open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Halfdan Ragnarsson

**Halfdan Ragnarsson** (? - 877) bio je vikinški poglavica koji se tradicionalno smatra jednim od sinova polulegendarnog poglavice/kralja Ragnara Lodborka. Dio historičara špekulira kako je njemu istovjetan Ragnarov sin u nekim izvorima poznat kao Hvitserk.

Halfdan je poznat prije svega po tome što se priključio svojoj braći Ivaru Ragnarssonu i Ubbeu Ragnarssonu, odnosno njihovoj vikinškoj grupi kasnije poznatoj kao Velika poganska vojska. Bio je jedan od njenih vođa od trenutka kada se iskrcala na obalama Istočne Anglije 865. godine. Zajedno s njom je sudjelovao u pohodima u kome su opustošena, opljačkana, a na kraju i pokorena brojna anglosaksonska područja na istoku Britanije, odnosno današnje Engleske. Krajem 870. je sudjelovao je i u pohodu na zapadno kraljevstvo Wessex tokom koga je zauzeo grad Reading i početkom sljedeće godine porazio Zapadne Saksonce prilikom pokušaja njegovog oslobađanja. Nekoliko dana kasnije ga je princ i budući kralj Alfred porazio u Ashdowna. Halfdan i Vikinzi su, međutim, imali više sreće u daljim borbama, te je Alfred prisiljen sklopiti mir, a Halfdan je postao vladarom područja današnjeg Londona, gdje je u periodu 871–872. dao kovati vlastiti novac.

Godine 875. se svojoj braći priključio u pohodu na sjeverno kraljevstvo Northumbrija. Njega je uspješno osvojio, ali je stekao ogromnu nepopularnost podanika zbog svoje okrutnosti. Protjeran je iz Yorka, a potom je godine 877. poginuo u novom vikinškom pohodu.

## Reference

## Povezano
* Gavranov barjak

## Reference

## Literatura
* Kirby, D. P. *The Earliest English Kings* (London: Unwin, 1991)
* Higham, N. J. and Sutton, Alan. *The Kingdom of Northumbria AD 350-1100* (Sutton Publishing. 1993)
877.

__NOTOC__
Godina **877.** (**[[rimske brojke|DCCCXLXXVII]]**) bila je redovna godina koja počinje u utorak u julijanskom kalendaru. 

## Događaji

* Indravarman I nasljeđuje Jayavarmana III kao vladar Kmerskog Carstva.
* Danci zauzimaju grad Exeter.
* Velika oluja potapa flotilu od 120 danskih brodova pred obalom Swanagea u južnoj Engleskoj.
* Áed Bijelonogi nasljeđuje Konstantina I na piktskom (škotskom) prijestolju.
* Papa Ivan VIII traži od zapadnofranačkog kralja Karla Ćelavog, da mu pomogne odbiti saracenske napade na Italiju. 
* jun - oktobar &ndash; Zapadnofranački kralj Karlo prihvaća Ivanov poziv i sa suprugom Richildom dolazi u Italiju, ali bez vojske koju je pozvao da mu se priključi naknadno. U Vercelliju se sreće sa papom, ali ubrzo doznaje i da je Karloman, kralj Bavarske, također stigao u istočnu Lombardiju s velikom vojskom. Karlo na brzinu kruni Richildu za caricu te je šalje natrag u Francusku kako bi pozvala njegove vazale; oni se, pak, oglušuju na njegov poziv, više zabrinuti zbog vikinških napada na njihove posjede, nego saracenskih napada na Italiju; zbog toga, ali i zbog vijesti o izbijanju epidemije, Karlo se odlučuje vratiti natrag, ali umire na putu, navodno tako što ga je otrovao jevrejski ljekar Zedekija; Karloman se također zbog vijesti o epidemiji vraća kući.
* oktobar - decembar &ndash; Karlov sin Louis Mucavac, nakon što je doznao za očevu smrt, također hita u Zapadnu Franačku kako bi primio zakletve vjernosti svojih novih podanika; vodeći magnati se, međutim, okupljaju oko Bosoa i Huga Opata i to odbijaju učiniti, uz podršku Louisove pomajke Richilde; građanski rat svojim posredovanjem sprečava Hincmar, nadbiskup Rheimsa, ugovorivši sporazum kojim kralj priznaje stečena prava magnata, a oni mu zauzvrat iskazuju formalnu vjernost. 
* 8. 12. &ndash; Hincmar u crkvi u Compiegneu kruni Louisa Mucavca za novog kralja Zapadne Franačke.


## Rođenja

* Wang Kon, korejski car

## Smrti

* 6. 10. &ndash; Karlo Ćelavi, zapadnofranački kralj i sveti rimski car 
* Constantine I, kralj Škota i Pikta
* Halfdan Ragnarsson, vikinški vođa

## Reference
Swanage

**Swanage** je obalni gradić i istoimena civilna parohiju na jugoistoku engleske grofovije Dorset. Smješten je na istočnom dijelu Isle of Purbecka, oko 10 km južno od Poola i oko 40 km istočno od Dorchestera. Parohija ima 10.124 stanovnika (2001). U blizini su Ballard Down i Old Harry Rocks, zajedno sa selom Studland Bayom i prirodnom lukom Poole Harbour na sjeveru. U parohiji su i Durlston Bay Durlston Country Park južno od grada. Ona uključuje i teritorije Herstona zapadno od grada i Durlstona na jugu.

U viktorijansko doba je grad bio tek ribarsko naselje i lučica, ali je kasnije stekao važnost zbog obližnjih kamenoloma, ali i popularno odmaralište za tamošnju višu klasu. Dan-danas je popularno turističko odredište, a turizam, temeljen na pješčanim plažama i drugim atrakcijama, je glavna privredna grana.

Nalazi se na istočnom dijelu područja bogatog fosilima, odnosno Jurske obale, koja predstavlja lokalitet Svjetske baštine.

## Izvori

## Vanjske veze

* Town Council website
Indravarman I

**Indravarman I** (? – 889/890?) bio je vladar Kmerskog Carstva koji je vladao iz mjesta Hariharalaya od 877/78. do smrti. Poznat je po intenzivnoj graditeljskoj djelatnosti – mreži kanala kojima su se navodnjavala rižina polja njegovih podanika, kao i nizu hramova posvećenim hinduističkim božanstvima i vlastitim precima. U gradu Preah Ko je početkom 880. dao sagraditi tornjeve – neke posvećen ranijem kralju Jayavarmanu II, druge ličnosti po imenu Rudravarman i treće ličnosti po imenu Pṛthivīndravarman. Dio historičara pretpostavlja da je bio Jayavarmanov sin i nasljednik, dok dio pretpostavlja da su Rudravarman i Prthivindravarman bili kraljevi koji su naslijedili Jayavarmana. U svakom slučaju Indravarmana je naslijedio njegov sin Yaśovarman I.

## Izvori

## Literatura
* 
* 
*
Taejo od Goryeoa

**Taejo of Goryeo** (31. januar 877 – 4. jul 943) bio je osnivač dinastije Goryeo, koja je vladala Korejom od 10. do 14. vijeka. Taejo je vladao od 918. do 943.

## Fusnote

## Vanjske veze
*
Áed mac Cináeda

**Áed mac Cináeda** (? - 878) je bio kratkotrajni kralj Pikta koji je vladao od 877. so smrti. Bio je sin kralja Cináed mac Ailpína ("Kenneth MacAlpin"), a naslijedio je svog brata Constantinea I. IMao je nadimak **Áed od bijelog cvijeća**, **Krilonogi** () ili **Bijelonogi** (). Njegovu kratku vladavinu je prekinulo ubistvo od strane bliskih doglavnika; neki ga izvori pripisuju njegovom nasljedniku Giricu. Njegov sin Constantine je postao škotski kralj oko godine 900.

## Povezano
* Kraljevina Alba

## Literatura
* Anderson, Alan Orr, *Early Sources of Scottish History A.D 500&ndash;1286*, volume 1. Reprinted with corrections. Paul Watkins, Stamford, 1990. 
* Anderson, Marjorie Ogilvie, *Kings and Kingship in Early Scotland.* Scottish Academic Press, Edinburgh, revised edition 1980. 
* Duncan, A. A. M., *The Kingship of the Scots 842&ndash;1292: Succession and Independence.* Edinburgh University Press, Edinburgh, 2002. 
* Smyth, Alfred P., *Warlords and Holy Men: Scotland AD 80&ndash;1000.* E.J. Arnold, London, 1984 (reprinted Edinburgh UP). 

## Vanjske veze
* The Chronicle of the Kings of Alba (CKA)
* Friends of Grampian Stones - history of Inverurie
* Second Statistical Account [vol. XII (County of Aberdeen), p.&nbsp;681]
Richilde od Provanse

**Richilde od Provanse** (*Richildis*), također poznata i kao **Richilde od Ardena** (; cca. 845 - 2. jun 910) bila je zapadnofranačka kraljica i sveta rimska carica, odnosno druga po redu supruga Karla Ćelavog. Bila je kćerka Bivina od Gorzea, ardenskog grofa, a brat joj je bio Boson od Provanse (iz bosonidske dinastije). Za Karla se udala godine 870. nakon smrti njegove prve supruge Ermentrude od Orléansa. Preko nje, odnosno njene rodbinske veze sa Theutbergom, suprugom Lotara II od Lotaringije je Karlo nastojao steći nasljedno pravo Lotaringiju. Svom mužu je rodila petoro djece, od koje je samo kćerka Rothilde (cca. 871 - cca. 928) preživjela djetinjstvo. Richilde je svom mužu služila kao administrator, vodeći civilne poslove svaki put kada je bio prisiljen ići na pohod.

Kada joj je muž umro, podržala je pobunu svog brata Bosa i Huga Opata protiv posinka i Karlovog nasljednika Louisa Mucavca. Nakon Louisove smrti 879. je pokušala na Bosa dovesti na zapadnofranačko prijestolje, ali je zbog toga izložena optužbama za incestuoznu vezu s njim. Umjesto toga mu je dala tek titulu kralja Provanse. Pokušaji da preuzme vlast nakon smrti kraljeva Luja III (882) i Karlomana (884) su izazvali otpor plemstva. Richilda je prisiljena otići u Provansu, gdje je i umrla 910.
Boson od Provanse

**Boso Provansalski ** je bio kralj Provanse (Donje Burgundije) od 879. do 887. godine.

### Udaja sestre za Karla Ćelavog otvara mu vrata moći
Bio je franački plemić, povezan sa karolinškom dinastijom. Karlo Ćelavi se oženio Bosovom sestrom Richilde, što je utrlo put Bosovoj karijeri.
Starao se o Luju Mucavcu dok je bio maloljetan. Luj Mucavac je bio podređeni kralj Akvitanije, a Boso je vodio brigu o administraciji.

Pratio je Karla Ćelavog tokom pohoda u Italiji i 876. postaje vojvoda. Tokom druge italijanske kampanje urotio se sa drugima plemićima protiv kralja. Nakon smrti Karla Ćelavog 877, Luj Mucavac je bio prisiljen da prizna plemićka prava i privilegije.
Tokom 878. bio je u jako bliskim odnosima sa papom. 

### Boso proglašava nezavisnost Provanse
Kada je umro Luj Mucavac 879, ostala su mu dva sina Luj III i Karloman kao nasljednici. Boso je zajedno sa francuskim plemićima zahtijevao da Luj III bude jedini kralj. Međutim oba brata su bila izabrana za kraljeve.

Boso je počeo tvrditi da ne može priznavati nijednoga od braće, jer je nelegitimno da obojica budu kraljevi. Tvrdio je da je Luj Mucavac njega imenovao naslednikom. Biskupi i plemstvo regiona oko Rone i Saone 15. oktobra 879. proglašavaju Bosu Provansalskog kraljem i nasljednikom Luja Mucavca. To su bili prvi "slobodni izbori", koji nisu uzimali u obzir kraljevsku liniju.

Bosovo kraljevstvo se zvalo Kraljevstvo Provansa i obuhvatalo je crkvene provincije Arl, Eks, Vijen, Lion i možda Besankon.

### Luj III i Karloman Francuski protiv Bosa
Kad su Luj III i Karloman Francuski podijelili 880. očevo kraljevstvo, krenuli su protiv Bosa. Zauzeli su Makon i sjeverni dio Provanse. Zatim im se pridružio Karlo Debeli, pa su neuspješno opsijedali Vijen od avgusta do novembra 880. godine.

U avgustu 882. Vijen opsijeda grof Rišar Okunski, koji zauzima Vijen septembra 882. godine. Boso nije uspijevao da povrati izgubljene teritorije. Umro je 887, a naslijedio ga je sin Luj III. Slijepi.
James Farentino

**James Farentino** (24. februar 1938 – 24. januar 2012) bio je američki kazališni, filmski i televizijski glumac, koji se istakao ulogom Svetog Petra u TV-seriji *[[Jesus of Nazareth (TV serija)|Isus iz Nazareta]]* a popularnost stekao ulogom psihijatra Nicka Toscannija u TV-seriji *[[Dynasty (TV serija)|Dynastija]]*.

## Vanjske veze
* 
*
Jason Alexander

**Jason Alexander** (Newark, 23. rujna 1959.) je američki televizijski i filmski glumac, najpoznatiji po ulozi neurotičnog Georgea Costanze u TV seriji *[[Seinfeld]]*.

## Vanjske veze

*
Alič

**Alič** je prezime u Sloveniji, koje je, prema podacima Statističkog ureda Republike Slovenije (SURS), na dan 1. januara 2010. nosilo 448 osoba, što ga među svim slovenskim prezimenima po raširenosti svrstava na 744. mjesto.

## Poznati nosioci prezimena
* Jasna Alič, košarkašica
* Jurij Alič (1779-1845), rimskokatolički duhovnik
* Vanja Alič (1975), novinar i muzičar

## Povezano
* Salih Alić (1906-1982), bosanski pjesnik
* Popis prezimena (A)

## Vanjske veze
* Prezime Alič u bazi ličnih imena i prezimena SURS-a
Lista prezimena: A

**[[Popis]] [[prezime]]na** koja počinju slovom **[[A]]**.
## Aa
* Aachen
* Aagesen
* Aames
* Aamodt
* Aaronovitch
* Aas

## Ab
* Abaškin
* Abati
* Abba
* Abbot
* Abbott
* Abašidze
* Abe
* Abel
* Abelardo
* Abilov
* Abraham
* Abrahams
* Abram
* Abramidze
* Abrams
* Abramič
* Abramov
* Abrel
* Abs

## Ac
* Accetto
* Acker
* Ackermann
* Achard
* Acosta
* Acton

## Ač
* Ačimovič
* Ačimović
* Ačko
* Ačkun

## Ad
* Adair
* Adam
* Adami
* Adamič
* Adams
* Addams
* Addison
* Ademi
* Adlešič
* Adler
* Adrian

## Af
* Afonin

## Ag
* Agadžanov
* Agar
* Aginski
* Agneletto
* Agnelli
* Agrež
* Agricola
* Aguilar

## Ah
* Ahacel
* Ahčan
* Ahačič
* Ahčin
* Ahlin
* Ahmanov
* Ahn
* Aho

## Ai
* Aiken
* Aikin
* Airo
* Aitken

## Aj
* Ajeti
* Ajdič
* Ajlec
* Ajnšpiler

## Al
* Alaverdov
* Alba
* Albani
* Albreht
* Aleksandrov
* Aleksejev
* Aleksič
* Aleksić
* Allen
* Allende
* Aleš
* Alešovec
* Alexander
* Alič
* Alihanjan
* Alihanov
* Alimov
* Aliu
* Aljančič
* Aljaž
* Alksnis
* Almov
* Alonso
* Altman
* Altmayer
* Alujevič
* Alvarez

## Ak
* Akin
* Aksakov

## Am
* Amalietti
* Aman
* Amati
* Amato
* Ambrož
* Ambrožič
* Ameršek
* Ames
* Amin
* Amis
* Amon
* Amor
* Amoroso
* Amorosov
* Amos
* Amosov

## An

* Anand
* Anaškin
* Ančić
* Anders
* Andersen
* Anderson
* Andersson
* Anko
* Andolšek
* Andoljšek
* Andre
* Andree
* Andreaš
* Andrejčič
* Andrejev
* Andrejka
* Andrijanič
* Andrijuščenko
* Andronja
* Andropov
* Angel
* Aničkov
* Anikejev
* Anisimov
* Anisov
* Ankele
* Ankerst
* Ankudinov
* Antič
* Antić
* Antipenko
* Antipin
* Antiufejev
* Antolič
* Antolin
* Antonelli
* Antonenko
* Antončič
* Antonijuk
* Antošin
* Antoškin
* Antropov
* Anžlovar

## Ap
* Apakidze
* Apanasenko
* Apih
* Apollonio
* Apolonov
* Apt

## Ar
* Arai
* Ardagh
* Arden
* Argento
* Argunov
* Arh
* Arhangelski
* Arhar
* Arhipov
* Arih
* Arigler
* Arinkin
* Arlabosse
* Arrigler
* Arko
* Arlič
* Armič
* Armstrong
* Arnaud
* Arnejc
* Arnež
* Arnič
* Arnold
* Arsenijević
* Arsenović
* Artač
* Artemev
* Artemenko
* Arthur
* Arzenšek

## As
* Asam
* Asanović
* Asaulenko
* Asejev
* Aslanov
* Asmolov
* Ast
* Astahov
* Asić
* Ashe
* Astanin

## Aš
* Aškerc

## At
* Atakišev
* Atelšek

## Au
* Auer
* Auersperg
* August
* Augustič
* Auguštin
* Austin

## Av
* Avakumov
* Avanzo
* Avbelj
* Avčin
* Avguštin
* Avital
* Avramović
* Avsec
* Avsenek
* Avsenik
* Avšič

## Ay
* Ayala
* Aymé

## Az
* Aziz

## Až
* Ažbe
* Ažman
* Ažnik
Hiti

**Hiti** je prezime u Sloveniji koje su, prema podacima Statističkog ureda Republike Slovenije (SURS), na dan 1. januara 2010. godine nosile 302 osobe.

## Poznati nosioci prezimena
* Gorazd Hiti (1948), hokejaš
* Marko Hiti (1976), hokejaš na travi
* Rudi Hiti (1946), hokejaš
* Stanislav Hiti (1922-1975), baletni plesač i pedagog

## Vanjske veze
* Prezime Hiti u bazi ličnih imena i prezimena SURS-a
Novo Selo Bosiljevsko

**Novo Selo Bosiljevsko** je naselje u Republici Hrvatskoj, u sastavu Općine Bosiljevo, Karlovačka županija.

## Stanovništvo
Prema popisu stanovništva iz 2001. godine, naselje je imalo 36 stanovnika te 18 obiteljskih kućanstava.


:

## Reference
Giric

:*Za istoimenog biskupa St Andrewsa, v. [[Giric (biskup Škota)]]*

**Giric mac Dúngail** (moderni gelski: *Griogair mac Dhunghail*,) među Englezima poznat kao **Giric**, i sa nadimkom **Mac Rath**, ("Sin sreće"); fl. cca. 878&ndash;889) bio je kralj Pikta i kralj Albe. Smatra se relativno opskurnom ličnošću, s obzirom da o njegovoj vladavini nema nikakvih podataka u Irskim analima kao ni u zapisima njegovih anglosaksonskih suvremenika, a postojeći podaci su često kontradiktorni. Suvremeni historičari vode raspravu o tome da li je vladao kao jedan kralj, ili vladavinu dijelio sa Eochaidom; također se vode rasprave o mogućem porijeklu, odnosno o tome da li je bio piktski kralj ili kralj države kasnije poznate kao Alba.

Usprkos relativnoj opskurnosti, Giric je stekao važnost u Škotskoj u kasnijim periodima, pogotovu u razvijenom i kasnom srednjem vijeku. Tako se vjeruje da klan MacGregor, uključujući današnjeg poglavicu, potiče upravo od njega. Škotski kroničari kao John of Fordun, Andrew of Wyntoun, Hector Boece i humanistički učenjak George Buchanan su za njega koristili izraz "kralj Grgur Veliki" i pisali o tome kako je pokorio današnju Englesku i Irsku. Takve se priče smatraju fantastičnim, a najbliža stvar historijskoj osnovi za njih bi bili zapisi o prodorima Škota na područje današnje sjeverne Engleske (nekadašnje kraljevstvo Bernicija) u to vrijeme.

Giricova (ili Eochaidova) vladavina je, u svakom slučaju, predstavljala prekid vladavine dinastije Alpin, odnosno potomaka Kennetha Mac Alpina, tradicionalnog prvog kralja Škotske. Prema nekim podacima, Kennethovog sina, kralja Aeda, je godine 878. ubio upravo Giric i tako došao na prijestolje. Dinastija Alpin se na prijestolje vratila nakon što je Girica 889. smijenio ili naslijedio Kennethov unuk Donald II.

## Reference

## Literatura

* Alan Orr Anderson, *Early Sources of Scottish History A.D 500&ndash;1286*, volume 1. Reprinted with corrections. Paul Watkins, Stamford, 1990. 
* Alan Orr Anderson, *Scottish Annals from English Chronicles.* D. Nutt, London, 1908.
* Marjorie Ogilvie Anderson, *Kings and Kingship in Early Scotland.* Scottish Academic Press, Edinburgh, revised edition 1980. 
* Dauvit Broun, "Giric, King of Picts" in John Cannon (ed.) *The Oxford Companion to British History.* Oxford University Press, Oxford, 1997. 
* Thomas Owen Clancy, "Scottish Saints and National Identities in the Early Middle Ages" in Alan Thacker & Richard Sharpe (eds), *Local Saints and Local Churches in the Early Medieval West.* Oxford University Press, Oxford, 2002. 
* A.A.M. Duncan, *The Kingship of the Scots 842&ndash;1292: Succession and Independence.* Edinburgh University Press, Edinburgh, 2002. 
* Hudson, Benjamin T., *The Prophecy of Berchán: Irish and Scottish High-Kings of the Early Middle Ages.* Greenwood, London, 1996.
* Alfred P. Smyth, *Warlords and Holy Men: Scotland AD 80&ndash;1000.* E.J. Arnold, London, 1984 (reprinted Edinburgh UP). 
* Ann Williams, Alfred P. Smyth & D.P. Kirby, *A Biographical Dictionary of Dark-Age Britain.* Seaby, London, 1991. 

## Vanjske veze
* The Chronicle of the Kings of Alba (CKA)
Bitka kod Ethanduna

**Bitka kod Ethanduna** ili **Edingtona** se 6. i 12. maja 878. odigrala u današnjoj jugozapadnoj Engleskoj između zapadnosaksonske vojske pod kraljem Alfredom Velikim na jednoj, i (vikinške) Velike poganske vojske pod Guthrumom na drugoj strani. Do nje je došlo nakon što su Vikinzi (odnosno Danci), koji su u prethodnoj deceniji osvojili značajna područja istočne i sjeverne Engleske (kasnije poznata kao Danelag), krenuli na pohod na Wessex, koji je bio jedino preostalo anglosaksonsko kraljevstvo izvan njihove sfere. Alfred, koji je nekoliko godina ranije sličnu invaziju zaustavio diplomatskim putem, ispočetka se nije mogao suprostaviti napadačima; nije mogao spriječiti Dance da zauzmu utvrđeni grad Chippenham te je čak bio, prema navodima vlastite Anglosaksonske kronike, prisiljen tražiti spas u močvari. Situacija se preokrenula tek kada je uspio pod svoj barjak okupiti dovoljno podanika i sa njima napasti Dance; bitku je, prema mišljenju suvremenih historičara, odlučila brojčana nadmoć Anglosaksonaca u odnosu na Dance. Poraženi Danci su se povukli u Chippenham, koga je Alfred potom stavio pod opsadu i tako prisilio Guthruma da sklopi sporazum iz Wedmorea.

Bitka je imala veliki značaj za dalju englesku historiju jer su nakon nje Danci odustali od planova za osvajanje Wessexa, a samim time i cijele Engleske. Alfred je tako stekao dragocjeno vrijeme da konsolidira svoju državu iz koje će u bliskoj budućnosti nastati jedinstvena Kraljevina Engleska.

## Izvori

## Vanjske veze
* BBC Radio 4 Archive Programme - In Our Time: ''Alfred and the Battle of Edington''
Sporazum u Wedmoreu

**Sporazum u Wedmoreu** ili **Mir u Wedmoreu** je izraz koji moderni historičari koriste za mirovni sporazum koga su 878. godine, prema navodima kroničara Assera, sklopili zapadnosaksonski kralj Alfred Veliki na jednoj, te danski (vikinški) vođa Guthrum nakon što su Danci poraženi od Zapadnih Saksonaca u bitci kod Ethanduna. Tim sporazumom su se Danci, koji su u prethodnim decenijama osvojili značajna područja današnje sjeverne i istočne Engleske, trajno obavezali da više neće napadati kraljevinu Wessex, a Guthrum se lično obavezao da će se pokrstiti. Ceremoniju krštenja je kasnije vodio sam Alfred, koji je Guthruma, proglasio svojim usvojenim sinom. Iako je dio historičara skeptičan prema ovim navodima, neki smatraju da je poslužio kao podloga za kasniji i autentični Sporazum Alfreda i Guthruma, kojim su utvrđene granice Wessexa i danskih područja kasnije poznatih kao Danelag.

## Vanjske veze

* Britannia History ''Peace of Wedmore''
Edington (Somerset)

**Edington** je selo koje se nalazi na sjevernoj strani Polden Hillsa u distriktu Sedgemoor engleske grofovije Somerset.

U blizini se nalaze sela Chilton Polden i Catcott, a sjeverno je zaselak Burtle. U Edingtonu se nalazi crkva sagrađena u 12. vijeku, a najbliža osnovna škola je u Catcottu.

U Edingtonu se nalazi upravni ured, kao i seoska vijećnica gdje se održava godišnji festival pantomime. Na sjeveru sela je bunar pod imenom Holy Well.

## Izvori

## Vanjske veze
* VCH entry
* GENUKI(tm) page
Edington (Wiltshire)

**Edington** je malo selo i civilna parohija u engleskoj grofoviji Wiltshire, smještena oko osam kilometara istočno od grada Westbury.

Parohija se sastoji od dva glavna naselja - samog sela Edington i **Tinheada**, smještenog između sela i Coulstona, gdje se nalazi jedini pub u parohiji, poznat kao The Paulet Arms.

U selu se nalazi i crkva poznata kao Edington Priory, nastala od samostana reda Braće pokajnika. Samo je selo sve do ukidanja samostana u 16. vijeku bilo dio imanja opatije Romsey.

U historijskom smislu je najvažnije kao jedna od mogućih lokacija znamenite bitke kod Ethanduna 878. u kojoj je zapadnosaksonski kralj Alfred Veliki nanio odlučujući poraz danskim osvajačima i tako sačuvao temelje buduće jedinstvene Engleske. U blizini je i znameniti Bijeli konj iz Westburyja, bijeli reljeg ucrtan u brdo, za koga se ponekad tvrdilo da je napravljen u spomen bitke.

## Reference

* *The Edington cartulary*, ed. Janet H. Stevenson (Wiltshire Record Society, Vol. 42, 1987)

## Vanjske veze
* Victoria County History, Wiltshire, Vol. 8 (1965), Edington, pp.239-250 
* Edington Music Festival (official)
* Edington Music Festival (unofficial) 
* Three Daggers Website
Guthrum

**Guthrum** (? - cca. 890), kršten kao **Æthelstan**, bio je kralj danskih Vikinga u Danelagu (današnja istočna Engleska), poznat prije svega po sukobu sa anglosaksonskim kraljem Alfredom Velikim.

O Guthrumovom ranom životu se malo zna, uključujući to da li je bio pripadnik Velike poganske vojske koja se 860-ih iskrcala na obale istočne Engleske i krenula osvajati anglosaksonska kraljevstva. Prvi put se spominje 874. kada je vodio pohode na Northumbriju na sjeveru i Merciju na zapadu. Od 876. je krenuo u pohode na Wessex, kojim je vladao Alfred; u nekoliko navrata je izvojevao pobjede, a potom od Alfreda ishodio plaćanje danka, da bi potom prekršio sporazum. To se dogodilo i početkom 878. kada je zauzeo Chippenham i natjerao Alfreda da se sakrije u močvari; međutim, Alfred je uspio pregrupirati i reorganizirati svoju vojsku i Guthrumu nanijeti odlučujući poraz u bitci kod Ethanduna u maju. 

Poraženi Guthrum je, prema navodima kroničara Assera, prisiljen sklopiti Sporazum u Wedmoreu, prema kome se obavezao ne samo odustati od daljih napada na Wessex, nego i pokrstiti. Ceremoniju krštenja je nadgledao i sam Alfred, koji je Guthruma proglasio svojim usvojenim sinom i dao mu anglosaksonsko ime "Aethelstan". Iako je dio historičara skeptičan prema ovim navodima, drugi krštenje smatraju mudrim političkim potezom od strane Guthruma koji je shvatio da će vlast nad osvojenim područjima lakše očuvati ako pomoću zajedničke kršćanske religije stekne legitimitet među svojim anglosaksonskim podanicima. Godine 879. se Guthrum povukao u Istočnu Angliju gdje je proveo ostatak života. Godine 884. su Alfred sklopili dodatni sporazum kojim su odredili granice Wessexa i Danelaga i uredili međusobne odnose.

Guthrum se pojavljuje kao lik u seriji historijskih romana Bernarda Cornwella, kao i u filmu *[[Alfred the Great (film)|Alfred Veliki]]* iz 1969. gdje ga je tumačio Michael York.
Danelag

**Danelag** (, na temelju izraza korištenog u *[[Anglosaksonska kronika|Anglosaksonskoj kronici]]*; također poznat i kao **Danelagh**; staroengleski: *Dena lagu*; ) je naziv dijelove današnje Engleske na kojima se u ranom srednjem vijeku primjenjivalo "dansko pravo", odnosno koji su bili pod danskom (vikinškom) vlašću.. Izraz se koristio nasuprot područja poznatih kao "mercijsko" ili zapadnosaksonsko pravo", odnosno onih na kojima su anglosaksonski vladari uspjeli sačuvati svoju vlast. Mada je područje poznato kao Danelag nastalo nakon vikinške invazije u drugoj polovici 9. vijeka, sam izraz se prvi put počeo koristiti tek u 11. vijeku.

Dio historičara, pak, pod tim izrazom podrazumijevaju međunarodnopravni režim, odnosno seriju sporazuma kojima su Anglosaksonci i Vikinzi odredili granice svojih područja, kao i regulirali međusobne odnose, a od kojih su najpoznatiji Sporazum iz Wedmorea 878. i Sporazum Alfreda i Guthruma 884/886.

Danelag je u geografskom smislu sadržavao područja nekadašnje Kraljevine Northumbrije, kao i Istočne Anglije, te Pet oblasti (općina), koja otprilike odgovaraju okolici današnjih gradova Leicester, Nottingham, Derby, Stamford i Lincoln.

Danelag se, međutim, nije dugo održao. Njegova područja su postala metom napada drugih Vikinga, a potom i Anglosaksonaca. Početkom 10. vijeka su toliko oslabila da su se dobrovoljno stavila pod zaštitu Edwarda Starijeg, kralja ujedinjene Engleske.

## Reference

## Vanjske veze
* News Item: BBC Blood of the Vikings
* BBC Viking History Links
Ripoll

**Ripoll** () je sjedište *[[Comarques Katalonije|comarce]]* Ripollès u provinciji Girona u španskoj autononnoj regiji Katalonija. Smještem je na ušću rijeke Freser u Ter) u blizini Pirineja kraj francuske granice. Godine 2009. je imao 11.057 stanovnika.

Iako tragovi naselja sežu još od vremena brončanog doba, Ripoll u svom sadašnjem obliku datira od 879. kada je grof Wilfrid Dlakavi podigao samostan Santa Maria de Ripoll, oko koga se poslije stvaralo naselje. Razvoju su pomogli obližnji rudnici ugljena i željeza, pa se Ripoll pretvorio u središte industrije oružja. Godine 1839. za vrijeme karlističkih ratova su u eksploziji potpuno nestale gradske arhive, pa se historija Ripolla mora rekonstruirati na temelju vanjskih izvora.

## Izvori

## Vanjske veze
* Official website
Wilfred Dlakavi

**Wilfred** ili **Wifred**, poznat po nadimku **Dlakavi** (; ; ; ? - 11. august 897) bio je vizigotski plemić u franačkoj službi, poznat po tome što je 870. godine postao grof od Urgella i Cerdanye, a potom godine 878. od zapadnofranačkog kralja Louisa Mucavca dobio titule grofa Barcelone, Girone, Besalúa i Ausone koje je držao do smrti. Njegova vladavina nad tim teritorijama je koincidirala sa slabljenjem centralne karolinške vlasti, odnosno jačanjem moći lokalnih feudalaca, pa je tako Wilfred bio posljednji grof koji je titulu stekao imenovanjem od kralja, i prvi koji ju je nasljednjim pravom (bez kraljeve intervencije) ostavio svojim nasljednicima. Wilfred je poznat po nastojanju da svoje grofovije naseli novim stanovnicima, a 879. je dao sagraditi samostan Santa Maria de Ripoll. Godine 897. je poginuo braneći Barcelonu od arapskih napada.

Kao ličnost koja je izborila *de facto* nezavisnost grofovija nekadašnje Španske marke Franačkog Carstva, Wilfred se među današnjim katalonskim nacionalistima smatra svojevrsnim praocem domovine, odnosno osnivačem katalonske države.

## Izvori

## Literatura
* *La família catalana dels comtes de Carcassona. Genealogia de Guifré el Pilós dins d’Els primers comtes Catalans*. Barcelona, Ediciones Vicens Vives, 1958. Pages 13–29.
* Collins, Roger. "Charles the Bald and Wifred the Hairy". *Charles the Bald: Court and Kingdom*. edd. M. T. Gibson and Janet N. Nelson. Oxford: Oxford University Press, 1981. pp.&nbsp;169&ndash;189. Reprinted in *Law, Culture and Regionalism in Early Medieval Spain*. Variorum, 1992. .
Zakon inverzne skrbi

**Zakon inverzne skrbi** (eng. *inverse care law*) glasi da je dostupnost dobre medicinske skrbi sklona varirati obratno proporcionalno potrebama stanovništva kojoj se ta skrb pruža. Zakon inverzne skrbi djeluje snažnije tamo gdje je medicinska skrb najviše izložena tržišnim silama, i to manje što je takva izloženost manja. Kako je tržišna distribucija medicinske skrbi primitivan i povijesno zastario socijalni oblik, svaki povratak na taj oblik pogoršat će raspodjelu medicinskih resursa.

Autor ovog zakona je britanski liječnik i znanstvenik Julian Tudor Hart.

## Vanjske veze
The inverse care law 

Julian Tudor Hart
Carica majka Yingtian

**Carica Shulü Ping** (述律平) (879-953), nadimak **Yueliduo** (月里朵), formalno **Carica Yingtian** ( za vrijeme vladavine muža cara Taizua od Liaoa (Yelü Abaoji), posthumno ime ispočetka **Carica Zhenlie** (貞烈皇后, "kreposna i postižuća carica") potom **Carica Chunqin** (淳欽皇后, "čista i počašćena carica") bila je carica kidanske Dinastija Liao (dinastije Liao). Nakon što joj je suprug umro 926. godine, uživala je status carice majke do smrti 953. godine, te očuvala ključni uticaj na državne poslove, posredno djelujući na nasljeđivanje carskog prijestolja.

## Reference

## Literatura
* 
* 

|-
Olga Kijevska

**Sveta Olga** (crkvenoslavenski: Ольга), također poznata i kao **Olga Prekrasna** (Ольга Прекрасна; cca. 890 - 11. jul 969) bila je vladarica Kijevske Rusije od cca. 945 do 963. kao regent svom sinu Svjatoslavu, poznata kao prva ukrajinska vladarica koja se pokrstila, odnosno jedna od prvih istočnoslavenskih svetica.

Rodila se oko 879. ili 890. a neki joj izvori kao rodno mjesto spominju današnji Pskov. Neki izvori također spominju da joj je otac bio varjaški knez Oleg od Novgoroda. Postala je supruga kijevskog kneza Igora Rjurikoviča. Muža su joj mučki ubili Derevljani od kojih je pokušao naplatiti danak. Olga je tada postala regent Igorovom nasljedniku i svom trogodišnjem sinu. Kada joj je derevljanski knez Mal poslao bračnu ponudu, ona je prvo njegove izaslanike dala žive zakopati, a zatim je Malu poručila da pristaje, ali da prvo mora poslati svoje najveće odličnike u Kijev da se upoznaju s budućim podanicima. Mal je pristao, a Olga je ispočetko goste lijepo primila da bi ih potom na prevaru dovela u saunu, gdje su zaključani, a potom sauna zapaljena. Olga je potom pokrenula pohod na obezglavljene Derevljane, te osvojila njihovu zemlju.

Godine 945. ili 957. Olga je došla u Carigrad gdje se pokrstila, a ceremoniju je detaljno opisao Konstantin VII Porfirogenet. Na povratku se ispostavilo da njeni podanici osjećaju manje sklonosti prema kršćanstvu, uključujući sina Svjatoslava, koji je ostao poganin. Nakon što je Svjatoslav postao knez, obavljala je upravne poslove dok je Svjatoslav ratovao. Kada su Pečenjezi 969. napali i stavili pod opsadu Kijev, Olga je tada umrla.

## Vanjske veze

* Olga of Kiev - OrthodoxWiki
880.

__NOTOC__
Godina **880.** (**[[rimske brojke|DCCCXLXXX]]**) bila je prijestupna godina koja počinje u petak u julijanskom kalendaru. 

## Događaji

* Papa Ivan VIII izdaje bulu *Industriae Tuae*, kojom je stvorena nezavisna crkvena provincija u Velikoj Moravskoj sa nadbiskupom Svetim Metodijem na čelu. Njome je staroslavenski priznat kao četvrti liturgijski jezik, uz latinski, grčki i hebrejski.
* U Nitri osnovana biskupija.
* Najstariji spomen grada Dortmund.


## Rođenja

* Fujiwara no Tadahira, japanski regent

## Smrti

* Karloman, kralj Bavarske
* Car Seiwa od Japana

## Reference
879.

__NOTOC__
Godina **879.** (**[[rimske brojke|DCCCXLXXIX]]**) bila je redovna godina koja počinje u četvrtak u julijanskom kalendaru. 

## Događaji

* Papa Ivan VIII u svom pismu priznaje Primorsku Hrvatsku kao samostalnu državu.
* Louis Mucavac, kralj Zapadne Franačke umire, te ga nasljeđuju sinovi Louis III i Carloman II.
* Kineski ustanički vođa Huang Chao napada južnu kinesku luku Guangzhou i u njoj ubija veliki broj građana, ali i stranih trgovaca sa svih strana svijeta.
* Wilfred Dlakavi, grof od Barcelone, osniva benediktinski samostan u Ripollu.
* U Carigradu počinje crkveni sinod sazvan kako bi se na mjesto carigradskog patrijarha vratilo Fotija, odnosno poništile odluke deset godina ranije održanog sinoda koga današnja Katolička crkva naziva Četvrti carigradski i smatra ga ekumenskim saborom; novi sabor će također dobiti naziv Četvrti carigradski sabor, ali biti priznat kao ekumenski (vaseljenski) samo od dijela pravoslavnih crkava. 


## Rođenja

* Olga od Kijeva, vladarica Kijevske Rusije
* Carica majka Yingtian

## Smrti

* 10. 4. &ndash; Louis Mucavac, kralj Zapadnih Franaka
* Rjurik, vladar Novgoroda
* Aed Finliath, veliki kralj Irske
* Ya'qub-i Laith Saffari, perzijski vladar i osnivač Safaridske dinastije

## Reference
Fujiwara no Tadahira

bio je japanski dvorjanin, političar i državnik iz Heian perioda. Također je poznat i kao *Teishin-Kō* (貞信公) ili *Ko-ichijō Dono* (小一条殿) or *Ko-ichijō daijō-daijin*.

Pripadao je klanu Fujiwara i bio sin carskog regenta Mototsunea. Tadahirina braća su bila Fujiwara no Tokihira i Fujiwara no Nakahira. Car Murakami je bio Tadahirin nećak.

Tadahira je 909. godine preuzeo ogranak Hokke klana Fujiwara nakon što mu je umro stariji brat Tokihira.

Bio je *[[kuge]]* (japanski plemić), a pripisuje mu se pisanje i objavljivanje zakonika *[[Engishiki]]*. Također je zaslužan za razvoj zakonika *Sandai-kyaku-shiki*, koji se ponekad naziva *Pravila i smjernice za tri generacije*.

Tadahira je služio kao regent pod carem Suzakom koji je vladao od 930. do 946.

## Reference

## Literatura
* Brinkley, Frank and Dairoku Kikuchi. (1915). *A History of the Japanese People from the Earliest Times to the End of the Meiji Era.* New York: Encyclopædia Britannica. OCLC 413099
* Nussbaum, Louis-Frédéric and Käthe Roth. (2005). ''Japan encyclopedia.'' Cambridge: Harvard University Press. ; OCLC 58053128
* Titsingh, Isaac. (1834). *[[Nihon Odai Ichiran]]*; ou, ''Annales des empereurs du Japon.'' Paris: Royal Asiatic Society, Oriental Translation Fund of Great Britain and Ireland. OCLC 5850691
880-e

**880-e** su decenija koja je počela 1. januara 880. i završila 31. decembra 889. 

## Događaji i trendovi
* 884 - Kineska dinastija Tang uz pomoć Shatuo Turaka uspijeva ugušiti veliki ustanak Huang Chaoa.
* 885 - 886 - Velika vikinška opsada Pariza.
* 884 - 887 - Karlo Debeli vlada svim trima kraljevstvima nekadašnjeg Franačkog Carstva, a nakon čije smrti podjela postaje permanentna.

## Izvori
881.

__NOTOC__
Godina **881.** (**[[rimske brojke|DCCCXLXXXI]]**) bila je redovna godina koja počinje u nedjelju u julijanskom kalendaru. 

## Događaji

* 8.1. - Car Xizong od Tanga napušta kinesku prijestolnicu Chang'an koju će ubrzo nakon toga zauzeti Huang Chao na čelu velike ustaničke vojske.
* Karlo Debeli okrunjen za svetog rimskog cara.
* 3.8. - Bitka kod Saucourt-en-Vimeua u kojoj kralj francuski kralj Louis III tuče nordijske pirate. 
* Podignuta crkva St. Cäcilien u Kölnu za učilište za žene, na lokaciji današnjeg Muzeja Schnütgen.
* Velški kralj Anarawd ap Rhodri tuče Mercijance u bitci opisanoj kao "Božja osveta za smrt Rhodrija", poginulog u bitci nekoliko godina ranije.


## Rođenja

* Feng Tao, kineski konfucijanski ministar, kome se pripisuje prvo štampano izdanje *[[Konfucijanski klasici|Konfucijanskih klasika]]* (932)

## Smrti

* Lu Guimeng, kineski pjesnik

## Reference
St. Cäcilien

**Sankt Cäcilien** (*Sveta Cecilija*) je nazv za jednu od dvanaest romaničkih crkava u starom dijelu njemačkog grada Köln, kojom upravlja Zaklada za romaničke ckrve u Kölnu. Današnja zgrada, koja se malo promijenila od svog nastanka, potiče iz perioda 1130-60. Od 1956. je u njoj smješten Muzej Schnütgen za srednjovjekovnu umjetnost.

Na njeom mjestu je postojala crkva, prvi put podignuta u 9. vijeku za vrijeme stolovanja nadbiskupa Williberta (870-888). Bila je sagrađena na ruševinama nekadašnjeg rimskog javnog kupališta.

## Reference

## Vanjske veze
 
* St. Cäcilien  on Förderverein Romanische Kirchen Köln e.V.
Sandra Afrika

**Sandra Prodanović**, rođena 1. aprila 1988. u Beogradu, a poznatija pod umetničkim imenom **Sandra Afrika**, srpska je turbo-folk pevačica. Za Sandru se smatra da je jedna od najprovokatnijih pevačica sadašnjice, zbog toga što je na početku svoje karijere više isticala svoju zadnjicu nego glasovne mogućnosti, ali kasnije kada je počela da snima duete sa raznim estradnim zvezdama i to se promenilo.

Rođena je u Beogradu u porodici Prodanović. Ima majku Jasminu, brata Miloša i sestru Anitu. Karijeru je započela kao član prateće plesne grupe Milojka Mila Kitića. Zapravo, bila je jedna od devojaka koje izvode koreografiju na Kitićevim nastupima. Tokom tog perioda, mediji su isticali njene atribute, pa je odlučila da se oproba kao solista. Godine 2007. izdala je prvu pesmu *Afrika*, po kojoj je dobila sadašnji pseudonim.

Nastavila je sa radom i sada izdaje po dve i više pesama godišnje. U saradnji sa izdavačkim odsekom televizije DM SAT, Sandra je 2011. izdala album *Sandra Afrika*. Na albumu se nalazi njenih prvih devet snimljenih pesama — od *Afrika* iz 2007. do *Samo poželi* iz godine izdavanja. Tri godine ranije, oktobra 2009, izdat je maksi kompakt-disk sa prvih pet snimljenih pesama.

Posebnu pažnju Sandra Afrika je privukla krajem septembra 2012. izdavanjem pesme *Neko će mi noćas napraviti sina*, za koju je propratni spot ocenjen kao atraktivan i provokativan. Isti slučaj se desio krajem aprila naredne godine, kada je u saradnji sa rumunskim muzičarem Kostijem izdata pesma *Devojka tvog druga*. Ovog puta, spot je ocenjen kao još provokativniji, te je na Jutjubu zabranjen za neprijavljene i maloletne korisnike.

## Diskografija
### Albumi
* *Pijana* (2017)

### Singlovi

## Reference
Anarawd ap Rhodri

**Anarawd ap Rhodri** (? - 916) bio je kralj Gwynedda od 878. do smrti. Bio je sin kralja Rhodrija Velikog, koji je vladao najvećim dijelom današnjeg Walesa. Godine 878. Rhodri je poginuo u bitci sa Anglosaksoncima, a njegovo kraljevstvo je podijeljeno među sinovima Anarawdom, Cadellom i Merphynom. Anarawd je, međutim, blisko surađivao sa braćom, a već 881. je nanio težak poraz mercijskom earlu Aethelredu prilikom njegovog pokušaja invazije Gwynedda. Poslije toga je sklopio savez sa danskim vladarima Yorka kako bi se osigurao od daljih mercijskih napada. Kasnije je, međutim, mnogo boljeg saveznika pronašao u zapadnosaksonskom kralju Alfredu Velikom, koga je posjetio na njegovom dvoru; u zamjenu za Alfredovu zaštitu, pristao je priznati Alfreda za svog sizerena. Godine 894. je Anarawd odbio danski napad na obalu sjevernog Walesa, 902. napad iz nordijskog Dublina. Umro je 916. i naslijedio ga je sin Idwal Foel (Idwal Ćelavi). Anarawd se tradicionalno smatra osnivačem Kuća Aberffraw koja je vladala Walesom do engleskog osvajanja krajem 13. vijeka.

## Izvori
* 

## Literatura
*
Lu Guimeng

**Lu Guimeng** () (? - 881), kurtoazno ime **Luwang** (鲁望), bio je kineski pjesnik iz doba dinastije Tang poznat po samotnjačkom životu. Živio je u Puliju kraj Suzhoua. Koristio je pseudonime **G. Puli** (甫里先生), **Tiansuizhi** (天隨子) i **Jianghu Shanren** (江湖散人).

On i njegov prijatelj Pi Rixiu su stvorili stil poezije u kojem je jedan pjesnik sastavio pjesmu, a drugi sastavio novu kao odgovor koristeći iste rime.

Lu Guimengov grob se nalazi kraj hrama Baoshen u Luzhiju, Suzhou. Tamo još uvijek stoje dva ginkgo stabla koja je, po predaji, posadio pjesnik.

## Izvori

* Qian, Zhonglian, "Lu Guimeng" . *[[Encyclopedia of China]]* (Chinese Literature Edition), 1st ed.
Feng Dao

**Feng Dao** (; Wade Giles: Feng Tao) (Yingzhou, 882- 954) bio je kineski velikodostojnik i carski ministar koji je 932. naredio da se konfucijanski klasični tekstovi umnože, odnosno štampaju tehnikom drvoreza. Iako je tehnika štampanja drvorezom korištena i ranije, Feng Dao ju je značajno poboljšao, koristeći je i kao sredstvo političke propagande. U Kini se često smatra pronalazačem štampe u istom onom smislu kojim se prvim modernim štamparom na Zapadu smatra Johannes Gutenberg. Prvo izdanje Klasika je objavljeno u 130 tomova između 932. i 953. u današnjem Xi'anu. 

## Fusnote
Kineski klasici

**Kineski klasični tekstovi** ili **Kineski kanonski tekstovi**, () je izraz pod kojim se često podrazumijevaju tekstovi kineske književnosti prije uspostave dinastije Qin, odnosno neokonfucijanski naslovi *[[Četiri knjige i pet klasika]]* (四書五經), izbor kratkih knjiga i poglavlja iz daleko veće zbirke *[[Trinaest klasika]]*. Svi ti predqinovski tekstovi su napisani klasičnim kineskim. Kao kanon su poznati pod zajedničkim nazivom *jing* (經).

U širem smislu se pod izrazom kineski klasični tekstovi podrazumijevaju svi kineski tekstovi, bilo na baihua (narodnom), bilo na klasičnom kineskom, koji su postojali prije 1912. godine, odnosno posljednje dinastije Qing. Oni mogu uključivati *shi* (史, historijska djela), *zi* (子, filozofska djela izvan konfucijanskih škola, ali također djela na temu poljoprivrede, medicine, matematike, astronomije, proricanja, likovne kritike i ostalog) te *ji* (集, književna djela) kao i *jing*.

U doba dinastija Ming i Qing su *Četiri knjige i pet klasika* bile obavezna lektira konfucijanskih učenika koji su nastojali postati vladinim službenicima. S obzirom da su političke rasprave u pravilu imale reference na te knjige, nije se moglo očekivati da itko postane učenjak-birokrat ili vojni oficir bez da ih pozna. Djeca su uglavnom prvo učila kineska slova uz pomoć *[[Klasik tri slova|Klasika tri slova]]* i *[[Prezimena sto porodica]]*, a potom napamet učila i druge klasike.

Tu se tekstovi dijele na dva perioda - prije "Qin vatre", kada je veliki broj tekstova, pogotovo konfucijanskih, spaljen u velikoj čistci.

## Reference

## Vanjske veze
* Chinese Text Project (English Chinese) (Chinese philosophy texts in classical Chinese with English and modern Chinese translations)
* Wengu text database  (*Classic of Poetry*, *Analects of Confucius*, *Tao Te Ching*, and *I Ching*, in Chinese and translations)
* Chinese Classics (James Legge's translations of the *Analects of Confucius*, the *Great Learning*, the *Doctrine of the Mean*, the *Works of Mencius* and the *Tao Te Ching*)
* Chinese Literature Classics  (listed in English, with links to Chinese texts and translations in several languages)
* The Canonical Books of Confucianism , David K. Jordan
* Relevant Electronic Resources for Chinese Classical Studies

### kineski
* Scripta Sinica  Big classic texts database by Academia Sinica
* Palace Museum Chinese Text Database 
* Database of the Center for Chinese Studies Collection 
* 中國電子古籍世界 Classics database
* Research Center for Chinese Ancient Texts includes CHANT (CHinese ANcient Texts) Database

### tradicionalni kineski
* 凌云小筑 In Chinese, with articles and discussions on literature, history, and philosophy.
* Chinese classic text online
Muzej Schnütgen

**Muzej Schnütgen** () je muzej za srednjovjekovne umjetnosti koji se nalazi u njemačkom gradu Kölnu. Ime je dobio po njemačkom svećeniku i teologu Alexanderu Schnütgenu (1843 - 1918) koji je gradu 1906. poklonio svoju zbirku srednjovjekovnih i antičkih artefakata koja je postala temelj njegovih eksponata. Od 1956. se muzej nalazi u romaničkoj crkvi St. Cäcilien.

## Fusnote

## Izvori
* Museums of Cologne; official website  accessed January 11, 2010
* Lasko, Peter, *Ars Sacra*, Penguin History of Art (now Yale), Penguin, 1972
* Legner, Anton (ed). *Ornamenta Ecclesiae, Kunst und Künstler der Romanik.* Catalogue of an exhibition in the Schnütgen Museum, Köln, 1985. 3 vols.
* Sacred Destinations  accessed January 11, 2010
* Boston College, Feature on exhibition that toured North America in 2000 accessed January 11, 2010

## Literatzra
* Netzer, Nancy; Reinburg, Virginia, *Fragmented devotion: medieval objects from the Schnütgen Museum, Cologne* (catalogue of exhibition), McMullen Museum of Art, Boston College, 2000, , 9781892850010,
Bitka kod Saucourt-en-Vimeua

**Bitka kod Saucourta** se odigrala 3. augusta 881. u sjeverozapadnoj Francuskoj između vojske zapadnofranačkih (francuskih) kraljeva Louisa III i Carlomana II na jednoj, i vikinških pirata iz Danske na drugoj strani. Iako je jedna grupa Vikinga poražena godinu dana ranije kod Thimeona u današnjoj Belgiji od strane istočnofranačkog (njemačkog) kralja Ludwiga Mlađeg, nova grupa je napala Kortrijk u novembru 880. a potom do decembra došla do Cambraia i Arrasa, a početkom 881. opljačkala Arras i Corbie. Zapadnofranački kraljevi su je uspjeli presresti i uništiti pri čemu je ubijeno oko 8000 Vikinga; vjeruje se da je to bila jedna od rijetkih prilika u kojoj su se Zapadni Franci mogli suprostaviti Vikinzima u uređenoj bitci. Uspjeh zapadnofranačkih kraljeva je duboko impresionirao suvremenike, pa je *[[Ludwigslied]]*, pjesma na starom visokonjemačkom jeziku iz 9. vijeku posvećena upravo tom događaju.
Jim Broadbent

**James Broadbent** (Lincoln, 24. svibnja 1949.), priznati britanski filmski, televizijski i kazališni glumac, nagrađen nagradama Oscar, Emmy, Zlatni globus i BAFTA-e.

Rodio se u Lincolnu, u umjetničkoj obitelji. Majka mu je bila kiparica, a otac dizajner interijera i amaterski glumac koji je bivšu crkvu pretvorio u kazalište.

Roditelji su mu bili prigovarači savjesti, koji su radije "obrađivali zemlju" nego da odu u Drugi svjetski rat.
Nakon što je prvo obrazovanje dobio u kvekerskoj školi u Readingu, odlazi u London i studira na tamošnjim najboljim institucijama.

Prvotni uspjesi njega kao glumca vezani su za kazalište gdje je ostvario niz zapaženih izvedbi.
Na filmu debitira 1978.godine malom ulogom.Televizijski debi dolazi iduće godine.
U dosadašnjoj karijeri ostvario je 40-tak uloga, a stekao je reputaciju velikog profesionalca s kojim je veliko zadovoljstvo raditi.

Prvotno je bio angažiran za ulogu Del Boya u seriji "Mućke", ali ju je morao odbiti radi drugih obveza.
Pojavio se kao inspektor Roy Slater, Delov neprijatelj i policajac. Njegova uloga trajala je samo tri epizode.
Za svoja glumačka ostvarenja dobio je i niz priznanja, posebice i Oscara 2001. za ulogu u filmu Iris.

Oženjen je za slikaricu i kazališnu dizajnericu Anastaciu Lewis od 1987., ali nema djece.

## Vanjske veze
*
Michael Bublé

**Michael Steven Bublé** (Burnaby, Britanska Kolumbija, Kanada, 9. 9. 1975.), kanadski jazz pjevač i glumac.

## Rane godine
Bublé je rođen u mjestu Burnaby u Britanskoj Kolumbiji gdje je odrastao slušajući djedovu kolekciju jazz ploča. U svojim intervjuima često ističe veliki utjecaj svog djeda na njegov glazbeni ukus, jer ga je odmalena učio pjevati jazz i big band standarde. Upravo na djedov nagovor prijavio se na talent show u Vancouveru na kojem je osvojio prvo mjesto, ali je kasnije bio diskvalificiran zbog nedovoljnog broja godina. To ga nije obeshrabrilo da se prijavi i na kanadski izbor za mlade talente na kojem je ponovno pobijedio i to sa svega 17 godina.

Sljedećih nekoliko godina Bubléova glazbena karijera nije bila osobito uspješna. Nastupao je kao Elvis Presley u putujućem show-u *Red Rock Diner* i pjevao kao zvijezda revije mjuzikla pod imenom *Forever Swing*. Nastupio je također i u epizodnoj ulozi u *Death Game* 1996. godine. Snimio je nekoliko albuma za nezavisne kompanije, a jedan album posvetio je svom djedu. Bublé je 2000. godine dobio i dvije nominacije za nagradu *Genie Awards* i to za pjesme koje je skladao za film *Here's To Life* u kojem je glumio Eric McCormack.

## Diskografija
* 1996. - *First Dance*
* 2001. - *Babalu*
* 2002. - *Dream*
* 2003. - *Down with Love* (Soundtrack)
* 2003. - *Totally Buble*
* 2003. - *Michael Bublé*
* 2003. - *Let It Snow!*
* 2004. - *Taking a Chance on Love* (*I Won't Dance* s Jane Monheit)
* 2004. - *Barenaked for the Holidays* (*Elf's Lament* s Barenaked Ladies)
* 2004. - *Come Fly with Me* (CD&DVD) (Live)
* 2005. - *To Love Again* (*Let There Be Love* s Chris Bottiijem)
* 2005. - *It's Time* 
* 2005. - *Caught in the Act* (CD&DVD) (Live)
* 2005. - *Sounds of the Season: The NBC Holiday Collection* (*Let It Snow*)
* 2006. - *With Love*
* 2006. - *Duets: An American Classic* (*Just in Time* s Tony Bennettom, *Steppin' Out With My Baby*)
* 2007. - *Call Me Irresponsible*
* 2009. - *Michael Bublé Meets Madison Square Garden*
* 2009. - *Crazy Love*

## Filmografija
* 2000. - *Duets* 
* 2001. - *Totally Blonde* 
* 2003. - *The Snow Walker* 
* 2005. - *[[Las Vegas (TV serija)|Las Vegas]]* 
* 2005. - *Da Kath and Kim Code* (tv film) 

## Vanjske veze

*  Michael Bublé official website
* 
*  VH1 Michael Bublé na VH1