (1. jul 2002)
# *[[Paradis (Battlestar Galactica)|Paradis]]* (1. jul 2003)
# *[[Destiny (Battlestar Galactica)|Destiny]]* (29. jun 2004)
# *[[Battlestar Galactica: Redemption|Redemption]]* (25. novembar 2005)

## Vanjske veze

* 
* 
* 
*
*
* Sci-Fi Pulse interview from 2004
* Richard Hatch's Great War of Magellan
* Who the Frak is the Real Richard Hatch?
* 2005 interview with Richard Hatch on Destinies-The Voice of Science Fiction
Battlestar Galactica (TV serija, 1978)

***Battlestar Galactica*** (), u Jugoslaviji prikazana pod naslovom ***Svemirska krstarica Galactica***, je američka science fiction TV serija koja se originalno emitirala na programu mreže ABC od 1978. do 1979. godine. Radnja je bila smještena u daleki svemir, gdje su se preživjeli ostaci čovječanstva nakon uništenja Dvanaest Kolonija od strane mehaničke rase Sajlonaca okupili u flotu oko zvjezdanog broda *Galactica* i krenuli na dugi, opasni i neizvjesni put kako bi našli utočište na mitskoj trinaestoj koloniji zvanoj Zemlja. Poticaj za snimanje serije je predstavljao enorman uspjeh *[[Star Wars (film)|Zvjezdanih ratova]]*, koji je ukazao na sklonost publike prema spektakularnim space operama, ali je sam koncept serije njen tvorac Glen A. Larson velikim dijelom temeljio na doktrinama Mormonske crkve kojoj je bio pripadao. Originalno zamišljena kao ciklus cjelovečernijih TV filmova, *Battlestar Galactica* je nakon uspješne kino-distribucije pilot filma *[[Saga of a Star World]]* u nekoliko zamelja započela redovno tjedno emitiranje u jesen 1978. godine. Na tadašnju je publiku ostavila snažan dojam zbog izuzetno visokog budžeta i korištenja za tadašnje prilike izuzetno impresivnih specijalnih efekata, ali i zbog domišljatog korištenja novih riječi i sugestija da su Dvanaest Kolonija i protagonisti za Zemljom povezani preko tada popularne hipoteze o drevnim astronautima. Iako je *Battlestar Galactica* uživala izuzetnu gledanost, vodstvo ABC je u proljeće 1979. godine otkazalo dalje snimanje prije svega zbog visokih troškova produkcije. Sljedeće je godine snimljen nastavak pod naslovom *[[Galactica 1980]]* čija se radnja odigravala na Zemlji nakon dolaska *Galactice*; ta je serija doživjela neuspjeh kod publike i brzo je otkazana.

Pokušaji da se napravi "pravi" nastavak *Galactice* su trajali godinama, a u tome se najviše istakao Richard Hatch koji je o svom trošku 1999. godine producirao pilot-film *[[Battlestar Galactica: The Second Coming]]*. Umjesto toga je 2003. napravljen remake originalne serije u obliku pilot-miniserije, a nakon čega je snimljena i redovna serija koja se bila emitirala od 2004. do 2009. godine.

## Vanjske veze

* 
* 
* 
* The Original ''Battlestar Galactica'' at Battlestar Wiki
CSI: NY (sezona 3)

Treća sezona serije ** je premijerno emitovana na kanalu CBS od 20. septembra 2006. do 16. maja 2007. godine.

## Radnja sezone
U ovoj sezoni glavna postava se nije menjala. U epizodi "Hladno otkriće" je gostovao lik detektiva Skotija Valensa iz serije "Hladan slučaj".

## Uloge
 

### Glavna postava
* Gary Sinise ... Mek Tejlor, detektiv I klase i direktor kriminalističke laboratorije u Njujorku
* Meilna Kanakaredes ... Stela Bonasera, detektiv I klase i pomoćnik direktora kriminalističke laboratorije u Njujorku
* Carmine Giovinazzo ... Deni Meser, detektiv III klase
* Anna Belknap ... Lindzi Monro, detektiv III klase 
* Hill Harper ... Šeldon Houks, mrtvozornik
* Eddie Cahil ... Don Flek, detektiv odeljenja za ubistva

### Povremena postava
* Robert Joy ... Dr. Sid Hamerbak
* AJ Buckley ... Adam Ros
* Emmanuelle Vaugier ... Džesika Ejndžel
* Claire Forlani ... Dr. Pejton Driskol

### Gostujuća postava
* Danny Pino ... Skoti Valens

## Epizode



## Izvori i napomene
Terry Carter

**Terry Carter** (16. decembar 1928 – 23. travanj 2024) je američki glumac najpoznatiji po televizijskim nastupima 1970-ih, a među kojima se ističu uloge narednika Joea Broadhursta u policijskoj seriji *[[McCloud (TV serija)|Šerif u New Yorku]]* i pukovnik Tigh u originalnoj verziji ''Battlestar Galactice''.

## Reference

## Vanjske veze
*
*
Manhattan Manhunt

***Manhattan Manhunt*** je 30. epizoda, odnosno 7. epizoda 2. sezone TV-serije  i crossower za serijom . Prvi put je prikazana na programu američke TV-mreže CBS 9. novembra 2005. godine. Scenario za epizodu su pisali tvorci serije Eizabeth Devine i dvoje od troje tvoraca serije , Anthony E. Zuiker i Ann Donahue, a režirao ju je Rob Bailey. 

Mek se vraća u Novi Jork sa Horejšiom Kejnom kako bi pokušali da uđu u trag Henriju Darijusu, serijskom ubici koji ostavlja trag leševa iza sebe. Horejšio je stigao u Novi Jorku tako da može da održi svoje obećanje koje je dao dečaku čija je majka brutalno ubijena u Majamiju, ali dok on i Mek uspeju da pronađu Darijusa, on ponovo nestaje ostavljajući za sobom trag od još šest tela koja su imala zabavu u podkrovlju. Istraga ih dovodi do otkrića duboke, mračne tajne jedne od najbogatijih porodica u Novom Jorku. Nakon kratkog sastanka sa Darijusovim psihijatrom, ekipa shvata da moraju šizofreničarskog serijskog ubicu da uhvate i zaustave pre nego što bude prekasno. 

## Vanjske veze
*
Paktomanija

**"Paktomanija"** (engleski: *Pactomania*) je period koji se u historiografiji koristi kako bi se opisala američka politika masovnog sklapanja sporazuma u početnoj fazi Hladnog rata. Za vrijeme administracija Harryja Trumana i Dwighta Eisenhowera, Sjedinjene Države su, mahom zahvaljujući naporima državnog tajnika Johna Fostera Dullesa, sklopile savezništva s 42 različite zemlje i uspostavile ugovorne odnose s njih gotovo 100, što je dovelo do toga da promatrači takvoj politici daju naziv "paktomanija".

## Povezano

*ANZUS
*CENTO
*NATO
*SEATO

## Reference
Franjevački samostan Gorica

**Franjevački samostan Gorica**, nalazi se u Livnu, Bosna i Hercegovina.

### Historija
Osnivanjem bosanske vikarije 1340. godine počinje gradnja franjevačkih samostana. Od godine 1340. do 1375. na području banovine Bosne sagrađeno je deset franjevačkih samostana, među kojima se spominje i samostan u Livnu.

Livno potpada pod vlast Otomanskog carstva privremeno 1463. godine, a  konačno 1485. godine. Prilikom prvog ulaska Osmanlija na ovo područje, Franjevački samostan je opljačkan 1463. godine, a nedugo zatim i razoren. u 16. i 17. stoljeću, katoličko stanovništvo livanjskog kraja se više puta selilo i bježalo. Livanjske katolike u to vrijeme duhovno su opsluživali franjevci iz ramskog i fojničkog samostana. Fra Lovro Karaula je 1852. godine za izgradnju crkve dobio bujruntiju, i ferman 1853. godine. Gradnja samostana započela je zajedno sa izgradnjom crkve 1854. godine. 1859. godine Gorica je proglašena samostanom.

### Samostan
Pproglašen je  za nacionalni spomenik BiH. Nacionalni spomenik čine: samostanska crkva posvećena sv. Petru i Pavlu, samostanske zgrade, objekt stare škole i pokretno naslijeđe koga čine:
* zbirka slika Gabriela Jurkića – 128 slika, 
* zbirka crteža Gabriela Jurkića – 49 crteža, 
* zbirka slika starih majstora – 11 slika, 
* arheološka zbirka – 265 predmeta, 
* numizmatička zbirka:
a.       predrimski novac – 4,
b.       keltski novac – 1,
c.       novac rimske republike – 126,
d.       srednjovjekovni novci,
d1) bizantijski novac – 4,
d2) novac bosanskih vladara – 4,
d3) novac slavonskih banova – 1,
d4) ugarski novac – 1,
d5) dubrovački novac – 1,
d6) mletački novac – 14,
* skulpture – 11 skulptura; u obrazloženju odluke opisane 4, 
* zbirka predmeta izrađenih od metala – misno posuđe – 77 predmeta, 
* zbirka predmeta izrađenih od tekstila – misno ruho – 21 predmet, 
* stara knjižnica, 
* etnološka zbirka.

## Reference
Čemernica (planina)

**Čemernica**  (*Goli vis*, 1.339 m)  je planina u centralnoj Bosni sa koje potiču vode slivova Vrbasa, Vrbanje i Ugra, koji je i geografski omeđuju. Proteže se u pravcu sjver – jug, u području koje spaja  teritorije općina Banja Luka, Mrkonjić Grad, Kneževo i Kotor Varoš, kao i naselje Bočac (na Vrbasu). Ispod njenih sjevernih obronaka, tj. strmih stijena izgrađena je hidroelektrana Bočac, sa odgovarajućoj vodnom akumulacijom.

Duž njenih južnih padina prolazi regionalna cesta Banja Luka – Skender Vakuf – Travnik, kao i njen ogranak Skender Vakuf – Imljani – Korićani – Turbe (preko Ilomske).

Čemernica je izvorište mnogih rijeka, potoka i potočića, a najveće su Cvrcka i  Jakotina.  Njihovi izvori su na jugozapadnim padinama. 
Čemernica raspolaže velikim prirodnim šumskim sastojinama, koje se eksploatiraju još iz vremena iz kojih potiču prvi zapisi  o ovoj planini.  U podnožju su listopadne, a prema višim zonama slijede pojasi bukove i mješovite listopadno-četinarske šume. Vjeruje se da je imenovana ili po biljci čemerika ili po tegobnim (čemernim) uvjetima života šumskih radnika.

## Galerija

Datoteka:Vrbas reka.jpg|Kanjon Vrbasa u podnožju planine (kod akumulacionog jezera HE "Bočac")



## Reference

## Povezano
*Skender Vakuf
*Ugar
*Imljani
*Jakotina
*Cvrcka

## Vanjske veze
Stari grad Ljubuški

**Stari grad Ljubuški**, ili tvrđava hercega Stjepana, je srednjevjekovna tvrđava na području opštine Ljubuški, Bosna i Hercegovina.

## Lokacija
Nalazi na istaknutom vrhu krševitog lanca brda Buturovice, na istočnom kraju Ljubuškog polja. Podignuta je na čvrstom, krševitom položaju, na 396 m nadmorske visine. Do podnožja postoji makadamski put.

## Istorijski podaci
Spominje se 1452. godine u vezi sa borbama između hercega Stjepana i sinova, knezova Vladislava i Vlatka. Pomenute godine knez Vladislav je prešao na stranu Dubrovačke republike u ratu protiv oca. Herceg Stjepan se sklonio u tvrđavu u Ljubuškom. Vladislav je te godine pokušao oteti grad Ljubuški od oca, ali ga nije uspio osvojiti. Tek se 1454. godine pominje u povelji aragonskog kralja Alfonsa V kao *civitas Lublano*.

Osmanlije 1463. godine prvi put osvajaju Ljubuški, a definitivno između 1468. i 1477. godine. Već 1477. godine predstavlja pograničnu utvrdu sa jakom posadom i pripada drinskom kadiluku. U ugovoru između Turske i Ugarske 1503. godine Ljubuški se pominje, kao jedan od pograničnih gradova koji ostaje pod osmanskom vlašću. U vafuknami (zakladnici) Nesuh-age Vučjakovića pisanoj u februaru 1565. godine, grad se pominje kao k'ala (tvrđava). Nesuh-aga je u gradu podigao džamiju. Kao samostalan kadiluk spominje se 1633. godine. U XVIII vijeku postoje nahija Ljubuški u istoimenom kadiluku, a osnovana je i istoimena kapetanija. Tvrđava je napuštena 1835.godine.

## Opis
Tvrđava se sastoji iz dva dijela. Prvo utvrđenje je nastalo u doba srednjevjekovne bosanske države, a drugo u vrijeme osmanlija

## Reference

## Literatura

* Hamdija Kreševljaković, Hamdija Kapidžić,  Naše starine II, Zavod za zaštitu spomenika kulture R BiH, Sarajevo, 1954, 9-21 -Stari hercegovački gradovi.