open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Astronomsko astronautičko društvo Zadar

**Astronomsko astronautičko društvo Zadar**, osnovano je 10. lipnja 1980. godine kao Astronomsko amatersko društvo Zadar. Osamdesetih godina u Društvu radi nekoliko sekcija, i to za: meteore, Sunce, povijest astronomije, astroarheologiju i astrofotografiju. 

U vrijeme osnivanja članovi su Društva imali nekoliko zapaženih radova iz praćenja promjena na Suncu, praćenju meteorskih rojeva i iz povijesti astronomije u Zadru. Sudjelovali su na nekoliko natjecanja te na kongresu astronoma bivše države. Početkom devedesetih rad Društva miruje sve do 1995. godine kada počinje s novim aktivnostima. Od tada udruga redovito održava razna predavanja za građanstvo (2-3 godišnje), izložbe, motrenja noćnog neba i sudjeluje na svim manifestacijama u Zadru i županiji koje su vezane uz njenu djelatnost.

Godine 1998. Društvo aktivira sekciju koja je dugo bila u sjeni astronomije, a to je drugi dio imena **astronautika** tj. **raketno modelarstvo**. Od 2005. godine modelari (rakete s padobranom i rakete s trakom u kategoriji osnovnih i srednjih škola) počinju intezivno sudjelovati na raznim natjecanjima. Najplodnija godina Društva je 2007. godina kada osvaja tri zlatne i jednu brončanu pojedinačno, dok ekipno osvaja dva treća i jedno drugo mjesto. 

## Vanjske veze
* Službene stranice društva
Gornji Karin

**Gornji Karin** je mjesto smješteno iznad Karinskog mora. Administrativno pripada gradu Obrovcu. Ovo mjesto ima 1.125 stanovnika (2011.). Osim Karišnice, Gornjim Karinom teče i potok Bijela rijeka. Prema pojedinim vijestima se na području rimskog Coriniuma pretpostavlja postojanje građevine amfiteatra za priređivanje krvavih gladijatorskih igara.

## Turizam
U Gornjem Karinu i okolici postoji nekoliko znamenitosti. Jedan od njih je kanjon rijeke Krke i Zrmanje te vodopadi rijeke Bijele, Franjevački samostan, prirodno blato i Park prirode Velebit. U naselju postoji veliki broj ugostiteljskih soba i vikendica za smještaj.

## Stanovništvo
Prema popisu stanovništva iz 1991, Gornji Karin je imao 876 stanovnika, od čega 851 Srbina, 3 Hrvata, 5 Jugoslavena i 17 ostalih. Prema popisu iz 2001, Gornji Karin 859 stanovnika.

## Popis [[1991]].
Na popisu stanovništva 1991. godine, Gornji Karin je imao 876 stanovnika:

## Značajne osobe
*Simeon Končarević, episkop Dalmacije i Boke Kotorske

## Literatura

* Alberto Fortis: Put po Dalmaciji, Marjan tisak, Split, 2004.
* Mirko Marković: Dalmacija : stanovništvo i naselja, Naklada Jesenski i Turk, Zagreb, 2005.
* Marin Buovac: *Amphitheatres in the Republic of Croatia*, 13th Annual Meeting of the European Association of Archaeologists, Sveučilište u Zadru, Zadar, 2007.
Veslački klub Jadran Zadar

**[[Veslanje|Veslački]] klub Jadran Zadar** je osnovan 1908. godine. Klub je član Hrvatskog veslačkog saveza.

## Klupski uspjesi

### Domaći uspjesi
Jadranovi veslači su na hrvatskim prvenstvima u osmercu 4 puta bili prvacima u svim dobnim kategorijama u istoj sezoni. Osim toga, u seniorskoj su konkurenciji bili prvacima 13 puta, od toga 10 puta uzastopno (do 2006.).

### Međunarodni uspjesi
Jadranovi veslači su sudjelovali na svim Olimpijskim igrama otkad se Hrvatska osamostalila, uz iznimku pekinških OI 2008.. Broncu je osvojio Branimir Vujević u osmercu na OI 2000. u Sidneyu.

## Zanimljivosti
Hrvatska pjesnikinja Milena Rakvin-Mišlov je napisala pjesmu Veslačima zadarskog Jadrana.

## Izvori
* Veslački klub Jadran Proslava 100 godina Veslačkog kluba Jadran - Zadar, pristupljeno 27. studenoga 2010.

## Vanjske veze
* Veslački klub Jadran - Zadar
Šokol

**Šokol** je izvorni proizvod koji se od davnina priprema u Ninu i okolnim mjestima. Način pripreme tajna je svake obitelji koja ga priprema. Začeci pripreme šokola sežu u 17. stoljeće.

Sedamdesetih godina 20. stoljeća zbog razvoja turizma napušta se držanje stoke u urbanim dijelovima grada, ali tradicija pripreme šokola ne prestaje. Meso se danas nabavlja od prirodno uzgojenih svinja. Šokol je delicija i poslužuje se u najsvečanijim prilikama. U Ninu i okolici autohtoni naziv za šokol je "šoko".

## Priprema

Šokol je suhomesnati proizvod dobiven od mesa svinjske vratine.
Priprema se slično kao pršut, tri do sedam dana ostavlja se ležati u morskoj soli, zatim se stavlja u kuhano crno vino i na kraju se meso oblaže i "špikuje" začinima: paprom, klinčićom, muškatnim oraščićima.
 
Tako pripremljeno meso stavlja se u poseban ovitak i vezuje na poseban način sa špagom. Nakon toga dolazi do posljednje faze obrade, šokol se stavlja nekoliko dana na dim, a nakon dimljenja na vjetar - buru. Nakon nekoliko mjeseci sušenja u prozračnoj prostoriji šokol je spreman za degustaciju. Zanimljivo je da je svaki šokol drugačiji što ovisi o tajnama obrade mesa, a bura koja puše u zimskim mjesecima je najpresudniji faktor za kvalitetu šokola.
Grbe (Nin)

**Grbe** su naselje koje upravno pripada gradu Ninu. Nalaze se otprilike na pola puta između Nina i Vrsi gledajući prema sjeveru. Naselje se razvilo početkom 19. stoljeća na prostoru nekadašnje tvornice duhana koja je 1786. nakon neuspjeha mletačke uprave da uspostavi proizvodnju duhana ustupljena markizu Jerolimu Manfrinu.
NK Arbanasi Zadar

**NK Arbanasi** je nogometni klub iz Zadra.

## Historija
Klub je osnovan 1910. godine pod imenom **NK Zmaj** i bio je prvi nogometni klub u Zadru. Ime Zmaj je dobio u počast zadarskom nadbiskupu Zmajeviću. U svojim počecima je djelovao kao nogometna sekcija Hrvatskog sokola u Zadru.
Klub se od 1946. zvao **Arbanasi**, a 1955. mijenja ime u **Tvornica duhana**. Od 1956. do 1991. godine nastupa pod imenom **Omladinac**. Od 1991. se ponovo zove Arbanasi.

## Uspjesi
Najveći uspjeh klub postiže 1954. godine kada osvaja kup Dalmacije, a 1965. i 1975. je bio finalist istog natjecanja. Nekoliko sezona klub nastupa i u dalmatinskoj nogometnoj ligi. Trenutačno se natječe u 2. ŽNL zadarskoj.
Kruševo (Obrovac)

**Kruševo** je površinom najveće selo u Zadarskoj županiji, upravno se nalazi u sastavu grada Obrovca.

Kruševo čine i zaseoci Donje i Gornje polje (Srida sela), Otišna, Brčić, Zevelinac, Uzdrage, Ribnica, Podgreda, Orljak, Kobljani, Kosmač, Bukovac, Drage, itd.

Većina naselja je devastirana tijekom Domovinskog rata, ali se počelo obnavljati povratkom stanovnika. No, nažalost, neki zaseoci još danas, 18 godina poslije rata, nemaju pitku vodu ni asfaltiranu cestu.

Početkom 7. stoljeća Kruševo su naselili Hrvati. U dokumentima svetog Krševana Kruševo se spominje 2. listopada 1224. godine. Prvi pisani podaci o Kruševu datiraju iz 1709. godine, (tada je u mjestu živjelo 659 osoba).

## Stanovništvo
Većina stanovništva Kruševa je nažalost odselila u Benkovac, Zadar, Split, Zagreb ili u inozemstvo, uglavnom u Njemačku.

### Kretanje broja stanovnika

## Gospodarstvo
Na području Kruševa u zimskim mjesecima sjeveroistočni vjetar bura dostiže olujnu jačinu. Bura otežava život na ovim područjima, ali u svakom slučaju doprinosi da Dalmatinski pršut sa ovih područja spada u prvu kategoriju sušenog mesa u Hrvatskoj i svijetu.

Stanovnici Kruševa se uglavnom bave stočarstvom, točnije ovčarstvom, lovom i turizmom.

## Kultura
Unatoč velikom emigriranju stanovništva neki su narodni običaji zaboravljeni, ali neki su se održali do danas, poput običaja "Baka sela", koji se i danas njeguje.

## Značajne osobe
* Tomislav Karamarko – predsjednik HDZ-a i bivši ministar unutarnjih poslova RH

## Reference

## Vanjske veze
* Moje Kruševo
Bogatnik

**Bogatnik** je naselje u Dalmaciji, koje pripada gradu Obrovcu, u Zadarskoj županiji.

## Stanovništvo

Prema popisu stanovništva iz 2011. godine Bogatnik je imao 131 stanovnika.

Prema popisu stanovništva iz 2001. godine Bogatnik je imao 74 stanovnika.

Prema popisu iz 1991., Bogatnik je imao 470 stanovnika.

## Reference
Kaštel Žegarski

**Kaštel Žegarski** je naselje na jugu Hrvatske, podno Velebita, nedaleko od izvora rijeke Zrmanje. 

Upravno pripada gradu Obrovcu i Zadarskoj županiji. Nalazi se u krškom kraju Bukovice.

Prema popisu stanovništva iz 1991, Kaštel Žegarski je imao 480 stanovnika, od čega 474 Srbina, 5 Hrvata i 1 ostalog.

U Kaštelu Žegarskom se nalazi pravoslavna crkva svetog Đorđa. Sagrađena je 1618. godine.

## Znamenitosti

* Stari most preko rijeke Zrmanje
Gojko Marinković

**Gojko Marinković** (Nin, 24. lipnja 1949.), jugoslavenski i hrvatski novinar.

## Biografija

### Počeci
Osnovnu školu završio je u Ninu, a gimnaziju u Zadru. Diplomirao je politologiju na Fakultetu političkih nauka u Zagrebu.

### Novinarski rad
U novinarstvu je od 1971.. Bio je suradnik u zagrebačkom uredništvu *[[Borba (novine)|Borbe]]* od 1971. do 1979. , kada je prešao u *[[Vjesnik]]*, gdje je radio u unutrašnjopolitičkoj rubrici te u prilogu *Sedam dana*. Bio je u ekipi koja je 1982.  pokrenula politički tjednik *[[Danas]]*, u kojemu je bio urednik. Od 1991. je slobodni novinar. U tjedniku *[[Novi Danas]]* radio je 1992. te je bio zamjenik glavnog urednika. Bio je urednik u *[[Pečat (novine)|Pečatu]]* 1994. Bio je pomoćnik glavnog urednika novog *[[Novi Fokus|Fokusa]]* 2000. Bio je glavni urednik glasila Hrvatskoga novinarskog društva *[[Novinar (mjesečnik)|Novinar]]*.

### Obitelj
Sin je novinara Nikice Marinkovića i brat novinara Jadrana Marinkovića.

## Nagrade i priznanja
* Godišnja nagrada DNH (1989.)
* Nagrada za životno djelo »Otokar Keršovani« (HND 2004.)

## Izvori
Sveti Krševan

**Sveti Krševan** ili *Sveti Krizogon* († 4. stoljeće),  i mučenik Rimokatoličke Crkve i pravoslavnih crkava. Zaštitnik je grada Zadra i posvećena mu je zadarska crkva sv. Krševana izgrađena u romaničkom stilu i posvećena 1175. 

## Vanjske veze

* Saint of the Day, November 24: Saint Chrysogonus  at *SaintPatrickDC.org*
* San Crisogono di Aquileia
*Martyr Chrysogonus the Teacher of the Greatmartyr Anastasia Orthodox Synaxarion (life of the saint)
*Saint Chrysogonus at the Christian Iconography web site
*"Here Followeth the Life of S. Grysogone" from the Caxton translation of the *Golden Legend*
Bilišane

**Bilišane** su naselje u sastavu grada Obrovca u Zadarskoj županiji.

## Geografija

Nalaze se u području zvanom Bukovica, na sjeverozapadu Dalmacije, 3&nbsp;km jugoistočno od Obrovca.

## Stanovništvo

Prema , Bilišane su imale 857 stanovnika, od čega 848 Srba, 4 Hrvata i 5 ostalih. Prema popisu stanovništva iz 2001. godine, Bilišane je imalo 29 stanovnika. Prema posljednjem popisu stanovništva iz 2011. naselje je imalo 176 stanovnika.

## Kultura

U Bilišanima Donjim se nalazi pravoslavna crkva svetog Ivana Krstitelja iz 1734. godine, a u Bilišanima Gornjim pravoslavna crkva Rođenja Presvete Bogorodice iz 1860.

## Reference
Krupa (Obrovac)

**Krupa** je selo u Zadarskoj županiji. 

## Upravna organizacija
Upravnom organizacijom dijelom je Grada Obrovca.
Komazeci

**Komazeci** su naselje u sastavu grada Obrovca, u Zadarskoj županiji, u krševitom kraju Bukovice.

## Stanovništvo
Prema popisu stanovništva iz 2011. godine u Komazecima živi 42 stanovnika.

### Nacionalni sastav, [[1991]].
ukupno: 357 
* Srbi - 357 (100%)
Nadvoda

**Nadvoda** je naselje u sastavu grada Obrovca u Zadarskoj županiji

## Stanovništvo

### Nacionalni sastav, [[1991]].
Prema popisu iz 1991, Nadvoda je imala 750 stanovnika, od čega 742 Srbina, 3 Hrvata i 5 ostalih.
Filozofski fakultet u Zadru

**Filozofski fakultet u Zadru** je bivša fakultetska ustanova u Zadru. Bila je dio Sveučilišta u Splitu, a kasnije kad je osnovano Sveučilište u Zadru pripojilo se njemu.

Osnovan je 1955. godine. Iduće godine je započeo s radom, a djelovao je kao dio Sveučilišta u Zagrebu, u čijem je sastavu ostao 19 godina. 

Godine 1961. osnovana je u Zadru. Pedagoška akademija koja je 1979. pripojena Filozofskom fakultetu. 
Od 1975. Filozofski fakultet djeluje pod drugom krovnom ustanovom. Od tada je bio u sastavu Sveučilišta u Splitu kao njegova najveća ustanova. Zadarski je filozofski fakultet bio prvom visokoškolskom ustanova koju se je izmjestilo od Zagreba, onda jedinog sveučilišnog grada u Hrvatskoj. Onda je po broju odsjeka, nastavnika i studenata zadarski filozofski fakultet bio najvećim visokim učilištem na hrvatskom Jadranu. 

Zadarski filozofski fakultet je bio bitnim kad se obnovilo zadarsko sveučilište. Te 1994. godine je Fakultetsko vijeće Filozofskog fakulteta u Zadru imenovalo povjerenstvo koje je izvodilo podlogu za sveopću raspravu o osnivanju Sveučilišta.

Godine 1998. iz Filozofskog fakulteta u Zadru izdvojena je Visoka učiteljska škola. 

2002. godine, 46 godina nakon osnivanja, brojio je 16 odsjeka i 17 različitih studijskih grupa, 6 poslijediplomskih studija, izvanrednim i dopunskim studijima s ukupno oko 3400 studenata (s apsolventima). Broj zaposlenika  bio 240, od čega je 180 nastavnika i suradnika (te još 60 vanjskih suradnika, uključujući i strane lektore, a onda je osnovano Sveučilište u Zadru kome su pripojeni Filozofski fakultet u Zadru Sveučilišta u Splitu i Visoka učiteljska škola.

## Poznati studenti, suradnici i predavači
Ivan Jurić, Josip Kolanović, Vladimir Anić, Ljubomir Antić, Nenad Cambi, Šime Peričić, Helena Peričić, Sanja Knežević, Marijan Krmpotić i drugi.

## Vanjske veze
* Službene stranice
Burning Sea

**Burning Sea** je ljetni festival heavy metal glazbe, koji se prvi put pod imenom imenom Metalfest Open Air održao u Zadru 2012. godine.

## Povijest festivala
Počeci Metalfesta su iz 2007. godine, kada je održan pod imenom Summer Nights u Strasswalchenu kod Salzburga. Iduće dvije godine održan je u gradiću Mining am Inn, a 2010. mijenja ime u Metalfest Open Air, te je osim u Austriji održan i u Njemačkoj, Švicarskoj, Češkoj i Mađarskoj. U istim državama je održano i 2011. izdanje, a 2012. prvi put je održan i u Hrvatskoj, Italiji i Poljskoj.

U Hrvatskoj se festival održao 2012. godine u Zadru na Puntamici, čime je postao prvi metal open air festival smješten izravno na morskoj obali. Trajao je četiri dana, te su nastupili od kojih su najpoznatiji Blind Guardian, Kreator, Hypocrisy, Ensiferum, W.A.S.P., Megadeth, In Extremo, Fear Factory, Behemoth, Alestorm, Death Angel, Tryptikon, Vader, Fleshgod Apocalypse i drugi.

Iduće se godine izdvaja iz ostalih Metalfest festivala, te postaje zaseban i mijenja ime u Burning Sea. Za izdanje 2013. godine, kao glavni izvođači najavljivani su King Diamond, Iced Earth i Hatebreed, međutim u ožujku je objavljeno da je festival otkazan, budući da je PDV na ulaznice povećan na 25 % (prije je iznosio 0 %), te su organizatori zbog nedovoljno novčanih sredstava bili prisiljeni otkazati ga.

## Izvori

## Vanjske veze
* Službena stranica
Hrvatska kruna

**Hrvatska kruna** je bio hrvatski tjednik iz Zadra. List nije bio redovita ritma izlaženja. Nekih je godina bio neredovit, pa tjednik, dvotjednik, neko vrijeme i dnevni list, pa trodnevnik, dvodnevnik i tako naizmjence.

Izlazio je od 1892. do 1920. godine. U tom je razdoblju bilo glavno pravaško glasilo u Dalmaciji.

Urednikom joj je od početka bio Ivo Prodan te neko vrijeme Mile P. Vladović. List je u impresumu imao da je "časopis za hrvatska prava", a 1899.-1906. da su novine Čiste stranke prava.

Kad su se pravaši u sjevernim hrvatskim zemljama podijelili na milinovce i frankovce, list Hrvatska kruna i njen urednik Prodan su se svrstali na milinovačku stranu.

U Hrvatskoj su kruni članke objavili Ivo Prodan, Natko Nodilo i drugi.

## Izvori
* Ante Bralić: Zadarsko novinstvo prema Istri i Rijeci pred prvi svjetski rat Rad. Zavoda povij. znan. HAZU Zadru, sv. 44/2002., str. 189
Ninski Stanovi

**Ninski Stanovi** su naselje u sastavu Grada Nina, u Zadarskoj županiji.

## Historija

Naselje je nastalo 1991. izdvajanjem dijela Nina.

## Stanovništvo

Prema popisu iz 2011. naselje je imalo 358 stanovnika.


:

## Izvori
Zelengrad

**Zelengrad** je selo u Zadarskoj županiji. 

## Upravna organizacija
Upravnom organizacijom dijelom je Grada Obrovca.

## Događanja
Od 2011., u Zelengradu se krajem kolovoza održava manifestacija "Prisnacfest" posvećena očuvanju tradicije pripravljanja bukovačkog prisnaca - lokalne poslastice, kao i održavanju i oživljavanju niza drugih narodnih običaja.
Babindub

**Babindub** je mjesto u Zadarskoj županiji. 

## Upravna organizacija
Upravnom organizacijom dijelom je Grada Zadra.

## Promet
Nalazi se sjeverno od zapadnog odvojka autoceste kralja Tomislava (autoceste Split-Zagreb), koji vodi do Gaženice, kod petlje gdje se državna cesta D502, koja prolazi ovim mjestom, spaja s tim odvojkom. Zračna luka Zadar je nekoliko km istočno.
Žerava

**Žerava** je naselje u sastavu Grada Nina, u Zadarskoj županiji.

## Stanovništvo

Prema popisu iz 2011. naselje je imalo 208 stanovnika. 

## Znamenitosti

* crkva svetog Petra

## Izvori
Andrija Jamometić

**Andrija Jamometić**, (1420. - Basel, 1484.) je bio, dominikanac, teolog, diplomat i nadbiskup. potječe iz stare hrvatske obitelji Jamometa i rođen negdje u zaleđu Nina i Zadra (na području Ravnih Kotara) negdje između 1420. i 1430. godine. Studij filozofije i teologije je započeo na dominikanskom učilištu u Zadru a nastavio ga je u Italiji (Padua i Firenca). Papa Siksto IV. ga je 10. siječnja 1476. godine imenovao nadbiskupom. Djelovao je i u Švicarskoj.

Bio je dominikanac. Ubijen je u baselskom zatvoru 1484. godine.

## Izvor
*Josef SCHLECHT, Andrea Zamometić und der Basler Konzilsversuch vom Jahre 1482, Paderborn 1903.
* Jürgen PETERSOHN, Kaiserlicher Gesandter und Kurienbischof: Andrea Jamometić am Hof Papst Sixtus’ IV. (1478-1481): Aufschlüsse aus neuen Quellen, Hannover 2004.
* Višednevna vjerska i kulturna slavlja. Obelisk-spomenik za 200 pobijenih Hrvata u Švicarskj. Piše Šimun Šito Ćorić. Hrvatsko slovo, str. 29, petak, 28. lipnja2013.
HR Zadar

**Hrvatski radio Zadar** ili **Radio Zadar** je radijska postaja u sastavu HRT-a, koja svoj program emitira na području grada Zadra, Paga, Ugljana i Ćelavca.

## Povezano
* HR Osijek
* HR Rijeka
* HR Sljeme
* HR Split
* HR Knin
Brgulje

**Brgulje** su naselje u sastavu Grada Zadra, u Zadarskoj županiji. Nalaze se na otoku Molatu.

## Stanovništvo
Prema popisu iz 2011. naselje je imalo 48 stanovnika.


:

## Znamenitosti
* crkva svetog Andrije

## Reference
Kuglački klub Zadar

**Kuglački klub Zadar** je hrvatski kuglački klub iz Zadra. 

## Uspjesi
* Prva hrvatska kuglačka liga:
** prvaci: 1998/99., 1999/00., 2004/05., 2005/06., 2006/07., 2007/08., 2008/09., 2009/10., 2010/11.
** doprvaci: 1992., 2012./13., 2013./14.

* Liga prvaka
** pobjednici: 2007.
** drugi: 2008., 2014.

* Svjetski kup
** pobjednici: 1999.
** drugi: 2007., 2010., 2011.

* Europski kup
** pobjednik: 1998.
** drugi: 2013.

* NBC kup
** pobjednici: 2003.

## Izvori
*Zadarski list Zadar je opet najbolji, 22. ožujka 2009.
* zg-kuglanje.hr, arhiva rezultata 
* *Hrvatski športski almanah*, serijska publikacija, ARS Media, Zagreb / Velika Gorica, gl. urednik Kruno Sabolić
Morske orgulje

**Morske orgulje** su orgulje kojima za razliku od običnih orgulja pogonjenih mjehovima ili zračnim pumpama, energiju daje more, odnosno valovi. Nalaze na zapadom dijelu zadarske rive u neposrednoj blizini Pozdrava Suncu.

## Od ideje do realizacije

Autor Morskih orgulja je ing. Nikola Bašić, a koautori dipl. ing. Ivica Stamać (zvuk); dr. prof. Vladimir Andročec (hidraulika) te orguljarski atelier Heferer (projekt i ugađanje svirala).

U prvoj fazi dogradnje zapadne dijela Poluotoka projektant Nikola Bašić predvidio je izvedbu **morskih orgulja** koje čine sastavni dio obalnog zida na dijelu rive ispod bijele kuće. Riva je na tome zapadnom dijelu kaskadno denivelirana u dužini od **75** metara. Svaka sekvenca ima u rivu ugrađene cijevi različitih promjera koje pod utjecajem mora "ispuštaju" različite zvukove.

## Orgulje

### Tehnička strana
Orguljarski atelje "Heferer" dao je proračune za sviralu (proreze koji artikuliraju zvuk). Bojeći se korozije koja u prvom redu može nauditi svirali, najprije se mislilo uporabiti okitenske cijevi, ali kako se radi o termički labilnom materijalu, koji nije pogodan zbog zazora koji mijenja zvuk u labiumu (LABIUMI = zviždaljke), Goran Ježina predložio je okitenske cijevi u sustavu, a samu sviralu od inoxa, koji se može kontrolirati i precizno obraditi.

### Glazbena strana
Akustičar i glazbenik Ivica Stamać je složio sedam zvukovnih klastera od 2 durska akorda (G i C6) koji se izmjenjuju skalinade. Izbor tonova i akorda napravljen je na glazbenoj matrici klapske pjesme.

## Promocija

Morske orgulje svečano su otvorene 15. travnja 2005. na zadarskoj rivi, čime je obilježen i završetak radova na dijelu Istarske i Krešimirove obale. Projekt je financiran iz državnog proračuna u iznosu od 43 milijuna kuna, a završetak obnove rive svečano je označila tadašnja gradonačelnica Zadra Ana Lovrin.

Projekt proširenja pristaništa financiran sa 40 milijuna kuna izradio je Tankerkomerc, a obuhvaća izgradnju 150 metara Istarske i 180 metara Krešimirove obale s ugrađenim stubama s morskim orguljama. Paralelno s izgradnjom Istarske obale sanirano je 100 metara Istarske i 100 metara Liburnske obale, čime je postignuta stabilnost i sigurnost za prihvat brodova. To je resorno Ministarstvo financiralo s dodatnih tri milijuna kuna.

## Nagrade
U svibnju 2006. godine arhitekt Nikola Bašić osvojio je za projekt Morskih orgulja u Zadru **Europsku nagradu za urbani javni prostor**. Nikola Bašić prvu nagradu podijelio je s nizozemskom skupinom arhitekata koja je nagrađena za projekt u Zaanstadu i to u konkurenciji od 207 projekata iz 31 europske zemlje. Europska nagrada za urbani javni prostor dodjeljuje se bijenalno, a utemeljena je 1999. s ciljem davanja priznanja u obnovi i stvaranju javnih urbanih prostora.
Silba (Zadar)

**Silba** je najveće naselje na otoku Silbi. Sjedište je poštanskog ureda broja 23295.

Kao jedino naselje na otoku (izuzev uvale Paprenica na sjeverozapadu otoka koja broji 12-ak kuća) Silba mjesto, nalazi se na polovici otoka u najužem dijelu "osmice" (gledana iz zraka Silba, otok, ima oblik broja osam),tako da je mjesto okrenuto moru sa zapadne i istočne strane. Na zapadu se nalazi u uvali Žalić, a na istoku u uvali/lučici Silbi. Mjesto broji oko 270 stalnih stanovnika dok dolaskom gostiju u ljetnim mjesecima stanovništvo otoka naraste za nekoliko tisuća.

Poznato je po brodovlasnicima i pomorcima. U 18. stoljeću Silba je imala vlastitu trgovačku flotu svih vrsta plovidaba (male i velike obalne, te duge).
Zlato i srebro grada Zadra

U građevnom sklopu crkve Sv. Marije odnosno njezinog samostana, čiji su objekti tijekom drugog svjetskog rata bili teško oštećeni, 1972. godine formiran je reprezentativni postav - **Stalna izložba crkvene umjetnosti**, i jedna od najvrijednijih izložbi u Hrvatskoj, popularno nazvana **“Zlato i srebro Zadra”**. Izložbu je 1951. inicirao hrvatski pisac Miroslav Krleža koji je napisao i jedan od svojih najboljih eseja u kojem veliča zadarsko zlato. Hrvatski književnik Tomislav Marijan Bilosnić o 50. godišnjici SICU objavio je knjigu feljtona **"Sjaj zadarskoga zlata"** (Zadar, 2007.).

Na oko 1200 m2 prostora u 8 suvremeno opremljenih dvorana bliješti zadarsko zlato i srebro uz rekonstruiranu unutrašnjost starohrvatske crkvice Sv. Nediljice iz 11.st., rukopise, skulpture, vezove, tapiseriju, reljefe itd. kao dokaz bogate prošlosti Zadra od 8.-18.st. koji je naročito u srednjem vijeku bio vrlo važno kulturno središte. U relikvijare i kaleže, skulpture, slike i vezove utkane su radosti i nade, strpljenje, patnja i vjera burnih razdoblja prošlosti ovog kraja. Ovo neprocjenjeno blago su kako tijekom stoljeća tako i u Domovinskom ratu sačuvale sestre benediktinke, a neki vrijedni izlošci (čipka, crkveni tekstil vezen zlatnim nitima) su djelo njihovih ruku. Osobita dragocjenost, draž i važnost izložbenih predmeta je u tome što su oni velikim dijelom rad domaćih poznatih i nepoznatih majstora ili su čvrsto povezani uz Zadar i zadarsko područje.

Posebno vrijedni izlošci su:
* križić - relikvijar (enklopion) iz 7./8. stoljeća poznat (pogrešno) kao Čikin križić
* relikvijari sv. Aroncija i sv. Jakova iz 9. stoljeća
* srebrni relikvijari u obliku ruku optočene dragim kamenjem od kojih je najstariji onaj iz 12. stoljeća
* relikvijari u obliku poprsja od kojih najstariji potječu iz 14. stoljeća
* mnoštvo križeva
* ikone kojih ima od 13. stoljeća
* kamena krstionica, dio ambona katedrale i drugi kameni ulomci iz 12. i 13. stoljeća
* gotičke skulpture
* slike koje su slikali majstori kao što su Vittore Carpaccio ili Palma Mlađi.
Arheološki muzej Zadar

**Arheološki muzej Zadar** specijalizirani je muzej. Kao državni muzej pokriva područje Zadarske županije s otocima Rabom i Pagom. Unutar Muzeja djeluje više odjela: odjel za prapovijesnu, antičku, srednjovjekovnu arheologiju, odjel za podmorska arheoloćka istraživanja, odjel za pedagoško-andragošku djelatnost, konzervatorsko-restauratorski odjel, knjižnica i drugi, te Muzej ninskih starina.

## Historija
Osnovan je 30. studenoga 1832. godine kao *drugi najstariji muzej u Hrvatskoj* i jedan od najstarijih u ovom dijelu Europe.

## Građa
U njemu su izloženi predmeti iz rimskog doba i prapovijesni arheološki materijal iz paleolitika, neolitika i metalnih doba, kao i arheološki ostaci od 7. do 12. st. od kojih se najveći dio veže uz materijalnu i duhovnu baštinu Hrvata.

Muzej ima stalni postav, restauratorsku i preparatorsku radionicu, te knjižnicu, a u sklopu muzeja djeluju i Muzej ninskih starina i Zavičajni muzej Benkovac.

Arheološki muzej Zadar smješten je u novosagrađenoj zgradi u središtu povijesne jezgre rimske Iadere, u blizini rimskog foruma i kapitolija, te glavne zadarske ulice Kalelarga. U neposrednom susjedstvu muzejske zgrade nalazi se romanička katedrala sv. Stošije, samostan i crkva sv. Marije sa Stalnom izložbom crkvene umjetnosti "Zlato i srebro grada Zadra", te predromanička crkva sv. Donata. Po vrijednosti fundusa i područja istraživanja jedan je od najznačajnijih muzeja u Hrvatskoj.

## Službe i usluge
* stalni postav
* restauratorska radionica
* preparatorska radionica
* knjižnica (dostupna javnosti)

## Izvori

## Vanjske veze
* Službene stranice
;Ostali projekti
Ist (Zadar)

**Ist** je naselje u sastavu Grada Zadra, u Zadarskoj županiji. Nalazi se na otoku Istu.

## Stanovništvo
Prema popisu iz 2011. naselje je imalo 182 stanovnika.


:

## Znamenitosti
* crkva svetog Nikole

## Reference
Arsenal (Zadar)

**Arsenal u Zadru** je spomenik kulture nulte kategorije, izgrađen u 18. stoljeću za vrijeme mletačke uprave kao skladište za vojnu flotu. Smješten je pored gradskih zidina i šetališta *[[Muraj]]*, u neposrednoj blizini *Lančanih vrata* (obnovljena 1877.), *[[Trg tri bunara|Trga tri bunara]]* s crkvom i perivojem Gospe od zdravlja i Malim arsenalom, zadarske luke i Stare rive.

U Drugom svjetskom ratu Arsenal je jako oštećen u Savezničkom bombardiranju Zadra kada mu je u potpunosti izgorio krov. U poslijeratnoj obnovi Zadra imao je ipak sretniju sudbinu od susjednog Novog kazališta (Teatro Verdi) koje je unatoč manjim oštećenjima srušeno do temelja tek poslije rata. Kraće vrijeme prostor Arsenala služio je kao izložbeni prostor, dok je većim dijelom do svoje obnove imao trgovačku namjenu. 

Obnovljeni Arsenal otvoren je u ljeto 2005. kao mediteranski gradski trg u zatvorenom prostoru, jedno od središta javnog, kulturnog i zabavnog gradskog života bogat događanjima. Od samog početka nametnuo se kao nezaobilazna postaja za Zadrane i njihove goste. 

Osim toga, zamišljen je kao mjesto na kojem posjetitelj može dobiti sve potrebne informacije o Zadru, njegovoj povijesti, tradiciji i aktualnim sadržajima turističke, ugostiteljske i svakojake ponude, te se upoznati s autohtonim proizvodima zadarskog kraja, posebice s tradicijom zadarskog Maraschina. Jednako je tako i prostor za sadržajno i kvalitetno provođenje slobodnog vremena. Obnovom Arsenala poduzetništvo je uspješno spojeno s konceptom kulturnog turizma kao nove okosnice hrvatskog turističkog proizvoda, koji povezuje brigu o spomenicima kuture s njihovu uporabom.

U Arsenalu se kontinuirano organiziraju likovne i druge izložbe, kao i razna kulturna događanja, koncerti, predstavljanja knjiga, tematske večeri, video–projekcije i slični sadržaji.

## Vanjske veze

*  Arsenal Zadar
Vrulje

Perivoj **Vrulje** u Zadru nalazi se izvan stare gradske jezgre. Veličina mu je oko 5 ha, a može se podijeliti na perivojnu površinu od oko 2 ha i borov gaj površine oko 3 ha.

Naziv je dobio po izvorima vode - *[[vrulja]]ma* koje tvore potočiće što se pedesetak metara pred utok u more spajaju u jedan veći potok koji ne presušuje ni ljeti. Potok se ulijeva u uvalu Vrulje smještene na sjevernom dijelu luke. Korito potoka je uređeno krajem 19. stoljeća zaslugom Društva za uljepšavanje grada kada je dno uvale dijelom nasuto, napravljeno korito potoka, te sagrađen mostić. Oko potoka je podignut perivoj s većim brojem biljnih vrsta, dok je na povišenom krševitom dijelu podignut gaj alepskog bora. Perivoj je u to vrijeme nazivan *"Bosco dei Pini"* ili borik, borova šumica. 

Nakon Drugog svjetskog rata perivoj je opet obnovljen i posađena su nova stabla. Tada je i nazvan današnjim imenom Vrulje. Osamdesetih godina 20. stoljeća uređen je donji dio korita potoka s kamenim bankinama, koje omogućuju pristup vodi, a napravljen je i novi kameni mostić preko potoka. Uz gornji tok potoka posađeno je desetak močvarnih čempresa koji uspijevaju zahvaljujući obilju vode. Gornji dio potoka ljeti presušuje, dok je zapadni tok nestao uslijed izgradnje obližnjeg dječjeg vrtića.

Zbog obilja vode u perivoju uspijeva mnogo biljnih vrsta koje u dalmatinskom sušnom podneblju inače ne bi mogle uspjevati, pa je stoga ovaj perivoj izniman i vrlo dobro posjećen. U njemu je uređeno i dječje igralište.
Perivoj Gospe od zdravlja

**Perivoj Gospe od zdravlja** prostire se između zadarskog Trga tri bunara i crkve Gospe od Zdravlja.

Trg tri bunara nastao je već u srednjem vijeku kad su Mlečani na sjevernom vrhu zadarskog poluotoka sagradili kaštel s obrambenim jarkom. Tada je porušen veći broj kuća kako bi se stvorio brisani prostor ispred kaštela. Na mjestu obrambenog kanala oko 1570. godine izgrađena je cisterna s tri bunarske krune po čemu je cijeli prostor dobio ime. Nedugo zatim sagrađena je i manja okrugla crkva Gospe od kaštela (zdravlja) koja je kasnije i produžena. 

Trg se brižljivo uređuje tek od 1865. godine kada je sagrađeno "Novo kazalište" na jugoistočnom dijelu trga kada ovaj dio grada dobiva na važnosti, pa je to bila prilika da se prostor trga ozeleni. Perivoj je vjerojatno podignut ipak malo kasnije, jer se na razglednici iz 1885. godine vide mlada stabla s kolcima koja ih pridržavaju. 

Perivoj je podignut između cisterne, Arsenala, kazališta i crkve Gospe od zdravlja, a u njemu su zastupljene uglavnom mediteranske vrste drveća i grmlja. Kasnijim probojem ceste između perivoja i cisterne gubi se ugođaj trga, a slikovite bunarske krune ostaju izolirane i zaboravljene.

U novije vrijeme, posebice nakon obnove crkve, perivoj se ponovno obnavlja i uređuje novim ukrasnim drvećem i cvjetnjacima. U perivoju se nalazi i šesnaest brončanih poprsja zaslužnih Zadrana, pa se stoga naziva i "perivojem od slave".
Muraj

**Muraj** je šetalište na gradskim zidinama Zadra i ujedno najstariji zadarski drvored crnike (*[[Quercus ilex]]*) koji se prvi put spominje 1857. godine kao drvored velikih stabala na gradskim zidinama.

Zadar je grad nastao na prirodnom poluotoku i stoljećima je branjen visokim zidinama. Zadnji fortifikacijski prsten oko grada građen je u 16. stoljeću, a sastojao se od visokih bastiona međusobno spojenih kortinama (ravnim zidnim platnom). Upravo je tu nastao prvi zadarski drvored koji se spominje 1857. godine, dok je Zadar još bio grad-tvrđava. Spomenula ga je i njemačka spisateljica Ida von Duringsfeld u svom putopisu o proputovanju Dalmacijom, kad spominje ulazak u zadarsku luku. Dok su uplovljavali u grad najviše je se dojmio krasan drvored velikih stabala na gradskim zidinama.

Da bi se crnike smatrale velikim stablima moraju imati barem trideset do četrdeset godina, znači da bi one sada trebale imati 170-180 godina. Najveći i najstariji primjerci u drvoredu to i dokazuju.

Drvored je dosta stradao tijekom godina, naročito u Drugom svjetskom ratu, ali je pravovremeno i obnavljan, srećom istom vrstom, o čemu postoji i natpis iz novina iz 1911. godine. Drvored je sačuvan u nesmanjenoj duljini, iako nedostaju pojedina stabla koja se nisu mogla dosaditi. Drvored na Muraju, iako u dobroj kondiciji, ima vrlo loše uvjete za rast, jer je vrat korijena stabala potpuno obuhvaćen betonom. S jedne strane drvoreda bedemi se spuštaju i do 15 m prema luci, a s druge strane je asfaltirana prometnica, tako da je vrlo teško shvatiti kako stabla dobivaju dovoljno vlage.

Vandalizma prema stablima bilo je oduvijek, pa tako postoji napomena u "Narodnom listu" iz 1888. godine:

"*Na carskim cestam grada Zadra zasađeno je pred nekoliko dana mnogo novih stabala, a već je dobar dio istih polomljen od nepoznatih poganih ruka. Općina Zadarska imala bi stroge odredbe izdati, da štiti nasade, toliko koristne za ures i zdravlje grada*!"
Vaterpolski klub Veterani Zadar

**Vaterpolski klub Veterani Zadar** je vaterpolski klub iz Zadra.

Klupsko sjedište je na adresi *Kolovare b.b.*, Zadar.

## Klupski uspjesi

## Vanjske veze
Zadarski astronomski kalendar

**Zadarski astronomski kalendar** nastao je krajem XIII. stoljeća, 1291. ili 1293. godine, a sadrži komputski račun (*computus*).

Brojni benediktinski samostani djelovali su u Hrvatskoj još od vremena kneza Trpimira, između kojih posebnu važnost ima benediktinski samostan sv. Krševana u Zadru, osnovan 986. godine, u kojem je djelovao skriptorij, pa su tamo stvarani, sakupljani i prepisivani mnogi rukopisi. Za astronomiju je najzanimljiviji zpravo Zadarski astronomski kalendar.

Jedan dio teksta vjerojatno je nastao u Španjolskoj ili na Siciliji, o čemu svjedoče meridijanske visine Sunca i dnevne vrijednosti deklinacije koje ukazuju na geografsku širinu od 37,5°. U zadarskom skriptoriju tekst je prepisan i dopunjen kalendarskim djelom od regionalnog značaja koji se odnosi na Zadar i svetkovinama tipičnima za Zadar (sv. Krševan, sv. Anastazije, sv. Zojlo). U tablicama na lijevoj strani dane su Mjesečeve mijene i šifre pomoću kojih se iz posebnih tablica može pronaći dan i sat nastupa pojedinih mijena te datumi u mjesecu, zlatni broj i ferijalna slova za računanje nedjelja u mjesecu i datuma Uskrsa, zbog čega je *computus* bio od izuzetne važnosti.

Za određivanje horoskopa u zadarskom kalendaru je bio važan astrološki stih koji se nalazi na vrhu srednjega stupca, u kojem su imena svetkovina i naznaka u kojem se astrološkom znaku nalazi Sunce. Desni je stupac bio određen za deklinacije Sunca i njegov položaj u zodijačkom zviježđu, naznačen u stupnjevima i minutama od 0 do 30 te za trajanje svakoga dana u satima i minutama. Zanimljivo je i značajno da su brojevi u tekstu pisani arapskim brojkama i to prvi put korištenim u matematičkim i astronomskim računima na hrvatskom području. U to su vrijeme arapske brojke prodirale u zapadnoeuropsku matematiku, nalazeći, kao što je obično slučaj kada se dodirnu ustaljene norme, na otpor pa je trebalo vremena da potpuno istisnu rimske brojke u računanju, te je *zadarski astronomski kalendar* dokaz ranog prihvaćanja arapskih brojki u srednjovjekovnoj Hrvatskoj. Ovaj izuzetno vrijedni spis za hrvatsku kulturu i znanost nalazi se u Bodlejanskoj knjižnici u Oxfordu. Naime, povijesni izvori govore da je monah Mihovil početkom XIV. stoljeća rukopis odnio u Avignon. Put ovoga rukopisa može se dalje slijediti do opatije Mons Tumba (Mont Saint-Michel), a potom je završio u Oxfordu.

Skriptoriji slični zadarskom djelovali su i na drugim hrvatskim područjima, posebice u okviru djelovanja samostanskih škola franjevačkog i dominikanskog reda. Najviše prirodoznanstvenih rukopisa iz srednjeg vijeka sačuvano je u dubrovačkom dominikanskom samostanu. U Zagrebu je također djelovao skriptorij, naročito plodan početkom XVI. stoljeća. Kada znademo da su svi misali, brevijari i psaltiri popraćeni kalendarom, a veoma je važno bilo točno određivanje uskrsne nedjelje, jasno je da je svuda korišten i komputski račun, što znači da su morali djelovati svećenici – astronomi i astrolozi. Pritom su posebnu pozornost astronomiji obraćali benediktinci, franjevci, isusovci i dominikanci i među njima se nalaze najznačajnija imena hrvatske astronomije.
Zadarfest

**Zadarfest** je hrvatski glazbeni festival, koji se održava u Zadru. Započeo je 1993. godine.

Festival ima više nagrada, najveća je Grand Prix.

## Festivalski pobjednici

*1993. - Gibonni s pjesmom "Život me umorio"
*1994. - Gibonni s "Dvije duše"
*1995. - Zoran Jelenković s "Ima Boga"
*1996. - Petar Grašo s "Trebam nekoga"
*1997. - Mladen Grdović sa "Sve za ljubav"
*1998. - Goran Karan s "Kazna mi je što te jubim"
*1999. - Vanna s "Daj mi jedan dobar razlog" i Mladen Grdović s "Vitar nek' puše"
*2000. - Vanna s pjesmom "Pomozi mi sad" i Zoran Jelenković s "Mjesec je žut"
*2001. - Vanna s "Više nisi moj"
*2002. - Doris Dragović s "Nije mi vrime", Tomislav Bralić s "Ispod tvoje boloture" i Giuliano s "Padam na koljena"
*2003. - Vesna Pisarović s pjesmom "Ljubomora"
*2004. - 
*2005. - Marina Tomašević i Vinko Coce uz klapu "Lanterna" s pjesmom "Plovila mala barka" i Ivana Kindl s "Klik"
*2006. - nije se održao
*2007. - nije se održao
*2008. - nije se održao
*2009. - nije se održao
*2010. - Lidija Bačić s pjesmom "Ako te ikad izgubim"
Samostan sv. Franje Asiškog u Zadru

**Samostan sv. Franje Asiškog** u Zadru, kao i crkva sv. Frane, podignut je oko 1221. Crkvu je posvetio 12. listopada 1282. nadbiskup Lovro Periandar. Samostan je kroz svoju bogatu višestoljetnu prošlost bio žarište duhovnog života u gradu Zadru. Imao je i Visoko franjevačko učilište. Vrlo je bogata njegova pinakoteka te zbirka kodeksa i pergamena. U njemu je svoju prvu redovničku formaciju dobio Blaženi Jakov Zadranin (1400.-1485.), koji je umro na glasu svetosti u gradu Bitettu u južnoj Italiji.

Crkva i samostan nalaze se na zapadnom kraju grada. Crkva sv. Frane je ujedno i najstarija dalmatinska gotička crkva. Unutrašnjost je jednostavna. Iz kora se ulazi u sakristiju. Iza glavnog oltara crkve iz 1672. godine nalazi se nekadašnje svetište i u njemu korska sjedala bogato ukrašena rezbarijama u stilu cvjetne gotike iz 1394. godine, rad Gaicoma da Borga Sansepolcra. 

Sakristija, koja se nastavlja na kor, vrlo je važna za hrvatsku povijest, jer je u njoj 1358. godine sklopljen Zadarski mir između Mletačke Republike i ugarsko-hrvatskog kralja Ludovika Anžuvinca, kojim su se Mlečani odrekli svojih pretenzija na Dalmaciju. 

## Vanjske veze
Maraska d.d.

**Maraska d.d.**, sa sjedištem u Zadru, hrvatska tvrtka za proizvodnju i prodaju likera, alkoholnih i bezalkoholnih pića.

## Historija
Povijest tvornice započinje 1768. godine, kada iz Istre u Zadar dolazi Francesco Drioli, koji osuvremenjava prozvodnju i uvodi destilaciju višnje maraške.

Maraskin liker Maraschino je poznat diljem svijeta.

## Vanjske veze

* Maraska
Odjel za geografiju Sveučilišta u Zadru

**Odjel za geografiju** jedan je od 21 sveučilišnog odjela na Sveučilištu u Zadru. Uz Geografski odsjek PMF-a Sveučilišta u Zagrebu ovo su jedine visokoškolske institucije u Hrvatskoj na području geografije. Prostori odjela nalaze se u Zadru na adresi Ulica Franje Tuđmana 24.

## Historija
Odjel za geografiju osnovan je 1994. kao Odsjek za geografiju Filozofskog fakulteta u Zadru, a iste je godine pokrenut i dvopredmetni sveučilišni dodiplomski studij geografije. Iako se studij geografije održavao na brojnim visokoškolskim ustanovama u Hrvatskoj, ovo je trenutačno jedini studij izvan Zagreba na kojem se može studirati geografija. Godine 2003. osnivanjem Sveučilišta u Zadru tadašnji Odsjek za geografiju Filozofskog fakulteta u Zadru nastavlja djelovanje kao Odjel za geografiju Sveučilišta u Zadru.

## Organizacija odjela
Studij geografije organiziran je u jednopredmetni znanstveni i dvopredmetni nastavnički smjer. Oba se izvode kao preddiplomski u trajanju od 3 godine i diplomski u trajanju od 2 godine. Nakon završenog preddiplomskog studija studenti dobivaju titulu prvostupnika geografije, a nakon završenog diplomskog dobivaju titulu magistra geografije odnosno profesora geografije za one koji su upisali dvopredmetni nastavnički smjer. Odjel od 2002. godine izvodi i poslijediplomski studij *Geografske osnove [[litoralizacija|litoralizacije]] Hrvatske* na kojem se po završetku stječe titula doktora znanosti na području prirodnih znanosti, polje geoznanosti, grana geografija.

## Vanjske veze
* Odjel za geografiju Sveučilišta u Zadru
Dvorana Jazine

**Dvorana Jazine** je sportska dvorana u Zadru. Namijenjena je isključivo košarci, a koristi je KK Borik-Puntamika iz Zadra. Do svibnja 2008. godine koristio ju je i KK Zadar, koji se tada preselio u novu dvoranu Krešimira Ćosića na Višnjiku.

Dvorana Jazine izgrađena je 1967. godine u rekordnih 70 dana. Kapaciteta je oko 3.000 mjesta dok bi na svim većim utakmicama bilo i do 7.000 gledatelja.

## Izvori
Stadion Stanovi

**Stanovi** su nogometni stadion u Zadru. Na njemu svoje domaće utakmice igra NK Zadar. Kapaciteta je 5.860 gledatelja.

## Historija
Sadašnji je oblik stadion dobio 1979., kada su trajale pripreme za Mediteranske igre, koje su se iste godine održale u Splitu. Tada je izgrađena i upravna zgrada NK Zadra.

Istočna tribina stadiona, koja je naslonjena na stambeno-poslovnu zgradu, izgrađena je 1994.

Nakon smrti Hrvoja Ćustića 2008. godine, počelo je obnova. Srušen je sporni betonski zid, srušena je zapadna tribina i teren je pomaknut nekoliko metara prema zapadu, postavljena su 4 reflektora, pokraj stadiona izgrađen je pomoćni teren s umjetnom travom.
U planu je izgradnja nove zapadne tribine, ali na nju će se trebati još pričekati.

## Problemi oko licence
Stanje stadiona nikako ne zadovoljava kriterije HNS-a, a osobito UEFA-e. Najviše je sporan zid koji se nalazi kraj samog terena, no taj je nedostatak uklonjen. Problem se nije rješavao sve dok 3. travnja 2008. nije poginuo Hrvoje Ćustić, igrač Zadra koji je glavom udario u taj zid.

Stanovi imaju još nedostataka, ali ipak, dosta ih je uklonjeno.
Petrčane

**Petrčane** je naselje u sastavu grada Zadra u Zadarskoj županiji.

## Geografija

## Stanovništvo

## Historija

## Gospodarstvo

## Spomenici i znamenitosti

## Obrazovanje

## Kultura

## Sport

## Reference

## Vanjske veze

* Hrvatska turistička zajednica, Petrčane
* Internet portal vezan uz Petrčane
Visoka teološko katehetska škola u Zadru

**Visoka teološko-katehetska škola u Zadru** (VTKŠ) jest visoka škola za izobrazbu teologa i kateheta sa sjedištem u Zadru. 

## Povijest i preustroj
VTKŠ je osnovao 23. rujna 1992. godine mons. Marijan Oblak i mons. Ivan Prenđa koji je do same svoje smrti predavao kolegij Otajstvo Krista i povijest spasenja. Prvi ravnatelj VTKŠ bio je dr. Tomislav Bondulić. Od 1993. do 2011. ravnatelj VTKŠ bio je mr. don Marinko Duvnjak, a od 2011. ravnatelj škole je mr. don Elvis Ražov. Škola se nalazi u zgradi Novoga kampusa Sveučilišta u Zadru ali je do preustrojstva pripadala patronatu Katoličkog bogoslovnog fakulteta u Zagrebu.
U lipnju 2011. godine Senat Sveučilišta u Zadru prihvatio je Pismo namjere zadarskog nadbiskupa Želimira Puljića i rektora zadarskog Sveučilišta dr. Ante Uglešića da se VTKŠ uključi u sastav Sveučilišta u Zadru u formi otvaranja Teološko-katehetskog odjela.

## Program studija
Katolički studij sastoji se od nekoliko važnih cjelina iz kojih izviru pojedini kolegiji: filozofija, dogmatska teologija, fundamentalna teologija, crkvena povijest, religiozna pedagogija i katehetika, pastoralna teologija, opća psihologija, pedagogija, sociologija, glazbena kultura, moralna teologija te crkveno pravo. Sustav školovanja je 4 + 0 po bolonjskom procesu. Nakon završenog školovanja student dobiva spremu diplomiranog kateheta. Za pravovaljan rad u obrazovnim ustanovama potreban je kanonski mandat (lat. *Missio canonica*). Kanonski mandat je dokument kojim mjesni biskup daje puno povjerenje vjeroučiteljima, a vjeroučitelji odgovorno, u ime Crkve, poučavaju vjeronauk u predškolskim ustanovama, osnovnim i srednjim školama.  

## Izvori
Rava (Zadar)

**Rava** je naselje na istoimenom otoku Rava u Zadarskom arhipelagu, administrativno pripada Gradu Zadru.

## Vela Rava

## Mala Rava
RK Zadar

**RK Zadar** je rukometni klub iz grada Zadra.

## Klupski uspjesi
Najveće uspjehe su postizali u drugoj polovici devedesetih godina prošlog stoljeća, kada su došli do polufinala Kupa EHF.

## Izvori
Postolar Tripper

**Postolar Tripper** je bio glazbeni sastav iz Zadra.

## Povijest sastava
Grupa Postolar Tripper svoje korijene vuče još iz 2003. godine kad su zadarski medijski eter okupirali prvim singlom „Ošljačka saga“, pjesmi koja je duhovito progovarala o zadarskim bodulima, a koja je napravljena za potrebe bizarne humoristične emisije ”Generacija Ex” na radiju 057.

Nakon drugog gastro singla „Tužna priča o selu“ (poznatija više kao „Koga, čega, janjetine“) tadašnji hip-hop dvojac izdaje i album „Sve što imam sam ukra“ te okupljaju bend za svirke uživo. Bend se sve bolje upoznaje radeći na novom materijalu te snimajući album obrada novovalnih pjesama. 2008. godine izlazi i njihov zajednički album znakovitog imena „Popravni“ s kojega su kao prepoznati hitovi zaživjele pjesme „Na rubu ponora“, „Palma u pitaru“ te „Marijana“.

Od tada, sada već sedmeročlani bend, učestalo nastupa i samouvjereno gradi sve veću bazu fanova. Promovirajući „Popravni“ Postolari postaju prepoznati kao koncertna atrakcija čiji su koncerti ispunjeni izrazitom energijom te dobrim vibracijama. Kao posebno zapažene koncerte ističu rasprodani Kset i Stereo dvoranu u Rijeci. Albumom „Čujem ja netko šuti“ grupa potvrđuje i opravadava status jednog od ponajboljih hrvatskih bendova. Tome u prilog govore i brojni koncerti, njihova velika posjećenost te zapaženi singlovi („Burza Rada“, „Largo“, „Gajeta“).

Sastav se razišao u veljači 2017. godine.

## Članovi sastava
Postolar Tripper su:
* Davor Valčić (vokal)
* Darko Predragović-Dabi (vokal)
* Renato Babić (gitara)
* Pave Ruić (bass gitara)
* Ivan Bačinić-Bačko (perkusije)
* Dinko Habuš (truba)
* Goran Šućurović–Macko (bubnjevi)
* Zvonko Ćoso (menadžment)

## Diskografija
* *Sve što iman san ukra* (2005)
* *Zamisli život u ritmu cipela za ples* (2007)
* *Popravni* (2008)
* *Čujem ja netko šuti* (2012)
* *Kamo Sutra* (2016)

## Izvori
* Menart Records

## Vanjske veze
* Službene stranice 
* Balada o svinji i plinu (Slobodna Dalmacija)
* Davor Valčić: Crpili smo inspiraciju s ulica i iz zahodske školjke (Slobodna Dalmacija)
Veli Iž

**Veli Iž** je naselje na otoku Ižu, u sastavu Grada Zadra.

## Geografija
Veli Iž se nalazi na otoku Ižu, te je glavno naselje na otoku.

## Stanovništvo
Prema popisu stanovništva iz 2001. godine, naselje je imalo 450 stanovnika. Prema popisu iz 2011. naselje je imalo 400 stanovnika.

## Reference
ŽKK Zadar

**ŽKK Zadar** je hrvatski ženski košarkaški klub iz Zadra. Sjedište je u Zadru.

## Poznate igračice
*Marija Vrsaljko
*Martina Gambiraža
*Simona Šoda

## Domaći uspjesi
* prvakinje Hrvatske:
*: doprvakinje: 
*: prvakinje ligaškog dijela: 
*: doprvakinje ligaškog dijela: 
* osvajačice Kupa Hrvatske:
*: finalistice Kupa Hrvatske:

## Izvori
* Košarka.org  Informacije o klubu