Nekemte

**Nekemte** (prije znan kao Dongolo) je grad na sjeveru Etiopije, u Regiji Oromija u Zoni Misrak Velega. Nekemte je udaljen oko 316&nbsp;km zapadno od glavnog grada Adis Abebe, te oko 402&nbsp;km zapadno od regionalnog središta Adame. Nekemte leži na nadmorskoj visini od 2,088 metara, na magistralnoj cesti Adis Abeba - Kartum, najveći je grad u woredi Guto Vaju.

Nekemte je bio glavni grad bivše Pokrajine Velega, grad ima muzej koji se bavi kulturom naroda Volega Oromo. Grad je i sjedište *Apostolskog vikarijata [[Katolička crkva|Rimokatoličke crkve]]*. Federalna etiopska vlada najavila je izgradnju univerziteta u Nekemteu, kao jedno od 13 planiranih u neposrednoj budućnosti.
Nekemte ima aerodrom (ICAO kod HANK, IATA kod NEK), i važno je cestovno čvorište jugo-zapadne Etiopije, prve ceste izgrađene su ranih 1930-ih, ali su bile prohodne samo za teške kamione. Južno od grada proteže se zaštićeno sklonište za divlje životinje Didesa.

## Historija
Nekemte je dobio na važnosti kad ga je sredinom 19. vijeka odabrao Godana Bekere za sjedište kraljevstva Velega, kojim je vladao. Nekemte je ostao prijestolnica i za njegova sina Moroda Bekerea te i za unuka Gebre Egziabhera. Grad nije izgubio na važnosti, ni onda kad je Velegom zavladala Šoa. Ruski istraživač Aleksandar Bulatovič posjetio je Nekemte 13. marta 1897, u svojim memoarima on je opisao Nekemte "kao vrlo živo trgovište, šarenilo mješavina jezika, odijevanja, i naroda", vrlo je zorno ocrtao naselje s tek izgrađenom crkvom Etiopske pravoslavne tevahedo crkve. Središnja državna carinarnica svečano je otvorena u Nekemteu 1905 godine. Izgradnja bolnice započela je 1927, ona je 
dovršena 1932 uz švedsku materijalnu pomoć, kao i osobni doprinos *[[Ras (titula)|Rasa]] Tafarija* (kasnijeg cara Haile Selasija).

Nekemte je postao najveće naselje u Valegi negdje oko 1935, tad je u njemu živjelo gotovo 70 stranih državljana, uglavnom trgovaca i misionara. U gradu je djelovalo 23 uvozno-izvoznih agencija, od kojih je većina bila vlasništvo Indijaca, no dvije su 
bile u rukama Grka, te po jedna Libanonca i Armenca. Britanski istraživač Dunlop, koji je proveo četiri dana 1935 godine u Nekemteu, zaključio je da se Nekemte 
ubrzano razvija zato jer se nalazi na izuzetno dobrom položaju na tada vrlo prometnom putu Etiopija - britanski Sudan, odnosno brodovi na Nilu, kojim se prebacivala roba. On je na kraju krajeva vidio ubrzanu gradnju novih škola, skladišta, trgovina i bolnice.

Za vrijeme Drugog talijansko-abesinskog rata, Talijani su bombardirali Nekemte 5. jula 1936, tad je porušen novoizgrađeni školski kompleks lokalne švedske misije.

Car Haile Selasija osobno je otvorio 1957 pokrajinsku srednju školu, u to vrijeme to je bila jedna od devet škola u cijeloj Etiopiji i Eritreji koja je tada bila sastavni dio Etiopije. U to vrijeme Nekemte je bio krajnja točka dotle se protezala telefonska linija prema zapadu. Iste godine otvoren je i *[[Leprozorij]] Tafari Makonen* za gubavce, kao i škola za djecu čiji su roditelji oboljeli od leproze.

Snage *Etiopskog narodnog revolucionarnog demokratskog fronta* zauzele su Nekemte 2. aprila 1991, kao dio operacije *Sloboda i jednakost*, kojom je srušen vojni režim Derg.

## Stanovništvo
Prema podacima Središnje statističke agencije Etiopije -(CSA) za 2005. grad Nekemte imao je 84,506 stanovnika, od toga 42,121 muškaraca i 42,385 žena.

## Reference