open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Insolacija

**Insolacija** je količina energije koju Zemlja prima od Sunčevih zraka. To zračenje sadrži najviše od emitirane energije u obliku kratkovalnog zračenja i svijetla. Samo jedan dio kratkovalnog zračenja dospijeva do zemljine površine, a preostali dio energije se reflektira, rasipa ili ju upije atmosfera. Dok zračenje površine zemlje nazivamo terestičkom radijacijom koja je dugovalna i tamna.

## Ukupna energetska bilanca zemljine površine
:Toplotna ili energetska bilanca zemlje je analiza sunčevog zračenja i zemljinog izračivaanja. 
* **kratkovalno zračenje sunca** (0,3-3μ) /\ Q_{KV}


\ Q_{KV}=(S+D)-R

gdje je ;
: \ (S) - direktno sunčevo zračenje
: \ (D) - difuzno nebesko zračenje
: \ (R) - reflektivno zračenje
* **dugovalno zračenje zemlje** (3-50μ) /\ Q_{DV}

\ Q_{DV}=A-E-rA

gdje je ;
: \ (A) - zračenje atmosfere prema zemlji
: \ (E) - izračivanje zemlje
: \ (r) - reflektivno zračenje
** **Ukupna toplotna bilanca**


\ Q_{U}=Q_{KV}+Q_{DV}

* za atmosferu = -19%
* za zemlju = +19%



## Mjerni instrumenti
Mjerni instrumenti kojima mjerimo pojedine komponente zračenja i izraćivanja kratkovalnih i dugovalnih k.e.b.
* Heliograf - obavlja mjerenje mjerenje trajanja zračenja kratkovalne k.e.b.
* Piranometar
* Pirheliometar
* Pirradiometar
* Bilancomjer
* Aktinograf
Magla

**Magla** je meteorološka pojava u prizemnom sloju troposfere, prizemni oblak vodenih kapljica ili ledenih kristala koji su toliko sitni i lagani da uspijevaju lebdjeti u zraku. Magla smanjuje horizontalnu vidljivost ispod 1 km.

## Općenito
Pri temperaturama iznad ledišta magla se zadržava samo uz visoku relativnu vlagu zraka. Izgled joj je bjeličast a u blizini industrijskih zona može poprimiti žućkasto-sivu boju radi primjesa dima i prašine. U stvari magla je oblak koji se nalazi pri tlu. Prema jačini magla se može podijeliti na:
:-slabu, s horizontalnom vidljivošću manjom od 1 km,
:-umjerenu s horizontalnom vidljivošću od 500 m i
:-jaku s horizontalnom vidljivošću od 50 m.

### Sumaglica
*Sumaglica* se kao i magla sastoji od sitnih kapljica vode koje lebde u zraku. Za razliku od magle one su rjeđe i manje a horizontalna vidljivost tijekom sumaglice veća je od 1 km. Zrak se u sumaglici ne osjeća toliko vlažnim kao u magli.

## Postanak magle
Magla se stvara kondenzacijom vodene pare u zraku. Kondenzacija započinje kod relativne vlage znatno manje od 100% te se stvara sumaglica. Daljnjim povećanjem vlage kondenzacija se ubrzava, postojeće kapljice se povećavaju i sumaglica postepeno prelazi u maglu. Relativna vlaga u zraku za vrijeme magle je između 80% i 100%. I pri temperaturama nižim od točke ledišta magla se još uvijek sastoji od kapljica podhlađene vode. Tek pri temperaturama oko -30° C u magli se nalazi određena količina ledenih kristala.
I vjetar utječe na njeno stvaranje. Kod vremena bez strujanja zraka magla se ne može formirati. Magle koje nastaju padom temperature tijekom noći najpovoljniji je slab vjetar a za uzlazne magle potreban je umjeren vjetar koji puše iz određenog smjera. Jak vjetar rastjerava maglu ili je diže u nisku naoblaku formirajući niski oblak stratus.

U područjima pokrivenim snijegom magle su rijetke jer se voda iz njenih kapljica isparava a para se ponovno kondenzira na snježnoj površini. Maglu sastavljenu od ledenih kristala snježni pokrivač ne razbija. U određenim uvjetima kapljice vode iz magle se spajaju i zatim i talože se na izloženim predmetima stvarajući na njima vlagu.
Suha klima

Suha klima je vruća klima koja se nalazi po pustinjama i po stepama. Rasprostranjena je po svim dijelovima svijeta. Postoje dvije vrste suhih klima. To su:
# Pustinjska klima
# Stepska klima

## Obilježja suhe klime
U suhoj klimi ljeta su vruća a zime tople. Slična je tropskoj klimi. Od tropske klime jedino se razlikuje po padalinama. Suha klima ima malo padalina, pogotovo pustinjska klima. U suhoj klimi ljeti su temperature do 40-45 stupnjeva, a zimi nisu manje od 15 stupnjeva. Srednja temperatura u suhoj klimi iznosi 22-25 stupnjeva. U suhoj klimi rastu biljne zajednice stepe i neki kaktusi. Stepe su biljne zajednice niskih trava, a kaktusi biljke u pustinji.

## Pustinjska klima

**Pustinjska klima** nalazi se gdje se nalazi pustinja. U pustinjskoj klimi pretežito rastu razni kaktusi jer oni sačuvaju vodu u sebi koliko im treba. Kaktusi imaju na sebi bodljikave iglice. Patuljasta sova kada je velika vrućina se sakrivaju pod hladne grane kaktusa Saguara. Pustinjska klima ima jako malo padalina i zato tu nema puno ljudi.

## Stepska klima

**Stepska klima** je klima koja spada u suhe klime. Stepska klima najćešće se prostire u Europi. Ona ima malo padalina, no ne opet tako malo kao pustinjska klima. U njoj raste biljna zajednica stepe. Stepe su biljne zajednice niske trave i rijetkog drveća.

## Poveznice
* Pustinja
Polarna klima

**Polarnom klimom** naziva se klima koja vlada u polarnim područjima, područjima između polarnih krugova i polova. Karakterizira ju odsutnost toplih ljeta (ni jedan mjesec nema prosječnu temperaturu iznad 10&nbsp;°C ili višu). Ljeti Sunce sja 24 sata dnevno (polarni dan), a zimi se gotovo uopće ne pojavljuje (polarna noć).

## Podjela
Prema Köppenovoj klasifikaciji, polarna klima ima dva tipa:
* **EF** - klima vječnog mraza; srednja temperatura najtoplijeg mjeseca jednaka ili niža od 0&nbsp;°C, sve srednje mjesečne temperature su ispod 0&nbsp;°C
* **ET** - klima tundre; srednja temperatura najtoplijeg mjeseca između 0&nbsp;°C i 10&nbsp;°C

## Posljedice
Polarnu klimu odlikuje otsutnost drveća, a tlo može biti pokriveno ledenjacima ili biti trajno smrznuto. Više od 20 % površine pokriveno je tundrama.

## Primjeri
Na Zemlji je Antarktika jedini kontinent s predominantnom klimom vječnog mraza (**[[Köppenova klasifikacija klime|EF]]** - "vječni" ledeni pokrov). Osim nekih izoliranih dijelova obale, i Grenland ima klimu tipa **EF**. Neka obalna područja Antarktike i Grenlanda koja nisu prekrivena "vječnim ledom", imaju samo malo manje ekstremnu (**ET**) klimu tundre.

Veći dio kopnene mase Euroazije, od krajnjih sjeveroistočnih obala Skandinavije pa prema istoku sve do Beringovog prolaza, veliki dijelovi Sibira i sjeverni dio Islanda također imaju klimu tundre. Veliki dijelovi sjevera Kanade i Aljaske imaju klimu tundre, koja na krajnjem sjeveru Kanade prelazi u EF, klimu "vječnog leda".

Krajnji jugoistok Južne Amerike (Ognjena zemlja) uz Drakeov prolaz i subantarktički otoci kao South Shetlandski i Falklandski otoci imaju **ET** ili tundra klimu s malim razlikama u temperaturi gdje ni jedan mjesec nije topliji od 10&nbsp;°C.

U drugim dijelovima svijeta na mnogim planinama vlada klima gdje niti jedan mjesec nema prosječnu temperaturu iznad 10&nbsp;°C ili više, no to je posljedica velikih visina, i taj tip klime naziva se alpskom. Postojanje polarne klime može se vidjeti i na drugim planetama, kao na primjer na Mars, gdje se razaznaju ledene "kape" na oba pola.

* *vidjeti i*: Arktik, Antarktik

## Vanjske veze
* NOAA State of the Arctic Report 2006
Tropska savanska klima

**Savanska klima** je tropska klima koju karakterizira neujednačen hod padalina tj. postoji izrazito vlažno i izrazito suho razdoblje. Vegetacija je oskudnija te prašumu zamijenjuje visoka trava (do 2 m) – savana. Ova klima čini prijelaz prema suhim klimama. Tipična geografska širina ove klime je između 5°i 20°. Ljeta su kišovita (pod utjecajem su vlažnih ekvatorskih zračnih masa), a zime su suhe (utjecaj suhih pasata).

Dijelovi Zemlje s takvom klimom su: 

U Latinskoj Americi – centralni Brazil, Bolivija, Paragvaj, Venezuela, Kolumbija, Ekvador, pacifička obala Srednje Amerike, Kuba i Haiti.

U Africi – područja zapadne, istočne i srednje Afrike, te manja područja na Madagaskaru.

U Aziji – manja područja na Indijskom poluotoku i u Indokini.

Također ovaj tip klime ima južna Florida i sjever Australije.
Pustinjska klima

**Pustinjska klima** je suha klima karakteristična za područja pustinje. Razlikuju se dva glavna tipa: hladna i topla suvremena klima.

## BWh – Vruća pustinjska klima (Saharska klima)

Područja s tim klimama su pod utjecajem suptropskih maksimuma u kojima se zrak spušta , Iako je zagrijavanje vrlo jako, ne postoje uvjeti za nastanak jačih konvekcijskih pljuskova jer se zagrijani prizemni zrak, zbog spuštanja zraka na većoj visini, ne može slobodno izdizati. Ova su područja preblizu ekvatoru da bi ih češće zahvatile ciklone s polarne fronte, a predaleko od ekvatora da bi ih ljeti zahvatile tropske depresije na ekvatorskoj fronti.

Dijelovi Zemlje s takvom klimom su: 

U Africi – saharska Afrika (Sahara, Libijska pustinja, Arapska pustinja, obala Somalije), unutrašnjost jugozapadne Afrike.

U Aziji – gotovo na cijelom Arapskom poluotoku, veći dijelovi Irana, Pakistana, sjeverozapadne Indije.

U Sjevernoj Americi – u Meksiku, Sonora u SAD-u te uz obale Kalifornijskog zaljeva (Dolina smrti).

Ovakvu klimu nalazimo i u Australiji.

## BWk – Hladna pustinjska klima

Tu klimu imaju pustinje sa srednjom godišnjom temperaturom nižom od 18&nbsp;°C. Većinom imaju malu količinu padalina, ali je zbog nižih temperatura aridnost slabije izražena nego kod vrućih pustinja.

Dijelovi na Zemlje s takvom klimom ima u: 

Unutrašnjosti Azije (hladne pustinje su nastale zbog kontinentalnosti), Sjevernoj Americi, Patagoniji te na obali Čilea i Perua i jugozapadne Afrike (nastale i zbog hladnih morskih struja).
Polarni krugovi

**Polarnim krugovima** (drugi česti nazivi su arktički i antarktički krug, kao i polarnice) nazivaju se paralele koje se nalaze kako na sjevernoj tako i na južnoj polutki na 66,56° kutne udaljenosti od ekvatora. To je paralela koja spaja sve točke na kojima u vrijeme suncostaja Sunce više ne izlazi odnosno ne zalazi. Udaljenost polarnih krugova od polova jednaka je udaljenosti Rakove i Jarčeve obratnice od ekvatora. 

## Značenje
Polarni krugovi razdvajaju polarna područja od umjerenih područja. Položaj proizlazi iz kosine ekliptike od oko 23,44°. Udaljeni su od polova 2.600 km, a od ekvatora 7.385 km.

Od polarnica - koje, zapravo, radi astronomske refrakcije leže na ± 67,2° - prema polovima postoje pojave nazvane polarni dan i polarna noć koji traju od jednog do 26 tjedanaa. S kosinom ekliptike mijenja se i precizni položaj polarnih krugova. Trenutno se kreće brzinom od oko jedne lučne minute u 128 godina, odnosno 14,4 metra godišnje, prema polovima. Razlog tomu je nutacija Zemljine osi.


Datoteka:Polarkreis Finnland 1975.jpg|Polarni krug u Finskoj 1975.
Datoteka:Polarkreis Norwegen 1975.jpg|Polarni krug u Norveškoj 1975.
Datoteka:Polarkreis - zwischen Narvik & Mo i Rana Norwegen.JPG|Polarni krug u Norveškoj između Mo i Rana i Fauske
Polarni dan

**Polarni dan** ili **ponoćno sunce** je prirodni fenomen koji se pojavljuje sjeverno od Arktičkog kruga i južno od Antarktičkog kruga, a tijekom kojeg je sunce vidljivo 24 sata na dan, odnosno uopće ne zalazi ispod obzora. Vrijeme tijekom kojeg sunce ne zalazi ovisi o zemljopisnom položaju mjesta, a varira od 20 sati na samim krugovima do 186 dana na polovima.

Budući da Antarktika nema stalnih stanovnika, jedina populacija koja redovito doživljava ovaj fenomen je ona na Aljasci, Grenlandu, Islandu te u sjevernim dijelovima Kanade, Švedske, Norveške, Finske i krajnjim dijelovima Rusije poput Novaje Zemlje i grada Murmanska. Suprotni fenomen je kada sunce uopće ne izlazi, a zove se polarna noć.
Polarna noć

**Polarna noć** je dio godine u polarnom pojasu kada Sunce ne izlazi iznad obzora.

## Povezano
* polarni dan
Horizont

**Obzor** ili **horizont** (grč. *ὁρίζων[ϰύϰλος]*: [krug] koji dijeli, ograničuje) je linija koja dijeli Zemlju od neba. Točnije, obzor je linija dijeli sve moguće smjerove gledanja na one koje presijecaju zemlju i one koje ju ne presijecaju.

* **Pravi** ili **astronomski obzor** je kružnica koja nastaje presjekom nebeske sfere i ravnine koja je paralelna s površinom Zemlje i koja prolazi kroz promatrača, a koja je okomita na vertikalu u njegovu stajalištu;
* **Prirodni obzor** je krivulja koja dijeli nebeski svod od zemlje sa svim svojim preprekama (planine i sl.);
* **Prividni** ili **vidljivi obzor** je krivulja duž koje se prividno spajaju nebeska sfera i površina Zemlje.
Četiri glavne točke obzora su 
* sjeverna točka, u presjeku obzora sa nebeskim meridijanom, bliža severnom nebeskom polu);
* južna točka, u presjeku obzora s nebeskim meridijanom, bliža južnom nebeskom polu);
* zapadna točka, u presjeku obzora i nebeskog ekvatora, na 90° od sjeverne točke, u retrogradnom smjeru);
* istočna točka, u presjeku obzora i nebeskog ekvatora, na 270° od sjeverne točke, u retrogradnom smjeru).

Pravi obzor se najčašće razlikuje od prirodnog obzora zbog raznih prepreka. Na oceanu, na razini mora, daleko od kopna, astronomski, pravi i prirodni obzor su jednaki. Uzdignete li se iznad morske površine, prividni ili vidljivi obzor se spušta ispod astronomskog obzora.

Prije izuma radija, udaljenost do prirodnog obzora je ujedno predstavljala maksimalni komunikacijski domet. Udaljenost prirodnog obzora na oceanu iznosi približno \sqrt{13h} km, gdje **h** predstavlja visinu očiju promatrača u metrima.

Primjer:
* Za promatrača čije su oči na visini 1.70 m, obzor je udaljen 4.7&nbsp;km;
* Za promatrača čije su oči na visini 100 m, obzor je udaljen 36&nbsp;km.

Ova se dva promatrača međusobno mogu vidjeti s udaljenosti od 40.7&nbsp;km (4.7&nbsp;km + 36&nbsp;km). Naravno, ovaj račun ne uzima u obzir prozirnost atmosfere.

## Umjetni obzor ili horizont
**Umjetni obzor** ili **horizont** je naprava koja u astronomskoj navigaciji služi prilikom određivanja visine nebeskih tijela sekstantom, posebno kada prividni horizont nije vidljiv. Čini ga reflektirajuća ploha u vodoravnom položaju, koja može biti površina tekućine u mirovanju (najčešće žive) ili zrcalo dovedeno u vodoravni položaj npr. libelom ili žiroskopom. Umjetni obzor u žiroskopskoj (zvrk) izvedbi služi i kao navigacijski instrument za prikazivanje relativnoga položaja zrakoplova s obzirom na vodoravnu ravninu.

## Obzor ili horizont događaja
Obzor ili horizont događaja je granična ploha oko crne rupe na kojoj brzina oslobađanja postaje jednaka brzini svjetlosti u vakuumu.

## Reference

## Povezano
* Horizontski koordinatni sistem
* Zora
* Sumrak

## Vanjske veze
* Derivation of the distance to the horizon
* An artistic treatment of the horizon
Laurazija

**Laurazija** je bila superkontinent koji se odlomio od pangejskog superkontinenta u kasnom mezozoiku. Uključivala je većinu kopnenih masa koje čine današnje kontinente sjeverne hemisfere. Prije oko 200 milijuna godina Laurazija se podijelila na kontinente po kojima je nazvana: '''Laur'''entiju (sada Sjeverna Amerika) i Euro'''aziju''' (bez Indije i Arabije). Nastali južni superkontinent nazvan je Gondvana.

## Povezano
* Alfred Wegener
* Pomicanje kontinenata
* Tektonika ploča
Stari svijet

Pod pojmom **Stari svijet** podrazumijevaju se kontinenti koje su Evropljani poznavali prije otkrića Amerika 1492. godine: Evropa, Afrika i Azija.

Nasuprot tome, postoji i pojam *[[Novi svijet]]* Amerika: Sjeverna i Južna Amerika.

Australija i Antarktika nisu u vrijeme nastanka ovih pojmova još bile poznate, pa nisu uvrštene u nijedan od ovih pojmova.
Novi svijet

**Novi svijet** je jedan od imena koji se koristi za Ameriku. Ovaj termin se počeo koristiti krajem 15. vijeka kada su Ameriku otkrili Evropljani. Prije ovog otkrića, Evropljani su smatrali da se svijet sastoji od Evrope, Azije i Afrike, tj. Stari svijet. Ovaj izraz se koristi za kopneno područje Amerike, a ne za historijski period.

Kada se Kristofor Kolumbo vratio u Evropu 1493. sa svoga prvog putovanja, 1. 11. te godine Pietro Martire D'anghiera ga je u pismu nazvao "otkrivačem Novog Svijeta" (latinski: *novi orbis*). Martire je ovaj izraz koristio i u drugom pismu, kao i u knjizi "Na novom svijetu" (*De orbe novo*).

Ovaj izraz je koristio i Giovanni da Verrazano, 1524. u svom dnevniku putovanja uzduž Sjeverne Amerike.

Budući da se izraz "Novi svijet" smatra izrazito evropskim, njegova upotreba je bitno smanjena zadnjih decenija. Danas se ovaj izraz koristi većinom u historijskom kontekstu, kao i kod biologa, npr. vrste Starog i Novog svijeta.

Dok se obično Amerika smatra Novim svijetom, Australazija se može smatrati Starim, Novim ili Najnovijim svijetom, zavisno od konteksta. Budući da je flora i fauna ovog područja bitno drugačija od one u Starom i Novom svijetu, ovo se smatra zasebnim područjem.

## Povezano
* Velika geografska otkrića
Daktiloskopija

**Daktiloskopija** je disciplina kriminalističke tehnike, koja se bavi proučavanjem papilarnih linija, formiranih u raznim oblicima na jagodicama i člancima prstiju, dlanovima i stopalima u cilju identifikacije, dokazivanja identiteta, živih i mrtvih osoba, kao i počinitelja kaznenih djela na temelju ostavljenih tragova papilarnih linija. 

Daktiloskopija je sigurna, jednostavna i najraširenija metoda za utvrđivanje identiteta.

Riječ daktiloskopija nastala je od dvije riječi - (grčke: *dactilo* - prst i latinske: *scopein* - gledati), što bi u grubom prijevodu značilo gledati prst.

1904. godine prva daktiloskopirana osoba na desetoprstnom obrascu u Republici Hrvatskoj je Ambroz Zlamal

jedan od začetnika znanstvene daktiloskopije je Ivan Vučetić 

## Tragovi otisaka papilarnih linija
Nastaju kao posljedica izlučivanja znoja kroz pore koje se nalaze na papilarnim linijama.

## Papilarne linije
Kao što i samo ime govori to su linije -crte , na jagodicama i člancima prstiju, dlanovima i stopalima, a sadržavaju anatomske karakteristike, tj. sitne detalje

Osnovna svojstva papilarnih linija su: individualnost, trajnost i nepromjenjivost 

Osnovni oblici papilarnih linja su: uzorak luka, uzorak kruga, uzorak zamke

## Vrste tragova papilarnih linija
Vrste papilarnih linija s obzirom na nastanak:

**a)** vidljivi tragovi papilarnih linija koji mogu biti obojeni - uočljivi i reljefni

**b)** nevidljivi tragovi papilarnih linija
Ivan Vučetić

**Ivan Vučetić** (Hvar, 20. srpnja 1858. - Dolores, Argentina, 25. siječnja 1925.) je hrvatski izumitelj daktiloskopije.

Ivan Vučetić rodio se na Hvaru gdje je živio i radio do 1884. godine kada je u dobi od 26 godina emigrirao u Argentinu, gdje je nakon četiri godine stupio u Centralni ured policije u La Plati.

Nakon što je proučio Bertionov postupak identifikacije i eksperimente Engleza Galtona koji se bavio otiscima prstiju, intenzivno je počeo istraživati i proučavati papilarne linije. Nakon što je proučio više postojećih metoda za klasifikaciju otisaka prstiju i uočio brojne nedostatke, uspostavio je vlastiti sistem za klasifikaciju otisaka prstiju koji je nazvao ***ikonofalangometrija***.

1891. godine Vučetić je formirao *Registar ikonofalangometrije*, gdje je pod rednim brojem jedan naveden Julio Torres kojega je daktiloskopirao na fišu (karton). Time je osnovana prva desetoprstna zbirka.

Primijenivši svoju metodu identifikacije u praksi riješio je prvi veći slučaj u praksi i to Franciske Rojas koja je optužila ljubavnika za ubojstvo svoje dvoje djece. Vučetić je daktiloskopirao majku i usporedio njene neosporne otiske prstiju s pronađenim spornim krvavim otiscima prstiju papilarnih linija na drvenom okviru vrata, te potvrdio da su identični.

Ivan Vučetić je izdao brojna djela vezana uz daktiloskopiju, a Vučetićev sistem klasifikacije otisaka prstiju usvojili su Brazil, Čile, Urugvaj, a kasnije i cijela Južna Amerika.

Ivan Vučetić je u dobi od 52 godine dobio diplomu *Vještaka identifikatora*, čiji je naziv sam predložio Vladi Provincije Buenos Airesa.

## Zanimljivosti
Ivan Vučetić je pored svoga potpisa ostavljao i otisak svoga desnog kažiprsta.

Centar za kriminalistička vještačenja u Zagrebu nosi ime Ivana Vučetića.
Anketa

**Anketa** (fr. *enquête*; lat. *inquisita*; *enquirere* = istraživati) je naziv za skup postupaka pomoću kojih se pobuđuju, prikupljaju i analiziraju izjave ljudi kako bi se saznali podaci o njihovu ponašanju ili o njihovim stavovima, mišljenjima, preferencijama, interesima i slično, radi statistike, ispitivanja javnog mnijenja, tržišta ili kao temelj za potrebe medicinskog, sociološkog ili nekog drugog istraživanja.

## Metode
Ponekad je vrlo teško ili nemoguće opažati ponašanje ljudi ili saznati njihovo neposredno doživljavanje u nekim situacijama. Na primjer, u trenutku koji je prethodio prometnoj nesreći, ili tijekom seksualnog odnosa. U takvim primjerima možemo se poslužiti anketnim ispitivanjem. 
Njime se koristimo i onda kada želimo saznati mišljenja ljudi o raznim političkim i socijalnim pitanjima. 
Izjave se pobuđuju promišljeno odabranim pitanjima, koja trebaju biti jednostavna, jasna, nedvosmisljena i nesugestivna. Pitanja se mogu postaviti pismeno, pomoću otisnutog upitnika, ili usmeno, putem intervjua. Pitanja se ne postavljaju bilo kome, već pažljivo izabranom uzorku ispitanika koji mora biti reprezentativan za populaciju koja se proučava. Registrirani odgovori ispitanika na kraju se obrađuju različitim postupcima statističke analize. 

## Vrijednost ankete

Vrijednost ankete je ograničena, jer spoznaje koje nam ona može dati ovise o iskrenosti ispitanika i o njihovoj sposobnosti da odgovore na postavljena pitanja. Ali, uz primjeren problem istraživanja, dobro konstruiran i provjeren upitnik, reprezentativan uzorak ispitanika i uz konkretno prikupljanje i prikladnu analizu podataka, anketom se može doći do korisnih podataka o ljudskom doživljaju i ponašanju. Npr. mnoge spoznaje o seksualnom ponašanju muškaraca i žena u različitim kulturama dugujemo upravo anketnim istraživanjima. 

Anketu kao metodu istraživanja koristimo u sociologiji slično kao i u psihologiji.
Sjeverna hemisfera

**Sjevernom polutkom** ili **sjevernom hemisferom** naziva se onaj dio Zemljine kugle koji se nalazi sjeverno od ekvatora.

Astronomsko ljeto ovdje traje od lipnja do kolovoza, a zima od prosinca do veljače. 

Sjeverna polutka ima znatno više kopnenih površna nego južna polutka i zato ju se naziva još i kopnena hemisfera.
Mašta

**Mašta** (takođe **uobrazilja**, **zamišljanje**, **fantazija**, **imaginacija**) je misaoni proces zamišljanja budućih događaja, kao i sposobnost stvaranja novih celina kombinovanjem različitih predstava, ideja i pojmova koji u takvom obliku ne postoje u ranijem iskustvu.

Mašta kao stvaralačko mišljenje, predstavlja osnovu umjetničke, znanstvene i tehničke kreativnosti, ali i stvaralaštva i raznovrsnih inovacija u svakodnevnom životu.
Mašta je takodje simptom autizma

## U psihologiji

Proces maštanja je pod snažnim utjecajem želja. Neki psiholozi i psihoanalitičari smatraju da mašta može biti i mehanizam obrane. Tim putem se nezadovoljavajuća stvarnost zamjenjuje maštarijama u kojima su na stvaralački način zadovoljene mnoge snažne, a u stvarnosti nezadovoljene težnje. Mašta je naročito karakteristična za izvesna psihološka stanja kada se pojmovi obogaćuju novim sadržajima često irealnim, sa eventualnom mogućnošću ostvarenja. Zato postoji podela imaginacije na nekoliko tipova kao što su: stvaralačka imaginacija, imaginacija fantazije, anticipatorna i imaginacija pamćenja.

## U filozofiji

Za Ibn Arabija, uobrazilja je sposobnost da se u glavu dozovu predmeti kojih nema u spoljašnjem svetu, odnosno, nisu trenutno prisutni u čulima. Uobrazilja čini vidljivim, premda nejasno i zamagljeno, više prisutnosti bića. Uobrazilja predstavlja kariku između čulnog i duhovnog sveta.

Za Đordana Bruna, mašta je veza vremenitog i večnog i najplemenitije sredstvo za komuniciranje s bogom:

Prema Hjumu, razlika između pamćenja i uobrazilje je nejasna i sastoji se jedino u jačoj snazi i živosti pamćenja. I kao što predstava pamćenja, gubljenjem svoje snage i živosti, može da se izmetne toliko da je smatramo za uobrazilju, tako uobrazilja može steći takvu snagu i živost da prolazi kao predstava pamćenja, i krivotvoriti svoja dejstva na verovanje i suđenje. Ovo se primećuje u slučaju lažaca, koji čestim ponavljanjem svojih laži dođu do toga da veruju u njih i pamte ih kao stvarnosti.

## Reference
Krnjača (Beograd)

**Krnjača** je gradsko naselje koje se nalazi u Beogradskoj opštini Palilula, na levoj obali Dunava. „Starim Beogradom“ je povezana Pančevačkim mostom.

## Lokacija i stanovništvo
Krnjača se nalazi na levoj obali Dunava. Naselje je izgrađeno iza dugog nasipa duž Dunava, ali se i dalje često dešava da bude poplavljeno. Krnjača je dosta razbacano naselje i proteže se duž dve glavne saobraćajnice u ovoj oblasti, Pančevačkog puta koji povezuje Pančevo i Beograd i Zrenjaninskog puta koji povezuje Beograd i Zrenjanin. Na južnoj strani Krnjača se graniči sa Dunavom, na zapadu sa kanalom „Jojkićev Dunavac“, na severu sa kanalom „Mokri Sebeš“ i močvarom „Veliko Blato“ dok se na istoku prostire do potoka „Sebeš“. Kanal „Kalovita“ protiče kroz središte naselja. Kroz svoje sverno produženje Dunavskog venca, Krnjača čini urbanu vezu sa Borčom, dok se na istoku proteže u pravcu Pančeva.

Po popisu iz 1971, poslednjem koji Krnjaču beleži kao zaseban grad, bilo je 11.834 stanovnika. Prema popisu iz 2002, Krnjača je imala 23.509 stanovnika (Krnjača i Dunavski Venac - 13.414, Reva - 2.808 i Kotež - 7.287)

## Historija

Prvi put se spominje 1832. pod nazivom „Nova Borča“. Godine 1945. je postala zasebno selo, a od 1952. i deo posebne opštine. Godine 1955. su priključena mesta Borča, Ovča i Padinska Skela. Godine 1965. opština je ukinuta a njena teritorija priključena Paliluli. Pokret za odvajanje ovog područja bivše opštine od Palilue bio je jako aktivan u poslednjih 10 godina, i kao rezultat toga, 2005. godine Skupština opština Palilula je predložila Skupštini grada Beograda formiranje nove gradske opštine, Dunavski Venac. Međutim, do sada još uvek nema konkretnih planova za sprovođenje ove inicijative u delo.

## Naselja
Krnjača ima mnogo pod-naselja i to su Dunavski Venac, Reva, Kožara, Mika Alas i klaster blokova u svom centralnom delu. Za razliku od novobeogradskih blokova, blokovi u Krnjači nisu blokovi zgrada pravilnih geometrijskih i geografskih oblika.

### Blokovi
* Braća Marić
* Branko Momirov
* Grga Andrijanović
* Zaga Malivuk
* Partizanski blok
* Sava Kovačević
* Sutjeska

## Luka Krnjača
U novembru 2007. godine objavljeni su planovi za izgradnju luke „Krnjača“. Ovo bi trebalo da bude međunarodna transport luka, koja bi se nalazila nizvodno od Pančevačkog mosta. Projektovana je tako da zauzima 434 hektara, sa dodatnih 170 hektara za izgradnju hangara, skladišta i približavanje pruge i puteva. Planirano je da luka bude kompletno završena u periodu od 20 godina.

## Demografija

Na teritoriji koja obuhvata delove Krnjače pre 1970-ih, 2002. godine živelo je 23.509 stanovnika (Krnjača i Dunavski venac 13.414, Reva 2.808 i Kotež 7.287) u Krnjači živi 0,2% Roma, 1,2% Hrvata 3,0% ostale nacionalne manjine dok je 95,6% Srba.

## Reference

## Povezano
* Opština Palilula (Beograd)

## Vanjske veze
Juvenal

**Decim Junije Juvenal** (60 - ?) je rimski pjesnik. Rođen je oko 60. godine u Akvinu (Lacij). Živeo je u Akvinu i u Rimu. U kasnijim godinama pisao poeziju.

Od Juvenala nam je ostalo 16 satira u pet knjiga. Stih satira je, kao i kod Horacija i Persija, heksametarski. Najčešće kritikuje Domicijanovo doba, ali i razne pojave društvenog života.Njegova satora, dakle, ne opisuje aktuelnu politiku. Naročito je poznata 6. satira, koja je i najduža; žene su predmet oštre kritike.

Juvenalova satira je, uopšteno, vrlo prenaglašena i često neosnovana. Stručnjaci navode da rimsko društvo nije bilo ni iz daleka tako izvitopereno kako ga on prikazuje, iz ličnog nezadovoljstva. Juvenala savremenici nisu mnogo čitali, a komentar na njegov rad napisan je na izmaku Starog veka, i u Sednjem veku.

Postoje nepouzdani izvori da je umro na vojnoj dužnosti (istina je da je bio oficir),
u Egiptu, kad mu je bilo 80 godina.

Pripisuje mu se izreka *U zdravom telu zdrav duh* (mens sana in corpore sano),
što je naime rečenica izdvojena iz konteksta, a u kontekstu se vezivala za
želju, odnosno potpunije glasila: *Orandum est ut sit mens sana in corpore sano*,
ili u prevodu: *Treba se moliti za zdrav duh u zdravom telu*.

## Vanjske veze

* [Latin text of The ''Satires'' of Juvenal at the [The Latin Library]]
* Juvenal's first 3 "Satires" in English
* Audio files of Juvenal, Satire I.1-30
Kozjak

**Kozjak** je naziv za više geografskih lokacija na prostoru jugoistočne Evrope:

## Slovenija
* Kozjak (masiv u Sloveniji)
** Slap Kozjak
* Grad Kozjak, stara utvrda
* Prijevoj Kozjak, prijevoj između Gorenjske i Štajerske
* Kozjak nad Pesnico, naselje u općini Kungota
* Kozjak (Mislinja), naselje u općini Mislinja
* Kozjak pri Ceršaku, naselje u općini Šentilj

## Hrvatska
* Primorski ili Mali Kozjak, brdo iznad Kaštela
** Kozjak (film), serija pornografskih video-filmova koju je na Primorskom Kozjaku snimio Boris Barić-Pornello
* Zagorski ili Veliki Kozjak, gorski greben u Dalmatinskoj zagori
* Kozjak (otok), otok u Jadranskom moru
* Prolaz Kozjak, tjesnac između otoka Kozjak i Lošinj
* Kozjak (Velebit), vrh Velebita
* Kozjak (jezero), jedno od Plitvičkih jezera
* Kozjak (Bilje), selo u općini Bilje

## Bosna i Hercegovina
* Kozjak (Lopare), naselje u općini Lopare

## Crna Gora
* Kozjak (Rumija), vrh planine Rumija

## Srbija
* Kozjak (Loznica), naselje u opštini Loznica
* Kozjak (kraj), planinski kraj u južnoj Srbiji
* Kozjak (Rogačica), stara tvrđava
* Novi Kozjak, naselje u opštini Alibunar

## Makedonija
* Kozjak (Dobro Polje), planina kraj Dobrog Polja
* Kozjak (Prilep), planina kraj Prilepa
* Kozjak (Kumanovo), planina kraj Kumanova
* Kozjak (Babuna), vrh planine Babuna
* Kozjak (Karbinci), selo u opštini Karbinci
* Kozjak (Resen), selo u opštini Resen
* Kozjak (jezero u Makedoniji), jezero
* Kozjak (oblast) (*Kozjačija*), oblast kraj Kumanova

## Bugarska
* Kozjak, drevno ime za grad Obzor 
* Kozjak (Oblast Silistra), selo u sjeveroistočnoj Bugarskoj

## Povezano
*  
*
Tito (razvrstavanje)

**Tito** ima više značenja:

## Ličnosti
### Prezimena
* Josip Broz Tito (1892-1980), maršal i vođa Jugoslavije
** Popis mjesta nazvanih po Titu
** Raskol Tita i Staljina, 
** Sporazum Tito-Šubašić
** Titoizam
* Dennis Tito (1940-), američki poslovni čovjek i kozmonaut
* Diego Quispe Tito (1611-1681), peruanski slikar
* Santi di Tito (1536-1603), italijanski maniristički slikar
* Teburoro Tito (1953-), predsjednik Kiribatija
* Baron von Tito (1975-), umjetničko ime Travisa Barkera

### Imena (po redoslijedu prezimena)
* Tito Alonso (1926-1979), argentinski filmski glumac
* Tito Arévalo (1914-), filipinski glumac i muzičar
* Tito Beltrán (1965-), čileanski tenor
* Tito Chingunji, sekretar za vanjske poslove angolskog pobunjeničkog pokreta UNITA
* Tito El Bambino (1981-), reggaeton muzičar
* Tito Falaschi (1977-), brazilski heavy metal muzičar
* Tito Francona (1933-), bivši američki bejzbolaš
* Tito Fuentes (1944-), bivši kubansko-američki igrač bejzbola
* Tito Fuentes, gitarist u meksičkoj hip hop grupi Molotov
* Tito Gobbi (1913-1984), italijanski bariton
* Tito Guízar (1908-1999), meksički pjevač i glumac 
* Tito Jackson (1953-), muzičar i član grupe Jackson 5
* Tito Kayak (1958-), portorikanski aktivist za zaštitu okoline
* Tito Landrum (1954-), igrač bejzbola
* Tito Larriva, meksičko-američki pjevač, muzičar i glumac 
* Tito Maddox (1981-), američki profesionalni igrač košarke
* Tito Mboweni, osmi guverner južnoafričke centralne banke
* Tito Mukhopadhyay (1989-), indijski pisac i pjesnik
* Tito Nieves (1958-), portorikanski pjevač salse
* Tito Okello (1914-1996), ugadnaski general
* Tito (Jacob) Ortiz (1975-), natjecatelj mješovitih borilačkih vještina
* Tim "Tito" Owens, bivši gitarist grupe Death by Stereo
* Tito Puente (1923-2000), muzičar latin jazza
* Tito Rodriguez (1923-1973), vođa orkestra
* Tito Rojas (1955-), vođa orkestra salse
* Tito Santana (1953-), teksaški profesionalni hrvač
* Tito Schipa (1888-1965), italijanski tenor
* Tito Sotto (1948-), senator u filipinskom Kongfresu
* Tito Steiner (1952-), argentinski desetobojac

### Ostalo
* Felix 'Tito' Trinidad
* Héctor y Tito, bivši portorkianski reggaeton duo
* Tito & Tarantula, rock-grupa iz 1992.
* Tito 6 (rođen Troy Garland), reper iz Flinta u američkoj državo Michigan
* Tito, nadimak za Terryja Franconu, menađžera Boston Red Soxa

## Zabava
* La clemenza di Tito, Mozartova opera
* Tito, glavni junak stripova iz animinarnih filmova Famous Studiosa 1940-ih pod naslovom *Tito and his Burrito*
* Tito (film, 2004), egipatski film iz 2004.
* Tito (dokumentarni film), jugoslavenski film iz 1977.

## Mjesta
* Popis mjesta nazvanih po Titu
* Tito, Potenza, grad u italijanskoj provinciji Potenza

## Ostalo
* Tito's Tacos, meksički dućan brze hrane u gradu Culver City u Kaliforniji
* Tito's Vodka, teksaška votka
* skraćenica za Ticket-In, Ticket-Out, tip slot mašine.

## Povezano
Andrej Vitruk

**Andrej Nikiforovič Vitruk** (, ; Andruški kod Žitomira, 8. jul 1902-Kijev, 3. jul 1946) je bio sovjetski general-major vazduhoplovstva, heroj Sovjetskog Saveza i Narodni heroj Jugoslavije.

Vitruk se rodio u selu Andruški kod Žitomira, na teritoriji današnje Ukrajine, u siromašnoj seljačkoj porodici. U 13. godini je počeo da radi kao najamni radnik u fabrici šećera, a u Crvenu armiju je stupio 1924. 8 godina je bio služio u artiljerijskim jedinicama, a 1934. se odlučio da postane pilot, pa se upisao u Vojnu avijatičarsku školu u Borisoglebsku. Kao pilot lovca-bombardera učestvovao je u bici kod Halkin Gola protiv Japana, a zatim u nemačkoj i sovjetskoj invaziji Poljske 1939. i Zimskom ratu protiv Finske.

Godine 1941. je prošao obuku za oficira postao je zapovednik sovjetskog 65. vazduhoplovnog puka u Lenjingradskoj vojnoj oblasti. Na tom mestu je ostao do početka nemačke invazije na Sovjetski Savez. Dana 6. jula 1941. je ranjen, ali se nije povukao i unapređen je u čin pukovnika. U to vreme njegov puk je zamenio zastarele avione tipa Polikarpov I-15 savremenijim avionima Iljušin Il-2. Nakon obuke puk je podeljen, a Vitruk je ostao zapovednik jednog dela puka. U oktobru je premešten sovjetski Zapadni front blizu Moskve. Početkom 1942. je izvršio svoj 21. let, ali nije oborio nijedan avion. Ipak, zbog dobrog zapovedanja pukom, 24. februara 1942. je nagrađen ordenom Heroja Sovjetskog Saveza.

U julu 1942. Vitruk je postao zapovednik 291. divizije, koja je kasnije pretvorena u 10. gardijsku diviziju sovjetskog ratnog vazduhoplovstva. Na tom mestom je komandovao tokom bitaka za Voronjež, Kijev i Targu Frumoš. Kasnije je učestvovao u bitkama koje su dovele do zauzimanja Ploeštija, Bukurešta i Krajove u Rumuniji i u Beogradskoj operaciji. Nakon oslobođenja Beograda, Vitrukova grupa je stavljena na raspolaganje komandi NOVJ, koja je kasnije borila na Sremskom frontu. Zbog svojih zalsuga u borbama na tlu Jugoslavije, nagrađen je ordenom Narodnog heroja Jugoslavije. Vitrukova grupa je učestvovala i u zauzimanju mađarskog grada Sekešfehervara.

Andrej Vitruk je umro nakon teške bolesti 7. jula 1946. i sahranjen je u Kijevu. Među njegovim odlikovanjima su i Orden Lenjina, Orden Suvorova drugog reda, Orden crvene zastave i Orden Aleksandra Nevskog.

## Vanjske veze
*  Biografija 
* Portret
Devils Haircut

"**Devils Haircut**" je pjesma američkog rock muzičara Becka, koja se prvotno našla na njegovom albumu *[[Odelay]]*, a koja je 1997. izdana kao singlica.

Za pjesmu je video-spot režirao Mark Romanek, a stil spota je inspiriran filmovima *[[Ponoćni kauboj]]* i *[[400 udaraca]]*. Godine 1997. isti je spot dobio nagradu MTV-a za najbolji spot s muškim izvođačem.

## Popis pjesama
**CD #1**
# "Devils Haircut" [LP Version]
# "Devils Haircut" [Remix Noel Gallagher]
# "Groovy Sunday" [Remix Mike Simpson]
# "Trouble All My Days"

**CD #2**
# "Devils Haircut" [LP Version]
# "Dark and Lovely" [Remix Dust Brothers]
# "American Wasteland" [Remix Mickey P.]
# ".000.000"

## Vanjske veze
* Whiskeyclone discussion of Devils Haircut
The New Pollution

**The New Pollution** je singlica, odnosno pjesma koju je američki rock muzičar Beck izdao nakon što je prethodno objavljena na albumu *[[Odelay]]*.

## Popis pjesama

### US 12" Vinyl
# "The New Pollution" [LP Version] - 3:39
# "The New Pollution" [Remix Mickey P.] - 4:08
# "The New Pollution" [Remix Mickey P. & Mario C.] - 3:49
# "Lemonade" [prethodno neizdana] - 2:22
# "Richard's Hairpiece" [Remix Aphex Twin] - 3:19

### UK CD Pt. 1
# "The New Pollution" [LP verzija] - 3:42
# "Richard's Hairpiece" [Remix Aphex Twin] - 3:21
# "Electric Music and the Summer People" - 4:41

### UK CD Pt. 2
# "The New Pollution" [LP verzija] - 3:42
# "The New Pollution" [Remix Mario C. & Mickey P.] - 3:51
# "Lemonade" - 2:21

### Japanese CD (izdan kao ''"The New Pollution" and Other Favorites'')
# "The New Pollution" [LP verzija] - 3:39
# "The New Pollution" [Remix Mickey P.] - 4:08
# "The New Pollution" [Remix Mario C. & Mickey P.] - 3:49
# "Richard's Hairpiece" [Remix Aphex Twin] - 3:21
# "Thunderpeel" [prethodno neizdana] - 2:41
#* Ova verzija je različita od one na *[[Stereopathetic Soulmanure]]*
# "Lemonade" [prethodno neizdana] - 2:23
# ".000.000" [prethodno neizdana] - 5:26
# "Feather In Your Cap" [prethodno neizdana] - 3:45
#* Ova se verzija može naći na soundtracku filma *[[SubUrbia (film)|SubUrbia]]*.

## Vanjske veze
Sissyneck

"**Sissyneck**" je singlica koju je izdao američki rock muzičar Beck sa svog albuma *[[Odelay]]*. 

## Popis pjesama
# "Sissyneck" (LP verzija) 
# "Burro" (Mariachi verzija "Jack-Ass" )
# "Dark and Lovely" - "Devils Haircut" remix koji su napravili Dust Brothers
# Devil Got My Woman − Skip James cover
# Brother (prethodno neizdana)
Jack-Ass (pjesma)

"**Jack-Ass**" je singlica koju je američki rock muzičar Beck, izdao sa svog albuma *[[Odelay]]*. 

Pjesma je poznata i po video-spotu u kome Beck glumi rudara, a Willie Nelson se nakratko pojavljuje u ulozi duha.

## Popis pjesama
# "Jack-Ass" (Butch Vig Mix) - 3:25
# "Feather in Your Cap" - 3:47
# "Lemonade" - 2:23
# "Jack-Ass" (Edit Version) - 3:24
JC Carroll
Zac Efron

**Zac Efron** (punim imenom Zachary David Alexander Efron), rodjen 18.10. 1987. u San Luis Obispu, je američki glumac. Veliku popularnost je stekao u filmu *[[High school musical]]*. Takodje je poznat po svojoj ulozi u seriji *[[Summerland]]* i u brodvejskom muziklu *[[Hairspray (mjuzikl)|Hairspray]]*. Od 2005. do 2010. je bio u vezi sa svojom partnericom Vanessom Hudgens.

## Vanjske veze

*
Lista gradova u Poljskoj

Na ovom spisku se nalaze gradovi u Poljskoj poređani po azbučnom redu. U zagradama su kodovi poljskih vojvodstava po ISO 3166-2:PL kodu (sa upotrebom poljskih slova).

Prema podacima Glavnog statističkog ureda (polj. Główny Urząd Statystyczny) od 1. januara 2008. godine u Poljskoj postoje 892 grada. U skladu sa odlukom Saveta Ministara (polj. Rada Ministrów), od 1. januara 2008. godine status grada je dobila Boguhvala - polj. Boguchwała).

Skraćenice naziva vojvodstava:

* DŚ - Donjošlesko
* KP - Kujavsko-Pomeransko
* LB - Lublinsko
* LS - Lubusko
* ŁD - Lodzko
* MP - Malopoljsko
* MZ - Mazovjecko
* OP - Opolsko
* PK - Podkarpatje
* PL - Podlasko
* PM - Pomorje
* ŚL - Šlesko
* ŚK - Svetokriško
* WM - Varminsko-Mazursko
* WP - Velikopoljsko
* ZP - Zapadnopomeransko
### A

### B

### C

### Ć

### D

### E

### F

### G

### H

### I

### J

### K

### L

### Ł

### M

### N

### O

### P

### R

### S

### Ś

### T

### U

### W

### Z

### Ż
Shammuramat

**Shammuramat** ili **Sammur-amat** bila je kraljica Asirije 811. pne.&ndash;808. pne. Kao udovica kralja Shamshi-Adada V vladala je tri godine na prijestolju Asirije. Druge kronologije sugeiraju da joj regentstvo trajalo od 809. do 792. pne.

Shammuramatina stela (memorijalna stijena) je pronađena u Ashuru, dok zapis u Calahu (Nimrud) sugerira da je tamo dominirala nakon smrti svog supruga i vladavine svog sina.

Legendarna Semiramida se obično smatra mitskom figurom, ali dio historičara drži da su je grčki izvori temeljili na stvarnoj Shammuramat. 

## Reference
740-e pr. n. e.

## Događaji i trendovi
* 26.2. 747. pne. - Nabonassar postaje kralj Babilonije.
* 747. pne. — Meles postaje kralj Lidije.
* 745. pne. — Krunu Asirije preuzima Pul, koji uzima ime Tiglath-Pileser III.
* 743. pne. — Vojvoda Zhuang dolazi na vlast u kineskoj državi Zheng.
* 743. pne. — Početak Prvog mesenijskog rata.
* 740. pne. — Tiglath-Pileser III osvaja grad Arpad u Siriji nakon dvije godine opsade.
* 740. pne. — Početak Ahazove vladavine u Judi.

## Značajne osobe
* Romul i Rem
Sumu-abum

**Sumu-abum** (također Su-abu) bio je kralj Prve dinastije Babilona. Vladao je u periodu 1830. pne. – 1817. pne. 

## References
Sumu-la-El

**Sumu-la-El** (također **Sumulael** ili **Sumu-la-ilu**) bio je kralj Prve dinastije Babilona. Vladao je u periodu 1817. pne. - 1781. pne. 

## Reference
Sabium

**Sabium** (također **Sabum**) bio je kralj Prve dinastije Babilona. Vladao je u periopdu 1781. pne. - 1767. pne. 

## Reference
Apil-Sin

**Apil-Sin** bio je kralj Prve dinastije Babilona. Vladao je u periodu 1767. pne. - 1749. pne. 

## Reference
Agum III

**Agum III** bio je babilonski vladar iz kasitske dinastije, koji je vladao 1460-ih godina pne.

Ono što se zna o tom kralju tiče se babilonske reference na ekspediciju koju je vodio protiv "Primorja" godine 1465. pne.. Prema tom navodu je osvojio "primorski" grad Dur-Ea, nakon čega je postao vladar cijele Babilonije.

Naslijedio ga je sin, Ulamburaish, koji je nastavio pohode protiv "Primorja"..

Dio historičara vjeruje da se izraz "Primorje" odnosi na civilizaciju Dilmun, kojoj je središte bilo na području današnjeg Bahreina.

## Reference
Nabonasar

**Nabonassar** (također **Nabonasser**, **Nabu-nasir**, **Nebo-adon-Assur** ili **Nabo-n-assar**) je osnovao kraljevstvo Babilonu godine 747. pne. kojeg neki stručnjaci smatraju pretečom Novog Babilonskog Carstva. U to doba je Asirsko Carstvo bilo u rasulu zbog građanskog rata i uspona susjedne države Urartu. Vojni komandant je sljedeće godine (746. pne.) preuzeo vlast u Asiriji i uzeo ime Tiglath-pileser III. Ubrzo nakon toga Babilon je pao pod asirsku vlast, a Nabonassar nastavio vladati kao vazalni kralj 14 godina, sve do 734. pne.

U doba Nabonassarove vladavine je započelo pisanje glinenih pločica koje će s vremenom postati velika zbirka pod nazivom Babilonska kronika, a koje sadržavaju kontinuirane zapise o događajima vezanim uz vladavine pojedinog vladara.

Grčki astronom Klaudije Ptolemej je započeo eru, tj. odredio očlu za kronološke proračune upravo u prvoj godini Nabonassarove vladavine, tj. na prvi dan Nove godine u egipatskom kalendaru: to je bila srijeda 26.2. 747. pne. u proleptičkom julijanskom kalendaru. Na taj je dan započela **Nabonasarova era** (AN - *Anno Nabonassari*). Ptolemej je to odlučio, jer je to bika prva vladavina koja je sadržavala astronomske podatke koje je mogao koristiti, te su je koristili kasniji astronomi, ali ne i sami Babilonci.



## Povezano
* Kraljevi Babilona
* Babilonija
Meles

**Meles** se može odnositi na:
* Meles (genus), rod evropskih jazavčara
* Meles od Lidije, kralj Lidije 
* Meles Zenawi, premijer Etiopije
* Rijeka Meles, koja je tekla kroz drevnu Smirnu
Lista gradova u Sjevernoj Makedoniji

Ovo je **popis gradova u [[Severna Makedonija|Severnoj Makedoniji]]**. U Severnoj Makedoniji ima oko 34 gradova, gdje prvi pet najveći su Skoplje, Bitola, Kumanovo, Prilep i Tetovo.

## Gradovi
### Istočni region

### Sjeveroistočni region

### Pelagonijski region

### Pološki region

### Skopski region

### Jugoistočni region

### Jugozapadni region

### Vardarski region

## Statistics

### Najveći gradovi
Najveći gradovi Makedonije su:

### Najmanji gradovi

Pet najmanji gradovi Makedonije su:

12 gradova u Makedoniji imaju stanovništvo ispod 10.000 stanovnika: Demir Hisar (2.593), Pehčevo (3.237), Demir Kapija (3.275), Makedonski Brod (3.740), Valandovo (4.402), Makedonska Kamenica (5.147), Kruševo (5.330), Bogdanci (6.011), Kratovo (6.924), Berovo (7.002), Probištip (8.714) i Resen (8.748). Ovi gradovi se često nazivaju kao "mali gradovi"

5 gradova u Makedoniji imaju stanovništvo nad 50.000 stanovnika: Skopje (668.518), Bitola (74.550), Kumanovo (70.842), Prilep (66.246) i Tetovo (52.915). Ovi su najveći gradovi u Republici.

17 gradova Makedonije imaju stanovništvo od 10.000 do 50.000 stanovnika: Veles (43.716), Štip (43.652), Ohrid (42.033), Gostivar (35.847), Strumica (35.311), Kavadarci (29.188), Kočani (28.330), Kičevo (27.067), Struga (16.559), Radoviš (16.223), Gevgelija (15.685), Debar (14.561), Kriva Palanka (14.558), Sveti Nikole (13.746), Negotino (13.284), Delčevo (11.500) i Vinica (10.863). Ovi su gradovi sredne veličine.

### Demografija

## Reference
Apertium

**Apertium** je platforma za kompjutersko prevođenje razvijena uz pomoć sredstava Španske i Katalonske vlade na univerzitetu u Alikantu. Apertium je slobodan softver, objavljen pod GNU GPL licencom.

Apertium je nastao kao jedna od jezgri za kompjutersko prevođenje u okviru projekta OpenTrad. Iako je u početku razvijen za prevođenje bliskih jezika, njegove mogućnosti su u međuvremenu poboljšane, te je sada moguće tretirati i divergentne jezičke parove. Novi jezički par kreira se pripremom jezičkih podataka u obliku rečnika i pravila u dobro dokumentiranom XML formatu.

Jezični podaci koji su trenutno razvijeni za upotrebu u Apertiumu (u suradnji sa Univerzitetom u Vigu, Politehničkim univerzitetom u Kataloniji te Univerzitetom Pompeu Fabra) podržavaju romanske jezike Španije (kastiljki, katalonski i galicijanski), te engleski, portugalski, francuski, rumunski i oksitanski.

Apertium je *shallow-transfer* sistem za kompjutersko prevođenje koji koristi potpuni oblik za sve leksikološke transformacije i skriveni Markovljev model za označavanje izgovora ili odabir ispravne kategorije reči.

## Vanjske veze
* Apertium Wiki: Uputstvo za novi jezički par za Apertium
Dvanaest Kolonija

**Dvanaest Kolonija Čovjeka** ili **Dvanaest Kolonija Kobola** čine glavnu ljudsku civilizaciju u izmišljenom svijetu naučnofantastičnog filma iz 1978. i televizijske serije *[[Galactica — svemirska krstarica]]*, te u prerađenoj miniseriji iz 2003. koja predstavlja uvod u novu seriju pod naslovom ''Galactica''.

## Kolonije
Dvanaest Kolonija su osnovali doseljenici sa Kobola, planete odakle navodno potiče ljudska vrsta. U originalnoj seriji, dvanaest plemena ljudi naselilo se na dvanaest različitih planeta u izmišljenom dvojnom zvjezdanom sistemu Cyranus. Prerađena serija nikada nije pojasnila kako su Dvanaest Kolonija raspoređene u svemiru, ali je producent Ronald D. Moore nagovijestio da se sve kolonijalne planete nalaze u istom zvjezdanom sistemu, baš kao i u originalnoj seriji.

Ljudsko stanovništvo dvanaest kolonija (otprilike 20 milijardi u prerađenoj seriji) praktično su istrijebili Sajlonci tokom Razaranja Dvanaest Kolonija. Manje od pedeset hiljada preživjelih sa svih dvanaest kolonija uspjelo je da izbjegne ovaj pokolj, bježeći uz pomoć flote civilnih svemirskih brodova koju predvodi svemirska krstarica Galactica.

Imena kolonija zasnovana su na imenima sazvježđâ Zodijaka:

## Reference

## Vanjske veze
* Battlestar Wiki: The Twelve Colonies (TOS)
* Battlestar Wiki: The Twelve Colonies (RDM)
Kladovo

**Kladovo** je gradsko naselje u opštini Kladovo u Borskom okrugu u Srbiji. Prema popisu iz 2002. bilo je 9142 stanovnika (prema popisu iz 1991. bilo je 9626 stanovnika).

Kladovo je u ranijim vekovima bio utvrđeni grad, čiji ostaci se nalaze neposredno pre ulaska u savremeni grad idući Đerdapskom magistralom u pravcu od Donjeg Milanovca ka Kladovu.

Kladovo je u doba SFRJ posedovalo veliko brodogradilište, koje je od uvođenja sankcija SB Ujedinjenih nacija stagniralo. U Kladovu se nalazi i upravna zgrada hidrosistema "Đerdap", kao i carinarnica, novi moderan dom zdravlja, sportska hala "Jezero" i hotel "Đerdap".

## Demografija
U naselju Kladovo živi 7375 punoletnih stanovnika, a prosečna starost stanovništva iznosi 38,2 godina (37,0 kod muškaraca i 39,3 kod žena). U naselju ima 3155 domaćinstava, a prosečan broj članova po domaćinstvu je 2,90.

Ovo naselje je u uglavnom naseljeno Srbima (prema popisu iz 2002. godine).

## Reference

## Vanjske veze

* http://www.scribd.com/doc/59551757/KLADOVO-2011 BILO JEDNOM JEDNO KLADOVO 
* Mape, aerodromi i vremenska situacija lokacija (Fallingrain) 
* Satelitska mapa (Wikimapia)
* Gugl satelitska mapa (Maplandia)
* Plan naselja na mapi (-(Mapquest)
* MADE IN KLADOVO 
* Francuska ulica Kladovo  
* Apolodor na Dunavu
* Bilo jednom jedno Kladovo
* Zvona i zastave Đerdapa
* http://www.kladovo.org.rs
* http://www.kladovo.net
* http://www.kladovo.eu 
* http://tookladovo.rs
* http://www.pravosudna-mreza.org.rs/sudovi.aspx?Search=&ShowID=324‎
* http://www.djerdap.rs 
* http://www.telenetholidays.com/WebHotels/sr/hoteli-kladovo.php 
* Istorija Kladova
* Radio televizija Bor
* Kladovo Obecana zemlja