open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Tonski naziv

**Tonski nazivi**, u kineskom i vijetnamskom jeziku, su imena dana tonovima koje ti jezici koristite.

## Kineski jezik
Kineski jezik ima četiri imena tona u srednjokineskom jeziku, naime ping šeng (平聲), šang šeng (上聲), ći šeng (去聲), i žu šeng (入聲), koji se u jezičnoj literaturi, ponekad zovu *ravni*, *uzlazni*, *izlazni* i *[[ulazni ton|ulazni]]* tonovi. Žu šeng slogovi proizlaze iz slogova u srednjem kineskom jeziku koji se završavaju sa -p, -t ili -k.

Originalno, svaki od naziva ping, šang, ći, i žu su sami govoreni u tonu koji označavaju. Međutim, u nekim modernim dijalektima, to više nije istinito, taj gubitak saglasnosti je najistaknutiji u mandarinskom jeziku koji sada ima naziv žu za jedan izgovor što više nije u žu šeng tonu.

U modernim dijalektima, slogovi koji proizlaze od ovih četiri srednjokineskih tonskih klasa mogu biti razdvojeni u dve registre, jin (陰) i jang (陽), i ponekad se zovu gornji i donji registri odnosno, iako to može biti pogrešan naziv, jer neki dijalekti koji imaju jin delenje mogu izlagati tonsku visinu koja je niža, i obratno, jang registar može izlagati višu tonsku visinu. 

Dakle, kada se četiri tonske klase podele, dobija se osam vrsta tona.
:jin ping, ping jang, jin šang, šang jang, jin ći, jang ći, žu jin i jang žu. 

Kantonski jezik ima dalje podele žu jin tona, na taj način izlaže 9 tona. Ostali dijalekti poput Hakka jezika imaju spojeni šang ton kao i mandarinski. Postoje neki dijalekti koji imaju komplikovan skup podele tonova, i jin i jang su nedovoljni da pokriju te izuzetne slučajeve.

## Vijetnamski jezik
Vijetnamski je još jedan tonski jezik. Standardni vijetnamski izgovor se temelji na govoru iz sjevernog vijetnamskog Tonkin zaliva.
Mandarinski fonetski simboli 2

**[[Mandarinski kineski|Mandarinski]] fonetski simboli 2** (, skraćeno ), je sistem latinizacije ranije korišten u Republici Kini (Tajvan). Stvoren je da zameni složeni tonski-pravopis Gvoji Romadzi, i da postoji sa popularnim Vejd-Džajls (latinizacija) i džujin (nije latinizacija). Ponekad se naziva Gvoji Romadzi 2.

## Historija
Na osnovu ranijeg i složenijeg sistema Gvoji Romadzi, probna verzija MFS 2 je objavljena 10. maja 1984. od strane ministarstva obrazovanja. Nakon dve godina razmatranja od strane javnosti, službena verzija je objavljena 28. januara 1986. Da bi se Džujin razlikovao od Mandarinskih fonetskih simbola 2 („Mandarinski džujin simboli 2“), prvi džujin se zvanično zove „Mandarinski fonetski simboli 1“ ().
	
Uprkos službenog statusa za gotovo dva desetljeća sve dok nije zamenjen tongjong pinjinom 2002. MFS 2 postojao je samo u nekim publikacija od vlade (kao što su putne brošure i rečnici). Međutim, MFS 2 nije bio korišten za službena latinizovana imena Tajvanskih mesta. Nikada nije dobio isti status kao Vejd-Džajls. U većini zajednica u inostranstvu, bio je gotovo nekorišten i neviđen.

## Oblik
Tonske beleške Gvoji Romadzia su uklonjene, i slogovi svih tonova su pisani identično (kao u Gvoji Romadzihovom prvom tonu). I četiri dijakritika koji predstavljaju tonove su identični džujinsku.
* Latinizacija suglasnika je identičan Gvoji Romadzihovoj.
* Koristi **' za oba:
** ㄖ (pinjinovo **'), i
** ono što je pisano u pinjinu kao **' posle **'. (Ipak ova upotreba **' ima tonski dijakritik i uvijek je zadnji.) Ovo je identično u [[Yale latinizacija|Jejl latinizaciji]].
* Koristi **' za oba:
** ㄗ (pinjinovo **'), i
** ono što je pisanu u pinjinu kao **' posle **'. (Ipak ova upotreba **' ima tonski dijakritik i uvijek je zadnji.) Ovo je nešto slično u Jejl latinizaciji.
*** Slovo **' nije pisano posle **' (tj. nema **'), međutim. **' slaže se sa pinjinovim **'.
* Kao u Gvoji Romadzihu, **', i **' su pisani van, ne kao [[pinyin|pinjinovo]]/[[Wade-Giles|Vejd-Džajlsovo]] **', i **'.
* Gvoji Romadzihovo **' i dalje se drži (suprotno od **' iz [[pinyin|pinjina]], [[Wade-Giles|Vejd-Džajlsa]], i kasnijeg [[tongyong Pinyin|tongjong pinjina]].)
* Gvoji Romadzihovo **' (pinjinovo **') je pisano kao **' i **' (samo).
* Gvoji Romadzihovo **' je pisano **' (kao u [[Wade-Giles|Vejd-Džajlsu]]).
* Gvoji Romadzihovo **' je pisano **' (kao u [[pinyin|pinjinu]]).
* **' i **' su dodani ili smenjivaju **' i **' (tim redom) na način sličan u Gvoji Romadzihu i identično pinjinu.

Jedan primjer MFS 2: „“ je pisan kao **'. Usporedi sa pinjinom, koji piše to **

Razmaci su opšto upotrebljavani umjesto spojnica, osim u ličnim imenima, koji upotrebljavaju spojnice između interpunkcije između slogova prvog imena.

## Reference
Kineski poštanski sistem romanizacije

**Kineski poštanski sistem romanizacije** () odnosi se na sistem romanizacije za kineska imena mesta koji je stupio na korišćenje u kasnoj Ćing dinastija i zvanično odobren od strane Imperijalna poštanska zajednička sjednica konferencije (), koja je održana u Šangaju prolećem 1906. Ovaj sistem romanizacije je zadržan nakon pada dinastije Ćing 1912. godine i budući da je bila u upotrebi na službenom poštanskom atlasu u Republici Kini, ostala je najčešći način pisanja kineskih imena mesta u Zapadu (za kartografere na primer) za veći deo dvadesetog veka. Nakon osnivanja Narodne Republike Kine, sistem se postepeno zamenjuje pinjinom, koji je sada gotovo univerzalno prihvaćen.

Sistem je zasnovan na Vejd-Džajlsu za poštanske svrhe, posebno za nazive mesta u službenom poštanskom atlasu, pisma i poštanske marke. Koristi neke već uobičajene evropske nazive za kineska imena mesta koja zamenjuju Vejd-Džajls, uključujući neka kineska narječja i istorijska izgovora.

Glavne razlike sa Vejd-Džajlsom uključuju:
* Kompletan nedostatak dijakritičkih znakova.
* **', i **' (, i **') su pretstavljeni sa **', i **' i **', i **' zavisno o povjesnom izgovoru, npr.
** [[Peking]] (Pei-ching, Beijing)
** [[Tientsin]] (T'ien-chin, Tianjin)
** [[Tsinan]] (Chi-nan, Jinan)
* Vejd-Džajlsovo **' postaje **', osim ako je jedini samoglasnik u slogu, npr,
** [[Ankwo]] (An-kuo, Anguo)
** [[Chinchow]] (Chin-chou, Jinzhou)
* [[Guangdong]], [[Guangxi]], i [[Fujian]] imena mesta su latinizovani iz domaćih narečja, kao [[hakka kineski jezik|hakka]], [[kantonski jezik|kantonski]], i [[min kineski jezik|min]] (nazivi takođe su uzeti iz Džajlsove ''Kineski-engleski Rečnik'').
** [[Amoy]] (Hsia-men, Xiamen)
** [[Shantou|Swatow]] (Shan-t'ou, Shantou)
** [[Quemoy]] (Chin-men, Jinmen)
* Popularne već postojeće (od 19. veka ili ranije) Evropska imena za mesta u Kini se zadržavaju, kao što su one za [[ugovora luka|ugovorne luke]].
** Canton (Kuang-chou, [[Guangzhou]])

Ostale pravopisne karakteristike uključuju:
* **' postaje **' ili **', npr, Kishien (od **')
* **' (šva) i **' oba postaju **', npr, Chengteh (od **') i [[Beiqiao|Pehkiao]] (od **'). **' takođe ponekad mogu biti **' ili **'.
* zadnji **' ponekad postaje **', npr, [[Wensu County|Wensuh]] (od **')

## Povezano
* Poštanske marke i poštanska istorija Kine

## Izvori
* "" () ** (). Peking:  (), 1998.
184.

__NOTOC__
Godina **184.** (**[[rimske brojke|CLXXXIV]]**) bila je prijestupna godina koja počinje u srijedu u julijanskom kalendaru. U svoje vrijeme je bila poznata kao **Godina konzulstva Egija i Elijana** (ili, rjeđe, **godina 937. ''[[Ab urbe condita]]***). Oznaka 184. za ovu godinu se koristi od ranog srednjeg vijeka, kada je [[kalendarska era]] [[Anno Domini]] u Evropi postala glavnom metodom označavanja godina.

== Događaji ==

* U Kini završava posljednja (6.) godina ere Guanghe i počinje era Zhongping [[dinastija Han|dinastije Han]].
* Kralj [[Gogukcheon od Goguryeoa]] odbija kinesku najezdu na [[Goguryeo]] koju je vodio guverner [[Liaodong]]a.
* [[Rimsko Carstvo|Rimljani]] u [[Britannia (rimska provincija)|Britaniji]] trajno napuštaju [[Antoninov zid]].
* U Kini izbijaju [[ustanak Žutih turbana]] i [[Liangzhouski ustanak]] protiv vladavine dinastije Han i [[car Ling od Hana|cara Linga]].
* [[Ustanak Žutih turbana]]: [[Zhang Jiao]], vođa Žutih turbana, okuplja ogromnu seljačku vojsku koja će narasti na 360.000 ljudi te sa njome počinje marširati prema carskoj prijestolnici [[Luoyang]], uništavajući sve vladine kancelarije i vojne [[predstraža|predstraže]] koja mu se nađu na putu. 
* jun – [[Ustanak Žutih turbana]]: Car Ling postavlja svog šurjaka [[He Jin]]a na čelo carske vojske i šalje mladog [[Liu Bei]]ja da porazi ustanike u [[Runan (okrug)|Runanu]]. Carska vojska uspijeva opkoliti [[ustanak|ustanike]] kraj [[Žuta rijeka|Žute rijeke]] i oko [[Nanyang (Henan)|Nanyanga]]. 
* [[Beolhyu od Sille]] stupa na prijestolje.
* zima – [[Ustanak Žutih turbana]]: Grad Wan, ustaničko uporište, je opkoljeno, a potom osvojeno od strane carskih trupa. Zhang Jiao umiore od bolesti, a njegova braća [[Zhang Bao (Žuti turbani)|Zhang Bao]] i [[Zhang Liang (Žuti turbani)|Zhang Liang]] su poraženi kod [[Guanzhong]]a. Žuti turbana se nakon toga pretvaraju u raštrkane [[odmetnik|bandite]].

== Rođenja ==
*Ćika Stefan

== Smrti ==
* [[Adalla od Sille]], korejski vladar
* [[Bo Cai]], vođa Žutih turbana
* [[Han Zhong]], vođa Žutih Turbana
* [[Ma Yuanyi]], vođa Žutih Turbana (odrubio mu glavu [[He Jin]])
* [[Zhang Bao]], mlađi brat [[Zhang Jiao]]a
* [[Zhang Jiao]], pokretač ustanka Žutih turbana
* [[Zhang Liang]], mlađi brat [[Zhang Jiao]]a 
* [[Zhang Mancheng]], vođa Žutih turbana
* [[Zhao Hong]], vođa Žutih turbana

== U fikciji ==

* Početak radnje [[Lu Guazhong]]ovog romana *Romansa Tri kraljevstva''.
Tundža

**Tundža** (bugarski: Тунджа, turski: Tunca) rijeka je u Bugarskoj i Turskoj najveća lijeva pritoka rijeke Marice, koja se u nju ulijeva kod grada Edirne.
## Geografija
Tundža izvire ispod vrha Botev na Staroj Planini, sjeverno od grada Kalofer, zatim plovi ravno na istok, tada naglo skreće na jug, prije grada Jambola. Nakon grada Jambola Tundža ulazi u Tursku, i tu se kod Edirnea ulijeva u rijeku Maricu. Rijeka Tundža duga je 390&nbsp;km, od toga 350 kilometara u Bugarskoj, te je jedna od najvažnijih bugarskih rijeka. Tundža ima 50 pritoka, od kojih su najvažnije rijeka; Močurica, Popovska i Sinapovska rijeka.
U gornjem dijelu rijeke napravljena su dva velika akomulaciona jezera; *Jezero Koprinka* (prije zvano jezero Georgi Dimitrov) i *Jezero Žrepčevo*.

Rijeka Tundža protiče kroz gradove; Kalofer, Jambol, Elhovo i Edirne.
Beolhyu od Sille

**Beolhyu od Silla** (? - 196, vl. 184–196) bio je deveti po redu kralj Sille, jednog od Tri kralkjevstva. Također je poznat i kao *Beolhyu Isageum*, pri čemu *isageum* označava kraljevsku titulu Sille. Bio je potomak kralja Talhaea, a prezime mu je bilo Seok.

Prema *[[Samguk Sagi]]ju* za kralja ga je izabrao narod, nakon što je njegov prethodnik Adalla od Sille umro bez nasljednika. Njegovim stupanje na prijestolje je prekinuta viševjekovna vladavina klana Park, otpočeta sa osnivačem države Bak Hyeokgeoseom.

Godine 185. je pokorio mali plemenski savez/državu Somun-guk (u današnjem Uiseongu). Silla je potom ratovala sa susjednom državom Baekje 188. (oko Jincheona), 189. i 190. (oko Yecheon).

## Izvori
* The Academy of Korean Studies
* Korea Britannica
Adalla od Sille

**Adalla od Sille** (? - 184, vl. 154–184) bio je osmi po redu vladar Sille, jednog od Tri kraljevstva Koreje. Poznat je pod imenom **Adalla Isageum**, pri čemu *isageum* označava kraljevsku titulu Sille. Bio je potomak osnivača države Hyeokgeosea, i prezime mu je bilo Bak.

Bio je sin kralja Ilseonga, te oženjen za kćer kralja Jime. Bio je posljednji član klana Bak koji će vladati Sillom - sve do stvaranja Ujedinjene Sille.

Prema *[[Samguk Sagi]]ju* njegova je vladavina obilježena teritorijalnom ekspanzijom. Godine 157. je postavio put preko Haneuljae (u današnjem Mungyeongu), a 159. i na prijevoju Jungnyeong (danapnji Yeongju), čime se Silla proširila sjeverno od planina Sobaek. Godine 167. je ratovao sa korejskom državom Baekje zbog pružanja utočišta izdajniku sa dvora Sille. Također se bilježi da je održavao dobre odnose sa državom Wa u Japanu, koji su 158. poslali izaslanstvo. Godine 173. je još jedno izaslanstvo poslala kraljica Himiko.

Umro je bez muških nasljednika, pa je narod za novog kralja izabrao Beolhyua, pripadnika klana Seok.

Vjeruje se da je sahranjen u kompleksu Samneung kraj Namsana u centralnom Gyeongjuu.
Runan (okrug)

**Okrug Runan** () je okrug u prefekturi/gradu Zhumadian u kineskoj provinciji Henan.

## Historija
U stara vremena se ovaj okrug zvao "središte svijeta", jer je bio središte provincije Yu, odnosno bio u sredini Devet provincija. U doba dinastije Han je iz njega došlo više službenika centralne vlasti nego iz jedne druge kapetanije, te je bio pradomovina uticajnog klana Yuan. Okrug Runan se nekada zvao i Okrug Ancheng (安城县) i Okrug Ruyang(汝阳县). Za vrijeme dinastije Zhou (1045-256. pne.), unutar njegovih granica se nalazila i vazalna Država Dao（道国）.

## Administracija
Danas **Okrug Runan** spada pod upravu grada na razini preferkture Zhumadian. Ima oko 1306 kv. kilometara i oko 770.000 ljudi (prema podacima 2002). Sjedište okruga je u gradu Runing (汝宁镇).
Runan

**Runan** se može odnositi na:

* Runan (okrug), u kineskoj provinciji Henan
* Runan, Côtes-d'Armor, općina u Francuskoj
                                                                                                                                        -->
Guanzhong

**Guanzhong** (, doslovno 'prolazt, središnji'), ili **Guanzhongska ravnica**, je historijska regija Kine koja odgovara donjem toku rijeke Wei. Zove se Guanzhong ili 'u prolazima' kako bi ju razlikovali od 'Guandonga' ili 'istično od prolaza', tj. Sjeverne kineske ravnice. Sjevernu kinesku ravnicu na zapadu obrubljuju planine. Žuta rijeka se probija na planine kroz Hangu prolaz koji odvaja Guanzhong od Guandonga. Za vrijeme perioda Zaraćenih država Guanzhong je bio na zapadnom rubu kineske civilizacije i kontrolirala ga je država Qin. Kako je Qin postao sve militarističkiji, njegovi neprijatelji su tvrdili da je prihvatio babarske običaje i prestao biti kineski. Govorilo se da 'Guanzhong proizvodi generale a Guandong proizvodi ministre'. Država Qin je na kraju ujedinila Kinu, a Guanzhong je bio središte Qina i nekoliko kasnijih dinastija.

## Povezano
* Guanzhong Hua
* Maps : 1 , 2
Nanyang (Henan)

**Nanyang** (; natpis na poštanskim kartama: Nanyang) je grad na razini prefekture na jugozapadu kineske provincije Henan. Grad predstavlja područje sa najvećom površinom u Henanu, Nanyang se na jugoistoku graniči sa Xinyangom, na istoku sa Zhumadianom, na sjeveroistoku sa Pingdingshanom, na sjeveru sa Luoyangom, na sjeverozapadu sa Sanmenxiaom, te sa provincijom Shaanxi na zapadu i provincijom Hubei na jugu.

Obližnja Nanyangska zavala je poznata kao bogato nalazište fosiliziranih jaja dinosaura.

## Vanjske veze



U Wikimedijinom spremniku nalazi se još materijala vezanih uz temu:
******


* Government website of Nanyang  (pojednostavljeni kineski)
Strumica (rijeka)

Rijeka **Strumica**, ili **Strumešnica** (makedonski: Струмица, Струмешница) je rijeka u jugoistočnoj Makedoniji, koja kod Zlatareva ulazi u južnu Bugarsku i potom se ulijeva kao desna i najveća pritoka rijeke Strume. Najveće naselje kroz koje rijeka prolazi je makedonski grad Strumica.
## Geografija
Strumica izvire na padinama planine Plačkovica, u okrugu grada Radoviša. Isprva teče prema jugu, kroz veliku kotlinu, u tom dijelu zovu je **Stara Reka**. Zatim ulazi u kotlinu grada Radoviša, prolazi kroz grad, a zatim skreće prema jugoistoku prema Strumičkoj dolini, i prolazi kroz okruge: Vasilevo, Strumica i Novo Selo. Rijeka potom skreće na istok i ulazi u Bugarsku, kroz široku krivudavu dolinu, zatim se ulijeva u rijeku Strumu sjeverno od naselja Mitino.
* Ukupna dužina rijeke je 114&nbsp;km, od toga 81&nbsp;km pripada Makedoniji, a 33&nbsp;km Bugarskoj.
* Rijeka Strumica je najveća pritoka rijeke Strume.
Liaodong

**Liáodōngski poluotok** () je poluotok u Liáoníngu, sjeveroistočnoj provinciji NR Kine, odnosno oblasti koja se u zapadnoj literaturi dugo vremena nazivala jugoističnom Mandžurijom. *Liaodong* (koji se nekada pisao *Liaotung*) znači "Istočno od Liáoa". To se odnosi na rijeku Liáo River koja je u periodu Zaraćenih država dijelila kapetanije države Yan Liáoxī () (zapadno od Liáoa) i Liaodong.

## Geografija
Poluotok se nalazi na sjevernoj obali Žutog mora, između Bohjajskom mora na zapadu i Korejskog zaliva na istoku.

Predstavlja južni dio lanca planina koji se na sjever nastavlja kao Changbai planine. Dio planinskog lanca na samom polutoku je poznat kao Qianshan planine, nazvan prema planini Qian u Anshanu, a uključuje i planinu Dahei u Dalianu.

Postoje dvije luke: Dalian, na sredini poluotoka i na njegovom najužem dijelu, i Port Arthur/Lushun (danas dio grada Dalian), smješten na najjužnijem dijelu. Lüshun/Port Arthur ima ogromnu prirodnu luku i dobre komunikacije koju su ga učinile atraktivnim imperijalističkim velesilama na kraju 19. vijeka. Luka Dalny/Dairen/Dalian je pak tražila daleko veće investicije, koje su prvo učinili Rusi, ali se najviše razvio pod japanskom upravom (1905–1945). Dvije luke su udaljene 25 km željeznicom, i oko 65 morem. Lüshun se nalazi oko 900 km južno od mandžurijskg željezničkog središta Harbin na historijskoj Južnoj mandžurijskoj željeznici (današnja Kineska dalekoistočna željeznica, čija je izgradnja bila jednim od uzroka rusko-japanskog rata).
Liangzhouski ustanak

**Liangzhouski ustanak** je naziv za oružani sukob, odnosno ustanak protiv vlasti kineske dinastije Han koji se odigrao u zapadnoj provinciji Liang (涼州) od 184. do 189. Otpočeo je kao nastojanje lokalnog Qiang stanovništva da se oslobodi od kineske vlasti, ali su mu se ubrzo priključili ne samo pripadnici raznih Yuezhi grupa, nego i pojedini kineski velikodostojnici i vojskovođe. Ustanak je u vojničkom smislu završio neodlučno - carska vojska ga nije bila u stanju ugušiti, a ustanici nisu bili u stanju zavladati provincijom. Ustanak je, međutim, posredno doprinio gubitku autoriteta dinastije Han te jačanju gospodara rata koji će se regrutirati kako među ustanicima, tako i među carskim komandantima koji su im se suprotstavili. Ustanak se nakon smrti cara Linga 189. postao dio mnogo šireg građanskog rata koji će dovesti do podjele Kine na Tri kraljevstva, a za posljedicu je imao i dugotrajni gubitak kineskog uticaja na Centralnu Aziju.

## Reference

## Reference
* 
* de Crespigny, Rafe (1989). *[http://www.anu.edu.au/asianstudies/decrespigny/HuanLing_index.html Emperor Huan and Emperor Ling: being the Chronicle of the Later Han dynasty for the years for the years 157 to 189 AD as recorded in Chapters 54 to 59 of the Zizhi tongjian of Sima Guang.] * Faculty of Asian Studies, The Australian National University, Canberra. .
* de Crespigny, Rafe (1996). ''To Establish Peace: being the Chronicle of the Later Han dynasty for the years 189 to 220 AD as recorded in Chapters 59 to 69 of the Zizhi tongjian of Sima Guang.'' Volume 1.  Faculty of Asian Studies, The Australian National University, Canberra. 1996. .
* Haloun, Gustav. "The Liang-chou Rebellion 184-221A.D." , in *Asia Major* 1 (1949–50). London. pp.&nbsp;119–138.
Zhang Liang

**Zhang Liang** je ime nekoliko ličnosti:

* Zhang Liang (Zapadni Han) (u. 189. pne.), vojni strateg rane dinastije Han
* Zhang Liang (Žuti turbani) (u. 184), vođa ustanka Žutih turbana 
* Zhang Liang (dinastija Tang) (u. 646), general u službi dinastije Tang
* Zhang Liang (veslač) (1987 -), kineski veslač
* Zhang Liang (biciklist) (1983 -), kineski olimpijski biciklist
* Zhang Liang (pisac), pseudonim autora *[[Tjenanmenski spisi|Tjenanmenskih spisa]]*
Zhang Bao

**Zhang Bao** se može odnositi na:

* Zhang Bao (Žuti turbani) (張寶), vođa ustanka Žutih turbana
* Zhang Bao (Shu Han) (張苞), sin Zhang Feija, generala kineske države Shu Han
Zhang Mancheng

**Zhang Mancheng** (? - 184) je bio jedan od vođa kineske seljačke vojske poznate kao Žuti turbani koja je pokušavala svrgnuti dinastiju Han. Godine 184. je uspio poraziti i ubiti Chu Gonga, carskog prefekta grada Nanyang i zauzeti grad. Njega je, međutim, porazio i ubio novi carski prefekt Qin Jie.

## Povezano
* Popis ličnosti Tri kraljevstva
Zhang Liang (Žuti turbani)

**Zhang Liang** (? - 184) bio je kineski taoistički propovjednik, poznat kao jedan od trojice vođa ustanka Žutih turbana. Bio je mlađi brat Zhao Jiaoa i Zhao Baoa, druge dvojice ustaničkih vođa. Nakon smrti Zhao Jiaoa, koji je bio vođa ustanka, krajem 184. su dva brata vodila seljačku vojsku. Zhao Liangovu vojsku je porazio carski general Huangfu Song, te je Zhang Liang zarobljen i pogubljen. Ubrzo nakon toga je ista sudbina snašla i njegovog brata Zhao Baoa.

## V, također
* Popis ličnosti Tri kraljevstva
Zhang Bao (Žuti turbani)

**Zhang Bao** (? - 184) je bio kineski taoistički propovjednik, poznat kao jedan od trojice vođa ustanka Žutih turbana. Bio je mlađi brat glavnog pokretača ustanka Zhao Jiaoa i stariji brat Zhao Lianga. Zhao Jiao ga je, podijelivši ustaničku vojsku, proglasio Generalom zemlje. Nakon Zhao Jiaove smrti krajem 184. su preostala dva brata nastavila voditi ustaničku vojsku. Zhao Bao je u Guanzhongu poražen od strane carskog generala Huangfu Songa te potom ubijen. Nešto kasnije je kod Xiaquaynga (današnji Jinzhou) ista sudbina snašla i Zhang Baoa. Iako je nakon smrti trojice glavnih vođa ustanak nastavljen sljedećih dvadeset godina, ustanici nikada više nisu bili u stanju ozbiljno ugroziti carsku vlast.

## Povezano
* Popis ličnosti Tri kraljevstva

## Reference

* 

## Vanjske veze
* - Sanguo Yanyi Officer Biography by Sam Wrest
Bo Cai (pobunjenik)

**Bo Cai** (? -184) bio je jedan od generala u kineskoj seljačkoj vojsci zvanoj Žuti turbani, koja je pokušavala svrgnuti dinastiju Han. Godine 184. je na samom početku ustanka Bo Cai uspio poraziti carsku vojsku na čelu sa Zhu Jun. Carske snage su natjerane na povlačenje u Changshe (長社), zajedno sa trupama carskog generala Huangfu Songa. Međutim, dok je gonio carske trupe, Bo Cai je upao zasjedu koju je isplanirao Huangfu Song, te je u njoj poražen.

## Povezano
* Popis ličnosti Tri kraljevstva
Han Zhong (pobunjenik)

**Han Zhong** (? -184) bio je general u kineskoj ustaničkoj vojsci Žutih turbana. Zajedno sa svojim potčinjenima - Sun Zhongom i Zhao Hongom je uspio zauzeti grad Wancheng. Iste godine je ubijen strijelom u sukobu sa carskom vojskom Zhu Juna i dobrovoljačkom milicijom Liu Beija.

## Povezano
* Popis ličnosti Tri kraljevstva
Zhao Hong

**Zhao Hong** se može odnositi na:
* Zhao Hong (Tri kraljevstva), kineski oficir iz doba Tri kraljevstva
* Zhao Hong (odbojka), kineska odbojkašica
Zhao Hong (pobunjenik)

**Zhao Hong** (? -184) bio je jedan od vođa kineske seljačke vojske Žutih turbana, koja je pokušavala svrgnuti dinastiju Han. Zajedno sa ustaničkim generalima Han Zhongom i Sun Zhongom je zauzeo grad Wancheng. Poslije je to područje nastojao obraniti od protivnapada carske vojske na čelu sa Zhu Junom. Za vrijeme bitke ga je mačem sasjekao Sun Jian, kasniji gospodar rata, a tada jedan od carskih oficira.

## Povezano
* Popis ličnosti Tri kraljevstva
Ma Yuanyi

**Ma Yuanyi** (? - 184) bio je jedan od vođa kineskih Žutih turbana, odnosno seljačke vojske koja je pokušavala svrgnuti dinastiju Han. Vođa ustanka Zhang Jiao je poslao u blizinu carske prijestolnice Luoyang kako bi je, istovremeno sa izbijanjem ustanka, zauzeo uz pomoć ustaničkih simpatizera u samom gradu. Ma Yuanyi je također donio darove za vodeće dvorske eunuhe kako bi dobio njihovu podršku. Pokušaj potkupljivanja nije uspio, te je Ma Yuanyi zajedno sa ustanicima pokušao grad zauzeti vojnim putem. U tome ga je spriječio komandant carske vojske He Jin, zarobio i pogubio odrubljivanjem glave.

## Povezano
* Popis ličnosti Tri kraljevstva
Antiestablišment

**Antiestablišment** (), naziv za pojedince, grupe ili pokrete koji otvoreno iskazuju neprijateljstvo prema establišmentu u nekom društvu ili državi, najčešće tako što svojim riječima i djelom dovode u pitanje njegove "temeljne" vrijednosti ili simbole. Izraz je populariziran u SAD, a kasnije i u drugim zapadnim državama 1960-ih, kada se često koristio kako bi opisao razne kontrakulturne pokrete tadašnje omladine, koji su svojim načinom života izazivali konzervativni establišment ranijih generacija.

Postoje različiti oblici antiestablišmentskog ponašanja, bilo da je riječ o "nemoralnom" odijevanju, korištenju "neprikladnih" riječi u svakodnevnom govoru, ispovijedanju "bizarnih" religija, slušanju "neumjetničke" muzike ili zagovaranju "neprihvatljivih" političkih stavova. Što se u konkretnom slučaju može smatrati antiestablišmentom, a što ne, ovisi prije svega o određenim prilikama u društvu i historijskim okolnostima. Kao jedan od primjera mogu poslužiti države bivše Jugoslavije gdje je do kraja 1980-ih antikomunistička ideologija bila u domenu antiestablišmenta, da bi nakon propasti komunističkih režima postala dio establišmenta.

## Povezano
* disident
* rubna nauka
* rubna politika
* antipolitika

## Reference
Alanin

**Alanin** (al[dehid] + -anin), 2-aminopropionska kiselina, neesencijalna aminokiselina. Postoje dva enantiomera alanina:

* α-alanin Kemijska formula: CH3CH(NH2)COOHjedna od najčeščih aminokiselina koja se koristi u sintezi proteina, proteogena je i glukogena nebitna aminokiselina uključena u metabolizam šećera i organskih kiselina, jedan od glavnih sastojaka svilenog vlakna, a slobodan se nalazi u krvnoj plazmi,

* β-alanin NH2CH2CH2COOH, kojeg nalazimo kod bakterija u staničnoj stijenci i nekim peptidnim antibioticima. Nije proteogen, sastojak je koenzima A i prirodnih peptida, slobodan se nalazi u mozgu.

## Biosinteza
Najčešće nastaje reduktivnom aminacijom piruvata. Transaminacija je reverzibilna reakcija i alanin vrlo lako nastaje od piruvata, zato sudjeluje u metaboličkim putevima glikolize, glukoneogeneze i ciklusa limunske kiseline.

## Reference

## Vanjske veze

* Alanine MS spectrum
InChI

**Internacionalni hemijski identifikator** (**InChI**) je tekstualni identifikator hemijskih supstanci. On je dizajniran da bude standard kodiranja molekulske informacije koji je jednostavan za čitanje, i istovremeno prikladan za pretragu informacija u bazama podataka. Razvile su ga je organizacije IUPAC () i NIST () u toku 2000-2005. Format i algoritmi su nezaštićeni, i implementirani su u računarskim programima koji su slobodno dostupni pod LGPL licencom otvorenog koda. Termin **InChI** je oznaka definisana od strane IUPAC organizacije.

## Pregled
Ovi identifikatori opisuju hemijske supstance u vidu informacionih *slojeva* – atomi i hemijske veze, tautomerska informacija, izotopska informacija, stereo-hemija, jonizacija. Svi slojevi nisu uvek neophodni, na primer, tautomerski sloj se može izostaviti kad ta je vrsta informacije nevažna.

InChI identifikatori se razlikuje od CAS brojeva u tri pogleda:
* oni su nezaštićeni,
* oni se mogu formirati na bazi hemijske strukture,
* najveći deo InChI identifikatora se može čitati (uz malo prakse).

InChI identifikatori se mogu smatrati generalnom I veoma formalnom verzijom IUPAC imena. Oni mogu sadržati veći informacioni sadržaj nego jednostavnija SMILES notacija. Poput kanoničkih *SMILES* oni su *jedinstveni* nizovi znakova, i prikladni su za upotrebu u bazama podataka. 3D koordinate atoma nisu deo InChI formata.

InChI algoritam pretvara strukturnu informaciju u jedinstveni InChI identifikator u tri stepena: normalizacija (odstranjivanje nepotrebnih podataka), kanonizacija (stvaranje jedinstvene numeričke etikete atoma), i formiranje niza znakova.

**InChIKey** je kaširani **InChI** identifikator sa fiksnom dužinom od 25 znakova. InChIKey specifikacija je objavljena u Septembru 2007. godine da bi se omogućila Veb pretraživanja hemijskih jedinjenja, pošto je to bilo problematično koristeći InChI.

## Primeri

## Povezano
* Molekulski jezik upita
* SMILES
* Molekulski editor

## Reference

## Vanjske veze
### Dokumentacija i prezentacije
* IUPAC InChI lokacija
* Neslužbena InChI FAQ 
* 
* Opis algoritma kanonizacije
* Googling for InChIs W3C prezentacija
* The Semantic Chemical Web: GoogleInChI and other Mashups , Google Tech Talk by Peter Murray-Rust, 13 Sept 2006
* IUPAC InChI , Google Tech Talk by Steve Heller and Steve Stein, 2 November 2006

### Softver i usluge
* NCI/CADD Chemical Identifier Resolver, Generiše i pretvara InChI/InChIKeys i mnoge druge hemijske identifikatore
* Generate InChI , Interaktivna služba na Univerzitetu Kembridža
* Search Google for molecules , Generiše InChI iz interaktivno nacrtanih molekula, i pretražuje Google. Javascript osposobljen Veb pretraživač je potreban
* ChemSketch , Besplatan program za crtanje hemijskih struktura sa ulazom i izlazom u InCHI formatu
* PubChem
* ChemSpider Services 
* MarvinSketch  ChemAxon
* BKchem
He Jin

**He Jin** (? - 189) je bio kineski vojskovođa i velikodostojnik iz doba kraja dinastije Han. Bio je stariji polubrat carice He, supruge cara Linga. Stekao je veliki ugled i uticaj kao komandant carskih snaga koji je spriječio da pobunjeni Žuti turbani zauzmu prijestolnicu Luoyang, ali i neprijateljstvo uticajne klike dvorskih eunuha. Nakon što je car Ling 189. umro, on i sestra su postali regenti. Pokušaj da konsolidira vlast je, pak, natjerao eunuhe da ga na njega organiziraju atentat. He Jinova smrt je, međutim, izazvala odmazdu nad eunusima, odnosno masovno krvoproliće na carskom dvoru, koje je iskoristio vojskovođa Dong Zhuo kako bi preuzeo vlast u prijestolnici. Taj je događaj, međutim bio samo početak dugotrajnog građanskog rata koji će rezultirati propašću dinastije i podjelom Kine na Tri kraljevstva.

## Povezano
* Popis ličnosti Tri kraljevstva

## Izvori
*
Predstraža

**Istureno uporište** ili **predstraža** je izraz kojim se u vojnoj terminologiji označava stalni ili privremeni objekt (logor ili utvrđenje) podignut na udaljenom, graničnom ili slabo naseljenom području, te posjednut trupama. Glavna njegova svrha je spriječavati i dojavljivati o iznenadnim napadima ili neprijateljskoj aktivnosti, odnosno simbolički predstavljati vlast neke države.

## Povezano

* Vojna krajina
* Karaula
Lombardski savez

**Lombardski savez** ili **Lombardska liga** bio je politički savez gradova Sjeverne Italiji, osnovan oko 1167. Cilj saveza bio je zajedničko suprostavljanje Fridriku I. Barbarossi, koji je htio uspostaviti snažnu carsku vlast u Italiji, za vrijeme svojih borbi protiv papa i samostalnih talijanskih gradova komuna.

## Sastav
U Savezu je u početku bilo 26 gradova, a kasnije je njihov broj narastao na 30 sjeverno talijanskih gradova. Od poznatijih gradova u savezu su bili:
* Milano
* Piacenza
* Cremona
* Bergamo
* Brescia
* Bologna
* Genova
* Padova
* Modena
* Treviso
* Vicenza
* Venecija
* Verona
* Lodi
* Parma tada zvana *Concordia*

## Savez protiv Fridrika I. Barbarosse
Lombardski savez je direktno podržavao papu Aleksandra III, koji je želio da smanjiti uticaj carsku vlast u Italiji. Fridrik I. Barbarossa pretrpio je teški poraz od Lombardskog saveza i papinskih snaga 29. maja 1176. u Bitci kod Legnana.

Posle toga poraza mirom u Veneciji 1177. papa Aleksandar III i Fridrik I. Barbarossa potpisuli su primirje, koje je trajalo od 1178 do 1183. Poraženi Barbarossa priznao je papi suverenitet nad Rimom i papskom državom, a papa njemu carsku vlast u Italiji. Nakon toga Savez i car Barbarossa sklopili su Mir u Konstanzu 1183., po klauzulama tog sporazuma, lombardski gradovi pristali su na lojalnost caru, a car je njima dao pravo da biraju lokalnu vlast (biraju konzula, kojeg je morao potvrditi car).
## Savez protiv Fridrik II.
Lombardski savez je obnovljen u više navrata nakon 1198., staru slavu povratio je 1226. suprostavljajući se naporima cara Fridrik II. da stekne veću carsku vlast. Nakon što je Fridrik II. zauzeo Vicenzu i pobjedio Lombardski savez u Bitci kod Cortenuove 1237., gradovi saveza molili su ga za mir. Milano je nudio isplatu velike količine novca i poslušnost u zamjenu za mir. Fridrik II. je to odbio i zahtjevao potpunu bezuvjetnu predaju Milana. Na taj način je onemogućio mirno zaposjedanje gradova Lombardskog saveza, jer su Milano i pet drugih gradova, odbili bezuvjetnu predaju, pa se rat nastavio. Fridrik je u oktobru 1238. bio prisiljen da odustati od opsade Brescie, jer su mu protivnici bili dovoljno jaki.

Uz podršku pape Lombardski savez je uspješno odbio sve Fridrikove napade. Lombardski savez raspušten je 1250., nakon smrti njihovog glavnog protivnika Fridrika II.

## Povezano
* Lega Lombarda
185.

__NOTOC__
Godina **185.** (**[[rimske brojke|CLXXXV]]**) bila je redovna godina koja počinje u petak u julijanskom kalendaru. U svoje vrijeme je bila poznata kao **Godina konzulstva Lascivija i Atilija** (ili, rjeđe, **godina 938. ''[[Ab urbe condita]]***). Oznaka 185. za ovu godinu se koristi od ranog srednjeg vijeka, kada je [[kalendarska era]] [[Anno Domini]] u Evropi postala glavnom metodom označavanja godina.

== Događaji ==

* februar – [[Ustanak Žutih turbana]]: Kineska carska vojska nanosi poraz ustaničkoj vojsci, ali samo dva mjeseca kasnije, [[ustanak]] ponovno izbija te se širi na [[Taihang planine]] na zapadnoj granici [[Hebei|provincije Hebei]].
* [[Pertinaks|Publije Helvije Pertinaks]] guši pobunu [[rimska legija|rimskih legija]] u [[rimska Britanija|Britaniji]].
* [[Supernova]] poznata kao [[SN 185]] je zabilježena od [[kineska astronomija|kineskih astronoma]] u *Astrološkim ljetopisima Houhanshua'', postavši najstarija supernova zabilježena u ljudskoj historiji.
* U Indiji vlada kušanski car Vasudeva I.
* Kleomed otkriva refrakciju svjetla u Zemljinoj atmosferi.
* Tigidije Perenis, njegova porodica i brojne druge osobe su pogubljene zbog zavjere protiv rimskog cara Komoda.
* Zhi Yao, kušanski budistički redovnik Yuezhi porijekla, prevodi budističke tekstove na kineski jezik.
* Car Komod prazni rimsku državnu blagajnu kako bi postavio spektakularne gladijatorske igre te konfiscira imovinu uglednih građana kako bi financirao vlastiti raskalašeni život. Sudjeluje u gladijatorskim igrama i hvali se kako je pobijedio u 1.000 mečeva u Circus Maximusu.
* Irenej piše kako postoje samo četiri evanđelja (približni datum).

## Rođenja
* Cao Zhen (u. 231)
* Wang Xiang (u. 269)
* Origen, kršćanski apologet (približni datum)
* Xiahou Shang, (približni datum) (u. 225)
* Liao Hua, (približni datum) (u. 264)

## Smrti
* Sv. Dat, biskup Ravenne (mučenik)
* 18/21. 4. - Sveti Apolonije–kršćanski mučenik
* Tigidije Perenis, pretorijanski prefekt
Taihang planine

**Taihang planine** () je kineski planinski lanac koji se prostire duž istočnog ruba Les visoravni u provincijama Henan, Shanxi i Hebei provinces. Lanac se prostire preko 400&nbsp;km od sjevera prema jugu i ima prosječnu nadmorsku visinu od 1.500 do 2.000 metara. Glavni vrh je Xiao Wutaishan (2,882 m). Cangyan Shan u Hebeiju tvori istočni rub Taihang kanca.

Ime provincije Shanxi znači "zapadno od planina", i odnosi se na njen položaj zapadno od Taihang planina, isto kao i ime provincije Shandong (istočno od planina).

Kanal Crvene zastave je smješten na rubu Taihang planina.

Shitai putnička željeznica prolazi ispod Taihang planina kroz Taihangski tunel koji je sa 28&nbsp;km najduži željeznički tunel u Kini.

## Vanjske veze

* A Walk in the Taihang Mountains 
* Life in the Taihang Mountains
SN 185

**SN 185** je bila supernova koja se pojavila godine 185, kraj smjera Alpha Centauri, između sazvježda Šestar i Kentaur, sa centrom u RA  Dec , u Šetsar. Ovu "gostujuću zvijezdu" su zapazili kineski astronomi u *[[Knjiga Kasnijeg Hana|Knjizi Kasnijeg Hana]]*, a pretpostavlja se da je zabilježena i u rimskoj književnosti. Bila je vidljiva na nebu osam mjeseci. Vjeruje se da je bila prva supernova zabilježena u historiji čovječanstva.

Za gasnu ljuska RCW 86 se pretpostavlja da predstavlja ostatak supernove u ovom događaju. Udaljenost od ovog objekta je procijenjena na 8200 svjetlosnih godina. Nedavna proučavanja X-zraka pokazuju očekivane podatke za takvu starost.

RCW 86 je optička oznaka koja se odnosi na sjajan kompleks optičkih emisija u jugozapadnom dijelu ljuske, koji se odlikuje najsjajnijnim emisijama radio i X-zraka. RCW 86 je tip ljuske SNR velike angularne veličine ~45 arcmin.

## Reference
Vasudeva I

Vasudeva  I*' ([[kušanski]]: ΒΑΖΟΔΗΟ "Bazodeo", [[kineski jezik|kineski]]: 波調 "Bodiao") u latinskim i grčkim izvorima (Misdeus ili Misdao) bio je [[kušanska Monarhija|kušanski]]/baktrijski car, poznat kao posljednji od "Velikih Kušana." Natpisi koji navode eru [[Kaniška|Kaniške]] od 64. do 98. sugeriraju da je njegova vladavina trajala od otprilike 191. do 225.

Posljednji natpis njegovog prethodnika Huviške sugerira godinu 187. a kineski podaci sugeriraju da je još uvijek bio na vlasti 229. Bio je posljednji veliki kušanski car, i kraj njegove vladavine koincidira sa prodorom [[Sasanidi|Sasanida]] do sjeverozapadne Indije i osnivanjem [[Indo-Sasanidi|indo-sasanidskih]] ili [[Kushanshah]] entiteta oko 240.

Njegovo ime [[Vasudeva]] je isto kao i ime [[Krišna|Krišne]], popularnog [[hinduizam|hinduskog]] božanstva, te je tako Vasudeva bio prvi kušanski kralj nazvan po hinduskom bogu. Vjeruje se da se preobratio na hinduizam za vrijeme svoje vladavine .

== Kontakti sa Kinom ==
U kineskoj historijskoj kronici [[Sanguozhi]] (三國志), zabilježeno je kako je poslao danak caru [[Cao Rui]]ju od [[Cao Wei|Weija]] godine 229. (3. gopdine Taihe 太和), : 
:"Kralj [[Da Yuezhi]]ja Bodiao (波調) (Vāsudeva), poslao je izaslanika da preda danak i Njegovo veličanstvo mu je dalo titulu "Kralj Da Yuezhija blizak [[Cao Wei|Weiju]] (魏)"." ([[Sanguozhi]])

Bio je posljednji kušanski kralj koga spominju kineski izvori. Vladavina mu je koincidirala sa početkom opadanja kineske vlasti nad [[Srednja Azija|Centralnom Azijom]], te je moguće da je Vasudeva ispunio vakuum vlasti u tom području. Nagla ekspanzija [[Dharmaguptaka]] budističkih grupa u Centralnoj Aziji u ovom periodu je također vezana uz te događaje.

== Veza sa kršćanstvom ==
Vasudeva je mogao biti idnijski kralj koji je vratio ostatke [[toma Apostol|apostola sv. Tome]] iz Indije 232. a nakon čega su napisana [[sirijski jezik|sirijska]]* Djela Tomina*. Relikvije su trijumfalno vraćene u [[Edesa (Mezopotamija)|Edesu]]. Indijski kralj se naziva "Mazdai" u sirijskim, odnosno "Misdeos" ili "Misdeus" u grčkim latinskim izvorima, a što se vezuje uz riječ "Bazdeo" na kušanskim kovanicama Vasudeve, s obzirom da je miješanje "M" i "B" bilo često u antičkoj transkripciji indijskih imena

== Literatura ==
* Falk, Harry (2001). "The yuga of Sphujiddhvaja and the era of the Kuṣâṇas." *Silk Road Art and Archaeology VII*, pp.&nbsp;121–136.
* Falk, Harry (2004). "The Kaniṣka era in Gupta records." Harry Falk. *Silk Road Art and Archaeology X* , pp.&nbsp;167–176.
* Sims-Williams, Nicholas (1998). "Further notes on the Bactrian inscription of Rabatak, with an Appendix on the names of Kujula Kadphises and Vima Taktu in Chinese." *Proceedings of the Third European Conference of Iranian Studies Part 1: Old and Middle Iranian Studies''. Edited by Nicholas Sims-Williams. Wiesbaden. Pp, 79-93.

## Napomene


## Vanjske veze
* Coins of Vasudeva
* Coins of late Kushan emperors
* Online catalogue of coins of Vasudeva
Cirkus (zgrada)

**Rimski cirkus** je bio veliki objekt na otvorenom namijenen javnim manifestacijama u Rimskom Carstvu. Cirkusi su bili slični starogrčkim hipodromima, iako su služili u drukčije svrhe. Zajedno uz kazališta i amfiteatre, cirkusi su bili jedno od glavnih mjesta za zabavu u to vrijeme. Cirkusi su se prvenstveno koristili za utrke dvokolica, konjske utrke, kao i predstave kojima su se obilježavali važni događaji u historiji Carstva. Za događaje kojima su se nastojali rekonstruirati pomorske bitke, cirkusi su punjeni vodom.

## Izvori
* Cyrene 
* [List](http://www.ondernemen.in/INFO_Circus_(gebouw)) 
* Google Earth file containing several locations 

## Vanjske veze
*
Zhi Yao

**Zhi Yao** (kin:支曜) bio je kušanski budistički redovnik Yuezhi nacionalnosti koji je oko 185. sudjelovao u prijevodima budističkih tekstova na kineski. Njegovo kinesko ime koristi prefiks *Zhi* (kin:支) kao skraćenicu za *Yuezhi* (Ch:月支). Zhi Yao je bio učenik Lokakaseme. Najvažniji je po prijevodu Mahayana teksta *Sutra o dovršetku sjajnosti* (kin: 成具光明經, Chengju guangming jing).

## Povezano
* Širenje budizma Putem svile

## Vanjske veze
* Texts associated with Zhi Yao
Cirkus

**Cirkus** (latinsk "krug") izvorno je naziv za pozornicu ili arenu kružnog ili ovalnog oblika u kojoj su se izvodile primjerice za utrke konja, utrke dvokolica, borbe gladijatora ili druge predstave.

Današnje značenje riječi odnosi se uglavno na putujuće cirkuse koji su tvrtke čija je djelatnost zabava gledatelja pri kojoj skupina umjetnika prikazuje ili izvodi razna umječa (akrobatika, klauniranje, magiju, nastupe dresiranih životinja).

U cirkusu djeluje zajednica umjetnika izvođača.

U nekim izvedbama nastupaju dresirane životinje kao primjerice medvjedi, majmuni, igrovi, lavovi, slonovi, tuljani, deve.

Omiljene životinje su i konji ili druge domaće životinje (npr. psi). Predstave se obično održavaju u velikom ovalnom cirkuskim šatoru. Arena je okružena klupama za gledatelje.

## Povezano
* kabaret
* Festival novog cirkusa
Tigidije Perenis

**Sekst Tigidije Perenis** (*Sextus Tigidius Perennis*, ? -185) bio je prefekt rimske Pretorijanske garde za vrijeme vladavine Komoda. Na to mjesto je došao oko 182. zahvaljujući tome što je njegov prethodnik Patern pao u nemilost radi likvidacije Saotera, carevog sluge i miljenika optuženog za sudjelovanje u Lucilinoj zavjeri. Perenis je nastojao steći carevo povjerenje preuzimajući državničke poslove i prepuštajući caru da se u potpunosti prepusti životnim užicima. Njegovo nastojanje da stvori vlastitom političku bazu konfiskacijom imovine bogatih senatora optuženih za zavjeru protiv cara, kao i davanjem izdašnih darova vojsci je stvorilo niz neprijatelja. Od njih se najmoćnijim pokazao komornik Marko Klaudije Kleander, koji je uspio cara uvjeriti da mu Perenis radi o glavi. Godine 185. je Perenis uhapšen i pogubljen. 

## Reference
Saoter

**Saoter** (, ? - 182) bio je grčki oslobođenik rodom iz Bitinije poznat kao prvi komornik rimskog cara Komoda. Komod je, prema antičkim izvorima, bio nesklon vođenju državničkih poslova, te ih je prepuštao oslobođenicima kako bi se sam mogao prepustiti životnim užicima. To je pokazao na samom početku svoje vladavine, učinivši svog komornika Saotera jednim od najmoćnijih ličnosti Carstva. To je simbolički prikazano i tako što je Saoter pratio Komoda u njegovoj dvokolici za vrijeme trijumfalnog ulaska u Rim 22. oktobra 180. *[[Historia Augusta]]*, pak, sugerira da su Saoter i Komod bili homoseksualni ljubavnici. U svakom slučaju, Saoterov uspon je izazvao duboko nezadovoljstvo senatorske elite. Kada je godine 182. nakon neuspjelog pokušaja atentata na Komoda razotkrivena Komodova zavjera, Saoter je prokazan kao jedan od njenih sudionika od strane pretorijanskog oficira Tigidija Perenisa. Saotera je ubio oslobođenik Marko Aurelije Kleander koji je poslije sam postao komornik.

## Reference
Xiahou Shang

**Xiahou Shang** (185 - 225) je bio kineski oficir iz doba Tri kraljevstva koji je služio Kraljevinu Wei. Bio je nećak Cao Caovog vojskovođe Xiahou Yuana, a od mladosti je bio blizak prijatelj Cao Caovog sina i nasljednika Cao Pija. Usprkos toga, nije imao nikakvu važniju funkciju sve dok 220. Cao Pi nije postao car novostvorene države. Xiahou Snang je dobio komandu nad snagama na južnoj granici te uglavnom vodio uspješne operacije protiv Shu Hana i Istočnog Wua. Godine 224. jenjegovu omiljenu konkubinu dao zadaviti Cao Pi na poticaj supruge Cao Zhena. Xiahou Shang je zbog toga pao u depresiju i umro godinu dana kasnije.

## Povezano
* Popis ličnosti Tri kraljevstva

## Reference
* Chen Shou. *[[s:zh:三國志|Sanguo Zhi]]*.
* Luo Guanzhong. *[[s:zh:三國演義|Romance of the Three Kingdoms]]*.
Cao Zhen

**Cao Zhen** (? - 231) bio je kineski vojskovođa iz doba Tri kraljevstva, koji je služio gospodaru rata Cao Caou, a potom i državi Cao Wei. Sa Cao Caom je bo u dalekom srodstvu, ali se Cao Cao prema njemu odnosio kao prema sinu. Cao Zhen je sudjelovao u mnogim pohodima protiv snaga Liu Beija i Sun Quana. Od 227. je nastojao pružati otpor Sjeverenim ekspedicijama koje je vodio Zhuge Liang.

Cao Zhen je bio poznat po svojoj hrabrosti. Tako se u *[[Zapisi Tri kraljevstva|Zapisima Tri kraljevstva]]* spominje kako je kao mladić prilikom lova bio napadnut i gonjen od tigra prije nego što se okrenuo i ispalio strijelu i ubio zvijer. Također je bio poznat i po skromnosti, spremnosti da dijeli sve nedaće sa svojim vojnicima te im daje plaću iz vlastitog džepa kada bi zakasnila isplata iz centralne blagajne.

Njegov sin Cao Zhen je od 239. služio kao regent države Cao Wei, a svrgnut je od Sima Yija 249. u incidentu kod Gaopinških grobnica.

## Povezano
* Popis ličnosti Tri kraljevstva

## Reference

* 
* 
*
Liao Hua

**Liao Hua** (? - 264), stilsko ime Yuanjian (元儉), bio je kineski vojskovođa iz doba Tri kraljevstva koji je služio gospodara rata Liu Beija, a kasnije njegovu državu Shu Han. 

O njegovom ranom životu se malo zna, ali se pretpostavlja da je u srednjoj životnoj dobi radio kao sekretar gospodara rata Guan Yua. Nakon Guan Yuovog poraza u bitci kod Fanchenga Liao Hua je zarobljen od trupa odanih Sun Quanu. Odlučan u namjeri da se vrati gospodaru, Liao Hua je prevario svoje čuvare pretvarajući se da je mrtav te je pobjegao na zapad, vodeći svoju majku prema teritoriji Liu Beija. Kada se sreo sa Liu Beijem, on je bio duboko impresioniran Liao Huaovim podvigom te mu dao niz odgovornih dužnosti. Nakon Liu Beijeve smrti je postao desna ruka znamenitog državnika i vojskovođe Zhuge Lianga. Kao jedan od najviših funkcionara države Shu Han, dočekao je njenu propast, odnosno aneksiju od strane države Cao Wei 263. Tom prilikom je zarobljen, te je umro kada su ga vozili u prijestolnicu Luoyang.

Liao Hua je jedan od važnih likova u *[[Romansa Tri kraljevstva|Romansi Tri kraljevstva]]*, gdje svoju mladost provodi kao sljedbenik taoističkog propovjednika Zhao Jiaoa te sudionik ustanka Žutih turbana.

## Izvori
Gondola

**Gondola** (vjerojatno od grčkog *kondura* = brodić ) je čamac prilagođen za plovidbu po plitkim vodama venecijanske lagune, jer ima minimalni gaz. Gondola je vremenom postala simbol Venecije i njezinih brojnih kanala.

## Opis
Gondole su duge od 10,80 do 11 m, široke od 1,40 do 1,60 m, teške do 600&nbsp;kg, i mogu prevesti do 6 putnika uz jednog do 2 gondolijera.
Za gradnju gondole koristi se osam različitih vrsta drveta; jela, hrast, višnja, orah, brijest, mahagonij, ariš i limun. Gondola ima 280 dijelova i stoji oko 20.000 €, vremenom su se da bi bile što lakše, počele graditi od šperploča, a da bi izgledale što elegantnije, morale su biti obojeno u crno. Njihov asimetričan oblik omogućuje lako upravljanje sa samo jednim veslom kojim gondolijer vesla stojeći na krmi. Vode lagune su ipak preduboke, da bi se gondolijeri mogli odguravati po dnu (kako mnogi misle), već oni moraju veslati. Lijeva strana gondole šira je za 24&nbsp;cm  od desne zbog ravnoteže jer na desnoj stoji gondolijer, pa su na taj način stranice ujednačane težinom.
Vožnja gondolom od 40 minuta košta oko 80 €., ali ta cijena nije fiksna već ovisi o pogodbi, a i svaka se dodatna usluga naplaćuje (pjevanje, posebni sati, itd.).

## Historija
Gondola se prvi put spominje u pismu dužda Vilale Faliera iz 1094. godine, i tada kao i danas to je bio čamac za prijevoz putnika po Veneciji i do otoka u venecijanskoj laguni. U 18. stoljeću po kanalima Venecije plovilo je vjerorajatno čak 14.000 gondola, tad je Venecija bila jedan od najprometnijih vodenih putova na svijetu. Danas ih je ostalo samo oko petstotinjak i njima se uglavnom prevoze turisti i mladenci kojima je Venecija tradicionalno odredište za medeni mjesec. Godolijeri im onda tvrde da je venecijska tradicija, da se par koji se vozi u gondoli mora poljubiti ispod svakog mosta, kako bi vječno ostali zaljubljeni.

Do početka 20. stoljeća, kako se to da vidjeti na mnogim fotografijama, gondole su često bile opremljene s "felzom", malom kabinom, za zaštitu putnika od vremenskih nepogoda i neželjenih pogleda. I prozori "felze" dali su se zatvoriti sa malim "žaluzinama. Felze se više ne upotrebljavaju, vjerojatno zato jer turistima smetaju da što bolje vide, a venecijanci gondole ne upotrebljavaju više za svoj prijevoz.

## Reference

## Vanjske veze

* Official Gondola Site
Wang Xiang (Tri kraljevstva)

**Wang Xiang** (185–269) je bio kineski političar iz doba Tri kraljevstva koji je služio državi Cao Wei. Wang je služio kao Vrhovni komandant, te je 263. odredio Deng Aija i Zhong Huija da na čelu Cao Wei vojske odu na pohodu koji će dovesti do pada države Shu Han. Wang je kasnije ohrabrivao Sima Zhaoa da svog najstarijeg sina Sima Yana odredi za nasljednika, te tako spriječi dinastijski sukob.

## Povezano
* Popis ličnosti Tri kraljevstva