open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
El señor de los cielos

**El señor de los cielos** () je američko-kolumbijska telenovela, produkcijske kuće Telemundo, čije je emitovanje trajalo od aprila 2013. do septembra 2014. godine.

## Sinopsis
 
Damjan Tores je ambiciozan mladić skromnog porekla. Uz puno volje i hrabrosti, vremenom se iz siromašnog seljaka transformiše u uticajnog narko-dilera za kojim traga DEA.

Zarad nepresušne želje za što većim bogatstvom i moći, spreman je na sve. Veliki uspeh donosi brojne neprijatelje, i Damjanov život se pretvara u borbu za preživljavanje i beg od zakona. Sada je njegov jedini izlaz novi život pod drugačijim identitetom, zbog čega odlučuje da se podvrgne rekonstrukciji lica. Vremenom shvata da na opasnom putu ka bogatstvu, koji je izabrao, nema povratka.

## Uloge

## Napomene i reference
Hasta que el dinero nos separe

**Hasta que el dinero nos separe** () je meksička telenovela produkcijske kuće Televisa, snimana 2009.

## Sinopsis

*Ponekad trenutak nepažnje može zauvek promeniti našu i sudbinu drugih.*

Rafael Medina je povučen i odgovoran čovek, koji želi počiniti samoubistvo jer ga je najbolji prijatelj opljačkao i ostavio na ulici. Želeći da izazove saobraćajnu nesreću, u kojoj će izgubiti život, Rafael slučajno gurne drugi auto u provaliju. Ispunjen bolom, on ipak odnosi žrtvu u bolnicu, koja je zapravo veoma lepa žena čiji je život u opasnosti. Bez novca kojim bi platio kauciju Rafael prvodi noć u zatvoru, a ona je prebačena na hitnu operaciju. Situacija je ozbiljna, ali najgore bude kada Alehandra, žrtva nesreće, povrati svest posle komplikovane operacije i zaklinje se da će se osvetiti „životinji“ koja joj je uništila život.

Alehandra je odlučna da pošalje Rafaela u zatvor, ali njen verenik, Marko, je odgovori od te ideje. 
Govori joj da je bolje da joj on plati sav medicinski trošak, koji bolnica nije pokrila, što i uradi.

Istina je da je Rafael marijači, i da taj novac može videti samo u snu. Stoga je Alehandra ta koja zapošljava lukckastog marijačija u svojoj agenciji za prodaju automobila, gde ga stalno ponižavaju, potcenjuju i ne daju ni trenutka mira. Rafael se nada da će svojim napornim radom, isplatiti svoj dug. U međuvremenu, Alehandra oseća jaku privlačnost prema Rafaelu, a pored nje i ljubavi, zbog čega potpuno zaostavlja svoju ravnodušnost.

## Uloge

## Napomene i reference

## Vanjske veze
* Nominados de HASTA QUE EL DINERO NOS SEPARE en premios People en español"
* Página oficial  en esmas.com
Zone Romantica

**Zone Romantica** je bio međunarodni televizijski kanal koji je svoj program lokalizovano emitovao na teritoriji većeg dela Evrope putem satelita i kabla.

Najveći deo programa činile su latinoameričke telenovele, pored kojih su emitovani i filmovi i zabavne emisije.

3. decembra 2012. grupacija Chellomedia je ovaj kanal transformirala u CBS Drama.

### Serijski program

## Napomene i reference
Diverzije u Narodnooslobodilačkoj borbi

Diverzije su predstavljale bitan aspekt narodnooslobodilačke borbe u okupiranoj Jugoslaviji 1941-1945.

Diverzijama je sprečavano privredno iskorištavanje zemlje i otežavana pokretljivost fašističkih snaga na okupiranoj teritoriji.

## Poznate diverzije

Neke od najpoznatijih partizanskih diverzija su:
* Paljenje stadiona u Zagrebu 1941.
* Diverzija na Glavnoj pošti 1941
* Napad na Gojlo 1942.
* Napad na aerodrom Rajlovac 1943.
* Napadi NOVJ na Štampetov most
* Operacija Ratweek

## Nemci o diverzijama

## Saveznici o diverzijama

Član britanske vojne misije u Jugoslaviji Basil Davidson ovako ocenjuje značaj partizanskih diverzija:

Davidson dalje kaže:

## Izvori

## Vanjke veze
Dr Ljubomir Bošnjak: DIVERZANTSKA DEJSTVA U NARODNOOSLOBODILAČKOM RATU 1941-1945
O Astro (2011 telenovela)

**O Astro** () je brazilska telenovela, produkcijske kuće Rede Globo, snimana 2011. Predstavlja rimejk istoimene originalne telenovele iz 1977.

*O Astro* je dobitnik međunarodne nagrade Emmy 2012. kao najbolja telenovela.

## Sinopsis

Erkulano Kintanilja je misteriozan, uticajan i neodoljiv zavodnik. Njegova priča počinje kada sa prijateljem Nekom pobegne sa novcem, ali ga on izdaje, te Erkulano završava iza rešetaka. U zatvoru upoznaje Feragusa, čoveka koji će ga naučiti umetnosti iluzije.

Godinama kasnije, Erkulano se pojavljuje u prestižnom klubu - sada je Profesor Astro, glavna atrakcija lokala, zahvaljujući svojim veštinama iluzije i telepatije. Tokom jedne predstave, prelepa žena čini da njegove oči zasijaju. To je Amanda Melo Asunsao, naslednica imperije Melovih, koja je pred bankrotom.

Drugi neočekivani obrt u Erkulanovom životu predstavlja prijateljstvo sa Marsiom Ajalom, sinom moćnog čoveka Salomaoa Ajale. Malo pomalo, Erkulano zadobija poverenje cele porodice i dospeva na zavidnu poziciju unutar ogromne kompanije. Međutim, porodica koja mu je podarila prijatelja, takođe će ga upoznati i sa neprijateljem - Marsiov stric Samir po svaku cenu želi da se oženi Amandom. Svet porodice Ajala gonjene ambicijom biće uzdrman tragedijom - misteriozna smrt Salomaoa Ajale baciće sumnju na sve članove i poznanike.

U međuvremenu, priča prati i život Nekoa, Erkulanovog starog pijatelja i izdajnika. Pomoću novca koji je pre osam godina ukrao, otvorio je salon lepote, a zahvaljujući varalačkim sposobnostima uspeva da ubedi sestru svoje supruge da radi gratis za njega. Umorna od toga da je Neko iskorišćava, devojka daje otkaz i zapošljava se u jednom od supermaketa porodice Ajala, gde upoznaje Salomaoa, koji se beznadežno zaljubljuje u nju. Međutim, njena prava ljubav zapravo je njegov sin Marsio...

## Uloge

## Napomene i reference

## Vanjske veze
*  
* O Astro  na web stranici Teledramaturgia
Kuzey Güney

***Kuzey Güney*** je turska televizijska serija koja se snima od 2011. Radnja joj je delimično inspirisana američkom mini-serijom *[[Rich Man, Poor Man (TV miniserija)|Bogataš i siromah]]* iz 1976.

U Srbiji je tokom 2012. emitovana na televiziji Pink pod naslovom ***Sever Jug***.

## Sinopis

Ovo je priča o dva brata, od kojih se svako trudi da preživi u sopstvenom svetu. Imaju drugačije ambicije, drugačije težnje... Jedino što ih povezuje je Džemre, devojka koju obijica vole. Kuzej je vrlo živahan, buntovan, tempreamentan, neustrašiv, pravedan i nestrpljiv. Kada mu ponestanu reči, on govori pesnicama. Upravo zbog toga stalno upada u nevolje, još od detinjstva. 
Sa druge strane, Gunej je mirna, strpljiva, trezvena i radna osoba.

Život dvojice braće biće uništen kada se Džemre doseli u susedstvo. Jedne noći, razdvojiće ih dramatičan incident, koji će biti strogo čuvana tajna.

Od tada će porodica morati da živi sa skrivenom istinom. Gunej će na svojim plećima nositi breme nepravde, dok će Kuzej pripremati osvetu. To je tajna koja će razdvojiti braću, ali će biti i razlog da se oni ponovo sretnu.

Ovo je priča u kojoj mnoga pitanja čekaju na odgovore. Hoće li se Gunejev težak rad i ambicija pretvoriti u pohlepu i bes? Hoće li Kuzej ikada u svom životu pronaći mir i iskusiti pravu ljubav?

## Uloge

## Napomene i reference
La mujer de mi hermano

**Žena moga brata** () je meksički igrani film snimljen 2005. u režiji Rikarda de Montreja. Radnja se temelji na istoimenom romanu peruanskog književnika i novinara Haimea Bajlija i prikazuje ljubavni trokut koji čine žena, muž i mužev brat.

## Opis filma

## Glumci
* Barbara Mori
* Manolo Kardona
* Kristijan Majer
* Bruno Bičir
* Gabi Espino
* Anhelika Aragon
* Beto Kuevas
* David Leče

## Zanimljivosti
Prve nedelje prikazivanja film je zaradio oko 800.000 američkih dolara. Do prikazivanja na španskom filmskom festivalu Iberoamerikan u Uelvi, film je pogledalo oko 850.000 gledalaca.

## Vanjske veze
* Oficijalni sajt 
* Trailer 
* 2000 Awards Nominations
* Review  at *[[The New York Times]]*
Održavanje klarineta

Po završetku vežbanja, svaki deo klarineta  treba strpljivo obrisati. Ovim načinom sprovodimo higijenu i sigurno produžavamo vek instrumentu.

Neobrisane kapljice se slivaju u jastučiće i oni trule, dok drvo bubri i može da naprsne (najčešće burence i gornje telo).

Metalne delove, takođe, brišemo do ponovnog sjaja. Tako čist klarinet pakujemo u kutiju, koja ga štiti od lomova, promena temperatura i vlage.

## Kada i kako treba brisati klarinet
* Klarinet treba brisati i u pauzama sviranja na sledeći način:
# skinemo usnik,
# pustimo teg s kanapom da padne kroz levak u instrument,
# prihvatimo ga na vrhu burenceta i
# provlačimo krpu nekoliko puta.

* Usnik nipošto ne brišemo ovako, jer bi to oštetilo vrh i uglove plastike, koji su najvažniji za stvaranje tona.

Njega samo operemo mlakom vodom (ne i plutu) i bez pritiskanja pažljivo obrišemo vatom ili mekom krpom.

* Trsku obrišemo i stavimo u njenu kutijicu.

## Krpa za brisanje klarineta

Krpu za brisanje možemo lako napraviti:

# Uzmemo običnu maramicu.
# Za jedan njen kraj vežemo pertlu dužine 80&nbsp;cm.
# U donji deo pertle ubacimo metalan teg (recimo olovo za pecanje).
# Kraj pertle zašijemo da teg ne može da ispadne.

## Još nekoliko važnih saveta za očuvanje klarineta

* Sve plutane delove prilikom spajanja klarineta, po potrebi, malo namažemo lojem.
* Opruge (federe), zglobove i šrafiće svaka tri do četiri meseca podmazujemo finim mašinskim uljem.
* Bar jedanput u godini dajemo instrument na servisiranje.
* Klarinet nemojte nipošto izlagati naglim temperaturnim promenama (npr. iz tople u hladnu sobu), jer može doći do prskanja drveta. Ne ostavljajte ga na mesta gde pada jaka sunčeva svetlost.
* Kutiju sa klarinetom ne stavljajte na radijator ili kraj njega.

## Veze
* Klarinetista
* Tehnika daha
* Prstoredi tonova na klarinetu
* Trska za klarinet
* Klarinetska literatura u Srbiji

## Izvori

## Vanjske veze
* Briga o klarinetu i nega klarineta
* Sve o klarinetu
Kad su Sremci krenuli

**„Kad su Sremci krenuli sa te Fruške gore“** ili **„Dolazak Sremaca u Bosnu“** je popularna partizanska pjesma popa Save Suvića– koračnica ispjevana za vrijeme Drugog svjetskog rata. 
Događaj o kome pjesma govori jeste prelazak boraca Srema u istočnu Bosnu radi uspješnije zajedničke borbe sa bosanskim partizanskim jedinicama protiv neprijatelja. Prvo prebacivanje sremskih partizana preko rijeke Save desilo se u noći između 4. i 5. novembra 1942. godine kod semberskog sela Brodac. Kasnije su nastavljena prebacivanja vojvođanskih jedinica u Bosnu.

O ovim danima govori i *spomenik Borcima Srema i istočne Bosne* u selu Donja Trnova, opština Ugljevik.

## Tekst pjesme
:*Kad su Sremci krenuli
:*sa te Fruške gore*
:*pa odoše za Bosnu*
:*tamo da se bore.*

:*Kad su stigli do Bosne,*
:*do te reke Save,*
:*ugledaše Majevicu,*
:*brda joj se plave.*

:*Oj, ti Bosno, ponosna,*
:*visokih bregova,*
:*eto tebi u pomoć*
:*Sremačkih sinova.*

:*Da bijemo fašiste,*
:*da ih isteramo*,
:*a kad Bude gotovo*
:*kući se vraćamo.*

:*Na Bosnu su, na Bosnu,*
:*udarili Nemci,*
:*a ne znaju, a ne znaju,*
:*da su tamo Sremci!**

## Povezano

* "Kad Slavonci krenuše"
* Srem u Narodnooslobodilačkoj borbi 1941-1945
* Drugi svetski rat u Jugoslaviji
O Sorriso do Lagarto

**Gušterov osmeh** () je brazilska telenovela, produkcijske kuće Rede Globo, snimana 1991.

U Srbiji je prikazivana 1994. na Trećem kanalu Radio-televizije Srbije. Od 1996. je reprizirana na lokalnim televizijama.

## Sinopsis

U Santa Kruzu svi su povezani sa kriminalom. Dok detektiv Pasanja istražuje misteriozna dešavanja na ovom ostrvu, razvija se ljubavna priča između Žoaoa Pedrose i Ane Klare, namučene mlade žene udate za opasnog, korumpiranog sekretara bolnice Anžela Markosa, koji se bavi i politikom. Sa druge strane, Žoao je diplomirani biolog, koji živi od ribolova. Mlada Branka, kćerka ribara Sirina, čini sve da razdvoji Ana Klaru i Žoaoa, prijatelja svog oca u kojeg je dugo zaljubljena. Srećni zbog činjenice da će uskoro postati roditelji, ljubavni par ni ne sluti kakva ih tragedija očekuje. Žoaou se gubi svaki trag, i on misteriozno nestaje. Očajna Ana, pomirena sa sudbinom, vraća se u kuću svog supruga. Nedugo zatim ona počinje pisanje knjige, o svom privatnom životu i o svojoj "nestaloj ljubavi". Na ostrvu, daleko od očiju javnosti, doktor Lusio Nemesio koristi državnu bolnicu da bi sproveo eksperimente na genetskom kodu guštera i ljudi, sa ciljem da stvori novu vrstu.

## Uloge

## Napomene i reference
Passione

**Passione** *(hrv. Strast)* je brazilska telenovela čiji je autor Sílvio de Abreu. Telenovela je s emitiranjem krenula 17. svibnja 2010. na Rede Globu u terminu 20:00.

## Sinopsis

55 godina prije početka priče, mlada djevojka Elizabete, trudna s drugim muškarcem, upoznala je i udala se za Eugenija Gouveiju, bogatog poduzetnika. Eugenio je odlučio priznati Betinog sina kao svog. Čitav svoj život Bete je vjerovala kako je njen sin umro nedugo nakon poroda, no Eugenio joj na samrti priznaje kako nije mogao podnijeti ideju da će odgojiti dijete drugog muškarca, te je lažirao djetetovu smrt. To dijete je posvojio talijanski bračni par i Betin sin je odrastao pod imenom Antonio Mattoli. Danas, Antonio *(poznatiji kao Toto)* živi u regiji Toskane zajedno sa svojom starijom sestrom Gemmom i četvero djece: sinovima Adamom, Agnellom i Alfredom, te kćerkom Agostinom.

Nakon zapanjujućeg otkrića, Eugenio otkriva kako će nakon njegove smrti Antoniju pripasti polovica njegovog nasljedstva. Clara - ambiciozna djevojka koja radi kao medicinska sestra u Eugenijevoj kući - načuje razgovor i zajedno sa svojim ljubavnikom Fredom, započinje opaki plan krađe obiteljskog bogatstva. Dok Bete pokušava pronaći izgubljenog sina i pobrinuti se za tvrtku Goeveia, Clara i Fred ukradu Betin nakit, no za krađu biva optužena Betina guvernanta Olga. Clara i Fred otputuju u Italiju spremni prevariti obitelj Mattoli. Clara zavede Totoa koji ne odolijeva čarima lijepe žene i zaljubi se u nju. Zahvaljujući tome, Clara i Fred nagovore Antonija da potpiše punomoć koja daje moć Fredu da postane Antonijev predstavnik u tvrtki Gouveia.

Fred uskoro napusti Claru i udruži se s Betinim sinom Saulom u namjeri da se domogne mjesta predsjednika tvrtke. Clara se počne ponovno prostituirati kao i u mladenačkoj dobi, te tu upoznaje Danila, Betinog unuka u kojeg se zaljubi. Obećavši Fredu osvetu za sve što joj je učinio, Clara sakupi novac i vrati se u Italiju u namjeri da postane Antonijeva žena. Agnello i Agostina otputuju u Brazil s Fredom. Agostina je u potrazi za izgubljenim mužom Berilom koji ju je prije tri godine ostavio u Italiji sa sinom Dinom kako bi svojoj obitelji pružio bolji život. No mlada će se djevojka iznenaditi kada otkrije da je Berilo danas muž bogatašice Jessice, kćeri vlasnika reciklaške tvrtke Olava da Silve.

Agnello u Brazilu upoznaje Stelu Gouveiu, Saulovu ženu nimfomanku. Iako se Stela upušta u seksualne odnose s mlađim muškarcima na jednu noć, Agnello je prvi muškarac prema kojem je osjetila strast. Jedne noći, Agnello upoznaje i Lorenu, Stelinu kćer, što dovodi do još jednog trokuta u noveli. Još jedan ljubavni trokut u seriji čine Diana, Mauro i Gerson. Diana je studentica novinarstva koja se zaljubi u Maura Santarema, no nakon par tjedana hodanja uda se za njegovog najboljeg prijatelja Gersona. Trokut postaje četverokut kada se u grad vrati i modna stilistica Melina Gouveia, Gersonova sestra, koja je od tinejdžerskih dana zaljubljena u Maura.

## Glumačka postava
### Protagonisti

### Antagonisti

### Sporedne uloge

## Vanjske veze
* Web stranica serije
Black Magic (manga)

***Black Magic M-66*** (japanski **ブラックマジック**, **Burakku Majikku Mario Shikkususti Shikkusu**) je japanska ZF manga i srednjometražni anime film iz 1987. Autor priče je Masamune Shirow, koji je ujedno dobio
pravo režirati ju. Radnja se odvija oko odmetnutog androida ženskog oblika koji progoni jednu djevojku kako bi ju ubio, no istu štiti i spašava jedna novinarka. Neke je priča podsjetila na Cameronovog *[[The Terminator|Terminatora]]*.

Zbog svojeg perfekcionizma u animaciji, Shirow je debelo prešao rok za dovršenje animea i razljutio studio, tako da mu je ovo ostao jedini rad u ulozi redatelja. Ipak, mnogi njegovi kasniji radovi, kao što je *[[Ghost in the Shell|Duh u oklopu]]*, režirali su drugi. U jednoj sceni pri kraju, junakinja nosi majicu na kojoj piše "Appleseed", što je referenca na istoimenu mangu autora.

## Radnja

Zbog kvara, jedne kišovite noći se vojna letjelica sruši u šumi te tako njen teret izlazi na slobodu: dva ubojita androida ženskog oblika. Povremena novinarka Sybil u svojem stanu uspije prisluškivanjem vladine frekvencije čuti tajni razgovor vojske koja cijelo područje stavlja pod svoj obruč i blokadu. Brzo sa svojom kamerom otputuje u šumu i biva svjedokom kako vojska uspijeva eliminirati jednog androida, no drugi pobjegne. Znanstvenik Matthew, koji je izumio iste, sa strahom objasni pukovniku da je android pri kvaru slučajno uploadao test program u kojem je njegova unuka Feris meta, te stoga vjerojatno kreće u grad kako bi ju ubio.

Sybil uspijeva naći Feris u kafiću i odvesti ju na sigurno u jednu zgradu, do nekoliko vojnika koji ju čuvaju. Međutim, android je nezaustavljiv i progoni ih po zgradi, pa čak i u dizalu. Kada vojska iz helikoptera puca na njega, prouzroči kolaps zgrade. Ipak, Sybil i Feris se spašavaju dok android padne s velike visine na ulicu gdje ga Matthew deaktivira. Sybil nije osobita nagrađena za svoj trud, ali je barem sretna što je pomogla Feris.

## Glasovi
* Sybil - Yoshiko Sakakibara
* Feris - Chisa Yokohama
* Profesor Matthew - Ichiro Nagai
* Nakamura - Kyouko Tonguu
## Kritike

## Izvori

### Knjige
* 

## Vanjske veze
* 
* ''Black Magic M-66'' na Anime News Network Encyclopedia
Keiko Han

**Keiko Han** (潘 恵子; *Han Keiko*, Tokio, 5. travnja 1953.) je japanska *[[seiyuu]]*, tj. sinkronizacijska glumica koja posuđuje glas u animeima. Najpoznatija je po anime serijama *[[Mjesečeva ratnica]]*, *[[Saint Seiya]]*, *[[City Hunter]]*, *[[Detective Conan]]*, *[[Air]]*, *[[Galaxy Express 999]]*, *[[Queen Millennia]]* i *[[Legenda o galaktičkim junacima]]*.

## Vanjske veze
* ''Keiko Han'' na Internet Movie Databaseu
* ''Keiko Han'' na Anime News Network
Bančiang

**Bančiang** (tajlandski: แหล่งโบราณคดี บ้านเชียง) je prapovijesni arheološki lokalitet u tajlandskoj pokrajini Udon Thani koji je upisan na UNESCO-v popis mjesta svjetske baštine u Aziji i Oceaniji 1992. god. 

Naime, znanstvenike je 1966. godine iznenadilo otkriće ovog lokaliteta starog oko 5,000 godina, s keramičkim i metalnim predmetima, jer se do tada vjerovalo kako je u to vrijeme metalurgija razvijena samo u Prednjoj Aziji i na Dalekom istoku. Antropolog Steve Young je otkrio ovaj lokalitet, a godinu dana kasnije otkriveni su ljudski skeleti i predmeti od bronce (narukvice, prstenje, ogrlice, žice i šipke, vrhovi kopalja, sjekire, kuke i mala zvona) koji su bili pogrebni darovi. Najstariji grobovi nisu imali metalne predmete i stoga pripadaju neolitiku, ali razvijenog poljoprivrednog stanovništva, dok oni s metalnim predmetima pripadaju brončanom dobu, a najmlađi su iz željeznog doba.

Prvim mjerenjima starosti utvrđeno je kako je bančiang kultura potječe od oko 4420.-3400. pr. Kr., što bi bila najstarija kultura brončanog doba na svijetu. No, nakon godina razmatranja i rasprava došlo se do vjerojatnijih vremenskih okvira ove kulture. Posljednjim datirenjam ugljikom-14 došlo se do okvira bančiang kulture od oko 2100.-200. pr. Kr.

Lokalitet je ponovno osvanuo na naslovnicama svjetskih novina kada su tisuće predmeta s ovog lokaliteta otkriveni u nekoliko kalifornijskih muzeja i drugim lokacijama. Krijumčarenjem predmeta bančiang kulture, danas ima više ovih predmeta u muzejima izvan zemlje, nego na samom lokalitetu. Vlada SAD-a je obećala da će nakon kriminalističke obrade, svi predmeti biti vraćeni u Tajland..

## Izvori

* *Southeast Asia: A Past Regained*, Time Life Books, Alexandria, Virginia 1995., str. 25.–32. 

## Vanjske veze

* This Ancient Land of Dinosaurs III.
Dong Faja Jen

**Dong Faja Jen** (tajlandski: ดงพญาเย็น, u značenju "Đungla ledenog gospodara") je planinsko gorje u središnjem Tajlandu. On je jugoistočni nastavak gorja Petčabun koji dijeli dolinu rijeke Čao Fraja u središnjem Tajlandu od visoravni Korat na jugoistoku. Gorje je dugo 230 km, a najviši vrh mu je Khao Rom s 1,351 m nadmorske visine. Najjužnije brdo gorja je Sankambeng koji se spaja s planinama Dângrêk na svom istočnom kraju. Na sjeveru gorja započinje sliv rijeke Mun, a na jugu rijeke Pračinburi.

Dong Faja Jen je prije bio poznato kao **Dong Faja Fai**, ili "Đungla vatrenog gospodara" jer je njezina gusta šuma bila mjesto gdje je malarija ubijala većinu putnika koji su se usudili uputiti kroz nju. No, početkom 20. stoljeća većina njezina šumskog pokrivača je uništena sustavnom sječom. Nakon toga joj je kraljević Pinkalo promijenio ime navodeći kako je "divlja šuma ukroćena".

Osim nacionalnog parka Khao Jaija, koji je zajedno s planinom upisan na UNESCO-v popis mjesta svjetske baštine u Aziji i Oceaniji, na planinama se nalaze i druga zaštićena područja: Nacionalni parkovi Ta Fraja, Thap Lan, Pang Sida, Fra Futhačaj i Rezervat divljine Dongjai. Sveukupno, 6155 km² je zaštićeno na gorju Dong Faja Jen.


file:KHAOYAI.JPG|Šumski krajolik Dong Faja Jena
file:Canopée.jpg|Krošnje šume
file:Forêt tropicale humide 1.jpg|Sankambeng u magli
file:Khaoyai31.jpg|Slap u Khaojaiju


## Izvori

## Vanjske veze
* Keoladeo Službena stranica parka Keoladeo   Posjećeno 21. 6. 2011.
* Wildlife in India | Keoladeo National Park   Posjećeno 21. 6. 2011.
Operacija Bergwiese

**Operacija Planinska livada** (njem. *Bergwiese*, Bergvize) je bila vojna operacija Vermahta protiv partizana u oblasti Dalmacije. Vođena je od 2. do 7. marta 1944. godine.

Operacija je pokrenuta sa ciljem presijacanja transporta ratnog materijala sa Visa na obalu preko Starog Trogira i Sičenice.

Njemačka 264. divizija uspjela je odbaciti 8. dalmatinsku brigadu i Šibensko-trogirski odred iz šireg područja rta Ploče, nakon čega je iseljeno ili protjerano svo stanovništvo (oko 450 ljudi) sa prostora između obale i ceste Marina-Rogoznica (iseljne su Dvornice, Ražanj, Sevid, Vinišće i Marin). Duž obale od Rogoznice do Marine, njemačka vojska je uspostavila više otvornih točaka pogotovo kod Sičenice i Starog Trogira čime je onemogućena pomorska veza sa Visom pa je uspostavljena nova između Visa i Drvenika Malog.

## Izvori

## Povezano
* Spisak antipartizanskih operacija u NDH
* Spisak osovinskih operacija u Jugoslaviji

## Vanjske veze
* Operation "Bergwiese"
* Operacija Bergwiese
Operacija Schneeschmelze

**Operacija Otopljavanje** (njem. *Schneeschmelze*, *Šnešmelce*) je bila vojna operacija Vermahta protiv partizana u oblasti Zaprešić – Krapinske Toplice – Klanjec, severno od Zagreba. Vođena je od 13. do 15. marta 1944. godine.

## Povezano
* Spisak antipartizanskih operacija u NDH
* Spisak osovinskih operacija u Jugoslaviji

## Vanjske veze
* Operation "Schneeschmelze"
Antipartizanska značka

**Značka za borbu protiv partizana**, u originalu **Značka za borbu protiv bandi** (njemački: *Bandenkampfabzeichen*) bila je nagrada njemačke vojske Trećeg Reicha. 

Na njemačkom nazvan je "Bandenkampf-Abzeichen" (Znak za borbu protiv bandi) zbog toga jer je Reichsführer SS-a Heinrich Himmler namjerno partizane nazvao bandom ne želeći im odati nikakvo poštovanje.

Znak antipartizanske borbe dodjeljivan je njemačkim vojnicima koji su sudjelovali u borbi protiv partizana.

## Pozadina

Partizani ili gerilski borci bili su aktivni u skoro svim državama koje je okupirala nacistička Njemačka, u nekim državama to su bile manje i neznatne skupine (Austrijski pokret otpora), dok su u nekim državama partizani ili gerilski borci bili masovan pokret ili vojska (Jugoslavenski partizani). U nekim državama, kao što su Sovjetski Savez i Jugoslavija partizani su postali snažana i prijeteća oružana snaga, što je trošilo njemačko ljudstvo i resurse u borbi protiv njih. 

## Opis značke

Značka se temeljila na originalnoj znački pripadnika Šleskog "*Freikorps*" iz 1919. godine i bila je ovalnog oblika. Obod je predstavljao venac od hrastovog lišća, a na sredini se nalazio rimski mač, koji je probadao mitsku Hidru, koja je u ovom slučaju predstavljala partizane. Mač je na štitniku za ruku imao osunčenu svastiku koja je predstavljala nemačku vojsku i sve pripadnike stranih jedinica koji su ratovali na strani osovine. Na vrhu mača bila je lobanja koja simbolizuje pripadnife SS-a i odlučnost nemačke da porazi pokrete otpora.

Znak je postojao u tri stupnja, brončani (za borbe u trajanju 20 dana), srebrni (za borbe u trajanju 50 dana) i zlatni (za borbe u trajanju sto dana). 

## Kriterijim za dodeljivanje značke

Kriterijume za dobijanje značke izradio je Hajnrih Himler 1. februara 1944. godine. Osoblje Heera, Luftwaffea i Waffen SS-a mogli su dobiti ovaj znak. Kriteriji dodjeljivanja Znaka za borbu protiv partizana bili su drugačiji za *Luftwaffe*, gdje se gledao više značaj i vrsta borbe nego broj dana.

; Bronzani znak
* 20 dana ratovanja za pripadnike kopnenih jedinica
* 30 dana ratovanja za pripadnike Luftvafe

; Srebrni znak
* 50 dana ratovanja za pripadnike kopnenih jedinica
* 75 dana ratovanja za pripadnike Luftvafe

; Zlatni znak
* 100 dana ratovanja za pripadnike kopnenih jedinica
* 150 dana ratovanja za pripadnike Luftvafe

Dodeljeno je bilo 1650 bronzanih, 510 srebrnih i 47 zlatnih znački, međutim tačan broj podeljenih znački je nepoznat.

## Povezano
* Spisak antipartizanskih operacija u NDH
* Spisak osovinskih operacija u Jugoslaviji

## Izvori
Trska za klarinet

Klarinet je najmlađi orkestarski instrument, koji ima cilindričnu cev, te vazdušni stub u njoj vibrira pri duvanju preko tanke pločaste, pravougane trske - ''jednostrukog trščanog jezička''.

Ovaj trščani jezičak, **trska** (, , , ), vibrirajući proizvodi zvuk na klarinetu.

Poleđina trske je potpuno ravna sa meko zaobljenim uglovima pri vrhu, dok se njena gornja strana od polovine ka vrhu naglo stanjuje.

Trska se poveznicom ili ligaturom pričvršćuje za usnik klarineta (*vidi sliku br. 1*).

## Od kog materijala se proizvode trščani jezičci
Za većinu drvenih duvačkih instrumenata, pa i za klarinet, proizvođači izrađuju jezičke od *[[Arundo donax]]* trske (*vidi sliku br. 2*).

*Arundo donax* je visoka višegodišnja trska. Raste u vlažnim zemljištima. Poreklom je iz istočne i južne Azije, a verovatno i delova Afrike.

Raste do 6 metara, dok u idealnim uslovima može da pređe visinu od 10 metara . Ima šuplje stablo 2 do 3 centimetra prečnika.

Zbog preterane veličine podseća na bambus.

## Izbor trske za klarinet
Trsku ne treba birati na kraju radnog dana, kada je prisutan umor usana (mišići i nervi), već petnaestak minuta posle usviravanja.

Na novu trsku se prilagođavamo i nju prilagođavamo nama (obično 3 do 4 dana).

Najbolje je izdvojiti 3 do 4 trske sličnog kvaliteta i koristiti ih naizmenično prilikom vežbanja – po dvadesetak minuta na svakoj. Svaku trsku na poleđini treba označiti nekim znakom da biste ih razlikovali.

Za 3 do 4 dana pokazaće se koja je trska najbolja.

Naravno, za javne nastupe izdvojiti one najbolje.

Trska se nikada ne bira na sam dan nastupa! Nova trska nije pouzdana jer nije prošla sve opisane test-kontrole. Ona često može da ”otkaže” i bitno da umanji kvalitet javnog nastupa, i time upropasti sav trud koji je uložen da bi se naučilo delo.

## Mašinica za kraćenje trski
Poznato je da najkvalitetnije trske za klarinet proizvode renomirani proizvođači.
Trske izgledaju identično jedna drugoj, međutim, među njima su velike razlike u debljini ("tvrdoći"), kvalitetu drveta, pa samim tim i kvalitetu tona i intonaciji 

Tvrdoća trske se uglavnom meri na skali od 1 do 5, od *najmekše* do *najtvrđe*, što od proizvođača do proizvođača često varira.

Za kraćenje premekih i mekih trski, klarinetisti koriste *mašinicu za kraćenje trski* koja sam vrh trske pravilno odrubi za svega 1–2&nbsp;mm (*vidi sliku br. 4*).

## Veze
* Nega i čuvanje klarineta
* Prstoredi tonova na klarinetu
* Usnik (drveni duvački instrumenti)
* Klarinetisti u Srbiji
* Klarinetska literatura u Srbiji
* Tehnika daha
* Klarinetista

## Izvori

## Vanjske veze

* Sve o klarinetu 
* RICO, fabricant d'anches en ''Arundo donax''
Rekovac

**Rekovac** je naselje u Srbiji u opštini Rekovac u Pomoravskom okrugu. Prema popisu iz 2002. bilo je 1930 stanovnika (prema popisu iz 1991. bilo je 1916 stanovnika).

## Historija
Do Drugog srpskog ustanka Rekovac se nalazio u sastavu Osmanskog carstva. Nakon Drugog srpskog ustanka Rekovac ulazi u sastav Kneževine Srbije i administrativno je pripadao Jagodinskoj nahiji i Levačkoj knežini sve do 1834. godine kada je Srbija podeljena na serdarstva.

## Demografija
U naselju Rekovac živi 1520 punoletnih stanovnika, a prosečna starost stanovništva iznosi 40,5 godina (39,6 kod muškaraca i 41,3 kod žena). U naselju ima 710 domaćinstava, a prosečan broj članova po domaćinstvu je 2,72.

Ovo naselje je velikim delom naseljeno Srbima (prema popisu iz 2002. godine), a u poslednja tri popisa, primećen je porast u broju stanovnika.

## Reference

## Literatura
* 

## Vanjske veze

* Rekovac - Zvanična prezentacija opštine Rekovac (-{Web sajt}-)
Nacionalni park Khao Jai

**Nacionalni park Khao Jai** (tajlandski: เขาใหญ่) je nacionalni park na planini Sankambeng koja je južni dio gorja Dong Faja Jen, u provincijama Saraburi, Pračinburi i Nakhon Najok, u Tajlandu. On je, zajedno sa šumama gorja Dong Faja Jen, upisan na UNESCO-v popis mjesta svjetske baštine u Aziji i Oceaniji kao "važno područje za dugotrajni opstanak mnogih životinjskih vrsta".

Nacionalni park Khao Jai ima površinu od od 2.168 km² i uglavnom je prekriven zimzelenim šumama, tropskim kišnim šumama i pašnjacima na visinama od 400 do 1000 m. Od slapova u parku se nalaze 80 m visok Heo Narok (slika desno), te Heo Suvat i Namtok Sarika.

Sveukupno u parku obitava 3,000 vrsta biljaka, 392 vrste ptica (kao što su Divlja kokoš i Zeleni paun), 200 vrsta reptila i vodozemaca (od kojih je 19 ugroženih vrsta), te 112 vrsta sisavaca (kao što su Azijski mrki medvjed, Azijski slon, Gaur, Tigar, Giboni, Indijski sambar, Makaki) i brojni drugi kralješnjaci.


Datoteka:Haeo Suwat waterfall.JPG|Slap Heo Suvat
Datoteka:Fût émergeant.jpg|Gusta šuma parka
Datoteka:Khaoyai11.jpg|Azijski slon u Kkao Jaiju
Datoteka:Khaoyai32.jpg|Rijeka Pračinburi
Datoteka:Khao Yai National Park.jpg|Panorama s rijekom


## Vanjske veze
* Službena stranica parka Khao Jai  Posjećeno 29. 6. 2011.
* Popis ptica parka Khao Jai   Posjećeno 29. 6. 2011.
;Ostali projekti
Sporazum iz Osla

**Sporazum iz Osla**, službeno se zove *Deklaracija o principima ili Dogovor o privremenoj samoupravi* ( Declaration of Principles on Interim Self-Government Arrangements) ili *Deklaracija o Načelima* ( Declaration of Principles). 

On je bio prekretnica u palestinsko-izraelskom sukobu. Bio je to prvi izravan sporazum između Izraela i Palestinskih političkih predstavnika (PLO). On je zamišljen kao okvir budućih odnosa između *Izraela* i buduće *Palestinske države*, kada se riješe sva neriješena pitanja konačnog statusa dviju država.

Sporazum je dogovoren u Oslu, Norveška dana 20. kolovoza, 1993., a potom i službeno potpisan na javnoj ceremoniji u Washington DC 13. rujna, 1993., od strane Jasera Arafata u ime Palestinaca i premijera Yitzhaka Rabina. Potpisivanju su svjedočili ministri vanjskih poslova Warren Christopher iz Sjedinjenih američkih država i Andrej Kozirev iz Rusije, kao i američki predsjednik Bill Clinton.

Sporazum je predvidio stvaranje jedne *Palestinske vlasti*. Palestinska vlast je po tom sporazumu trebala dobiti odgovornost za upravu na teritoriji pod svojom kontrolom. Sporazum je predviđeno povlačenje Izraelskih vojnih snaga sa područja buduće Palestinske autonomije iz Pojasa Gaze i Zapadne obale.

## Vanjske veze
* O Sporazumu iz Osla na stranicama U.S. State Department
Winx Club:The Secret of the lost Kingdom

## Radnja

Winxice maturiraju.Blum sa ostalima odlazi na Domino i konačno pronalazi svoje prave roditelje,ali i oslobađa Drevne vještice.
Kasai (rijeka)

**Kasai** (portugalski: *Rio Cassai*, zvana još i *Kassabi*, *Ibari*, *Nkutu*, *Noqrat* ili *Kwa*) je rijeka u Centralnoj Africi, velika lijeva pritoka Konga duga 2153 km.

## Hidrografija
Kasai izvire na angolskoj Visoravni Bié. Od izvora teče u smjeru istoku nekih 402&nbsp;km, a zatim zavija prema sjeveru i tako teče gotovo 483&nbsp;km, u tom dijelu formira granicu između Angole i Demokratske Republike Kongo. Tu rijeka teče po dubokim kotlinama, na visoravni od 900 do 600 m, ima nekoliko spektakularnih brzaka i vodopada. Nakon tog ulazi u zonu u kom se njegova dolina širi, pa je odtud moguće i ploviti.

U svom donjem toku rijeka ulazi u pojas ekvatorijalnih prašuma, nizvodno od grada Ilebo prima najveću desnu pritoku Sankuru i skreće prema istoku. Nakon ušća svoje najveće lijeve pritoke rijeke Kuango formira jezero (nekad zvano Wissmann), u koje na njegovom donjem kraju utječe rijeka Fimi (Lukenje), koja donosi vode jezera Mai-Ndombe. Odatle nizvodno rijeka je poznata pod imenom *Kwa*, tu teče ravno na zapad do svog ušća u rijeku Kongo kod mjesta Kouamout, 200&nbsp;km iznad Jezera Malebo i grada Kinshase.

Kasai ima porječje veliko oko 881.890 km², koje se proteže od Angole do Demokratske Republike Kongo. Prosječni protok rijeke je 9873 m³/s, pa Kasai donosi čak 1/5 voda Kongu.
Kasai je plovan 820&nbsp;km od glavnog grada Kinshase sve do grada Ilebo, mada uz velike teškoće.
Iznad Ileba, plovidbu ometaju plićaci, ali brodovi plitkog gaza mogu doploviti sve do luke Djokupunda. Iznad njega su nepremostivi Slapovi Mai-Munene, pa se teret prevozi 64&nbsp;km kamionima do mjesta Luebo.

## Povezano
* Kongo
* Lista najdužih rijeka na svijetu

## Izvori

## Vanjske veze

* ''Kasai River'' (na portalu Encyclopedia Britannica)
Zmijska kocka

**Zmijska kocka** je mehanička slagalica u obliku lanca od 27 odnosno 64 kockica, povezanih elastičnom trakom koja prolazi kroz njih. Kockice se oko trake mogu slobodno okretati. Cilj slagalice je da se lanac složi na takav način da čini kocku sastavljenu od **3 x 3 x 3** odn. **4 x 4 x 4** kockice.

## Varijacije
Varijacija zmijske kocke je "kibble cube", slagalica koja je također niz kockica, ali sa žljebovima, koje se po određenim pravilima slažu u veću kocku.

Zmijske kocke i varijacije prave se od različitih materijala (drveta, plastike itd.), različitih veličina i u različitim bojama.

## Etimologija
Naziv **zmijska kocka** nastao je prema izgledu slagalice prije i nakon rješavanja. Prije nego što je riješena ona izgleda kao zmija, a kad je riješena ima oblik kocke.

## Napomene

## Vanjski likovi
* Snake Cube na stranici Mathematische Basteleien
* Snake Cube na stranici www.jaapsch.net
Ton

**Ton** (, )  nastaje pravilnim, ravnomernim treperenjem (kretnjom) zvučnog izvora.

Ton je zvuk koji ima određenu:

1. **visinu** - određuje brzina i broj treperenja u jednoj sekundi. Što je veći broj treperenja u sekundi, ton više zvuči i obrnuto.

:* Ljudsko uho čuje od 16 (najniži ton koji naše uho može da odredi) - 20 000 (najviši ton koji naše uho može da odredi) treperenja/sec.

:* Kamerni ton (a1) određuje visinu tona i ima 440 treptaja u sekundi. 
:* Tonove različite visine beležimo u linijski sistem.
2. **jačinu** - zavisi od veličine treperenja (amplitude) izvora tona. Što je veća amplituda, ton je glasniji. Na jačinu tona utiče i *visina tona*. Naime, duboki tonovi se čuju znatno slabije od visokih tonova. 
:* Stepen jačine tonova u nekoj kompoziciji beleži se dinamičkim znacima ().

3. **trajanje** - zavisi od toga koliko dugo treperi izvor tona. Kad se umiri, zvuk prestaje. 
:* Trajanje tona označava oblik note (      itd ).
4. **boju** - zavisi od vrste materijala, oblika i veličine zvučnog izvora koji treperi.

:* Ova osobina tona nam pomaže da lako razlikujemo iste otpevane tonove osnovnih ljudskih glasova (sopran, alt, tenor, bas) ili odsvirane na različitim muzičkim instrumentima (klarinet, violina, timpani). Kako svaki ljudski glas ima različitu tonsku boju, tako je ima i svaki instrument.

:* Upravo navedena 4 elementa doprinose da se ton razlikuje od šuma ili lupe koja nastaje nepravilnim treperenjem nekog tela.

:* Tonovi se zapisuju notama, a note se beleže u linijski sistem (  ).

## Povezano

* Enharmonski tonovi
* Produženje trajanja tona
* Tonski sistem
* Kamerni ton
* Štimovanje
* Nota

## Izvori
Spomenik palim borcima i žrtvama fašističkog terora u Puli

**Spomenik palim borcima i žrtvama fašističkog terora u [[Pula|Puli]]** je skulptura hrvatskog akademskog kipara Vanje Radauša, također poznata i pod naslovom ***Pobuna Hrvata u mjestu Villefranche de Rouergue***. 

Izrađen je 1952. po narudžbi tadašnje republičke vlade kako bi se obilježila pobuna muslimanskih (bošnjačkih) i hrvatskih pripadnika 13. SS Handžar divizije protiv njemačkih pretpostavljenih u francuskom gradu Villefranche-de-Rouergue 1943. godine. Bilo je planirano da se spomenik postavi u samom gradu. Međutim, savezne vlasti su zaustavile taj postupak, a skulptura je umjesto toga postavljena u Puli u Titovom parku uz samu pulsku rivu nal, gdje služi za obilježavanje sjećanja na poginule partizane i žrtve fašističkog terora za vrijeme drugog svjetskog rata. 

Prednja strana spomenika, okrenuta moru, prikazuje ispred kamenog zida na desno i lijevo, dvije skupine umirućih, svaka na svom postamentu. Likovi u tim skupinama umirućih su nagi, jer bi opisna razina bila nacistička uniforma, što kipar nije želio, a želio je univerzalnost i simboliku. Tijela su produžena i osušena, izvanredno izražajno modelirana, pripremljena za virtuoznu konstrukciju pada, ali u onoj sekundi neopisive i neodržive statike kad se pad još nije razdvojio od lijeta.

Sa stražnje strane visoke pregrade od bijelog kamena nalazi se ženski lik, što je prema Radauševoj zamisli trebao predstavljati središnji kip. Ovaj ženski lik je lik majke, težak i statičan što je upravo različito od dviju krhkih i pokrenutih skupina muških tijela na suprotnoj strani. Ona, poput neke Eve iskupiteljice, drži u ruci jabuku. Ona ne priznaje smrt; iz njezine ruke pruža se posmrtna hrana, sama nada, sama nagrada. Ovaj lik odvojen je od cjeline i nespretno izoliran kamenom pregradom od ostatka spomenika.

Na vrhu kamene pregrade nalazi se vojnik u odori s puškom u ruci te u pobjedničkom stavu.

Identične skulpture (samo bez vojnika s puškom u ruci i u donekle drugačijem rasporedu) postavljene su u rujnu 2006. u Villefrancheu te su istovremeno Pula i Villefranche-de-Rouergue iskoristili taj događaj za pobratimljenje.

## Izvori
Pohjola

**Pohjola** ili **Pohja** je lokacija u finskoj mitologiji. Predstavlja jedno od dva krajnja odredišta u finskom nacionalnom epu *[[Kalevala]]*, zajedno sa Kalevom ili Väinöläom. Naziv dolazi od riječi *pohjoinen* što znači *sjever*.

U Kalevali je gospodarica Pohjole Louhi, zla vještica s velikom moći. Veliki kovač Seppo Ilmarinen na njen zahtjev kuje magični mlin Sampo kako bi se mogao oženiti za njenu kćer. Drugi likovi iz Kalevale također traže brak s kćerima Pohjole, kao pustolov Lemminkäinen i mudrac Väinämöinen. Louhi od njih traži slična velika djela; kada prosac konačno dobije ruku kćeri, vjenčanja i gozbe se održavaju u velikoj dvorani Pohjole.

Temelj svjetskog stupa, odnosno korijen "svjetskog stabla", se prema finskoj mitologiji nalazi negdje u Pohjoli. Stup se nalazi oslonjen na *Pohjantähti* ili Sjevernu zvijezdu.

## Suvremeno značenje
U suvremenom finskom jeziku izraz *Pohjola* ili *Pohjoismaat* je naziv koji se koristi za nordijske zemlje http://www.pohjola-norden.fi.

## Reference
Masakr u Sremskoj Rači

**Pokolj u [[Sremska Rača|Sremskoj Rači]]** je naziv za masovno ubistvo stanovnika istoimenog sela u Sremu koji su za vreme drugog svetskog rata u martu 1944. počinili pripadnici 13. SS Handžar divizije nemačkog Vermahta marta 1944. godine. Tokom tih događaja je selo gotovo u potpunosti uništena; posle Drugog svetskog rata od 220 kuća samo tri nisu izgorele. 

Zločini su počinjeni tokom nemačkih operacija Putokaz i Sava, koje su vođene tokom marta 1944. godine.

## Pozadina

Tokom Drugog svetskog rata, 19. jula 1943, u Sremskoj Rači je formiran II Sremski partizanski odred, dok se već 17. januara 1944. formira Šesta vojvođanska brigada. Tokom Drugog svetskog rata preko Rače su prošle hiljade boraca idući za Bosnu. Kasnije u sećanje na borbu je nastala pesma: „Kad su Sremci krenuli sa te Fruške gore“.

Postoji mogućnost da je neko iz sela izdao neprijatelju kuće u kojima su živeli članovi partizanskog štaba i savezničke misije.

## Pokolj

Početkom marta 1944. godine kompletno selo Rača je spaljeno a meštani surovo preklani od kvislinške 13. SS brdske divizije Handžar koja je bila sačinjena uglavnom od muslimana iz Bosne. Ovaj čin je izvršen kao odmazda za partizanske diverzije na nemački transport.

U Sremskoj Rači boravio je i član engleske vojne misije Basil Davidson, i u svojoj knjizi „Slika partizana“ opisao stradanja:

Jedna devojčica, čije je ime Slavica Crnić, je pobegla izbezumljena kroz šumu do sela Grk. Isprva meštani nisu mogli da razumeju njeno "detinje trabunjanje", ali uskoro su shvatili šta im priča. Slavica je bila pogođena u glavu krajem sekire, ali izgleda da je udarac bio loše ciljan (možda je čovek bio pijan). Slavica je pala na zemlju, ali je povratila svest nekoliko sekundi kasnije, u trenutku kada je njena majka legla preko nje, boreći se da je zaštiti. Krv je lila svuda po njoj i po zemlji iz rana na telu njene majke koje je zadavao čovjek sa sjekirom. Slavica se toga potpuno jasno seća, što znači da je bila pri svesti; ali zahvaljujući nekom neshvatljivom instinktu samoodržanja ona nije načinila pokret. Ostala je tako sve do večeri, kada se iskobeljala ispod leša svoje majke i pobegla u šumu.

## Propaganda

Par dana nakon što je selo uništeno, Nijemci su bacali letak iz zrakoplova naslovljen sa "masovna ubojstva u Rači", a potpisan sa "borci za istinsku slobodu". U letku je pisalo:

Njemačka propaganda je tvrdila da su "boljševički banditi" ubili sve u selu koji su odbili da pođu s njima u Bosni.

Davidson je kratko prokomentarisao letak: "Čini se da cinizam nije mogao dostići veće dubine."

## Izvori

## Povezano
* Operacija Putokaz
* Srem u Narodnooslobodilačkoj borbi
Rafael del Riego

**Rafael del Riego y Nuñez** (9. april 1784 – 7. novembar 1823) bio je španski vojskovođa i liberalni političar, poznat kao jedna od ključnih ličnosti Liberalne tri godine (*Trienio liberal*), odnosno neuspjele liberalne revolucije u Španiji početkom 1820-ih.

Španskoj vojsci se priključio nakon studija te je sudjelovao u ratu protiv Francuza, kada je 1808. zarobljen. Pobjegao je, ali je opet zarobljen; Francuzi su ga pustili te je putovao po Britaniji i Njemačkoj. U zemlju se vratio 1814. kada je kralj Fernando VII ukinuo Ustav iz 1812. i ponovno zaveo apsolutnu monarhiju. Riego se tome protivio te se priključio masonima i sudjelovao u nizu zavjera s ciljem da se svrgne apsolutistička vlast i obnovi ustavna monarhija.

Priliku za to je pružilo izbijanje ustanaka u španskim latinoameričkim kolonijama; Riego je 1819. postavljen za komandanta trupa koje su ga trebale ići ugušiti. Umjesto toga je on 1. januara 1820. digao ustanak; on je u martu 1820. doveo do Fernandove odluke da vrati ustav. Revolucionari su mu dali čin feldmaršala. Godine 1821. je nakratko bio uhapšen zbog sumnje za sudjelovanje u neuspjelom republikanskom ustanku. Poslije je pušten i izabran u Cortes.

Godine 1822. su na Veronskom kongresu članice Svete alijanse donijele odluku da se španska revolucija uguši, nakon čega su špansku granicu u aprilu 1823. prešle francuske trupe. Riego je dobio komandu nad Trećom armijom koja se nastojala suprotstaviti kako Francuzima, tako i domaćim reakcionarima. 15. septembra je na prevaru zarobljen, te doveden u Madrid gdje je proglašen krivim za veleizdaju i osuđen na smrt. Obješen je nekoliko mjeseci kasnije.

Po njemu je nazvana *[[Himno de Riego]]*, revolucioarna pjesma koja je 1930-ih služila kao himna Španske republike.

## Reference
Muixeranga

***Muixeranga*** () je izraz kojim se opisuje izvođenje drevnih uličnih plesova i stvaranje "ljudskih zamkova" koje su nekada bili običaj na području Valencijanske zajednice, a koji su do danas očuvani u gradu Algemesí, 30&nbsp;km jugozapadno od španskog grada Valencije.

## Povezano
* Gimnastička formacija
* Ljudska piramida

## Literatura
* Bertran, Jordi: *El Ball de Valencians. De la dansa a les torres*, Quaderns de la Festa Major, 12, Ajuntament de Tarragona, 1997.

## Vanjske veze

* Non-official web of the Muixeranga (part of the information of this article has been extracted from this web, with permission)
* Nova Muixeranga from Algemesí 
* Web Official of Moixiganga of Vilanova and the Geltrú
* Facebook Official of Moixiganga of Vilanova and the Geltrú
Moresnet

**Neutralni Moresnet** bilo je maleni belgijsko-pruski kondominijum koji je između 1816. i 1920. postojao između današnje Belgije i Njemačke. Njena najsjevernija točka je predstavljala četveromeđu i doticala nizozemska provinciju Limburg, a koja danas predstavlja tromeđu. Prije belgijske nezavisnosti 1830. godine teritorija je bila nizozemsko-pruski kondominijum, a od ujedinjenja Njemačke 1871. belgijsko-njemački kondominjum. Za vrijeme prvog svjetskog rata je bila anektirana od strane Njemačkog Carstva (Pruske), ali sile Antante to nisu priznale.

Danas pripada belgijskom gradu Kelmis. Njena historija izaziva interes kod esperantista s obzirom da su početkom 20. vijeka postojale inicijative da se u njoj esperanto proglasi službenim jezikom.

## Reference

## Vanjske veze
* Neutral Moresnet  (also available in Dutch , Esperanto , German , and French )
* Pictures of the old mines at Moresnet 
* Official website of the present town of Kelmis (in German)
* Göhltalmuseum , a local museum that shows the history of Neutral Moresnet and its zinc mining (in German)
* ''Anarchy in the Aachen'' (Mises.org)
Huai Kha Khaeng

**Huai Kha Khaeng** (tajlandski: ห้วยขาแข้ง) je rezervat divljine na planinama Tenasserim, u provincijama Kančanaburi, Tak i Uthai Thani, u Tajlandu; na samoj granici s Mjanmarom. On je, zajedno sa susjednim rezervatom divljine Thung Jai Naresuan, upisan na UNESCO-v popis mjesta svjetske baštine u Aziji i Oceaniji jer "sadrži gotovo sve oblike šume jugoistočne kontinentalne Azije, i važan je dom mnogih životinjskih vrsta".

Rezervat divljine Huai Kha Khaeng je osnovan 1972. godine i od 1992. godine ima površinu od od 257.464 hektara. Ovo područje je uglavnom planinsko, sastavljeno od vapnenačkih stijena ispresijecanih granitom, kvarcitom i škriljevcem. Visina u parku varira od 250 do 1.678 metara.

Uglavnom je prekriven tropskim kišnim šumama i zimzelenim šumama. Sveukupno u parku obitava oko 400 vrsta ptica (kao što su Divlja kokoš Zeleni paun (*Pavo muticus*), Sivi paun (*Polyplectron bicalcaratum*) i svih 6 vrsta kljunorožaca koji su zabilježeni u jugoistočnoj Aziji), 96 vrsta reptila i 43 vrste vodozemaca, te 120 vrsta sisavaca (kao što su Azijski mrki medvjed (*Ursus thibetanus*), Malajski medvjed (*Ursus malayanus*), Azijski slon (*Elephas maximus*), Gaur (*Bos gaurus*), Tigar (*Panthera tigris*), Leopard (*Panthera pardus*), Oblačasti leopard (*Neofelis nebulosa*), Giboni (*Hylobates lar*), Indijski sambar (*Rusa unicolor*), Makaki (*Macaca*)) i 113 vrsta riba.

## Izvori

* Reiner Buergin, Contested heritages: Disputes on people, forests, and a World Heritage Site in globalizing Thailand, 2001., SEFUT Working Paper 9, ISSN 1616-8062, Freiburg: University of Freiburg. (PDF)

## Vanjske veze

* Rezervati divljine Tajlanda (taj.)
* Članak o rezervatu divljine Huai Kha Khaeng, Royal Gazette br. 109., 30. 12. 1992., poglavlje 126.