Max von Ferstel

**Max von Ferstel**, također **Max Freiherr von Ferstel**, bio je jedan od značanijih bečkih arhitekata historicizma na prijelomu 19. u 20. stoljeće. (* Beč, 8. maj, 1859. Austrijsko carstvo, † Beč, 28. mart, 1936., Austrija.

## Biografija

Max von Ferstel rođen je 8. svibnja 1859. u Beču u Austrijskom Carstvu. Otac mu je bio bečki graditelj Heinrich von Ferstel.
Nakon što je završio bečku školu *Schottengymnasium*, Maks je studirao od 1878. do 1882. na *Bečkoj tehničkoj visokoj školi* ("Technische Hochschule Wien" - danas "Bečko tehničko sveučilište" ili skraćeno *"TU Wien*) kod graditelja Karla Königa. Tijekom studija bio je iznimno marljiv: položio je usput zidarski pripravnički ispit te pohađao nekoliko tečajeva na "Institutu za historiju umjetnosti" na Bečkom sveučilištu.

Nakon što je završio obrazovanje, Max je radio u radionici 1883. zajedno sa svojim ocem Heinrichom von Ferstelom. Sljedećih godina, međutim, osamostaljuje se na području građevinarstva. Sljedećih desetljeća Maks je uspješno radio na raznim građevinskim poljima; na primjer, gradio je ne samo stambene i poslovne kuće, već i industrijske i poslovne zgrade. Nacrtovao je mnoge javne zgrade, osobito crkve. Radio je i kao dizajner interijera te primao narudžbe za spomenike i grobnice.

Postao je privremeni predavač na *Bečkom sveučilištu za tehnologiju* 1892., izvanredni profesor 1901. i konačno redoviti profesor 1907. godine. 1908.–12. i ponovno 1927.–29. bio je dekan univerziteta, a 1921.–22. također rektor na „Bečkom tehnološkom univerzitetu*; godine 1930. otišao je u [[mirovina|mirovinu]].

=== Pisac ===

Max von Ferstel radio je i kao pisac stručne literature. To uključuje biografije [[Friedrich von Schmidt|Schmidta]], [[Theophil Hansen|Hansena]] i [[Karl von Hasenauer|Hasenauera]] na [[engleski jezik|engleskom]]. Također je prispevao članke vodičima [[Martin Paul|Martina Paula]] (*"Technischer Führer durch Wien"* - *"Tehnički vodič kroz Beč"*) i [[Paul Kortz|Paula Kortza]] (*"Wien am Anfang des 20. Jahrhunderts"* - *"Beč početkom 20. stoljeća"*).

=== Obitelj ===
Max von Ferstel pripadao je obitelji prožetoj ljubavlju ne samo prema [[Katolička Crkva|Katoličkoj Crkvi]], nego isto tako prema [[arhitektura|arhitekturi]] i graditeljstvu. Osim njegova oca [[Heinrich von Ferstel|Heinricha von Ferstela]] (1828–1883), njegov ujak [[Karl Köchlin]] (1828–1894) bio je također uspješan graditelj. Maxov tast [[Heinrich von Hügel]] (1828–1899) bio je jedan od najvećih građevinskih poduzetnika tog doba. Max se oženio njegovom kćerkom *"Charlotte von Hügel" (zvanom "Lollo";* 1863-1949), koja mu je rodila troje djece: kćeri *"Luise Charlotte" (zvana "Lucie";* 1886-1945) i *"Emi"* (1888-1946), kao i sina s imenom *"Heinrich Ervin Maria" (zvani "Heinz";* 1887-1912), koji je umro u dobi od samo 25 godina.

Max von Ferstel također je bio u srodstvu s austrijskim graditeljima i građevinskim izvođačima. *Wilhelm Carl Gustav von Doderer* oženio se Charlottinom sestrom *Lujzom (Louise /Willy/ von Hügel*; 1862–1946). Otac Wilhelma Carla von Doderera bio je poznati austrijski graditelj *Carl Wilhelm Christian von Doderer* (1825–1900), koji je također bio blizak prijatelj Maxova oca Heinricha.

Max von Ferstel također je bio prijateljski povezan s obitelji Doderer. Tako je zajedno s graditeljem Carlom Wilhelmom von Dodererom 1894. godine uredio veličanstvenu bečku *gradsku vijećnicu obitelji Doderer* (Stammgasse 12, Landstraße) u III. Bečkom okrugu, u kojom je također on posjedovao stan. Osim toga, stvorio je spomenik na grobu Carla Wilhelma von Doderera 1900. godine i sagradio *Riegelhof*, ljetnikovac građevinskog poduzetnika Wilhelma Carla von Doderera 1902.-2003. u [[Reinhenau an der Rax|Reichenau]] kod [[Prein an der Rax|Preina]] u [[Donja Austrija|Donjoj Austriji]].

== Zgrade ==
=== Stambene i poslovne zgrade ===




# 1884: Opsežna obnova palate Jaidhof za [[Wilhelm von Gutmann|Wilhelma von Gutmanna]]; [[Jaidhof]] u [[Gföhl]]u, okrug [[Krems]], [[Donja Austrija]]. 
# 1894: Gradska vijećnica Von Doderer, Beč 3, Stammgasse 12 (Roditeljska kuća Heimita von Doderera).
# 1896: *Villa Schöller*; Beč 17, Promenadegasse 45 (srušene povezane gospodarske zgrade).
# 1896: *Villa Baronin Karl Ferstel*; Beč 18, Sternwartestraße 67.
# 1901: "Obnova i proširenje dvorca Jaidhof" u [[Donja Austrija|Donjoj Austriji]].
# 1902–03: *Riegelhof*; ljetna rezidencija obitelji Von Doderer, [[Prein an der Rax]] 23, Donja Austrija (sačuvana radionica Heimita Doderera).
# 1903: Obiteljska kuća Dr. *Armin Hochstetter*; Beč 18, Dittesgasse 45.
# 1907: Stambena kuća za direktora tvornice *Maschinenfabrik Andritz*, [[Graz]], [[Štajerska]].
# 1914: Stambena kuća, Beč 10, Weldengasse 19
=== Javne zgrade, osobito [[crkva (građevina)|crkve]] ===




# 1888.–89.: *Podružna crkva sv. Katarine, Fahrafeld*; općina [[Pottenstein (Donja Austrija)|Pottenstein]] u Donjoj Austriji (obnova barokne kapele).
# 1888.–89.: *Kriptovana kapela za groficu Anastaziju von Wimpffen*, isto tamo.
# 1889.: Dovršetak *Katedrale Božanskog Spasitelja u Ostravi*, prema zasnovi [[Gustav Meretta|Gustava Merette]] (također danas katedrala).
# 1890.-91.: *Grobnica Heinricha von Hügela i njegove obitelji*; [[Darmstadt]], [[Njemačka]].
# 1891.: *Grobna kapela obitelji Ferstel*, Beč 19, [[Grinzinger Friedhof]] (na temelju arhitektonskog leksikona Heinza Gerla)
# 1892.–98.: *Katolička Crkva svetoga Ladislava u Beltincima*, [[Slovenija]].
# Rano 20. stoljeće: * Kapela u Altenbergu*; Hauptstrasse, župa St. Andrä-Wölker, Donja Austrija.
# 1900.: *Nadgrobni spomenik za Wilhelma Rittera von Doderera*; Beč 11, [[Zentralfriedhof Wien]], grupa 59D
# 1901.: *Mauzolej obitelji Seidler*; Gruftenberg 1, [[Würmla]], okrug Tulln, Donja Austrija (prilagođen za stambenu zgradu 1990.-1995.).
# 1900.–02.: *Kriptovana kapela u Würmli*, Donja Austrija
# 1906.–08.: *Vijećnica u Ptuju*, u [[Slovenija|Sloveniji]]) (1. nagrada na natjecanju)
# 1901.–02.: *Gradska vijećnica u Vitkovicama* u Moravskoj (danas [[Češka|Češka republika]]) (1. nagrada na natjecanju)
# 1914.–15.: Nova hodočasnička *Crkva Uznesenja Marijina u Turnišču*
# 1920. *Vojni spomenik u tornju dvorane župne crkve u Gföhlu*, okrug Krems, Donja Austrija

=== Industrijske i poslovne zgrade ===
# 1904.–05.: *Elektrana za Dvorac Würmla*, Donja Austrija
# 1904.–05.: *Elektrana i Mljekara za Dvorac Jaidhof*, Donja Austrija

=== Interijer i dizajn ===
* 1931.: *Svečana dvorana Bečkog veterinarsko -medicinskog sveučilišta Veterinärmedizinische Universität Wien* 

=== Neostvareni nacrti ===
# 1886. *Tržnica voća i brašna*, Beč (raspis, zajedno s H. Köchlinom)
# 1886. *Redoutensaal * Innsbruck, Tirol (raspis, s H. Köchlinom)
# 1898. *Kaiser Franz-Josef-Jubiläumskirche*, Beč 2 (raspis, 2. nagrada)
# 1898. *Gospodarska zbornica*, Reichenberg/Liberec, Češka (raspis, 3. nagrada)
# 1899. * Kirche Zentralfriedhof, Wien * (Crkva na Središnjem bečkom groblju; raspis, 3. nagrada)
# 1900. *Deutsches Haus, Cilli*, Steiermark. (Njemačka kuća, [[Celje]], [[Štajerska]]; sada [[Slovenija]]; raspis, otkup)
# 1900. *Krematorij* Mainz (raspis, otkupljeno)
# oko 1905. *Rothschildsche Nervenheilanstalt Rosenhügel (Rothschildova umobolnica)* [[Rosenhügel]], [[Beč]]
# 1906. *Haus der Industrie (Kuća industrije)*, Beč 4, Schwarzenbergplatz
# 1908. *Siegerdenkmal Aspern (Spomenik pobjede u Aspernu*; raspis)
# 1903. *Wiener Postsparkasse (Štedionica Bečke pošte*; natječaj, jedna nagrada)
# 1908. *Technisches Museum*, Beč; raspis, kupnja)
# 1908. *Kriegsministerium, Vojno ministarstvo*, Beč; natjecanje)
# 1911. *Österreichisch-Ungarische Bank (Austrougarska banka*; raspis)
# 1921. *Krematorium am Wiener Zentralfriedhof (Krematorij na bečkom Središnjem groblju;* raspis, 2. nagrada)
# 1921. *Kurhaus Tobelbad* u blizini Graza na Štajerskom. (Raspis, otkup)
# Nepoznata godina: *Brücke in Prag, an Stelle der alten Kettenbrücke (Most u Pragu , umjesto starog Lančanog mosta*; natjecanje, 2. nagrada) 

=== Ocjena ===
Ferstel je bio cijenjen kao izuzetno predan učitelj kojemu je "učiteljsko zvanje značilo životno djelo i svrhu". Predavao je o novim predmetnim područjima, poput modernih zgrada, te sa studentima odlazio na brojne izlete, gdje je "promatrao i nasljedovao mjesnu umjetnost sa svojim slušateljima kad god je to bilo moguće".

Iako se Maks pokazao kao konvencionalni graditelj u formalnom dizajnu svojih zgrada, ipak je bio otvoren za nove tehnike i materijale, a poznat je po svom jasnom i promišljenom dizajnu interijera. "Ostvarenje njegove umjetničke aktivnosti poklopilo se s prijelaznim razdobljem (to jeste prijelomnim razdobljem na kraju 19. i na početku 20. vijeka). Odrastao je očiju uperenih u razdoblje poznatih historijskih stilova, ali je otvorenih očiju pratio oglašavanje nove ere, a da pri tom nije postao nevjeran svojim stavovima kao pošten lik", kaže se u osmrtnici s tehničkog fakulteta.

U Ferstelovom stvaranju "[[historicizam]]" bio je na vrhuncu svoje slikarske i stvaralačke moći, ali i na vrhuncu svestranosti međunarodnog arhitektonskog rječnika. U tom smislu, Ferstelov život bio je manje inovativan nego virtuozan i mogao se više puta izraziti u estetski ugodnim kreacijama.

== Prvi izvori ==
*M. Ferstel: *Osterwieck am Harz im Kreise Halberstadt*. v: Allgem. Bauzeitung 51.1886, S.70ff
*M. Ferstel: *Einiges über die Holzarchitektur des Moselthales*. v: Allgem. Bauzeitung 53.1888, S.61ff
*M. Ferstel: *Die neue k.k. Universität in Wien*. v: Allgem. Bauzeitung 59.1894, S.3f
*M. Ferstel: *Marienkapelle in Bellatincz*. v: Österr. Wochenschr. d. öffentl. Baudienstes 1.1895, S.350
*M. Ferstel: *Das Einzelfamilienhaus*. v: Neues Frauenleben 17.1905, S.1ff
*M. Ferstel: *Das Forstdirektionsgebäude der Gutsherrschaft Gföhl zu Jaidhof, NÖ*. v: WBIZ 23.1906, S.307f
*M. Ferstel: *Das Direktions-Wohnhaus der Maschinenfabrik Andritz bei Graz*. v: Österr. Wochenschrift f.d. öffentl. Baudienst 13.1907, S.793f

=== Literatura ===
*M. Ferstel: *Über zweischiffige Kirchenbauten*. Vortrag 9. März 1897. v: ZÖIAV 49.1897, S.273ff
*M. Ferstel: *Das Stadtbild Wiens und seine Meister''. Inaugurationsrede, Wien 1922

### Izvori

## Vanjske veze

;
*Max von Ferstel Genee Compiled by David A. Schmidt, October 8, 2021 – geneee.org 
;
*Deutsche Biographie Ferstel, Max von, Indexeintrag: Deutsche Biographie, https://www.deutsche-biographie.de/pnd135963540.html &#91;08.10.2021&#93;.
*Corpus ID: 160598679 Max von Ferstel - die Villa Schoeller in Wien. Christoph Pohanka Published 2010
*Österreichisches Biographisches Lexikon Ferstel, Max Frh. von (1859-1936), Architekt. PUBLIKATION: ÖBL 1815-1950, Bd. 1 (Lfg. 4, 1956), S. 304
*Inge Scheidl: Architektenlexikon Max Ferstel 19.07.2019  
*Pohanka, Christoph (2010) Max von Ferstel - die Villa Schoeller in Wien. Diplomarbeit, University of Vienna. Historisch-Kulturwissenschaftliche Fakultät
*Universitat Wien: Diplomarbeit Max von Ferstel: Die Villa Schoeller in Wien. Verfasser: Christoph Michael Pohanka
;
*Historie z regionu: 130 let od postavení chrámu Božského Spasitele 6.7.2019 Boleslav Navrátil Nový svatostánek v Moravské Ostravě, druhý největší na Moravě, jako opravdový symbol velkoměsta. Chrám Božského Spasitele v Moravské Ostravě byl vysvěcen 22. září 1889.
*FERSTEL MAX von Arch-pavouk