Hector Servadac

***Na kometi*** (fr. ***Hector Servadac***) je naučnofantastični roman francuskog pisca Julesa Vernea iz 1877. godine. Priča govori o putovanju nekoliko ljudi koje odnosi kometa koja dolazi u kontakt sa Zemljom. Kometa prolazi pored raznih tijela u Sunčevom sistemu prije nego što vrati putnike na Zemlju.

## Sažetak

Priča počinje s kometom zvanom Galija, koja u svom letu dodiruje Zemlju i skuplja nekoliko njenih malih komadića. Katastrofa se događa 1. januara 188x godine u području oko Gibraltara. Na teritoriji koju je kometa odnijela ostalo je ukupno 36 ljudi francuske, engleske, španske i ruske nacionalnosti. Ti ljudi u početku ne shvataju šta se dogodilo i sudar smatraju zemljotresom.

Prvo primjećuju gubitak težine: kapetan Servadacov ađutant Ben Zoof, na svoje zaprepaštenje, skače 12 m visoko. Zoof sa Servadacom također ubrzo primjećuje da se smjena dana i noći skraćuje na šest sati, da su istok i zapad promijenili strane i da voda počinje ključati na 66 °C, iz čega ispravno zaključuju da je atmosfera postala rjeđa, a pritisak opao. Na početku svog boravka u Galiji primjećuju Zemlju s Mjesecom, ali misle da je to nepoznata planeta. Druge važne informacije dobijaju kroz svoju istraživačku ekspediciju brodom, kojeg je kometa također odnijela.

Tokom putovanja otkrivaju planinski lanac koji blokira more, koje isprva smatraju Sredozemnim morem, a zatim pronalaze ostrvo Formentera (prije katastrofe dio Balearskih ostrva), gdje pronalaze francuskog astronoma Palmyrina Rosettea, koji im pomaže da riješe sve misteriozne pojave. Svi se nalaze na kometi koju je Rosette otkrio prije godinu dana i predvidio da će biti na putanji sudara sa Zemljom, ali niko nije vjerovao astronomu, jer je sloj guste magle u to vrijeme sprečavao astronomska posmatranja na drugim mjestima.

Nova istraživačka ekspedicija određuje da obim Galije iznosi 2320 km. Masu komete izračunao je Rosette. On ju je utvrdio na 209,346 milijardi tona. Za proračun je koristio opružnu vagu i četrdeset srebrnih novčića od 5 franaka, čija je težina na Zemlji iznosila tačno 1 kg. Međutim, vlasnik vage, Isaac Hakkabut, poremetio je instrument, tako da rezultati moraju biti smanjeni za četvrtinu.

Prisilni putnici kroz Sunčev sistem nemaju nikakve nade za dugoročnu kolonizaciju svog novog svijeta, jer mu nedostaje obradive zemlje. Hrane se uglavnom životinjama koje su ostale na komadu koji je odnijela Galija. Jedan neobičan fenomen s kojim se susreću je da se more na kometi ne smrzava, iako temperatura padne ispod tačke smrzavanja (vjeruje se da je to zbog teorije da stajaća površina vode duže odolijeva smrzavanju nego kada ju vjetar talasa). Kada se kamen baci u more, more se smrzava za nekoliko trenutaka. Led je potpuno gladak i omogućava klizanje i sankanje.

Uprkos teškoj situaciji u kojoj se brodolomci nalaze, stari sukobi moći sa Zemlje se nastavljaju na Galiji, jer se francuski i engleski oficiri smatraju predstavnicima svojih vlada. Predmet njihovog interesa je, na primjer, ranije španska Ceuta, koja je postala ostrvo na kometi i koju obje strane počinju smatrati nepotvrđenom teritorijom. Kapetan Servadac stoga pokušava okupirati Ceutu, ali bezuspješno. Ispostavilo se da su ostrvo okupirali Englezi, koji održavaju vezu sa svojom bazom u Gibraltaru putem optičkog telegrafa.

Galija stiže do ekstremne tačke svoje orbite i počinje svoj povratak na Zemlju. Početkom novembra, Rosseteovi precizni proračuni pokazuju da će doći do novog sudara sa Zemljom, tačno dvije godine nakon prvog, ponovo 1. januara. Stoga se zamišlja ideja da se kometa u trenutku sudara napusti balonom. Prijedlog je odobren i brodolomnici prave balon od jedara svog broda. Sredinom decembra dolazi do zemljotresa, u kojem se Galija djelimično raspada i gubi jedan svoj dio, što vjerovatno ubija sve Engleze u Ceuti i Gibraltaru. Kada 1. januara ponovo dođe do kontakta između atmosfera Galije i Zemlje, svemirski brodolomnici odlaze u balonu i sigurno slijeću dva kilometra od Mostaganema u Alžiru.

## Glavni likovi
Među 36 stanovnika Galije su njemački Jevrej, Italijan, tri Francuza, osam Rusa, 10 Španaca i 13 britanskih vojnika. Glavni likovi su:
* Kapetan Hector Servadac iz francusko-alžirske vojske
* Laurent Ben Zoof, Servadacov pomoćnik
* Grof Wassili Timascheff od Rusije
* Poručnik Procope, komandant Timascheffove jahte zvane Dobrina
* Isaac Hakkabut, stereotipni jevrejski trgovac
* Nina, vesela mlada italijanska pastirka (djevojka)
* Pablo, španski dječak
* Pukovnik Heneage Finch Murphy i major Sir John Temple Oliphant iz britanskog gibraltarskog garnizona. U francuskom originalu Murphy je zapravo brigadir (general), čin previsok da bi bio meta Verneovog šaljivog opisa kao igranje beskonačne partije šaha bez uzimanja pijuna. Prevodilac ga je shodno tome degradirao u čin pukovnika, čin koji bi manje vjerovatno mogao izazvati uvredu.
* Palmyrin Rosette, francuski astronom i otkrivač komete, a ranije i Servadacov učitelj.

## Historija objavljivanja
Knjiga je prvi put objavljena u Francuskoj (Hetzel izdanje, 1877).

Engleski prijevod Ellen E. Frewer objavljen je u Engleskoj od strane izdavača Sampson Low (novembar 1877.), a u SAD-u od strane Scribner Armstrong pod naslovom *Hector Servadac; Ili put komete*. Frewerov prijevod znatno mijenja tekst dodacima i ispravkama, parafrazira dijaloge i preuređuje materijal, iako se i dalje prati opća nit priče. Prijevod je napravljen na osnovu serijske verzije romana, objavljene od januara do decembra 1877.

Verne je imao problema s ovim romanom od samog početka. Prvobitno je namjeravao da će se Galija srušiti na zemlju, ubivši sve na brodu. To je možda bio motiv za imenovanje junaka "Servadac" s ogledalom francuske riječi *cadavres* ("leševi"), predviđajući da će svi umrijeti pri "povratku". Njegov izdavač Hetzel, međutim, nije to prihvatio, s obzirom na veliki mladih broj čitalaca njegovog mjesečnog časopisa, te je Verne bio prisiljen nakalemiti optimističan kraj na priču, omogućavajući stanovnicima Galije da pobjegnu od pada u balonu.

U isto vrijeme, George Munro je u New Yorku objavio anonimni prijevod u novinskom formatu kao broj 43 svojih knjiga iz *Seaside Library*. To je jedini doslovni prijevod koji sadrži sve dijaloge i naučne diskusije. Nažalost, prijevod se zaustavlja nakon 10. poglavlja drugog dijela i nastavlja se s Frewerovim prijevodom.

Iste godine, još jedan drugačiji prijevod Edwarda Rotha objavljen je u Philadelphiji od strane Claxtona, Remsena i Heffelfingera u dva dijela. Prvi dio (oktobar 1877.) nosio je naslov *Ka Suncu*, a drugi dio (maj 1878.) *Na kometi*. Ovo je ponovo štampao David McKay 1895. godine.

Povremena preštampavanja tih knjiga objavljivana su oko 1900. godine od strane Normana L. Munroa, F.M. Luptona, Street&Smitha, Hursta i kompanije, te Federal Book Co.

Vincent Parke i kompanija su 1911. objavili su skraćenu verziju Frewerovog prijevoda, izostavljajući drugi dio, 3. poglavlje. Parke je koristio naslov *Na kometi*, i od tada se knjiga obično naziva tim naslovom umjesto ispravnim, *Hector Servadac*.

Prva dva izdanja časopisa *[[Amazing Stories]]* objavljena su 1926. i sadržavala su *Na kometi* u dva dijela.

*[[Classics Illustrated]]* je 1959. objavio roman *Off on a Comet* kao grafički roman (broj 149).

Dover (New York) je 1960. ponovo objavio Rothove prijevode, neskraćene, pod nazivom *Space Novels* autora Julesa Vernea, uključujući reprodukcije originalnih gravura iz prvih francuskih izdanja. 1965. godine, sažetak Frewerovog prijevoda I. O. Evansa objavljen je u dva toma pod nazivom *Anomalous Phenomena* i *Homeward Bound* od strane ARCO, UK i Associated Booksellers, US. University Press of the Pacific, Honolulu, ponovo je objavio Frewerov prijevod 2000. godine.

U septembru 2007. godine, Solaris Books (UK) je objavio knjigu *Off on a Comet* kao dodatak knjizi *Splinter* autora Adama Robertsa, kao neznatno izmijenjenu verziju Parkeovog izdanja.

U blog postu iz 2007. godine na *[[The Guardian]]u*, Adam Roberts je recenzirao jedan prijevod iz 1877. godine. Roberts je smatrao da je prijevod netačan i nepotpun. Robertsova kritika je, međutim, donekle opravdana činjenicom da je verzija *Hectora Servadaca* koju je kritikovao bila iskvarena verzija originalnog Frewerovog prijevoda pronađenog na Projektu Gutenberg (zasnovanog na Parkeovom izdanju, gore), koji je napravljen od drugog francuskog originala od onog koji je koristio.

U oktobru 2007. godine, Choptank Press je objavio online verziju Munrovog djela Hectora Servadaca iz 1877. godine, zvanog *Hector Servadac, putovanja i avanture kroz Sunčev sistem*, koje je uredio Norman Wolcott, a zatim (u decembru 2007.) i djelo *Hector Servadac: Nedostajućih deset poglavlja iz Munroovog prijevoda*, koje su nedavno preveli Norman Wolcott i Christian Sánchez.

Choptank Press je 2008. objavio kombinovanu verziju knjige *Hector Servadac: Putovanja i avanture kroz Sunčev sistem* koja sadrži: (I) uvećanu repliku izdanja Seaside Library #43, kako ga je objavio George Munro, New York, 1877; (II) slogovljenu verziju istog u velikom čitljivom fontu; (III) novi prijevod posljednjih 10 poglavlja s izvornog francuskog jezika, autora Normana Wolcotta i Christiana Sancheza, u doslovnom stilu ostatka knjige; i (IV) 100 ilustracija iz originalnih publikacija uvećanih na format 8+1⁄2-x-11-inča (216 mm × 279 mm).

## Kontroverza sa antisemitizmom
Prvo izdanje na francuskom jeziku bilo je u serijskom časopisu **, počevši od 1. januara 1877. i završivši 15. decembra 1877. U junu 1877. pojavilo se 18. poglavlje s uvodom i opisom Isaca Hakhabuta:

Ovo je potaknulo glavnog rabina Pariza, Zadoca Kahna, da napiše pismo Hetzelu, prigovarajući da takvom materijalu nije mjesto u časopisu za mlade. Hetzel i Verne su zajednički potpisali odgovor u kojem su naznačili da nemaju namjeru nikoga uvrijediti i obećali da će ispraviti greške u sljedećem izdanju. Međutim, Verne je prepustio posao prepravki Hetzelu, pitajući ga krajem ljeta: "Jeste li sredili aferu Jevreja u Servadacu?" Glavna promjena bila je zamjena riječi "Jevrej" sa "Isac" u cijelom tekstu i dodavanje riječi "kršćanske zemlje" u vezi s onima u kojima je Hakhabut radio. Međutim, antisemitski ton je ostao, prodaja je bila niža nego kod drugih Verneovih knjiga, a američke kuće za ponovno štampanje ostvarile su mali profit sa samo jednim tiskom Georgea Munroa u novinskom formatu. Čak ni Hetzelova revidirana verzija nikada nije prevedena na engleski, jer su oba viktorijanska prijevoda napravljena na osnovu časopisne verzije. Zbog toga su neki moderni kritičari nepravedno kritikovali rane prevodioce, pretpostavljajući da su oni umetnuli antisemitski materijal koji je zapravo napisao sami Verne.

## Filmske adaptacije
* *[[Valley of the Dragons (1961 film)|Valley of the Dragons]]* film studija Columbia Picture, režija: Edward Bernds
: 
* *[[Na kometě]]* ("Na kometi"), režija: Karel Zeman, Čehoslovačka, 1970.
: 
* *Off on a Comet*, animirana adaptacija, režija: Richard Slapczynski, Australija, 1979.
: 

Verzija romana iz 1962. godine trebala je biti snimljena od strane American International Pictures, ali film nikada nije snimljen. Različita izdanja Charlton Comicsa iz 1962. godine nudila su takmičenje u kojem bi pobjednik posjetio set filma.

## Utjecaji
*Na kometi* (Isključenje kometom) bio je inspiracija za roman Adama Robertsa iz 2007. godine, *[[Splinter]]*.

## Povezano
* Kometi u fikciji

## Reference

## Daljnje čitanje
* 

## Vanjske poveznice

* ''Hector Servadac, putovanja i avanture kroz Sunčev sistem'', uredio Norman Wolcott (verzija Georgea Munroa iz 1877.). Choptank Press, 2007
* ''Hector Servadac: Nedostajućih deset poglavlja Munroovog prijevoda'' Normana Wolcotta i Christiana Sáncheza. Choptank Press, 2007.
* Hector Servadac, slike stranica Munroovog prijevoda iz Kongresne biblioteke.
* Hector Servadac, skenirana kopija Frewerovog prijevoda (sinovi Charlesa Scribnera, štampa iz 1906.).
* ''Na kometi'', tekst Parkeovog izdanja sa Project Gutenberg.
* ''Na kometi'', uredio Adam Roberts, Solaris Books.
* ''Na kometi'', engleska audio verzija sa Project Gutenberg. (čitanje umjetnim glasom)
* ''Hector Servadac'', tekst na francuskom.
* Karel Zeman, poljska stranica s detaljnom filmografijom Karela Zemana.
* ''Hector Servadac i kometi Julesa Vernea'' ima najpotpunije znanje o nauci iz te knjige, koje je napisao astrofizičar Jacques Crovisier. (na francuskom)