open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Warren G

**Warren Griffin III** (Long Beach, Kalifornija, 10.11. 1970.) -) poznatiji po svom umjetničkom imenu **Warren G** je američki reper West Coasta i hip hop producent. NJegov najveći hit bio je singl "Regulate" zajedno Nate Doggom izdan 1994. Singl je bio G-funk pjesma kao i većina Warren G-jevih produkcija. On je polubrat uspješnog muzičkog producenta Dr. Drea.

## Vanjske veze
* Službena stranica Warren G-ja
* Warren G Fan Page
* Warren G at Bodog Music 
* Warren G  na Rolling Stoneu
* G-Funk Community 
* Članak o Hip hopu na blogu Hip Hop isn't a dead
Wu-Tang Clan

**Wu-Tang Clan** je njujorška hip-hop grupa koja se sastoji od devet američkih repera. Među njima se nalaze uspješni solo umhetnici i muzički producenti, dobitnici Grammyja , filmske i TV-zvijezde, scenaristi, portparoli proizvodnih kuća, vlasnici tvrtki, a odnedavno i kompozitori filmske mutike. Clan je imao devet MC-ova do smrti Ol' Dirty Bastarda godine 2004. Kao jedna od najslušanijih i od kritike najhvaljenijih hip hop grupa svih vremena, Wu-Tang Clan je slavnim postao preko vlastite beskompromisne vrste hardcore rap muzike. Od svog debija, Clan je pokrenuo karijere brojnih drugih umjetnika i grupa, a već godine 1994. im se pripisivalo 300 pridruženih članova Wu-Tang Clana, poznatih kao Wu-Tang Killa Bees, što je uključivalo repere, producente i generalne direktore muzičkih izdavača.

## Reference

 
## Vanjske veze

* Official Wu-Tang Site 
* Wu Music Group 
* Članak na Provera mikrofona
Ironija sudbine (film)

**Ironija sudbine** *([[Ruski jezik|ru.]] Ирония судьбы)* je sovjetski film snimljen 1975.
Film se prikazuje za svaku novu godinu već 30 godina. Mnogi ga smatraju najpopularnijim sovjetskim filmom.
U decembru 2007. je u bioskopima prikazan nastavak filma, Ironija sudbine - nastavak.

## Radnja

Osnov zapleta je gotovo uniformnost arhikteture stambenih blokova širom SSSR-a za vreme Brežnjeva. Film počinje kratkim animiranim segmentom u kojem se pokazuje kako se planeta zagađuje istim ružnim zgradama.

Grupa prijatelja po ustaljenom običaju odlazi 31. decembra u saunu, baš kao što rade pred svaku novu godinu. Tokom boravka u sauni Ženja ih obaveštava da je baš tog dana odlučio da se oženi, a prijatelji odlučuju da to proslave i ubrzo su svi pijani. Posle saune odlaze na aerodrom da isprate Pavlika u Lenjingrad, ali greškom stavljaju potpuno pijanog Ženju na let za Lenjingrad umesto Pavlika.
Ženja po sletanju nije primetio da više nije na Moskovskom aerodromu, uzima taksi, koji ga odvodi u Lenjingradsku ulicu koja se zove baš kao i njegova u Moskvi, u kojoj je ista zgrada, a čak i ključ otključava stan sa istim brojem.
Ženja leže u krevet, gde ga zatiče Nadja, kojoj upravo treba da stigne dečko za koga je ona namerna da se uda.
Za to vreme Žanjina verenica sedi u stanu u Moskvi potpuno sama čekajući ga.

## Kulturne napomene važne za shvatanje filma

Film prilično verno oslikava realnost života u sovjetskim mikrodistriktima (pandan novobeogradskim blokovima) u kojima je uobičajeno živelo od 8 do 12.000 stanovnika. Mikrodistrikti su rađeni po relativno malom broju šema i planova te u većini sovjetskih gradova postoje potpuno isti mikordistrikti, čak su i stanovi u njima često opremani istim nameštajem. Gotovo u svakoj zgradi je jedan ključ mogao da otvori više stanova. Nije imalo ni smisla menjanti bravu, jer su proizvodile u velikim serijama sa istim ključem.
Stoga, zaplet u filmu je veoma realističan i slični događaji su se zaista dešavali što je verovatno uticalo da film postane gotovo kultan u zemljama bivšeg Sovjetskog Saveza.

## Povezano
* Ironija sudbine - nastavak (film)

## Vanjske veze
* 
* Scene iz filma 
* Scene iz filma i Scene iz filma
Kaskijci

**Kaske** (*Kaške*, također **Kaskijci**, **Gasge** ili **Kaşke**) bili su anadolijski narod iz Brončanog doba koji je danas uglavnom poznat iz hetitskih zapisa. Oni su živjeli između matičnih hetitskih zemalja i Crnog mora, te se navode kao glavni razlog zašto se u svojim kasnijim periodima Hetitsko Carstvo nikad nije proširilona to područje. Moguće je da su protjerali govornike palajskog jezika iz njihove domovine u Pali. Ponekad se znaju i pod nazivom Kashku

## Vanjske veze
* Annals of Mursilis II

## Reference
Narodna stranka (Crna Gora)

**Narodna stranka** je najstarija politička stranka u Crnoj Gori. Postojala je kao jedina, docnije vodeća od jedine dvije, u staroj crnogorskoj državi od 1906. do 1918. godine, a obnovljena je 1990. godine. Ona je crnogorska partija srpske provinijencije. Njen predsjednik je Predrag Popović. Osnivač i prvi lider narodnjaka, 1906. godine, bio je Šako Petrović Njegoš, predsjednik prve crnogorske narodne skupštine i dugogodišnji crnogorski političar u vladajućim strukturama.

## Osnivanje stranke
Narodna stranka je nastala 1906/7. godine od Kluba narodnih poslanika (klubaša) izabranih nakon prvog konstituisanja Narodne skupštine Crne Gore 1905. Oni su bili opozicija knezu Nikoli. Na čelu tog poslaničkog kluba se nalazio predsjednik Narodne skupštine vojvoda Šako Petrović Njegoš. Pored njega osnivači Narodne stranke bili su Lazar Sočica, Marko Radulović, Andrija Radović i Gavro Vuković.

Nakon izglasavanja nepovjerenja vladi Lazara Mijuškovića pod pritiskom klubaša 24. novembra 1906, knjaz Nikola Petrović je bio prinuđen da mandat za sastav nove vlade povjeri klubašu Marku Raduloviću.

## Narodna stranka od 1990ih

Narodna stranka je potpisnik rezolucije Odbora za očuvanje srpskog jezika zajedno sa svoja ostala tri koaliciona partnera, iz 2004. godine, kojim se osuđuje mijenjanje imena jezika u obrazovanju iz "srpski" u "maternji" i otpuštanje profesora-demonstranata, i jedina je prosrpska politička stranka koja je dosljedno redovno uplaćivala finansijska sredstva.

Početkom 2009. godine izbio je sukob jer je na inicijativu Socijaldemokratske partije Crne Gore Ministarstvo unutrašnjih poslova pokrenulo proces oduzimanja crnogorskog državljanstva predsjedniku stranke Predragu Popoviću zato što je uzeo i državljanstvo Republike Srbije, a Crna Gora ima restriktivni pristup državljanstvu. P. Popović nema namjere da se odrekne državljanstva Srbije.

Na predstojećim parlamentarnim izborima 2009. godine jednako sačinjava *Narodnjačku koaliciju* sa DSS-om, a NS će pripasti mjesto nosioca liste i posljednji neparni mandat.

Narodna stranka je čvrsti podržavalac evropskih integracija Crne Gore, ali se protivi ulasku u NATO.

Moto Narodne stranke:

Mandati kroz istoriju sa izbora:
* 1990: 13 (10,4%)
* 1992: 14 (16,41%)
* 1996: 11 (15,49%)
* 1998: 5 (6,41%)
* 2001: 9 (11,69%)
* 2002: 5 (6,67%)
* 2006: 2 (2,49%)
* 2009: 0

## Vanjske veze
* Službena stranica
Gela

**Gela** je talijanski grad na Siciliji, najveći grad (iako ne i glavni) u provinciji Caltanissetti. Grad je 2012. imao 75.618 stanovnika.

## Geografija
Gela leži na jugu Sicilije, u istoimenom zaljevu Sredozemnog mora, na rubu plodne ravnice koja se za antike zvala Campi Geloi i prostire se sjeverno od grada. Gela je udaljena oko 84 km jugoistočno od provincijskog središta Caltanissette i oko 72&nbsp;km sjeverozapadno od Agrigenta.

## Historija
Gelu su oko 688. pne. osnovali grčki kolonisti s Krete i Rodosa. Jedna njihova grupa kasnije je osnovala i koloniju *Acragas* (današnji Agrigento), udaljenu 72&nbsp;km sjeverozapadno. Oko 581. pne. ta kolonija doživila je veliki prosperitet, kada je njome vladao tiranin Hipokrat iz Gele (498–491. pne.), čija se vlast protezala duž većeg dijela Sicilije. Njegov još uspješniji nasljednik Gelon uspio je zavladati Sirakuzom pa je premjestio svoju prijestolnicu u taj grad, tako da je Gela 482. pne. imala svega polovinu nekadašnjih stanovnika.

 
Grad je ponovno oživio, ali su ga 405. pne. razorili Kartažani, a nakon tog je po naredbi sirakuškog tiranina Dionizija I potpuno napušten. Njegovi stari stanovnici vratili su se u grad i obnovili ga, čak su ga oko 337. pne. za vrijeme vladavine Timoleona uspjeli i utvrditi. Velika nesreća za grad zbila se 311. pne. kada je sirakuški tiranin Agatoklo pobio oko 4000 njegovih stanovnika. Konačno su ga 282. pne. razorili Mamertinci, Agatoklovi najamnici, pa je tiranin iz Agrigenta Pintias naredio da se preostali stanovnici presele u grad Pintias (današnja Licata). To je bio definitivni kraj antičke Gele. Grad je 1233. pod imenom *Terranova di Sicilia* obnovio svetorimski car Fridrik II, pa se tako zvao sve do 1928. kada mu je vraćeno staro ime. Suvremena Gela je bila jedan od najvećih punktova koji su Saveznici iskoristili 1943. da izvrše invaziju Sicilije.

## Znamenitosti
Gela je veliko arheološko nalazište, u njoj se nalaze ostatci hrama božice Atene (5. vijek pne.), ostatci grčkih utvrda koje su izgrađene za vladavine Timoleona, te akropola sa svetištem Timoleontean. U Geli je pronađeno puno grčke keramike, naročito vaza koje su na osobitoj cijeni.

## Privreda
Gela je prije svega centar bogatog poljoprivrednog kraja, poznatog po proizvodnji pamuka i ribarstvu, ali je postao i značajan industrijski centar kad su 1950-ih otkrivene značajne rezerve nafte. Nakon tog je izgrađena velika rafinerija uz koju su nikle i brojne druge petrokemijske tvornice.

## Gradovi prijatelji
*  Elefsina
*  Wittingen

## Reference

## Vanjske veze

* Službene stranice grada 
* ''Gela'' na portalu Encyclopædia Britannica 
* Piccolo, Salvatore. ''Gela.'' Ancient History Encyclopedia, 20. dec. 2017.
Smrtna ura : pripovijetke

**Smrtna ura : pripovijetke**, knjiga pripovijedaka Stjepana Tomaša. Izdana je 1983. godine kao 102. knjiga u "Biblioteci Itd" urednika Zlatka Crnkovića Nakladničke kuće Znanje Zagreb. Štampana je u Zagrebu u formatu 12 x 20&nbsp;cm.

## O knjizi
U knjizi autor prikazuje "mračno vrijeme mađarske i njemačke okupacije Baranje u drugom svjetskom ratu. Važno je istaknuti da je deset pripovijedaka povezano ne samo tematski i vremenski nego i mnogim likovima i zbivanjima, tako da se doimaju kao jedna romaneskna cjelina. Riječ je tu ne samo o okrutnoj okupatorskoj vlasti nego i o borbi malobrojnih, raspršenih i progonjenih rodoljuba protiv te vlasti, u teškim uvjetima kad su često ostajali prepuštenu sami sebi" (citat s korica).

## Riječ kritičara
"Baranjski prostor bio je piscu neobično pogodan predložak za analizu konfliktnih situacija u koje upadaju njegovi likovi: višenacionalno stanovništvo (Hrvati, Madžari, Srbi, Nijemci, Židovi), do rata isprepleteno prijateljskim pa i rodbinskim vezama, različito se postavljalo prema nadošlim promjenama i novoj vlasti. Susjedi i prijatelji postali su preko noći antagonisti, a okupatorska je vlast, dakako, takve obrate predano podupirala." (Krešimir Nemec)

## Sadržaj:
* *"Dolazak honveda"* (str. 5)
* *"Nesanica"* (str. 15)
* *"Noćni pas"* (str. 25)
* *"Noćni posao"* (str. 42)
* *"Smrtna ura"* (49)
* *"Samoubojstvo Géze Baltazára"* (str. 93)
* *"Izdaja"* (str. 102)
* *"Bijela smrt"* (str. 118)
* *"Suđenje Gyuli Fehéru"* (str. 127)
* *"Trojica iz [[Branjin Vrh]]a"* (str. 140)

Godine 1987. autor je napisao i dramsku kroniku "Smrtna ura", koja je praizvedena 1989. u Zagrebu.

## Izvori
* Anonim: *(O piscu i djelu)*, u: Stjepan Tomaš: *"Smrtna ura"*, Zagreb, 1983, zadnje korice
* Krešimir Nemec: *"Baranjski bijesni vir"*, "Oko", ..., ..., 21 - Zagreb, 8-22. XII. 1983.
* Vjekoslav Bizjak: *"'Zavičajnici', 'Smrtna ura'"*, "Glas Slavonije", ..., ..., 11 - Osijek, 31. XII. 1983. - 1. I. 1984.
Smrtna ura : dramska kronika

**Smrtna ura : Dramska kronika u sedam slika**, dramsko djelo Stjepana Tomaša, objavljeno u knjizi "Drame" 1999. godine, skupa s dramama Zlatousti ili tužni dom hrvatski, Lov na vješticu i Srpski bog Mars. Drama je napisana prem zbirci pripovijedaka Smrtna ura, objavljenoj 1983. godine, koja obrađuje istu tematiku.

## Podaci o drami
* Tema: Drugi svjetski rat u Baranji
* Broj likova: 19 (15 muških, 4 ženska)
* Broj činova: 2
* Mjesto zbivanja: Darda
* Vrijeme zbivanja: od 1941. do 1945.
* Godina nastanka djela: 1987.

## Kratak sadržaj
"Radnja se zbiva u Baranji, u višenacionalnoj sredini, za vrijeme Drugog svjetskog rata, kad su Baranjom prošle tri vojske: mađarski honvedi 1941, njemačka vojska 1943. te partizani i Crvena armija krajem 1944, što je popraćeno i odgovarajućom scenografijom odn. ikonografijom krčme, u kojoj se izmjenjuju predstavnici aktualne vlasti, zajedno s onima koji joj služe.

Dramom se želi pokazati da vojske dolaze i prolaze, a u Baranji ostaju živjeti oni koji su u njoj od davnine živjeli. Kako sačuvati čist obraz u danima ratnih iskušenja, kada padaju krinke s lica..."

## Likovi (po redu javljanja)
* **Antal Kalmar**, nekadašnji sluga - sada vlasnik Franckove gostionice
* **Franck**, Židov, bivši vlasnik gostionice, sada gostioničarski momak kod Antala
* **Bizacky**, lugar
* **Jovanić**, ilegalac
* **Vojin Ribarić**, ilegalac pa izdajnik
* **Pavle Mlinarić**, student prava
* **Doboš Đerđ**, načelnik iz Sombora
* **Baltazar Geza**, upravitelj žandarmerijske stanice
* **Ilka**, njegova žena
* **Bella**, njihova kći
* **Laszlo Kohn** (Laci, Lacika), željezničar - ilegalac
* **Žandari**
* **Đula Feher**, ilegalac pa izdajnik, sudionik Oktobarske revolucije
* **Klara**, njegova žena
* **Markotić**, šesnaestogodišnji mladić
* **Miličević**, sekretar Pokrajinskog komiteta Partije
* **Mayer**, folksdojčer
* **Kinder**, njemački kapetan, izaslanik Wermachta
* **Djevojka koja poslužuje u krčmi**
* **Šimunovićev glas**
* **Glasovi sudaca**

## Izvođenje na sceni
Drama je praizvedena 1. februara 1989. u Zagrebu (glumci HNK-a, stalna scena Hrvatskog narodnog kazališta "Moša Pijade" (RANS "Moša Pijade"). Na repertoaru se nalazila u sezoni 1988/89. godine. Reditelj predstave bio je Petar Šarčević.

## Izvori
* Anonim: *(O piscu i djelu)*, u: Stjepan Tomaš: *"Smrtna ura"*, Zagreb, 1983, zadnje korice
* Anonim: *Smrtna ura : dramska kronika* (Stjepan Tomaš )
* Anonim: *(Napomena)*, u: Stjepan Tomaš: *"Drame"*, Osijek, 1999, str. 67.
* Ana Lederer: *Četiri drame*', u: Stjepan Tomaš: *"Drame"*, Osijek, 1999, str. 239-245.
Game (reper)

**Jayceon Terrell Taylor** (Los Angeles, 29.11. 1979. -), poznatiji pod umjetničkim imenom **Game**, je američki reper vezan s ugovor za Geffen Records. Game je postao slavan godine 2005. zahvaljujući uspjehu svog debitantskog albuma *[[The Documentary]]* te dvije nominacije za Grammy. Otada se Game smatra motorom povratka hip hop scene Zapadne obale i konkurentnom svojih rivala s Istočne Obale. Game je također jedino solo reper sa Zapadne Obale koji je izdao višeplatinski album od Dr. Dreovog *[[2001 (album)|2001]]*, izdanog krajme 1999. godine.

Osim dva albuma koji su debitirali na prvom mestu i na debuted at number one on both the United World Chart, i na ''Billboardu'' 200, Game je došao na zao glas zbog hip hop svađa u kojima je sudjelovao. Gameova muzika potpada u podžanr poznat kao gangsta rap, odnosno stil hip hopa popularan u njegovom rodnom Comptonu.

## Izvori

## Vanjske veze

* Official website run by Geffen Records
* Official website run by Game 
* Black Wall Street Records website 
* Game at *Billboard*
* 
*
Alluwamna

**Alluwamna** je hetitski kralj koji je bio nasljednik kralja Telipinua, posljednjeg hetitskog kralja iz perioda Starog kraljevstva. O Alluwamni i njegovoj vladavini se ne zna gotovo ništa, osim toga da ga je Telipinu u doba svoje vladavine dao prognati, te da ga je (prema nekim navodima) naslijedio sin Hantili II.

Alluwamna se smatra prvim kraljem Hetitsko Srednjeg kraljevstva ili *mračnog doba* Hetitskog Carstva.
Tahurwaili

**Tahurwaili** je bio hetitski kralj iz perioda Srednjeg kraljevstva. O njemu se vrlo malo zna. Bio je rođak kralja Telepinua te je sklopio mirovni sporazum s državom Kizzuwatna.

Neki historičari smatraju da je naslijedio kralja Alluwamnu, dok drugi smatraju da je prije njega vladao Alluwamnin sin Hantili II.
Predrag Bambić

**Predrag Bambić** (Beograd, 7.8. 1958. -) je srpski filmski i TV snimatelj. Od 1977. do 1981. je studirao i diplomirao na Odseku za filmsku i TV kameru Fakulteta Dramskih umetnosti u Beogradu.

## Filmografija
Kao direktor fotografije:
* 2007.: „Vilenjakova priča“, dugometražni igrani film
* 2006.: “Agi i Ema“, dugometražni igrani film 
* 2005.: “Jug - jugoistok“, dugometražni igrani film
* 2004.: „Sokratova odbrana i smrt“, dugometražni Idokumentarni TV film
* 2004.: “Japan danas”, dokumentarna serija 
* 2000.: “Zemlja istine, ljubavi i slobode“, dugometražni igrani film
* 1999.: “Jugoslavija, rat koji se mogao izbeći“ (“Yugoslavia, avoidable war“), dugometražni dokumentarni film 
* 1996.: “Nesporazum” (“Het Misferstand”), dokumantarni tv film	
* 1994.: “Japan, hod u budućnost”, dokumantarna tv serija
* 1991.: “Velika frka”, dugometražni igrani film	
* 1990.: “Čudna noć”, dugometražni igrani film
* 1989.: „Strah“, kratkometražni igrani film
* 1988.: “Srećna Nova 1989.”, kratkometražni igrani film
* 1988.: “Dome, slatki dome”, TV serija 
* 1987.: “Specijalno obrazovanje”, dokumentrani film	
* 1985.: “Lajbah, pobeda pod suncem“, dokumentrani film
* 1985.: “Proleće je počelo”, dugometražni igrani tv film			
* 1983.: „Тitan“, dokumentrani film
* 1981.: “Lagani povratak”, dugometražni igrani film	
Tome se treba dodati još tridesetak drugih kratkometražnih igranih i dokumentarnih filmova.

Od 1996.-2002. radio je za CNN International i u tom svojstvu snimio veliki broj reportaža i dokumentarnih TV filmova o gotovo svim, u tom periodu burnim i brojnim, događaja u regionu jugoistočne Evrope, uključujući ekskluzivno izveštavanje „uživo“ o događajima 5. oktobra 2000. i hapšenju Slobodana Miloševića.

1996. Snimao dokumentarne filmove u proizvodnji UNHCR, namenjene repatrijaciji izbeglica.

1995. i 1995. je kao snimatelj/dopisnik agencije Reuters TV snimio praktično sve važnije događaje vezane za razrešenje i završetak rata u Hrvatskoj i Bosni-Hercegovini.

1993. i 1994. je snimio više dokumentarnih i informativnih programa za: BBC, CNN, ARTE, CBS, SKY Nеwс, ITN, PBS, NOS itd.

Od 1990. do 1994. je kao snimatelj „Zastava film-a“ dokumentovao gotovo sve relevantne događaje vezane za raspad Jugoslavije i rat za secesiju bivših republika.

Od 1980. do 1988. je radio u TV Beograd. Snimio je TV serije „Pop Ekspres“ i „Rokenroler“, odnosno preko 3.000 emisija i reportaža za informativni, dokumentarni, zabavni i muzički program.

;Kao producent:
* 2006.: “Agi i Ema“, dugometražni igrani film 
* 2005.: “Jug - jugoistok“, dugometražni igrani film 
* 2003.: “Poljupci“, dugometražni igrani film
* 2000.: “Zemlja istine, ljubavi i slobode“, dugometražni igrani film

;Kao glumac:
* 2000.: “Zemlja istine, ljubavi i slobode“, dugometražni igrani film
* 1981.: “Dečko koji obećava“, dugometražni igrani film

;Režija: 
* 1980.: „Neosedlani“, dokumentrani tv film

## Vanjske veze
*
Hantili II

**Hantili II** je bio hetitski kralj iz perioda Srednjeg kraljevstva. Bio je sin kralja Alluwamne koji mu je za svoje vladavine darovao zemlju.

Neki historičari smatraju da je neposredno naslijedio svog oca Alluwamnu, dok drugi drže da je prije njega vladao kralj Tahurwaili.
Zidanta II

**Zidanta II** je bio [hetitski kralj] iz perioda Srednjeg kraljevstva. Pretpostavlja se da je vladao oko 1480. pne. Porijeklo mu je nepoznato.

Sklopio je sporazum s državom Kizzuwatna, ali je ona ubrzo nakon toga postala vazalom države Mittani.
Huzziya II

**Huzziya II** je bio hetitski kralj iz perioda Srednjeg kraljevstva. Pretpostavlja se da je vladao oko 1450. pne. Porijeklo mu je nepoznato.

Ubio ga je Muwatali I, koji je nakon toga postao hetitski kralj.
Srednje kraljevstvo Hetita

**Srednje kraljevstvo [[Hetiti|Hetita]]** je izraz kojim se opisuje period historije Hetita u 15. vijeku pne. o kojem postoji izuzetno malo pisanih podataka. Smatra se manje zasebnim periodom koliko prijelaznom fazom između hetitskog Starog i Novog kraljevstva.

Započeo je smrću Telepinua, posljednjeg vladara Starog kraljevstva oko 1500. pne. a završio dolaskom na vlast Tudhaliye I, prvog vladara Novog kraljevstva oko 1430. pne. U tih sedamdesetak godina se na čelu hetitske države izmijenilo sedam vladara o kojima se vrlo malo zna osim njihovih imena. Ovaj period je stoga poznat kao mračno doba hetitske historije.

Kraljevi iz perioda Srednjeg kraljevstva su bili:
* Alluwamna
* Tahurwaili
* Hantili II
* Zidanta II 
* Huzziya II
* Muwatalli I

## Vanjske veze
* Reign of Alluwamna
* Reign of Tahurwaili
* Reign of Hantili II
* Reign of Zidanta II
* Reign of Huzziya II
* Reign of Muwatalli I
Muwatali I

**Muwatali I** je bio hetitski kralj iz perioda Srednjeg kraljevstva. Bio je komandant dvorske garde, a na prijestolje je došao ubistvom kralja Huzziye II. I sam je ubijen u dvorskom puču.

S njegovom smrću (oko 1430. pne.) prestaje period Srednjeg kraljevstva i počinje period Novog kraljevstva.
Tuthalija I

**Tudhaliya I** (ponekad navođen kao **Tudhaliya II** ili čak Tudhaliya I/II) bio je vladar Hetitskog Carstva (Novo kraljevstvo) 1430. pne.&ndash;1400. pne..

Postavljanje rednih brojeva iza imena hetitskih vladara po imenu Tudhaliya uvijek je predstavljalo problem. Postojala je ličnost iz hatskog perioda po imenu Tudhaliya koja je mogla, ali nije morala biti kralj. Ostale kronologije navode vladara po imenu Tudhaliya odmah iza vladavine Muwattallija I, ali ispred ovdje spomenutog Tudhaliye.

Dio naučnika smatra kako je Tudhaliya I prvi kralj iz perioda Novog kraljevstva ili Novog carstva. Drugi su tu čast rezevrirali za Suppiluliumu I. Tudhaliya je mogao bitui unuk Huzziye II, vladara iz perioda Srednjeg kraljevstva. Također je mogao biti direktni nasljednik Muwatalija I, koga je svrgnuo. Točan redoslijed vladara na početku Novog kraljevstva je nejasan, prvenstveno zbog poteškoća u određivanju perioda vladavine Hattusilija II. Vladavina Tudhaliye I' također uključuje period suvladarstva s Arnuwandom I, njegovim zetom i usvojenim sinom.

Najpoznatiji događaj Tudhaliyine vladavine je osvajanje zemlje po imenu Assuwa. Za Assuwu se vjeruje da je korijen današnje riječi Azija. Također se spominju razne teritorije u Assuwu, uključujući zemlje *Taruisa* i *Wilusiya*, koje se danas smatraju referencama na Troju/Ilij, iako nema objašnjenja kako su nazivi za te dvije zemlje postale sinonim za istu geografsku lokaciju.

Dio modernih biblijskih naučnika vjeruje da je ili Tudhaliya I ili proto-hetitski vladar Tudhaliya bio ista osoba kao *Tidal, kralj Gojima*, spomenut u Knjizi postanka kao vladar koji se priključio Kedor-Laomeru u napadu na buntovnike u Kanaanu.

## Napomene


## Vanjske veze
* Reign of Tudhaliya I (listed as Tudhaliya II at this link)
Assuwa

Liga po imenu **Assuwa** bila je konfederacija država u zapadnoj Anadoliji, poražena od Hetita pod kraljem Tudhaliyom I oko 1400. pne.. Liga je stvorena kako bi se suprotstavila Hetitskom Carstvom. Popis navodi 22 imena, kao što su *[...]uqqa*, *Warsiya*, *Taruisa*, *[[Wilusiya]]* i *Karkija* (Karija).

Identifikacija ovih imena je predmet rasprave. *Wilusiya* se često identificira s Ilionom, a *Taruisa* s obližnjom Troad, dok se *Warsiya* može povezati s oblašću *[[Lukka]]* (Likija). Međutim, povezivanje imena *[..]uqqa* s kasnije atestiranim imenom *Lukka* (Lijija) je problematično, jer bi po tome liga Assuwa sadržavala države i sjeverno i južno od Arzawe u jugozapadnoj Anadaoliji. Assuwa je po svemu sudeći bilo sjeverno od Arzawe, odnosno na sjeverozapadu Anadolije. Homer u Ilijadi spominje dvije Likije (u 2.876-77, 5.479; Sarpedon je vođa "daleke Likije" dok je u 2.824ff. 5.105 Pandar vođa Likijaca iz okolice planine Ida blizu Troje, što bi moglo biti objašnjenje za nazive *Lukka* i *[...]uqqa*.

Konfederacija se spominje samo u fragmentarnim pločivama koji tvore Larocheov CTH 142/85. 

Naziv *Assuwa* je po mišljenju nekih naučnika izvor današnjeg naziva *[[Azija]]* (Bossert, 1946).

## Povezano
* Arzawa

## Izvori
* Bossert, Helmut T., *Asia*, Istanbul, 1946.
Tuthalija II

**Tudhaliya II** (isto tako poznat kao **Tudhaliya III**) bio je kralj Hetitskog Carstva (Novo kraljevstvo) cca. 1385. pne.&ndash;1380. pne..

Hetitsko Carstvo je pretrpjelo ozbiljan gubitak teritorije za vrijeme Tudhaliyine vladavine, pa je čak i prijestolnica spaljena. Međutim, zahvaljujućči sposobnom vodstvu Tudhaliynog sina i budućeg kralja Suppiluliume I, Hetiti su još pod Tudhaliyom počeli oporavak.

## Vanjske veze
* Reign of Tudhaliya II (Tudhaliya III at this link)
Hattusili II

**Hattusili II** je naziv za ličnost za koja je po nekim historičarima bila vladar Hetitskog Carstva (Novo kraljevstvo) u 14. vijeku pne. (otprilike 1370-e pne. do 1360-e pne.).

Njegovo samo postojanje je predmet rasprave. Temelj za tvrdnje o postojanju je ugovor između Muwatallija II i Talmi-Šarrume od Alepa, u kome se spominje vladar po imenu Hattusili. Raspravlja se da li je to referenca na zasada nepoznatog hetitskog vladara, ili na već poznatog Hattusilija I.

## Reference

## Vanjske veze
* Discussion of Hattusili II
Suppiluliuma I

**Suppiluliuma I** (*Šuppiluliuma*) bio je kralj Hetita (cca. 1358. pne. – 1323. pne.). Stekao je slavu kao veliki ratnik i državnik, te se uspješno suprotstavio tada dominantnom Egipatskom kraljevstvu za kontrolu zemalja između Mediterana i Eufrata.

Suppiluliuma je karijeru počeo kao savjetnik i general Tudhaliye II, čiji je dvor bio u gradu Samuha. U svojim je vojnim pohodima pobijedio hetitske neprijatelje - narod Hayasa i Kaskijce. Obje grupe su se ujedinile oko karizmatskih vođa koji su se suprotstavili Suppiluliumi; u Hayasi je Karanni stvorio nešto kao kraljevski dvor, dok Piyapiliju to nije uspjelo među Kaskijcima. Suppiluliuma i Tudhaliya su svaki na svojoj strani granice pobijedili te neprijatelje, pa se hetitski dvor vratio u Hattusu.

Nakon nekog vremena Suppiluliuma je svrgnuo, a možda i pogubio svog gospodara. Neki od svećenika su kasnije to spominjali Suppiluliuminom sinu, nasljedniku i biografu Mursiliju II, navodeći to kao najveći zločin u historiji dinastije.

Suppiluliuma je svoju sestru dao udati za hayasanskog kralja Hukkanu, a svoju kći Muwatti ua Maskhuiluwu iz arzawanske države Mira. Potom je ponovno osvojio arzawansku teritoriju sve do Hapalle. Njegova najvažnija pobjeda je bila protiv kraljevstva Mitanni, koje je sveo na vazalnu državu pod svojim zetom Shatiwazzom. Također je dao sagraditi velike kamene građevine ukrašene kamenim reljefima. Za vrijeme njegove vladavine se razvio koncept svete prirode kraljevskih vođa.

Suppiluliuma je potom iskoristio nemirnu vladavinu faraona Akhenatena i osvojio egipatsku teritoriju u Siriji, potakavši mnoge egipatske vazale da se pobune.

Njegov je uspjeh potakao udovicu (poznatu pod imenom Dakhamunzu u analima) egipatsko kralja *Nibhuruyire* (obično identificiranog kao Tutankhamun, iako je to mogao biti i Akhenaten) da mu piše i zamoli ga da pošalje jednog od svojih sinova kako bi postao njen muž i vladao Egiptom, s obzirom da nije imala nasljednika i da je bila na rubu da je prisilno udaju za "slugu", za koga se misli da je bio general Horemheb ili Ay, vezir njenog pokojnog supruga. Suppliluliuma je poslao ambasadora u Egipat; on je javio kako situacija u zemlji odgovara navodima pisma, pa je kralj odlučio iskoristio priliku; na njegov žalost, princ Zannanza je ubijen na putu, pa od braka i saveza nije bilo ništa.

Suppililiuma je pobjesnio te je pokrenuo svoje vojske protiv egipatskih vazalnih država u Kanaanu i sjevernoj Siriji, pri čemu je osvojen velika teritorija.

Međutin, mnogi od egipatskih zarobljenika su bili zaraženi kugom koja je poslije opustošila središte hetitske države te prouzročila smrt Suppiluliume I i njegovog nasljednika Arnuwande II.

*Anali Suppiluliume*, skupljeni nakon njegove smrti od strane sina i nasljednika Mursilija II, su važan primarni izvor za 14. vijek pne.. Jedno od Suppiluliuminih pisama , upućeno Akhenatenu, očuvano je u arhivi pisama iz Amarne (EA 41). Ono iskazuje nadu da će se očuvati dobri odnosi između Egipta i zemlje Hatti koji su postojali pod Akhenatenovim ocem (Amenhotep III).

## Povezano
* Piyashshili
* Suppiluliuma II

## Vanjske veze
* Reign of Suppiluliuma I
* Translation of the Deeds of Suppiluliuma
Hayasa-Azzi

**Hayasa-Azzi** ili **Azzi-Hayasa**, **Haisa**, bila je konfederacija koju je tvorilo kraljevstvo **Hayasa**, smješteno južno od Trabzona i **Azzi**, država smještena sjeverno od Eufrata i južno od Hayase. Teritorija Hayase je prema nekim izvorima bilo mjesto gdje se stvorio začetak buduće armenske nacije (Hayk) i drevnog armenskog jezika. Plemenski savez pod vodstvom Hayesa (, ime koje koriste suvremeni Armenci) je tamo stvoren prije nego što se premjestio u Shupriju u 12. vijeku pne.

## Povezano
* Ishuwa
* Hurijci
* Frigijci
* Historija Hetita
* Indoevropski jezici
* Prahistorijska Armenija
* Mala Armenija

## Izvori
* Vahan&nbsp;M. Kurkjian, *History of Armenia*.
* T. V. Gamkrelidze and V. V. Ivanov, *The Early History of Indo-European (aka Aryan) Languages*, Scientific American, March 1990
* Armenia: Cradle of Civilization by David Marshall Lang (review) // The Slavic and East European Journal, Vol. 24, No. 3 (Autumn, 1980), pp.&nbsp;312–314, by Sonia Ketchian

## Vanjske veze
* http://un.cti.depaul.edu/Countries/Armenia/1133483520.pdf  History of Armenia
Samuha

**Samuha** je još uvijek nepronađeni grad koji se spominje u službenim hetitskim spisima. Dugo vremena je služio kao vjersko središte Hetitskog Carstva, a u 14. vijeku pne. - nakon što su Kaskijci napali i uništili Hattusu - služio je kao hetitska prijestolnica. 

Samuha je također služila i kao baza iz koje su Tudhaliya III i Suppiluliuma I pokrenuli pohode koji su rezultirali izbacivanjem Kaskijaca. Suppiluliuma je nakon toga vratio prijestolnicu u Hattusu.

Samuha se posljednji put spominje u spisima Mursilija II kada je budući kralj Hattusili III imenovan za tamošnjeg vrhovnog svećenika.
Shattiwazza

**Shattiwaza** (*Šattiwaza*, također *Mattiwaza*), bio je kralj huritske kraljevine Mitanni u 14. vijeku pne.. 

Shattiwaza je bio brat kralja Tushratte. Njegovo hurijsko ime je bilo Kili-Tešup. U političkoj zbrci nastaloj nakon smrti njegovog prethodnika, uzurpator Shuttarna je pokušao ubiti Shattiwazu. Shattiwaza je pobjegao i našao utočište kod hetitskog kralja Suppiluliume I. Nakon što se oženio za Suppiluliuminu kći vratio se u Mitanni praćen hetitskom vijskom. Uzurpator Shuttarna III bio je poražen a Shattiwaza postavljen za kralja Mitannija. Te je događaje zabilježio ugovor između Suppiluliume i Shattiwaze.

## Vanjske veze
* The Suppiluliuma-Shattiwaza treaty
Dakhamunzu

**Dakhamunzu** je ime koje hetitski spisi, odnosno *Anali [[Suppiluliuma I|Suppiluliume]]* koje je napisao njegov sin Mursili II, koiste za egipatsku kraljicu koja je ponudila svoju ruku hetitskim prinčevima. Njen identitet nije sa sigurnošću utvrđen. Naziv je vjerojatno transliteracija egipatskog izraza *Tahemetnesu* (Kraljeva supruga), a ne pojedinca, pa je različiti izvori navode kao alias za Meritaten, Nefertiti i Ankhesenamen.

Prema *Analima* Dakhamunzu je pisala hetitskom kralju, nudeći se za udaju hetitskim prinčevima.


*"Muž mi je umro i nemam sina. Za vas kažu da imate mnogo sinova. Možete mi dati jednog od svojih sinova za muža. Ne bih voljela uzeti neke od mojih podanika za muža... Bojim se."*


Kraljev sin Zannanza je poslan u Egipat, ali je po svemu sudeći ubijen na putu. To je dovelo do bijesa kod hetitskog kralja koji je Egipćane držao krivima za sinovu smrt. 

## Izvori
Zannanza

**Princ Zannanza** (umro cca.1324. pne.) bio je sin Suppiluliume I, kralja Hetita. Najpoznatiji je po tome što umalo nije postao faraon Egipta i po tome što je njegova smrt izazvala diplomatski incident između Hetitskog Carstva i Egipta, a nešto kasnije i rat.

## Vanjske veze

* translations of Egyptian-Hittite correspondence regarding the "Zannanza Affair"
* translated account of Mursili II regarding the affair
Tuthalija III

**Tudhaliya III** bio je kratkotrajni vladar Hetitskog Carstva (Novo kraljevstvo) cca. 1358. pne.; moguće je da je bio sin i nasljednik Hattusilija II, iako ga se obično smatra sinom i nasljednikom Tudhaliye II. Nikada se eksplicitno nije navodio kao kralj. Hetitski tekstovi ga opisuju pod nazivom "Tudhaliya dijete" (ili, kao alternativni prijevod, "Tudhaliya Mladi (Mlađi)". Ubila ga je grupa oficira među kojima se nalazio njegov nasljednik, a vjerojatno i brat, Suppiluliuma I.

Postoje poteškoće kod navođenja rednih brojeva iza naziv Tudhaliya (i Hattusilis) u hetitskim popisima kraljeva. Ovaj Tudhaliya se obično ne navodi u hetitskim popisima kraljeva, a otac se često navodi kao Tudhaliya III.

## Vanjske veze
* Reign of Suppiluliuma I, discussing Tudhaliya
Arnuwanda II

**Arnuwanda II** je bio vladar Hetitskog Carstva (Novo kraljevstvo) 1323. pne.&ndash;1322. pne.. Naslijedio je svog oca Suppiluliumu I, koji je podlegao kugi koju su širili egipatski zarobljenici koje je s pohoda na Kanaan doveo u središte hetitske države.

Kasniji hetitski spisi navode da je Arnuwanda također obolio od kuće. Mlađi brat Mursili pomogao mu je u pohodima protiv država Kaska i Arzawa. Jednom takvom prigodom braća su pisala Karkijcima da daju utočište Manapi-Tarhunti sa rijeke Seha, koji je bio svrgnut u puču. Zahvaljujući tome Manapa-Tarhunta se mogao vratiti na prijestolje.

Arnuwanda je umro od kuge, te da je naslijedio Mursili II. Dok se Arnuwanda II dugo vremena od strane Suppiluliume I podučavao da bude njegov nasljednik i kao takav bio poštovan od hetitskih neprijatelja, Mursilis je bio relativno mlad i neiskusan nakon svog dolsajka na prijestolje. 

## Vanjske veze
* Reign of Arnuwanda II
Muwatalli II

**Muwatalli II** (također **Muwatallis** ili **Muwatallish**) bio je kralj Novog hetitskog kraljevstzva (1295&ndash;1272. pne.). Bio je najstariji sin prethodnog kralja Mursilija II, a najpoznatiji je po tome što je s egipatskim faraonom Ramzesom II vodio veliku, ali neodlučnu bitku kod Kadesha oko 1274. pne.. Nakon što je postao kralj, premjestio je glavni grad u Tahuntassu nakon najezde Kaskijaca; svog brata Hattusilija je imenovao guvernerom Hattuse.

Pronađen je primjerak ugovora između njega i Alaksandua, vladara Wiluse, jedne od država Arzawe. Egiptolozi također vjeruju da je Muwattalli postigao svojevrsni mirovni sporazum ili *modus vivendi* s Setijem I oko Kadesha, kako bi se izbjegao sudar dvije supersile oko kontrole nad Sirijom. Bilo kako bilo, Seti I je vlast nad Kadeshom prepustio hetitskom kralju kako bi se više posvetio zbivanjima u samom Egiptu.

Muwatalli je imao najmanje dva djeteta, oba s hurijskim imeima u počast hurijskog boga oluja Teshupa. Jedan je bio Urhi-Teshup, koji je postao kralj Mursili III dok ga Hattusili III nije svrgnuo. Drugi je Ulmi-Teshup, koji je bio vazalni vladar u Tarhuntassi. Moguće je da je *ulmi* huritska riječ za "robinju", zbog čega neki pretpostavljaju da je to dijete zapravo bila kći.

## Povezano
* Muwatalli I

## Vanjske veze
* Reign of Muwatalli II
* The failed reforms of Akhenaten and Muwatalli by Itamar Singer in British Museum Studies in Ancient
Egypt and Sudan (BMSAES) 6(2006), pp.&nbsp;37–58
Tarhuntassa

**Tarhuntassa** je još uvijek nepronađeni grad iz Brončanog doba koji se nalazio južno od Hattuse. Špekulira se kako bi njegova lokacija mogli biti Konya, Gruba Kilikija, dolina Gok Su i okolica Kayserija.http://www.hittites.info/history.aspx?text=history%2fMiddle+Late+Empire.htm Kao moguća lokacija je predložena i lokacija Kilise Tepe. Ime mu na luvijskom jeziku znači "Grad Tarhunta (luvijskog boga oluja)", te se vjeruje da je ime stekao u doba kada se u njemu pretežno govorio luvijski.

Početkom 13. vijeka pne. Muwatalli II je hetitski glavni grad premjestio iz Hattuse u Tarhuntasse, službeno kao posljedica znamenja. Sin Mursili III je prijestolnicu vratio u Hattusu (KBo 21.15 i 11-12). Nakon što je Hattusili III svrgnuo Mursilija, novi kralj je Muwatallijevog sina Kuruntu imenovao kraljem Tarhuntasse. Sačuvani ugovor kralja navodi po imenu "Ulmi-Tessup", pa neki naučnici vjeruju da su Ulmi-Tessup i Kurunta dva različita kralja Tarhuntasse.

Tudhaliya IV je ponovno potvrdio Kuruntu kao kralja u ugovoru napisanom na bronci. Tada je Kurunta svoje snage vodio u rat protiv Parhe. Ovaj ugovor, za razliku od prethodnih vezanih uz Tarhuntassu, kao svjedoke navodi hetitske vazalne vladare Mire i Zemlje rijeke Seha na egejskoj obali. To implicira da je Tarhuntassa stekla veliku važnost za cijelu zapadnu Anadoliju.

Kurunta se kasnije proglasio Velikim kraljem. Bez obzira da li se ta titula odnosila na cijelu zemlju Hatti ili ne, dvor u Hattusi ju je osporio (i zakopao ugovor). Pred kraj Hetitskog Carstva Suppiluliuma II je na hijeroglifskom luvijskom zabilježio napad Hetita na Tarhuntassu.
Alaksandu

**Alaksandu** je bio kralj Wiluse koji je sklopio sporazum s hetitskim kraljem Muwatallijem II (1295-1272. pne.) cca. 1280. pne.. Ovaj ugovor implicira da je Alaksandu prethodno osigurao sporazum s Muwatallijevim ocem Mursilijem II (1322-1295. pne.).

Alaksandu je bio nasljednik vladara po imenu Kukkunni, iako se ne zna da li i neposredni nasljednik. Muwatalli spominje prijateljstvo Kukkunnija s njegovim djedom Suppiluliumom I, kao i dugi period prijateljstva Hetita i Wiluse koji je započeo prilikom vladavine Tuthaliye I.
 
Muwatalli u svom pismu umanjuje značaj kraljevskog porijekla, sugerirajući da Alaksandu nije redovnim putem stekao prijestolje, odnosno da Alaksandu ne mora biti u krvnom srodstvu s Kukkunnijem. To neki tumače kao indiciju da je mogao biti grčki vladar po imenu Aleksandar, odnosno nekako povezan s Homerovim *Alexandrosom* od *Iliona*, bolje poznatim po imenu Paris Trojanski. U Ilijadi, Paris je bio jedan od sinova Prijama, kojeg neki povezuju s Piyama-Raduom, buntovničkim vladarom Wiluse iz ranijih hetitskih tekstova.

Jedan od trojice bogova koji jamči za uvjete ugovora na strani Alaksandua je Apaliunas, koga mnogi povezuju s Apolonom. Taj je bog u Ilijadi prikazana kao najveći saveznik Trojanaca, odnosno božanstvo koje je Parisu pomoglo ubiti neranjivog Ahileja.

## Povezano
* Troja VII
* Ahhiyawa
* Assuwa

## Vanjske veze
* http://www.uni-tuebingen.de/troia/deu/lataczwilusa.pdf
Wilusa

***Wilusa*** (URU*Wi-lu-ša* ) je bio grad iz kasnog Brončanog doba koji je pripadao konfederaciji Assuwa u zapadnoj Anadoliji.

Spominje se u šest hetitskih izvora iz 13. vijeka pne.

Često je se u arheologiji povezuje s gradom Troja VIIa (uništenom cca. 1190. pne.), kao i legendarnom Trojom iz grčkih epova o Trojanskom ratu (prema kronologiji Sv. Jeronima datiranoj u 1180. pne..)

## Povezano
* Historijska utemeljenost Ilijade
Bitka kod Nihriye

**Bitka kod Nihriye** je naziv za oružani sukob, odnosno odlučujući okršaj između koji se vodio između Hetita i Asiraca za nadzor nad ostacima bivše države Mitanni.

Kada je Suppiluliuma I (14. vijek pne.) osvojio Mitanni, stvorio je dvije provincije (Aleppo i Carchemish), te velike dijelove tih teritorija podijelio među svojim saveznicima. Ostaci carstva Mitanni su očuvali nezavisnost kao hetitska vazalna država Hanigalbat. Za vrijeme kralja Mursilija III (poznatijeg kao Urhi-Teshub), Hanigalbat je osvojilo Asirsko Carstvo, koje je tako steklo nadzor nad istočnom obalom Eufrata. Kada je Hattusili III svrghnuo svog nećaka Urhi-Teshuba i preuzeo hetitsko prijestolje, morao se pomiriti s trajnim gubitkom Hanigalbata. 

Asirski prodor u Siriju se, međutim, nastavio pod kraljem Tukulti-Ninurtom I te izazvao dalju krizu u asirsko-hetitskim odnosima, jer su Hetiti još uvijek držali zemlje Nairi za kojima su Asirci žudili. Smatrajući kako je dalji asirski prodor ugrožavanje njihovog carstva, Hetiti su pod kraljem Tudhaliyom, Hattusilijevim sinom, pokrenuli rat protiv Asiraca. To je dovelo do velike bitke danas poznate kao Bitka kod Nihriye. Njen precizan datum danas nije poznat.

## Rezultat
Sukob se zbio u okolici Nihriye u oblasti Tigrisa. Asirci su ostvarili odlučnu pobjedu, te su anektirali oblast Nairi te protjerali ili svrgnili 40 domaćih vladara koji su im se bili suprotstavljali. Asirska je pobjeda hetitsku državu potresla do temelja, s obzirom da se zbila u trenutku nekoliko unutrašnjih pobuna, od kojih je jednu mogao pokrenuti pokušaj puča od strane Kurunte, sina Muwatallija i mlađeg brata svrgnutog kralja Mursilija III. Tudhaliya IV je na kraju ipak uspio sve to prebroditi i ostati hetitskim kraljem. 

Iako asirski izvori tvrde da su nakon bitke zarobili čak 28.800 Hetita (što je vjerojatno pretjrerivanje), nije bilo dugoročnih posljedica za Hetite, jer se Asirija okrenula osvajanju Babilonije te nije mogla nastaviti prodor na zapad. Ostaci Hetitskog Carstva su, stoga, najvjerojatnije mirno živjeli do svog kraja, odnosno kolapsa pod napadom "Morskih naroda" (c. 1178. pne.).

## Izvori



* Itamar Singer, “The battle of Nihriya and the end of the Hittite empire,” ZA 75 (1985), pp.100-123.
Ašur-nadin-apli

**Ashur-nadin-apli** bio je asirski kralj (1207. pne. – 1204. pne. ili 1196. pne. – 1194. pne.) 

Ime mu je na akadskom značilo “bog Ashur je dao sina”. Bio je sin moćnog kralja Tukulti-Ninurte I. Asirija je pod njegovom vladavinom izgubila veliki dio svoje moći.
Ašur-nirari III

**Ashur-nirari III** bio je kralj Asirije (1203. pne. – 1198. pne. ili 1193. pne. - 1187. pne.). Bio je djed velikog kralja Tukulti-Ninurte I, a možda i nasljednik svog strica i prethodnika Ashur-nadin-aplija.

Ashur-nirarijev otac Ashur-nasir-pal sudjelovao je u zavjeri protiv Tukulti-Ninurte I zbog koje je ubijen. O šestogodišnjoj vladavini Ashur-nirarija III postoji malo zapisa, a izgleda da nije imao ni limmu. Moguće je da je bio tek uzurpator u kaotičnom vremenu nakon smrti Tukulti-Ninurte I.

## Izvori
Mursili III

**Mursili III** također poznat kao **Urhi-Teshub**, bio je hetitski kralj i najstariji sin kralj Muwatalija II. Vlast nad Hetitskim Carstvom (Novo kraljestvo) je preuzeo u Tarhunatassi kao "Mursili" oko godine 1272. pne. Poznati hetitolog Trevor Bryce navodi kako je kralj vladao samo 5 godina, i to u periodu 1272. pne.&ndash;1267. pne. Međutim, drugi hetitolozi tvrde da je Hetitskim Carstvom vladao 7 godina—što njegov nasljednik Hattusili spominje u natpisu kojim opravdava svoje nasilno preuzimanje prijestolja. Mursilis III je po toj kronologiji trebao vladati od 1272. pne. do 1265. pne..

Za vrijeme svoje vladavine Mursili III je glavni grad iz Tarhuntasse (gdje ga je doveo Muwatalli) vratio u Hattusu. (KBo 21.15 i 11-12) Međutim, u doba njegove vladavine su Asirci osvojili Hanigalbat, što je ozbiljno oslabilo njegov prestiž i legitimitet u Hetitskom Carstvu. U sedmoj godini vladavine Urhi-Teshub, kako se Mursili III tada zvao, napao je teritorije pod kontrolom svog strica Hattusilija - regionalna uporišta Hapkissu i Nerik - nastojeći ukloniti Hattusilijevu prijetnju po svoje prijestolje.

Iako je, kako sam Hattusili tvrdi u svojim zapisima, Mursili svog strica ispočetka uspio svesti na "kralja jedne tvrđave", oko njega su se okupili lokalni saveznici iz oblasti Nerika i Hakpisse, kao i nesvrstani Hetiti impresionirani Hattusilijevim vojnim podvizima, uključujući pobjedu nad Ramzesom II u bitci kod Kadesha 1274. pne. Mursili je, pak, u usporedbi s njim bio "nevažan i uglavnom nepotvrđen vlasnik prijestolja Hattuse"—Urhi-Teshub/Mursilis II—koji je izgubio Hanigalbat u korist Asirije. Hattusili je na svoju stranu uspio dovesti čak i neka kaskijska plemena, smrtne neprijatelje Hetita. Hatusilli je brzo porazio Mursilija III i preuzeo njegovo prijestolje; potom je postao kralj Hattusili III. Nakon svoje pobjede, Hattusili je Mursilijevog brata ili šurjaka Kuruntu kao vazalnog kralja Tarhuntasse.

Mursili je pobjegao u Egipat, zemlju koja je bila smrtni neprijatelj Hetita. Hattusili III je na to reagirao tražeći da Ramzes II izruči njegovog nećaka u Hatti.

Pismo je izazvalo krizu u egipatsko-hetitskim odnosima kada je Ramzes odbio priznati da se Mursili nalazi u Egiptu, te su obje zemlje došle na rub rata. Međutim, oba kralja su na kraju sklopila ugovor u 21. godini Ramzesove vladavine. U njemu se nalazila i klauzula o izručenju. Mursili III je nakon toga nestao iz historijskih zapisa.

## Napomene

## Vanjske veze
* Reign of Mursili III
Arnuwanda III

**Arnuwanda III** bio je pretposljednji vladar Hetitskog Carstva (Novo kraljevstvo) 1209. pne. &ndash; 1207. pne.. 

## Vanjske veze
* Reign of Arnuwanda III
Suppiluliuma II

**Suppiluliuma II**, sin Tudhaliye IV, bio je posljednji poznati vladar Novog Hetitskog Carstva, koji je vladao u periodu 1207. pne. &ndash; cca. 1178. pne., te bio suvremenik asirskog vladara Tukulti-Ninurte I.

Poznat je po natpisima na hijeroglifskom luvijskom. Oni spominju ratove protiv bivšeg vazala Tarhuntasse i protiv Alasiye na Cipru.

Jedan natpis je pronađen u temeljima Nisantepea u Gornjem gradu Hattuse, drugi na sjevernom dijelu Istočnog Ribnjaka, u Komori 2.

Hetitsko kraljevstvo je uništila najzeda Morskih naroda i Kaskijaca kasnih 1170-ih pne. Prema zapisima u Ugaritu, prijetnja je nastala na zapadu, i hetitski je kralj zatražio pomoć od Ugarita.
:"Neprijatelj [napreduje (?)] protiv nas i nema broja [...]. Naš broj je čist (?) [. . .] Što god je dostupno, pogledajte i pošaljite mi." (prijevod Astour (1965) 256)

Kralj Ugarita je pisao kralju Alashiye (Cipra):
:"Oče, gledaj, neprijateljski brodovi su došli (ovdje); moji gradovi (?) su spaljeni, i učinili su zla djela u mojoj zemlji. Zna li moj otac da su sve moje trupe i dvokolice (?) u hetitskoj zemlji, a svi moji brodovi u zemlji Lukka? . . . Tako je zemlja prepuštena sama sebi. Neka moj otac zna: sedam brodova neprijatelja kojuii su došli su nam učinila veliku štetu." (prijev. Astour (1965) 255, citiran na hittites.info)

Nakon pada su Kaskijci vjerojatno preuzeli nadzor nad Hattijem. Sama Hattusa je bila uništena, a samo nalazište su ponovno naselili tek Frigijci izgradivši tvrđavu 500 godina kasnije.

Kunzi-Teshub, kralj Kargamisha, preuzeo je naziv "Veliki kralj", s obzirom da je bio potomak Shuppiluliume I.

## Literatura
* Astour, AJA 69 (1965).
* Güterbock, JNES 26 (1967), 73-81.

## Vanjske veze
* Reign of Suppiluliuma II
Solarni kalendar

**Solarni kalendar** je kalendar čiji datumi/nadnevci ukazuju na položaj Zemlje tokom njene revolucije oko Sunca, odn. prividni položaj Sunca prilikom njegovog kretanja po nebeskoj sferi.

## Tropski solarni kalendari
Ako se položaj Zemlje (ili Sunca) prati u odnosu na ekvinoks, (ravnodnevicu, prolećnu ili jesenju), onda datumi ukazuju na godišnje doba (čime su sinhronizovani sa deklinacijom Sunca). Takav kalendar se zove **tropski solarni kalendar**.

Srednja kalendarska godina takvog kalendara aproksimira neki oblik tropske godine (tipično srednju tropsku godinu ili godinu prolećne ravnodnevice).

Sledeći kalendari su solarni:
* Gregorijanski kalendar
* Julijanski kalendar
* Bahaistički kalendar
* Koptski kalendar
* Iranski kalendar 
* Malayalamski kalendar
* Tamilski kalendar
* Tajlandski solarni kalendar

Svi ovi kalendari imaju godinu od 365 dana, koja se povremeno produžava za jedan dan, tokom prestupne godine.

## Sideralni solarni kalendari
Ako se položaj Zemlje računa u odnosu na položaj nepokretnih zvezda, onda datumi ukazuju na zodijačko sazvežđe blizu kojeg se nalazi Sunce. Takav kalendar se naziva **sideralni solarni kalendar**.

Srednja kalendarska godina takvog kalendara aproksimira sideralnu godinu.

Hindu kalendar i Bengalski kalendar su sideralni solarni kalendari. I oni obično imaju godinu od 365 dana i povremeno dodaju jedan dan u prestupnoj godini.

## Nesolarni kalendari
Od kalendara koji *nisu* solarni, imamo islamski kalendar koji je čisto lunarni kalendar, kao i kalendare koji su sinhronizovani sa sinodičkim periodom Venere ili sa helijakalnim izlascima zvezda.

## Lunisolarni kalendari
Lunisolarne kalendare možemo smatrati za solarne kalendare, mada njihovi datumi ukazuju još i na mesečeve mene. Pošto tipični lunisolarni kalendar ima godinu sastavljenu od celog broja lunarnih meseci, on ne može ukazati na položaj Zemlje na orbiti oko Sunca tako dobro kao čisto solarni kalendar.

## Povezano
* Analemski kalendar
Giancarlo Judica Cordiglia

**Giancarlo Judica Cordiglia** (30.9. 1971.) je italijanski komičar, karakterni glumac, glasovni glumac i zabavljač najpoznatiji po nastupu u TV seriji *[[Melevisione]]* na Raitreu (kao *Gnomo Ronfo*).
Enlil-kuduri-usur

**Enlil-kudurri-usur** bio je kralj Asirije. Ovisno o dužini vladavine jednog od njegovih nasljednika, Ninurta-apal-Ekura, mogao je vladati od 1187. do 1183. pne. ili od 1197. do 1193. pne.. Raniji datumi su rašineriji kod modernih historičara. Enlil-kudurri-usur je bio sin Tukulti-Ninurte I, te je naslijedio svog nećaka, Ashur-nirarija III. Pred kraj vladavine je prijestolje uzurpirao Ninurta-apal-Ekur, potomak Adad-nirarija I.