open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Ratni zločin

**Ratni zločin** u najopćenitijem smislu predstavlja teška i ozbiljna kršenja ratnog prava i običaja povodom kojih se počinitelji istih mogu kazneno goniti. Ne postoji jedinstvena definicija termina "ratni zločin". Rimski statut Međunarodnog kaznenog suda, u članku 8., donosi sljedeću definiciju - ratnim zločinom smatraju se teške povrede Ženevskih konvencija iz 1949. godine te druge teške povrede zakona i običaja primjenjivih u međunarodnom oružanom sukobu u uspostavljenim okvirima međunarodnog prava, odnosno, u slučaju oružanog sukoba čiji značaj nije međunarodni, teške povrede članka 3. zajedničkoga za sve četiri Ženevske konvencije. Druge međunarodne konvencije pod time podrazumijevaju "povrede zakona i običaja rata", a što uključuje ubistva, zlostavljanje i deportacije civilnog stanovništva u logore za prisilni rad; ubistva i zlostavljanje ratnih zarobljenika; ubistva talaca; uništenje gradova i naselja koje nije opravdano vojnim potrebama. Definicija ratnog zločina nalazi se i u cijelom nizu nacionalnih kaznenih zakona koji reguliraiju materiju. Navedene činjenice jasno ilustriraju što složenost samog pojma, što nepostojanje jedinstveno usvojene i unificirane definicije koja bi na adekvatan način obuhvatila sve postojeće.

Ratni zločini su postojali i bili definirani običajnim pravom od davnina, a od njih je najpoznatija ratna perfidija. Koncept je prvi put kodificiran Haškim konvencijama, te konačno ustanovljen nakon Drugog svjetskog rata. Odredbe o ratnim zločinima su iz međunarodnih konvencija preuzele sve države svijeta, kao i Međunarodni krivični sud.

U poratnim društvima neretko dolazi do pravdanja pa i glorifikovanja ratnih zločina. Antropolog Ivan Čolović to objašnjava time što prema ideologiji ekstremnog nacionalizma nacija stoji iznad svega, pa ništa što je učinjeno u borbi protiv neprijatelja nacije ne može biti zločin.

## Izvori

## Povezano
* Genocid
* Zločini protiv čovečnosti
* Zločin protiv mira
* Ratni zločini primene nedozvoljenih načina borbe
* Ratni zločini primene nedozvoljenih sredstava borbe

## Reference
* Stojanović Zoran, *Međunarodno krivično pravo*, Beograd, 2006.
Zločin aparthejda

"**Zločin aparthejda**" definisan je Rimskim stautom MKS iz 2002. godine kao činjenje nehumanih akata sličnih drugim zločinima protiv čovečnosti u kontekstu institucionalizovanog režima sistematskog ugnjevetavanja i dominacije jedne rasne grupe nad drugom ili drugima i učinjenih sa namerom održavanja tog režima. Izričito se navode krivična dela kao što su ubistvo, porobljavanje, lišavanje slobode, prinudno raseljavanje, seksualno nasilje i kolektivno proganjanje.

Generalna skupština UN je 1973. godine je usvojila i predala na potpisivanje i ratifikaciju Međunarodnu konvenciju o suzbijanju i kažnjavanju zločina aparthejda (MKSKZA) Konvencija je definisala zločin aparthejda kao nehumane akte učinjene u cilju ustanovljavanja i održavanja dominacije jedne rasne grupe osoba nad drugom rasnom grupom i u cilju sistematskog ugnjevetavanja te grupe. Spominju se akti kao što su ubistvo, ograničavanje sloboda i dostojanstva, samovoljno hapšenje i zatvaranje, nametanje nehumanih uslova života, prinudni rad ili sprovođenje mera kojima se rasna grupa sprečava da učestvuje u političkom, društvenom, ekonomskom i kulturnom životu zemlje (kao što su uskraćivanje osnovnih prava, u koja spadaju pravo na rad, sindikalno organizovanje, obrazovanje, slobodan ulazak i izlazak iz zemlje, pravo na nacionalnost, slobodu kretanja i stanovanja, slobodu mišljenja i izražavanja i pravo na mirno okupljanje i udruživanje).

## Historija
Termin *aparthejd* je holandskog porekla i bukvalno znači odvojenost. Termin se zvanično upotrebljavao kao naziv južnoafričkog sistema rasne segregacije. Prvi put je ovo pitanje izneto pred UN još 12. jula 1948. godine, kada je Padmanabha Pilaj, predstavnik Indije u UN, u pismu generalnom sekretaru izneo zabrinutost zbog ponašanja južnoafričke vlade prema etničkim Indijcima u Južnoj Africi. Sistem segregacije u Južnoafričkoj Republici postaće predmet međunarodne osude, a prouzorkovaće i sistem sankcija prema Južnoj Africi. Sistem aparthejda srušen je u Južnoj Africi pre svega delovanjem čuvenog borca za prava crnaca Nelsona Mendele.

## Povezano
* Zločin protiv čovečnosti
* Rasna segregacija
* Južna Afrika
* Rimski statut

## Fusnote
Konverzija (logika)

**Konverzija** je neposredan deduktivni zaključak (zaključak koji ima samo jednu premisu). Subjekat konkluzije je predikat premise. Predikat premise je subjekat konkluzije. Kvalitet premise i konkluzije je isti. Posmatrajmo sledeće primere:

:Nijedan fudbaler nema drvenu nogu. Dakle, nijedan čovek koji ima drvenu nogu nije fudbaler.

:Neki studenti su šahisti. Dakle, neki šahisti su studenti.

Međutim, svi kategorički stavovi me mogu se podvrći konverziji na ovaj način. Tako iz stava "Svi Srbi su pismeni" ne možemo zaključiti "Svi pismeni ljudu su Srbi", ali možemo zaključiti "Neki pismeni ljudi su Srbi". Ova vrsta konverzije naziva se konverzija *per accidens* ili koverzija uz ograničenje, za razliku od proste konverzije u prethodna dva primera.

Da li se svi Kategorički stavovi mogu podvrći konverziji? Šta je sa partikularno negativnim stavovima? Posmatrajmo sledeće primere:

:Neki studenti nisu sportisti. Dakle, neki sportisti nisu studenti.

i primer

:Neki ljudi nisu Japanci. Dakle, neki Japanci nisu ljudi.

Očigledno, iz istinite premise ne dobijamo uvek istinitu konkluziju. Dakle, partikularno negativni stavovi nemaju konverziju. Da sumiramo:

* Iz univerzalno afirmativnog stava može se izvesti konkluzija konverzijom. Konkluzija je partikularno afirmativan stav.
* Iz univerzalno negativnog stava može se izvesti konkluzija prostom konverzijom.
* Iz partikularno afirmativnog stava može se izvesti konkluyija prostom konverzijom i
* Iz partikularno negativnog stava ne može se izveasti konkluzija konverzijom.

## Povezano
* Dedukcija
* Indukcija
* Logika
* Metodologija
Lisabonski ugovor

**Lisabonski ugovor** (također poznat kao **Reformski ugovor**) je međunarodni ugovor potpisan 13. decembra 2007. u Lisabonu. Službeni naziv Ugovora je ’Ugovor o izmjenama i dopunama Ugovora o stvaranju Evropske unije (Maastrichtski ugovor) i Ugovora o stvaranju Evropske ekonomske zajednice (EEZ) (Rimski ugovor)’.

Bilo je predviđeno da će proces ratifikacije Ugovora završiti 1. januara 2009, nakon čega je trebao stupiti na snagu. Ugovor je trebao zamijeniti Evropski ustav odbačen na referendumima u Francuskoj i Nizozemskoj 2005. godine.

Dana 12. juna 2008. ratifikacija Ugovora je odbačena na referendumu u Irskoj. Na ponovljenom referendumu, održanom 2. oktobra 2009, pošto je Evropska unija napravila izvjesne ustupke Irskoj u vezi vojne neutralnosti, abortusa, poreskih stopa i broja komesara u Evropskoj komisiji, građani Irske sa 67,13% izjasnili su se za ratifikaciju sporazuma. Na referendum je ovog puta izašlo 58% građana.

10. oktobra 2009. poljski predsednik Leh Kačinski potpisao je Lisabonski ugovor u prisustvu funkcionera Evropske komisije i Evropskog parlamenta i pri tome naglasio kako je ovaj dogovor o reformi evropskih institucija veliki uspjeh i za Poljsku koja je uspjela ishoditi 13 od 14 ključnih pitanja u kojima su joj ostale članice izašle u susret. Poljska je tako postala 26. članica Unije koja je ratifikovala sporazum.

Češki predsjednik Vaclav Klaus prije ratifikacije ugovora je zatražio da se na tekst Lisabonskog ugovora doda klauzula u vezi sa Poveljom o osnovnim pravima kojom bi se njegova zemlja izuzela iz mogućih zahteva za povraćajem imovine protjeranim sudetskim Nijemcima i Mađarima poslije Drugog svjetskog rata. Poslije višetjednih rasprava i kritike dodatnih zahtjeva češkog predsjednika, na konferenciji u Briselu 29. oktobra 2009, šefovi država i vlada Evropske unije su prihvatili uslov Češke. Ugovoru je dodat odgovarajući amandman. Poslije provjere češkog ustavnog suda, Češka kao zadnja članica Evropske unije, ratificira ugovor.

## Reflist

## Vanjske veze

* Tekst Lisabonskog ugovora na svim službenim jezicima Europske Unije
Ibrica Jusić

**Ibrahim "Ibrica" Jusić** (Dubrovnik, 15. prosinca 1944.) je hrvatski kantautor i glazbenik.

## Biografija
Glazbenih prepoznatljivog glazbenog izričaja isprepletenog hrvatskim, bosanskim, francuskim, talijanskim utjecajima.
Na glazbenoj sceni od 1968. pobjedivši na Zagrebačkom festivalu s pjesmom *Celuloidni pajac*. Sedamdesetih godina proslavio se, između ostalih, pjesmama *Mačka*, 'Dobro jutro, Margareta', 'Jubi san vašu cer'.

Jusić tradicionalno održava koncerte u sklopu Dubrovačkih ljetnih igara.

## Diskografija
* Celulodni pajac, Stranac, Ponoć, Jagoda (single, Jugoton, 1968.)
* Golubica, Kada jednom budeš sama (single, Jugoton, 1969.)
* Još uvijek ne znam neke važne stvari, Mala kavana (single, Jugoton, 1969.)
* Mačka, Morem plovi dragi tvoj (single, Jugoton, 1970.)
* Nemoj ići, Nikolina, Ave Maria, Ana (single, Jugoton, 1970.)
* Ibrica Jusić (Jugoton, 1974.)
* Skaline od sudbine (Jugoton, 1975.)
* Nostromo (Jugoton, 1976.)
* Emina (Jugoton, 1977.)
* Ne dajte da vas zavedu (Jugoton, 1978.)
* Čovjek bez kafića (Jugoton, 1980.)
* Ibrica (Jugoton, 1981.)
* La Vie (Jugoton, 1985.)
* Retrospektiva (Croatia Records, 1994.)
* Dan prije - Live in ZeKaeM, (Dancing bear, 1998.)
* Hazarder - Tribute To Leonard Cohen (Dancing Bear, 2001)
* Amanet (Dancing Bear, 2003)
* Kavana Mediteran (Dancing Bear, 2005)

## Vanjske veze
Stranica posvećena Ibrici Jusiću
Dubrovačke ljetne igre

**Dubrovačke ljetne igre** su festival utemeljen 1950. godine. U jedinstvenom ambijentu zatvorenih i otvorenih scenskih prostora renesansno-baroknog grada Dubrovnika u vremenu od 10. 7. do 25. 8. održavaju se brojne glazbene, dramske i plesne priredbe. 

## Lokacije festivala

* Atrij Kneževa dvora
* Ljetno kino Slavica
* Ljetno kino Jadran
* Atrij palače Sponza
* Otok Lokrum
* Dominikanci
* Franjevci
* Palača Sponza / Collegium Ragusinum / Škola Centar / Ispod Minčete / Buža, sjeverni ulaz u Grad
* Lazareti
* Gradska vijećnica
* Park Umjetničke škole
* Ispod sv. Marije
* Poljana Ruđera Boškovića
* Gundulićeva poljana
* Držićeva poljana
* Bunićeva poljana
* Poljana Mrtvo zvono
* Ispred crkve Sv. Vlaha / Ispred Sponze
* Poslijediplomsko središte Dubrovnik
* Ispred Katedrale
* Ispred Kneževa dvora
* Taraca tvrđave Revelin
* Tvrđava Lovrjenac
* Tvrđava Bokar / Zidine
* Tvrđava sv. Ivana
* Kazalište Marina Držića
* Ulice Dubrovnika
* Kamenolom Dubac
* Kampus Sveučilišta u Dubrovniku
* Umjetnička galerija Dubrovnik
* Gradska luka
* Park Gradac
* U Pilama
* Ljetnjikovac Sorkočević
* Ljetnjikovac Skočibuha
* ex Tvornica "Prvo dalmatinsko" ("Radeljević")
* Luka Gruž

## Vanjske veze
* Stranica Dubrovačkih ljetnih igara
Stijene (bend)

Grupa ***Stijene*** je hrvatski muzički bend iz Splita. Osnovani su kasnih 1970-ih godina kada ih je, izvorno u malom mjestu pored Splita, Klisu okupio jedini član koji je preživio sve promjene u grupi, Marin Mišo Limić. Na scenu se probijaju u ranim 80-ima pobjedama na Zagrebačkom i Splitskom festivalu sa dva velika hita koji se i danas često čuju, a to su pjesme *Ima jedan svijet* i *Sve je neobično ako te volim*. Već svojim prvim albumom Cementna prašina pokazali su veliku glazbenu zrelost i pokazali da slijede svjetske rock trendove. Kroz godine postojanja benda izmijenile su se razne pjevačice kojima je pjevanje u Stijenama bila odskočna daska za vrlo uspješne solističke karijere. Prvi vokal, s kojim su Stijene ujedno i ostvarile najveće uspjehe, bila je Zorica Kondža. Kroz godine su u grupi pjevale još Vesna Ivić, Maja Blagdan, Zrinka Čuka, Ines Žižić i Izabela Martinović. Svaka pjevačica je u bend donijela svoju glazbenu osobnost, a glazbeni izričaj se kretao od rocka na početku osamdesetih do pop-rocka i pop-a krajem devedesetih. Bez obzira na razne promjene unutar benda, Stijene, vođene Marinom Limićem ostale su prepoznatljive i rado slušane i dan danas, a njihove pjesme su ostale interpretacijski izazov mnogim novim pjevačkim zvjezdama. Skladatelj i tekstopisac većine skladbi je i osnivač grupe, Marin Mišo Limić. Neki od njihovih ostalih poznatijih pjesama su * Singing that r'n'r*, *Balkanska korida*, *Ja sam more, ti si rijeka*, *Još te volim kao nekada*, *Znaj, volim te (Ti, što na rivi stojiš sam)* i *Sada kada odlaziš*.

## Diskografija

*1981 - Cementna prašina - vokalistica: Zorica Kondža
*1982 - Jedanaest i petnaest - vokalistica: Zorica Kondža
*1984 - Balkanska korida - vokalistica: Vesna Ivić
*1993 - Da je bolje ne bi valjalo - vokalistica: Ines Žižić
*1995 - 15 godina i 6 žena Marina Limića (Best of)
*1998 - Obećanje - vokalistica: Izabela Martinović
*2009 - Zlatna kolekcija
*2019 - Greatest Hits Collection
Zrinko Tutić

**Zrinko Tutić** (Banja Luka, 2. ožujka 1955.) hrvatski je i bosanskohercegovački kantautor zabavne glazbe.

## Biografija

Rođen je u Banjoj Luci, a značajniju glazbenu karijeru započinje u Zagrebu. Bio je član pop grupe «Selekcija» u kojoj potpisuje skladbe kao autor glazbe, stihova i aranžmana. Krajem 1973. godine diskografska kuća "Jugoton" objavljuje singlicu s pjesmama «Stari kovači» i «Magle». Kao skladatelj prvi put se pojavljuje na Zagrebačkom festivalu 1974., kad Ksenija Erker pjeva njegovu pjesmu «Doći će dan», a kao kantautor pojavljuje se prvi put 1977. sa skladbom «Nepoznata, tako ću te zvati». Od 1977. do 1980. godine napisao je više od sto pjesama za djecu, što je okrunio televizijskim mjuziklom «Bajka o maslačku» na stihove Sunčane Škrinjarić te glazbom za TV seriju «Marko Marulić».

Na Zagrebfestu 1981. pojavljuje se s pjesmom «Doris» što je bio početak niza od četiri kantautorska albuma («Doris», «Plavi leptir», «Pola jabuke», «Zrinko Tutić»), zaključno s 1985. godinom. 1997. godine objavljuje i dvostruki kompilacijski album «Dnevne temperature» s odabranim pjesmama s kantautorskih albuma.

Tri puta njegove pjesme predstavljaju Jugoslaviju i Hrvatsku na Eurosongu. Prvi put je to u Bergenu 1986. s pjesmom «Željo moja» u izvedbi Doris Dragović (11. mjesto). Nakon toga u Zagrebu 1990. Tajči izvodi «Hajde da ludujemo» (7. mjesto), a 1996. Tutić u Oslo odlazi s pjesmom «Sveta ljubav», koju je pjevala Maja Blagdan (4. mjesto).

Godine 1991. piše «Moju domovinu», te kao autor i producent potpisuje još osam projekata Hrvatskog Band Aida («Za djecu Hrvatske», «Kad bi svi»…). Autor je glazbe za pet dugometražnih filmova: «Zlatne godine», «Putovanje tamnom polutkom», «Nausikaja», «Kad mrtvi zapjevaju» «Garcia». Za «Putovanje tamnom polutkom» 1995. i «Kad mrtvi zapjevaju» 1998., na Pulskom filmskom festivalu dobija Zlatne arene. Do 2000. godine autor je televizijskog glazbenog identiteta (najave) Hrvatske radio televizije. Autor je zvučnog identiteta Europskog prvenstva rukometaša održanog u Zagrebu i Rijeci 2000. godine. Kao producent potpisuje više od 30 visokotiražnih albuma, a njegove pjesme pjevaju: Severina Vučković, Maja Blagdan, Massimo, Doris Dragović, Ivan Mikulić, Željko Bebek, Davor Radolfi, Neda Ukraden, Mišo Kovač, "Novi fosili", Sanja Doležal, Matteo, Tereza Kesovija, Tajči. Vlasnik je i glavni producent tvrtke Tutico, izdavačke kuće i koncertne agencije koja postoji od 1992. godine.

Osnivač je i član Upravnog odbora hrvatske diskografske nagrade "Porin", od 2000. do 2004. bio je predsjednik Nadzornog odbora Hrvatske diskografske udruge, a od 2004. je glavni tajnik i direktor nagrada Instituta hrvatske glazbene industrije.
Živi u Zagrebu.

## Festivali
* "Htio bih večeras" - Opatija 1979. (veče šansona)
*"U tebi je nešto" - Zagrebfest 1979.
* "Doris" - Zagrebfest 1981.

## Albumi
*1981. - *Doris*
*1982. - *Plavi leptir*
*1984. - *Pola jabuke*
*1985. - *Zrinko Tutić*
*1997. - *Dnevne temperature (best of)*
*2008. - *Gold Collection*
Frano Lasić

**Frano Lasić** je jugoslavenski i hrvatski glumac i pevač iz Dubrovnika. Rođen je 12.11.1954.g. u Rijeci ali od malih nogu živi u Dubrovniku. Završio je fakultet strojarstva u Dubrovniku ali se time nikada nije bavio. Još u srednjoj školi zainteresovao se za glumu i nastupao je u dubrovačkom kazalištu “Marin Držić”.

Svoj prvi film *[[Okupacija u 26 slika]]* Lordana Zafranovića snima 1978. Nakon toga odlučuje da se posveti glumi. Godine 1983. odlazi u Ameriku gde je proveo sedam godina i gde je završio produkciju i glumu. Nakon Amerike kraće vreme je živeo u Engleskoj i u Beču. Do danas je igrao u preko 55 filmova sa područja Jugoslavije. Najzapaženiju ulogu ostvario je u filmu Slučaj Harms Slobodana Pešića (1987.) i u *[[Kiklop (film)|Kiklop]]<nowiki/>u* režisera Antuna Vrdoljaka iz 1982. koji je rađen po romanu Ranka Marinkovića. U njemu tumači lik kazališnog kritičara Melkiora Tresića, anksioznog intelektualca koji se potuca po zagrebačkim ulicama i kavanama razmišljajući o svojoj sudbini uoči nadolazećeg vrtloga drugog svetskog rata.

Na Sarajevo Film Festivalu 2021 održana je svetska premijera filma ”Elegija lovora” u kojoj Frano tumači glavnu ulogu. Ovo je debitantsko ostvarenje mladog režisera i scenariste iz Crne Gore, Dušana Kasalice. Glavnu žensku ulogu igra Savina Geršak..

Na televiziji se prikazuje serija ”Dinastija” u kojoj Frano ima jednu od glavnih uloga a koja je rađena na osnovu istoimene američke sapunice iz osamdesetih godina prošlog veka. Osim u ovoj, u poslednje vreme, zabeležio je uloge u serijama ”Dnevnik velikog Perice”, ”Aleksandar od Jugoslavije”, ”Ubice mog oca”.

Početkom 2000ih, igrao je u telenovelama "Villa Maria", "Obični ljudi" i "Dolina sunca", kao i po ulozi Marinka Ružića u sapunici "Zabranjena ljubav". Takođe, igrao je i u vrlo popularnim serijama, kao što su ”Selo gori a baba se češlja”, ”Budva na pjenu od mora”, ”Bitange i princeze”, ”Beležnica profesora Miškovića”.

Ostvario je i kratku ali zapaženu muzičku karijeru. 1983.g. nastupa na Splitskom festivalu zabavne glazbe sa pesmom Đela Jusića *Zagrljeni* koja je postala veliki hit. Takođe njegova pesma *Volim te budalo mala* bila je pobednica Zagrebfesta, a objavljuje i LP *Frano Lasić* gde se pored ovih hitova nalazi i hit *Dobro jutro*.

Od 2015. u beogradskom Domu omladine, Frano, zajedno sa dalmatinskom klapom Smrika, održava već tradicionalne novogodišnje koncerte, a od 2019. i stanovnici Novog Sada mogu da uživaju u sjajnom izvođenju evergrin domaćih i stranih hitova.

2017. je sa Smrikom nastupio u Cadogan Hall u Londonu, gde je koncert imao humanitarni karakter.

Frano Lasić strastveni je jedriličar i sa svojom decom često jedri. Voli ronjenje ali i ostale sportove, među kojima skijanje i tenis. Posljednjih godina nastupa u telenovelama kao što su *[[Villa Maria]]*, *[[Obični ljudi]]* i *[[Zabranjena ljubav]]*. Takođe, igrao je i u vrlo popularnim serijama, kao što su ”Selo gori a baba se češlja”, ”Budva na pjenu od mora”, ”Zvezdara", ”Bitange i princeze”.

U braku je sa umetnicom Milenom Lasić sa kojom ima sina Nikolasa.

## Vanjske veze
*
Kategorički stavovi

U kategoričkim stavovima se prosto pripisuje ili poriče svojsvo nekoj stvari. Na primer: "Voda je tečnost" ili "Sirće nije gas". U ovakvim stavovima razlikujemo **subjekat**, **predikat** i **kopulu**. Subjekat označava stvar o kojoj se govori, predikat ono što se o toj stvari govori-ono što se toj stvari pripisuje ili odriče. Kopula je ono što povezuje subjekat i predikat u smisaonu celinu koju nazivamo stav ili sud. Uz Subjekat stoje reči: "svaki", "nijedan" ili "neki" ili neke druge koje imaju istovetno značanje kao navedene reči. One govore o tome da li se nešto tvrdi ili poriče o čitavoj klasi na koju se odnosi subjekat, ili samo o jednom njenom neodređenom delu. Ove reči nazivaju se **kvantifikatori**. 

Prema tome da li se kategoričkim stavovima nešto tvdi o celom obimu subjekta, kategorički stavovi mogu biti **univerzalni** ili **partikularni**. Prema tome da li se njima nešto tvrdi ili poriče, oni mogu biti **afirmativni** ili **negativni**. Ako kombinujemo ove dve podele u jednu dobićemo **podelu kategoričkih stavova po kvalitetu i kvantitetu**:

# Univerzalno afirmativni stavovi (Svi S su P)
# Univerzalno negativni stavovi (Nijedan S nije P)
# Partkularno afirmativni stavovi. (Neki S su P)
# Partikularno negativni stavovi (Neki S nisu P)

Evo primera sa malo više "mesa"

:Svi Srbi su pismeni.

:Nijedan Srbin nije pismen.

:Neki Srbi su pismeni.
:Neki Srbi nisu pismeni.

Ali šta ćemo sa stavovima kao što su: 

"Nikica Kalođera je brat Stipice Kalođere", ili, "Sokrat nije dobitnik nobelove nagrade za književnost"?

Stavovi u kojima subjekat označava jedan predmet nazivaju se **singularni stavovi**.
Oni imaju svojstva slična univerzalnim stavovima: njima se nešto tvrdi ili poriče o čitavoj klasi koju označava subjekat stava.

Uobičajeno je da se univerzalno afirmativni stavovi obeležavaju sa A, univerzalno negativni sa E, Partikularno afirmativni sa I a partikularno negativni sa O. Tako, gornju podelu kategoričkih stavova možemo simbolički predstaviti na sledeći način:
# S a P
# S e P
# S i P
# S o P

Vidi i:

Dedukcija

**RELEVANTNI ČLANCI**
* Filozofija
* Logika
* Metodologija
* Indukcija
Jasna Zlokić

**Jasna Zlokić** (Vela Luka, 15. ožujka 1955.) je hrvatska pjevačica.

## Biografija
## Diskografija
* 1984 - Skitnica
* 1985 - Vjeruj mi
* 1987 - Ja sam ti jedini drug
* 1988 - Lutajuće srce
* 1989 - Vrijeme je uz nas
* 1990 - Kad odu svi
* 1991 - Tiho sviraj pjesmu ljubavnu
* 1992 - Bez predaha
* 1993 - Nisam ti se tugo nadala
* 1996 - Sunce moga neba
* 1997 - Sve ove godine
* 1999 - Žena od mota
* 2002 - Putevima vjetra
* 2004 - Best of 1990-2004
* 2006 - Ljubavni parfemi
* 2007 - Gold Collection
Magazin (bend)

**Magazin** je muzička pop-grupa porijeklom iz Splita. Nastali su krajem 1970-ih/početkom 1980-ih godina kao "Dalmatinski magazin", da bi se kasnije preimenovali u "Magazin". Prvu singl ploču s pjesmama "Školski dani" i "Uspomene toplog ljeta" objavili su 1979. godine pod imenom "Dalmatinski magazin", a prvi album "Slatko stanje" objavljuju 1982. godine.

Kroz grupu je prošlo nekoliko pjevačica, između ostalih: Ljiljana Nikoloska i Danijela Martinović. Njegovali su mješavinu dalmatinskog i mediteranskog popa sa laganim pjesmama ležernijeg teksta, da bi danas prešli na balkanski etno-pop sa istočnjačkim motivima.

Brojni nastupi na festivalima, pogotovo na Splitskom festivalu, gdje debitiraju 1980. godine. 1983. na 23. "Splitu ´83" lansiraju jedan od svojih najvećih hitova - "Kokolo". Na Euroviziji 1995. godine nastupaju s pjesmom "Nostalgija" s popularnom opernom pjevačicom Lidija Horvat Dunjko. Pjesmom "Ne tiče me se", za koju je snimljen i spot u režiji Zorana Peze, osvajaju prvo mjesto publike na festivalu Splitska fjera Split04 u Splitu.

## Članovi grupe
* Majda Šoletić
* Marija Kuzmić
* Ljiljana Nikoloska
* Danijela Martinović
* Jelena Rozga
* Ivana Kovač
* Vjekoslava Huljić
* Tonči Huljić
* Ante Miletić
* Željko Baričić
* Nenad Vesanović Keko

## Festivali
* 1982 - Split 82
* 1983 - Split 83
* 1984 - Split 84
* 1985 - Split 85
* 1992 - Crovizija ( Dora ) 1992
* 1995 - Dora 1995
* 1995 - Eurosong 1995
* 1997 - Dora 1997
* 1998 - Dora 1998
* 1999 - Dora 1999
* 1999 - Melodije Jadrana 1999
* 1999 - Split 1999
* 2000 - Dora 2000
* 2000 - Split 2000
* 2001 - Tonika 2001
* 2002 - Hrvatski Radijski Festival 2002
* 2003 - Hrvatski Radijski Festival 2003
* 2003 - Split 2003
* 2004 - Split 2004
* 2005 - Dora 2005
* 2006 - Dora 2006

## Uspjesi
* "Kokolo"
* "Simpatija"
* "Ne tiče me se"
* "Dva zrna grožđa"

## Diskografija
* 1982 - Slatko stanje
* 1983 - Kokolo
* 1984 - O, la, la
* 1985 - Piši mi
* 1986 - Put putujem
* 1987 - Magazin
* 1988 - Besane noći
* 1989 - Dobro jutro
* 1990 - Svi najveći hitovi 1983-1990
* 1991 - Da mi te zaljubit u mene
* 1993 - Došlo vrijeme
* 1993 - Najbolje godine
* 1994 - Simpatija
* 1996 - Nebo boje moje ljubavi
* 1998 - Da si ti ja
* 2000 - Minus i plus
* 2002 - S druge strane mjeseca
* 2004 - Paaa..?
* 2005 - Dueti 1985 - 2005
* 2007 - Dama i Car
* 2008 - Bossa n' Magazin

## Vanjske veze
* Službena stranica 
* Diskografija grupe Magazin
MIA

**MIA** je izraz koji označava:
* Missing In Action ("nestali u akciji"), engleski izraz za pripadnike oružanih snaga i drugih formacija koji se vode kao nestali tokom vojne operacije ili rata;
* skraćenica za Makedonska informativna agencija;
* skraćenica za Malezijski institut knjigovođa;
* M.I.A. (pjevačica), britanska pjevačica
* M.I.A. (bend), američki bend iz 1980-ih
* skraćenica za Međunarodni aerodrom Miami.

## Povezano
* Mia
Galang

"**Galang**" je prva singlica na M.I.A.-inom albumu *[[Arular]]*. Napisali su je Maya Arulpragasam, Justine Frischmann, Ross Orton i Steve Mackey. Riječ 'galang' dolazi iz jamajkanskog žargona za 'nastaviti' ("go on"). Arulpragasam je "Galang" prvi put izdala godine 2003. za nezavisnu izdavačku kuću Showbiz Records, s nakladom od samo 500 vinilnih ploča. Kako joj je slava narasla, tako je pjesma ponovno izdata 2004. godine nakon što je potpisala ugovor za XL Records a treći put je izdana kao "Galang '05" godine 2005.

Singlica je postala poznata još u svom white label izdanju Showbiz Records, s obzirom da su je rado puštali DJ.evi kao Pete Tong, koji ju je izdao na svom radio-setu *[[Essential Selection]]* godinu 2003. File-sharing singlice je potom slijedio na Internetu zahvaljujući reklami "od usta do usta". M.I.A. je pjesmu izvela 5.11. 2004. na *[[Sen kväll med Luuk]]* i 27.5. 2005. u okviru emisije *[[Late Night with Conan O'Brien]]*. "Galang" je poslužio kao podloga za reklamu za Honda Civic, te u epizodi "The Abyss" u drugoj sezoni TV-serije *[[Entourage (TV serija)|Entourage]].*

## Reference
Myspace

**MySpace** je popularni website za društveno umrežavanje koji nudi interaktivnu, od strane korisnika stvorenu mrežu prijatelja, osobnih profila, blogova, grupa, fotografije, muzike i video-snimaka za tinejdžere i odrasle širom svijeta. Sjedište mu je na Beverly Hillsu u Kaliforniji, SAD, gdje dijeli uredsku zgradu sa svojim vlasnikom - tvrtkom Fox Interactive Media; čiji je pak vlasnik News Corporation, sa sjedištem u New Yorku.

Tvrtka ima 300 zaposlenika te ne objavljuje prihode i profit odvojeno od News Corporationa. 100-milionti korisnički račun je stvoren 6.8. 2006. u Nizozemskoj.

## Veze
* Popis websiteova za društveno umrežavanje
* MySpace Records
* *[[The MySpace Movie]]*
* Social network
* LiveJournal
* Social software
* MyDeathSpace.com
* Internetski fenomen
* AsianAve
* Bebo
* Buzznet
* gOS 2.9 "Space" Linux distribution geared toward MySpace users

## Izvori

## Literatura
* Davis, Donald Carrington, MySpace Isn't Your Space: Expanding the Fair Credit Reporting Act to Ensure Accountability and Fairness in Employer Searches of Online Social Networking Services, 16 Kan. J.L. & Pub. Pol'y 237 (2007).
* Dodero, Camille, "Lost in MySpace: Log on, tune in, and hook up with 22 million people online", The Boston Phoenix, July 22-28, 2005.
* Dodero, Camille, "You and your tech-chic: As of 2006, new media isn’t just for geeks anymore", The Boston Phoenix, December 20, 2006.
* Don Tapscott and Anthony D. Williams. 2007. Wikinomics: How Mass Collaboration Changes Everything. New York: Penguin.

## Vanjske veze

*
Bubnjarci

**Bubnjarci** su naselje koje se nalazi u općini Žakanje u Hrvatskoj. Poznato je po istoimenom dvorcu iz 15. vijeka.
Bash

**Bash** (Bourne-Again Shell) je *shell* u nizu mnogo Linux shell-ova. Baziran je na originalnom Bourne Again shell-u koji je napisao Stephen Bouren, tadašnji zaposlenik u Bell laboratorijama. Bash je shell koji se koristi na skoro svim Linux distribucijama te na Mac OS operativnom sistemu, i na većini sistema koji su bazirani na Unix-u. Također postoji verzija za Microsoft Windows operativni sistem.

## Vanjske veze

* GNU Bash web stranica  
* GNU stranica za GNU Bash 
* [ftp://ftp.cwru.edu/pub/bash/FAQ Bash FAQ] 
* Bash 3.0 
* GNU Bash priručnik
Vim

**Vim** (**''V**i **IM**proved*) je nasljednik *'vi*' editora. Postoji u verzijama za dosta [[operativni sistem|operativnih sistema]], a usto nudi i veliku dokumentaciju, što ga čini jednim od najpopularnijih editora teksta zajedno sa [[Emacs]]om. Uz sam editor dolazi veliki broj *help* fajlova koji objašnjavaju od samog početka pa
do najnaprednijih načina editovanja teksta.. Lista podržanih jezika je takođe ogromna, a ako postoji neki jezik koji nije tu, dodati podršku za njega je veoma 
jednostavno. Proširivost njegovih mogućnosti je omogućena putem skriptiranja (Vim-ov skriptni jezik, 
dosta sličan [[Perl]] jeziku), što uključuje i izraze (*regular expressions'').

## Reference

## Vanjske veze

* Službena stranica 
* [ftp://ftp.vim.org/pub/vim/ FTP stranica] 
* Priručnik 
* Priručnici starijih verzija
M.I.A. (pjevačica)

**Mathangi "Maya" Arulpragasam** (17.7. 1975.-) je britanska pjevačica, producentica, kantautorica/kompozitorica i likovna umjetnica. Porijeklom je Tamilka sa Šri Lanke. Najpoznatija je po umjetničkom imenu **M.I.A.**, a njen opus je poznat po miješanju raznorodnih žanrova.

Prije 2002. je bila uspješna likovna umjetnica, a početkom 2004. je postala poznata tako što je promicala file-sharing svojih singlica "Galang" i "Sunshowers" na Internetu. Godine 2005. je njen debitantski album *[[Arular]]* bio nominiran za Mercury Prize. Njen drugi album *[[Kala (album)|Kala]]* je bio izdan 2007.

## Reference

### Literatura

*  Arulpragasam, Maya (2002). *M.I.A. No. 10* (Paperback ed.). Pocko Editions. 


## Vanjske veze

* Službena stranica 
* 
* 
*  na LyricWikiju

**Intervjui**:
* Pitchforkmedia Interview: M.I.A.—*[[Pitchfork Media]]*, 2005
* Bingo In Swansea—*[[The New Yorker]]*, 2004
* Not-So Missing In Action —*Nirali Magazine*, 2004
* M.I.A. Interview —2005
* Guerrilla Goddess —*[[Rolling Stone]]*, 2005
* MIA speaks to aSHANTI OMkar" 2005 
* Exclaim! Magazine - Web Exclusive Interview—*[[Exclaim!]]*, 2007 
* M.I.A. Interview on *[[The Hour]]* with George Stroumboulopoulos
Python (programski jezik)

**Python** je prevođeni programski jezik kojeg je stvorio Guido van Rossum 1991. godine. Po automatskoj memorijskoj alokaciji, Python je sličan programskim jezicima kao što su Perl, Ruby, Smalltalk itd. Python dozvoljava programerima korištenje nekoliko stilova programiranja. Objekat orijentisano, strukturno i aspekt orijentisano programiranje su stilovi dozvoljeni korištenjem Pythona. Ne treba napominjati da ova fleksiblinost čini Python programski jezik sve popularnijim. Python se najviše koristi na Linux-u, no postoje i verzije za druge operativne sisteme.

## Vanjske veze
* FAQ knowledge base  
* Open directory  
* Službena web stranica 
* Computer science links 
* Linux journal - članak "Zašto Python" 
* Wiki Python.org 
* washington.edu
Python

**Python** može značiti:
* Python (genus), grupa zmija
* Pythonidae, porodica zmija
* Python (programski jezik)
* Colt Python, revolver
* Python (projektil), izraelski projektil zrak-zrak
* Armstrong Siddeley Python, turboelisni avion
* Monty Python, britanska komičarska trupa
* Python Automobile, sportski automobil

Filmovi:

* Python (film), horor-film iz 2000. godine u režiji Richarda Clabaugha
* Python II, nastavak filma iz 2002, godine
Programer

**Programer** je zanimanje koje uključuje zadavanje niza instrukcija u formaliziranom programskom jeziku koji se koristi na računarima koji u ovisnosti o sadržaju instrukcije obavlja neku radnju.Algoritam se grafički predstavlja pomoću DIJAGRAMA TOKA.Pseudokod (grč.pseudos-laž)je algoritam zapisan riječima.

Niz instrukcija se zove izvorni kod programa.

Danas se najčešće programiraju elektronički računari iako je moguće programirati i mehaničke uređaje kao što su posebni klaviri, šivaći strojevi i drugi elektro-mehanički uređaji. Također, veliku primjenu programiranja u zadnjih 20 godina nalazimo u mašinskoj industriji na NC mašinama a poslije i na CNC mašinama.

## Reference
Mac OS X 10.0

21. marta 2001. godine Apple Inc. je izdao novi operativni sistem pod nazivom Mac OS X verzija 10.0 (poznat pod nadimkom Čita, ). Prvobitna verzija je bila spora, sa malo funkcija i imala je veoma malo aplikacija u vrijeme kad je izdata. Iako kritikovana od strane mnogih da ova verzija nije spremna za javnost, također je opšteprihvaćeno da je ova verzija imala veliku važnost u tome što je dala osnovu operacionom sistem koju treba poboljšavati. Samo izdavanje Mac OS X-a je opšteprihvaćeno kao veliki uspjeh u Mac-ovoj sredini, jer napori da se promjeni Mac OS su se već vodili od 1996. i imali su veliki broj pehova. Nakon nekoliko manjih popravki, panika oko kernela je postala rijeđa, te je Mac OS X počeo dobivati pohvale u vezi stabilnosti u veoma ranoj fazi svog razvoja. Prvobitna kritika da je spor je ostala je još od prethodnog septembarskog izdanja *Mac OS X Public Beta*.

## Vanjske veze
* Zadnji update 10.0.4
* Mac OS X Server 10.0.4 - zadnji update za verziju 10.0
Mac OS X 10.1

25. septembra 2001. izašao je Mac OS X verzija 10.1, pod nadimkom **Puma**, gdje je poboljšana brzina sistema, te sa dodatnim funkcijama koje su nedostajale is prvobitnog izdanja, poput DVD playback-a. Apple je izdao Pumu kao besplatni *upgrade* postojećim korisnicima, mada je također izdao čitavu instalaciju korisnicima Mac OS-a. Međutim, otkriveno je da je *upgrade* verzija zapravo čitava instalacija koja se može koristiti i na Mac OS 9 sistemima ako se skloni određena datoteka. Apple je naknadno izdao verziju koja u stvarnosti bila smanjena verzija namjenjena samo za *upgrade*.

## Vanjske veze
* 10.1.5 zadnji update
* Mac OS X Server 10.1.4 - zadnji update za verziju 10.1
Mac OS X 10.2

Nakon Pume, Apple izdaje sljedeću verziju Mac OS X 10.2 sa nadimkom **Jaguar**. Ova verzija je imala znatno poboljšanje u brzini, novi i ljepši izgled, te razna druga poboljšanja na prethodnu verziju (sve u svemu nekih 150 po Apple-u). Neka od poboljšanja su:
* poboljšana podrška za Microsoft Windows mrežu
* Quartz Extreme za pravljenje grafike dirktno na AGP baziranim grafičkim kartama
* Adaptivni SPAM filter e-mail, baziran na *neaktivnom semantičkom indeksu* ()
* Adresar pristupačan iz čitavog sistema
* Randezvous mrežni protokol (Apple-ova implementacija Zerconf-a: preimenovan na Bonjur u Mac OS X/10.4)
* iChat podrška AOL Instant Messenger-a
* Finder sa dodatom pretragom na svakom prozoru
* Gomilu novih *Apple Universal Access* funkcija
* CUPS - **C**ommon **U**nix **P**rinting **S**ystem koji dozvoljava upotrebu Gimp-Print, hpijs drajvere itd. za printere bez *podrške*. Ovo je također dozvoljavalo, sa određenim re-kompajliranjem, printanje na serijalnim printerima.

Zanimljivo je da Mac OS X/10.2 nije nikad službeno nazvana **Jaguar** u Velikoj Britaniji zbog dogovora sa auto-kompanijom Jaguar iako su Apple-ove kutije i CD imali jaguarove tačke.

Nek smatraju verziju 10.2 kao *prvo dobro izdanje* Mac OS X-a, te zbog znatnih promjena u API-ju, podrška prethodnih verzija 10.0 i 10.1 više nepostoji od strane mnogih programa.

Također je zanimljivo da *Happy Mac* (tj. Sretni Mac), koji pozdravljao korisnike 18 godina u toku paljenja, je izbačen u ovoj verziji i zamjenjen sa velikim sivim Apple-ovim logom.

## Vanjske veze
* Zadnji update *10.2.8, *10.2.8 combo, *(Ethernet and Battery Patch) 10.2.8, 10.2.8 (G5), *[Security Update](http://www.apple.com/support/downloads/securityupdate_2004-08-09_(10_2_8)_.html), *support
* Mac OS X Server 10.2.8, *combo - zadnji update za verziju 10.2
Mac OS X 10.3

Mac OS X verzija 10.3, pod nadimkom **Panter**, je izdata 24. oktobra 2003. Pored poboljšane brzine, također sadrži najbogatije poboljšanje GUI-ja. Ova verzija je sadržala skoro isti, ako ne i veći broj funkcija kao i prethodni Jaguar, međutim podrška za neke starije modele G3 računara, poput *bêž* PowerMac-ova i *WallStreet* PowerBook je izbačena. Neke od novih funkcija u Panteru su:
* poboljšanje Finder-a, uključujući šmirglovani metalni izgled, brza pretraga
* Exposé - novi sistem manipulacije i pregleda prozora
* brza promjena korisnika - gdje je moguće ostati logiran ako drugi korisnik želi također da se logira
* iChat AV koji podržava video konferencije
* poboljšana podrška za PDF
* ugrađen fax
* povećana saradnja sa Microsoft Windows
* Safari internet pregledač
* povećana brzina u čitavom sistemu

## Vanjske veze
* Zadnji update 10.3.9 , 10.3.9 combo, *support, *Security Update 2006-004
* Mac OS X Server 10.3.9, *combo, *Security Update 2006-004, *Server Admin Tools 10.3.5 - zadnji update za verziju 10.3
Mac OS X 10.4

Verzija **Tigar**, tj. Mac OS X/10.4 je izašla 29. aprila 2005 uz tvrdnju da sadrži više od 200 novih funkcija. Kao i sa prethodnom verzijom Panter i u ovoj verziji je prestala podrška za neke od starijih mašina, jer Tigar zahtijeva da mašina ima ugrađene FireWire interfejs. Neke od novih funkcija u Tigru su:
* *Spotlight* - brza pretraga sadržaja i meta-date datoteka
* *Dashboard* - sredina u kojoj mali programčići zvani *stvarčice* (), korišteni za učestale radnje, su pristupačni na dodir miša ili tastature
* *Pametni direktoriji* () - logički direktoriji koji koriste *Spotlight* za sadržaj datotekâ bez obzira na njihovu fizičku lokaciju
* *Pametna sandučad* () u e-mail applikaciji koja logički sadrži poruke definirane kroz *Spotlight* bez obzira na njihovu fizičku lokaciju
* poboljšan **iChat** program koji podržava H.264/MPEG-4 AVC video codec za video konferencije i više-stranačku audio i video kolaboraciju, podršku za Jabber online čat () protokol
* nova verzija QuickTime 7 sa podrškom za H.264 i potpuno promjenjenim interfejsom
* nova verzija Safarija internet pregledača sa podškom za RSS poruke
* Automator applikacija koja omogućava automatizaciju učestalih radnji
* VoiceOver applikacija koja čita sadržaj ekrana za ljude sa slabim vidom
* Core Image i Core Video aplikacije za *realtime* editiranje videa i slika
* 64-bitna memorija za PowerPC G5 CPU za upotrebu u applikacijama bez GUI-ja sa 64-bitnim programskim modelm, jer GUI applikacije i dalje moraju biti 32-bitne
* poboljšani neke UNIX operacije, npr. cp i rsync su u stanju da sačuvaju HFS Plus metadatu i čvorove resursa
* prošireno obezbjeđenje sistema koristeći acl-ove
* novi API sa nazivom *Core Data*, koji poboljšava aplikacije sa bazom podataka programirane sa Cocoa

Verzija 10.4.4 je prva verzija Mac OS X koja sadrži *univerzalni binarni* kôd koji radi sa IBM-ovim PowerPC i Intel-ovim x86 čipovima koji su ugrađeni u nove verzije Macintosh računara.

Posljednja službena verzija Tigra je trenutno 10.4.10.

## Vanjske veze
* Tiger - zadnji update *10.4.10 PPC, *combo 10.4.10 PPC, *10.4.10 Intel, *combo 10.4.10 Intel, *support, usporedba Tiger-Panther-Jaguar
* Mac OS X Server 10.4.10 PPC, *combo 10.4.10 PPC, *Combo Update (Universal) 10.4.10, *Server Admin Tools 10.4 - zadnji update za verziju 10.4
Mac OS X 10.5

Mac OS X 10.5, **Leopard** je najavljena na Apple-ovoj svjetskoj konferenciji za programere () 6. juna 2005 i planirano prvo prikazivanje je na konferenciji u augustu 2006. Očekuje se da će ova verzija biti izdata javnosti krajem 2006. ili početkom 2007. godine, u približno isto vrijeme kad treba da izađe i Microsoft Windows Vista. Apple je izjavio da će ova verzija podržavati PowerPC i Intel x86 Mac-računare.

5. aprila 2006 Apple je objavio applikaciju pod nazivom Boot Camp, koja dozvoljava korisnicima da instaliraju Mac OS X i Microsoft Windows operativne sisteme. Leopard distribucija će imati ovu aplikaciju.

## Vanjske veze
* Službena stranica Leoparda
Hipotetički silogizam

**Hipotetički silogizam** je silogizam čija je bar jedna premisa hipotetički stav. Druga premisa može biti kategorički ili hipotetički stav. Drevne reference upućuju na radove Teofrasta i Eudema kao prva istraživanja ove vrste silogizama.

## Vrste
Hipotetički silogizmi dele se na mešovite i čiste.

### Mešoviti

#### ''Modus ponens''
*Modus ponendo ponens*, poznatiji kao *[[modus ponens]]*, posebna je vrsta hipotetičkog silogizma. Shematski se može prikazati na sledeći način:
: Ako P, onda Q.          
: P.
: Stoga, Q.

*Modus ponens* prikazuje se pomoću simbola iskaznog računa na sledeći način:
: P \to Q,\; P\;\; \vdash\;\; Q

Primer na srpskohrvatskom:
: Ako kiša pada, onda trava raste.
: Kiša pada.
: Stoga, trava raste.

#### ''Modus tollens''
*Modus tollendo tollens*, poznatiji kao *[[modus tollens]]*, posebna je vrsta hipotetičkog silogizma. Shematski se može prikazati na sledeći način:
: Ako P, onda Q.
: Q je netačno.
: Stoga, P je netačno.

*Modus tollens* prikazuje se pomoću simbola iskaznog računa na sledeći način:
: P\to Q, \neg Q \vdash \neg P

Primer na srpskohrvatskom:
: Kad bi Dunav bio vreo, svako bi jeo riblju čorbu.
: Međutim, svako ne jede riblju čorbu.
: Stoga, Dunav nije vreo.

### Čisti
Čisti hipotetički silogizam posebna je vrsta hipotetičkog silogizma. Shematski se može prikazati na sledeći način:
: Ako P, onda Q.
: Ako Q, onda R.
: Stoga, ako P, onda R.

Čisti hipotetički silogizam prikazuje se pomoću simbola iskaznog računa na sledeći način:
: P \to Q, Q \to R \vdash\ P \to R

Primer na srpskohrvatskom:
: Ako završim tehnički fakultet, naći ću dobro plaćen posao.
: Ako nađem dobro plaćen posao, vodiću lagodan život.
: Stoga, ako završim tehnički fakultet, vodiću lagodan život.

## Greške
U nastavku su navedene najčešće greške u ovakvoj vrsti zaključivanja.

### Afirmacija konsekvensa
Logička greška koja uključuje neispravan *modus ponens* naziva se afirmacija konsekvensa. Shematski se može prikazati na sledeći način:
: Ako P, onda Q.
: Q je tačno.
: Stoga, P je tačno.

Primer na srpskohrvatskom:
: Ako kiša pada, ulice su mokre.
: Ulice su mokre.
: Stoga, kiša pada.

### Negacija antecedensa
Logička greška koja uključuje neispravan *modus tollens* naziva se negacija antecedensa. Shematski se može prikazati na sledeći način:
: Ako P, onda Q.
: P je netačno.
: Stoga, Q je netačno.

Primer na srpskohrvatskom:
: Ako kiša pada, ulice su mokre.
: Kiša ne pada.
: Stoga, ulice nisu mokre.

## Reference

## Vanjske veze
* Indeks filozofije: hipotetički silogizam (engleski)
Cerani

**Cerani** su naseljeno mjesto u Bosni i Hercegovini u opštini Derventa koja pripada entitetu Republika Srpska. Na popisu stanovništva 1991. u njemu je živjelo 1,905 stanovnika.

## Geografija

## Historija

## Stanovništvo

## Privreda

## Reference

## Vanjske veze
Faradayjeva konstanta

**Faradejeva konstanta**, *F*, je ključna veličina u elektrohemiji a predstavlja količinu naelektrisanja jednog mola (ili Avogadrovog broja) elektrona. Naziv je dobila po Majklu Faradeju koji je prvi formulisao zakone elektrolize u kojima ova konstanta ima ključnu ulogu.

Povezana je sa Avogadrovim brojem, *N<sub>A</sub>*, (približno 6,02 mole-1) i sa elementarnim naelektrisanjem, *q*, (približno 1,602 kulona) jednostavnom relacijom:

: F=N_A \cdot q .

Danas usvojena vrednost iznosi CODATA

*F* = 96 485,3383(83) C mol-1

Faradejava konstanta se ponekad naziva i Faradej što ne treba mešati sa Faradom, SI jedinicom za električni kapacitet.

## Veze
* Faradejevi zakoni elektrolize
* Majkl Faradej

## Literatura
Peter J. Mohr, and Barry N. Taylor, *CODATA Recommended Values of the Fundamental Physical Constants: 2002*, Rev. Mod. Phys. vol. 77(1) 1-107 (2005)
Sunshowers

"**Sunshowers**" je druga singlica sa M.I.A.-inog albuma *[[Arular]]* i prvo službeno izdanje pod okriljem tvrtke XL Recordings. Napisali su je Maya Arulpragasam, Ross Orton, Steve Mackey, August Darnell i Stony Jr. Browder te producirali Maya Arulpragasam, Nesreen Shah, Steve Mackey, Ross Orton i Anthony Whiting. Pjesma samplira pjesmu grupe Dr. Buzzard's Original Savannah Band "Sunshower".

Muzički spot zy "Sunshowers" je režirao Rajesh Touchriver, a sniman je u džunglama Južne Indije.

Pjesma je bila cenzurirana i izazivala kontroverze, pogotovo nakon što ju je MTV skinuo s programa. Razlog za to je bila odluka M.I.A. da odbije ukloniti tekst: "you wanna go? you wanna winna war? Like PLO, I don't surrendo" ("Hoćeš ići? Hoćeš dobiti rat? Kao PLO, ja se ne predajem". 
 
## Reference
Arular

***Arular*** je debitantski album britanske pjevačice M.I.A.-e. Ime je dobio po kodnom imenu koje je njen otac koristio kao član pokreta za tamilsku nezavisnost. Prvotno se trebao izdati u septembru 2004. godine, ali je bio mjesecima odgađan zbog problema sa sampliranjem. *Arular* je konačno izdan 22.3. 2005. od strane tvrtke XL Records u United SAD te dobio niz pohvala među kritičarima. Mjesec dana kasnije *Arular* je izdan u UK s jednom zamijenjenom pjesnmom.

Album je godine 2005. nominiran za Mercury Music Prize. U SAD je prodano više od 129.000 primjeraka, a u svijetu još i više. Mnoga izdanja su ga proglasila jednim od najboljih albuma godine 2005.

## Popis pjesama
### XL (američko izdanje)
# "Banana Skit" (Maya Arulpragasam) – 0:36
# "Pull Up the People" (M. Arulpragasam, A. Brucker, Paschal Byrne) – 3:45
# "Bucky Done Gun" (M. Arulpragasam, Carol Conners, Bill Conti, Wesley Pentz, Ayn Robbins) – 3:46
# "Fire Fire" (M. Arulpragasam, Anthony Whiting) – 3:28
# "Freedom Skit" (M. Arulpragasam) – 0:42
# "Amazon" (M. Arulpragasam, Richard X) – 4:16
# "Bingo" (M. Arulpragasam, Whiting) – 3:12
# "Hombre" (M. Arulpragasam, Dwayne Wilson) – 4:02
# "One for the Head Skit" (M. Arulpragasam) – 0:29
# "10 Dollar" (M. Arulpragasam, Richard X) – 4:03
# "Sunshowers" (M. Arulpragasam, Stony Browder Jr., August Darnell, Steve Mackey and Ross Orton) – 3:16
# "Galang" (M. Arulpragasam, Justine Frischmann, Mackey, Orton) – 3:35
# "M.I.A." (M. Arulpragasam, Frischmann, Sugu Arulpragasam) – 3:27

### Interscope (britansko/američko izdanje)
# "Banana Skit" (M. Arulpragasam) – 0:36
# "Pull Up the People" (M. Arulpragasam, Brucker, Byrne) – 3:45
# "Bucky Done Gun" (M. Arulpragasam, Conners, Conti, Pentz, Robbins) – 3:47
#* Samples: "Gonna Fly Now" by Bill Conti, inspiiracija "Injeção" by Deise Tigrona 
# "Sunshowers" (M. Arulpragasam, Browder Jr., Darnell, Mackey, Orton) – 3:15
#* Samples: Refren "Sunshower" od Dr. Buzzard's Original Savannah Band
# "Fire Fire" (M. Arulpragasam, Whiting) – 3:28
# "Dash The Curry Skit" (M. Arulpragasam) – 0:40
# "Amazon" (M. Arulpragasam, Richard X) – 4:16
# "Bingo" (M. Arulpragasam, Whiting) – 3:12
# "Hombre" (M. Arulpragasam, Wilson) – 4:02
# "One for the Head Skit" (M. Arulpragasam) – 0:29
# "10 Dollar" (M. Arulpragasam, Richard X) – 4:01
# "U.R.A.Q.T" (M. Arulpragasam, Quincy Jones) – 2:56 1
#* Samples: "The Streetbeater (Theme from Sanford & Son)" by Quincy Jones
# "Galang" (M. Arulpragasam, Frischmann, Mackey, Orton) – 3:35
# "M.I.A." (M. Arulpragasam, Frischmann, S. Arulpragasam) – 3:27

1Alternativna ne-semplirana verzija je popisana kao pjesma br. 14 na XL verziji s trajanjem od 3:26

## Izvori

## Vanjske veze
* M.I.A. Official Website 
*
Pitchfork Media

**Pitchfork Media**, često navođen samo kao **Pitchfork**, su dnevne Internet novine sa sjedištem u Chicagu posvećene muzičkoj kritici i komentarima, vijestima iz svijeta muzike i intervjuima s muzičarima. Uglavnom se bavi nezavisnom muzikom, posebno indie rockom. Međutim, raspon muzičkih žanrova pokriva elektronsku, pop, hip hop, dance, folk, jazz i eksperimentalnu muziku.

Sajt, koji je osnovan godine 1995, koncentrira se na novu muziku, ali novinari Pitchforka također imaju običaj recenzirati nova izdanja albuma i box setove. Sajt je, u nastojanju da dobije autentični rock kredibilitet, objavio nekoliko "best-of" listi &ndash; kao što su najbolji albumi 1970-ih, 1980-ih i 1990-ih, najbolje pjesme 1960-ih &ndash; kao i godišnje liste najboljih singlica između 1999. i 2007. godine.

## Reference

## Vanjske veze
;Pitchfork sajtovi
* Pitchfork Tv 
* Pitchfork Media 
* Pitchfork Music Festival

;Best-of (i worst-of) liste
;Albumi
* Top 100 Albums of the 1970s; the 1980s; the 1990s (original 1999 list) ; the 1990s (compiled November 2003); and from 2000-2004: Part One (nos. 100-51); Part Two (nos. 50-1)
* Top 10 Albums of 1999
* Top 20 Albums of 2000 and 2001
* Top 50 Albums of 2002; 2003 ; 2004; 2005 ; 2006; and 2007

;Pjesme
* The 200 Greatest Songs of the 1960s: Part One (nos. 200-151); Part Two (nos. 150-101); Part Three  (nos. 100-61); Part Four (nos. 60-21) and Part Five  (nos. 20-1).
* Top 100 Singles of 2000-2004: Part One  (nos. 100-51); Part Two  (nos. 50-1); 
* Top 50 Singles of 2003 ; 2004 ; 2005 
* Top 100 Tracks of 2006 ; and 2007 

;Video-spotovi
* 100 Awesome Music Videos  (compiled 06-20-06)
* Top 25 Music Videos of 2006  (compiled 12-13-06)
* Top 50 Music Videos of 2007 (compiled 12-12-07)

;Omoti albuma
* The Worst Record Covers of All Time 
* Top 25 Worst Album Covers of 2006 
* The 20 Worst Album Covers of 2007 

;Ostali linkovi
* Giving Indie Acts A Plug, or Pulling It (*[[The Washington Post]]*, 30 April 2006).
* Listen To This  (*[[Columbia Journalism Review]]*, May-June 2006).
* Pitchfork e-zine tells indie fans what's hot and what's not (*[[Chicago Tribune]]* reprint, published 8 May 2005).
* The Pitchfork Effect (*[[City Pages]]*, 14 June 2006).
* Interview with Ryan Schreiber  (The Chicagoist , 10 March 2006)
* The Joanna Newsom Leak