open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Minamoto no Yorimitsu

, također poznat kao **Minamoto no Raikō**, bio je japanski velikodostojnik i vojskovođa koji je služio carske regente iz klana Fujiwara zajedno sa bratom Yorinobuom, poznat po tome što je koristio nasilne mjere koje Fujiware nisu htjeli ili mogli koristiti. Predstavlja jedan od najranijih pripadnika klana Minamoto koji se proslavio vojnim podvizima, a od čega se najviše ističe uništenje bandita Ōeyame.

Zahvaljujući vjernoj službi je stekao vlast nad provincijama Izu, Kozuke i brojnim drugim, kao i niz dvorskih titula. Yorimitsu je služio kao komandant pukovnije Carske garde, te sekretar u Ministarstvu rata. Nakon što mu je umro otac Minamoto no Mitsunaka, naslijedio je provinciju Settsu.

Yorimitsu se često spominje u japanskim pričama i legendama, kao što su legenda o Kintarōu (Zlatni dječak ili Sakata no Kintoki), legenda o Shuten Dōjiju i legenda o Tsuchigumou.

Raikoa u tim legendama često prate četiri legendarna sluge/pratioca kao poznatih kao Shiten-nō (Četiri stražarska kralja). To su Watanabe no Tsuna, Sakata no Kintoki, Urabe no Suetake i Usui Sadamitsu.

## Povezano
* Seiwa Genji
* Toki (klan)

## Literatura
* Sansom, George (1958). 'A History of Japan to 1334'. Stanford, California: Stanford University Press.
Saša Benček

**Saša Benček** (Mirkovac (Baranja), 16. VIII. 1932. - Osijek, 16. XI. 1989), hrvatski pjesnik. Pravim imenom *Aleksandar Krutz* (*Kruc*).

Poslije Drugog svjetskog rata stalno se nastanio u Osijeku i tu obavljao različite poslove, između kojih se stalnošću mogu izdvojiti samo dva: noćni čuvar i honorarni publicist "Glasa Slavonije".

## Književni rad
Pisao je poeziju i objavio četiri zbirke pjesama (1974-1994), od kojih je posljednja objavljena posthumno.

## Bibliografija
* *"Koje su u meni"*, Osijek, 1974. (30 str.)
* *"Simfonija snova"*, Osijek, 1980. (35 str.)
* *"Kuku ri jek"*, Osijek, 1988. (49 str.)
* *"Skitnička molitva"*, Vinkovci, 1994. (Slavonica; kolo 14, knj. 69) - (102 str.)

## Napomene

## Izvor
* Helena Sablić-Tomić, Goran Rem: *"Slavonski tekst hrvatske književnosti"*, Zagreb, 2003. (str. 460
Društvo hrvatskih književnika

**Društvo hrvatskih književnika** je organizacija koja okuplja hrvatske književnike. Osnovana je 1900. u Zagrebu, a preteča mu je bilo *Društvo hrvatskih umjetnika*, osnovano 1897. godine, među kojima je i nastala ideja o strukovnom udruživanju hrvatskih književnika.

Godine 1945. je dobilo ime Društvo književnika Hrvatske. Stari naslov je opet dobilo 1990. godine.

2002. godine je došlo do raskola u Društvu hrvatskih književnika i osnivanja zasebnog Hrvatskog društva pisaca. Prvi predsjednik novoosnovanog društva Velimir Visković nužnost odcjepljenja obrazlaže dominiranjem tvrde nacionalističke struje u DHK-u.

Djelovalo je i kao nakladnik, a izdavač je časopisa "Kritika", "Republika", "Most" i "Lettre internationale". Organizatorom je književno-znanstvenog skupa Zagrebačkih književnih razgovora., a u njihovom se Klubu ovaj skup i održava.

## Povezano
* Hrvatsko društvo pisaca

## Reference

## Vanjske veze
* Službena stranica Društva hrvatskih književnika
Masakr u Ferhadiji

**Masakr u Ferhadiji**, **Masakr u ulici Vase Miskina** ili **Sarajevski masakr u redu za hljeb** je naziv za artiljerijski napad na Sarajevo na koji su za vrijeme opsade izvele bosanskosrpske snage 27. maja 1992. Sa položaja iz pravca Borija su ispaljene tri granate koje su eksplodirale među civilima koji su u redu čekali hljeb u Ulici Vase Miskina (današnja Ferhadija), glavnoj sarajevskoj ulici. Tada je poginulo 26, a ranjeno 108 građana Sarajeva.

Masakr u ulici Vase Miskina se smatra jednim od najstrašnijih zločina počinjenih za vrijeme opsade Sarajeva. Prizori ubijenih, ranjenih i obogaljenih Sarajlija su zahvaljujući televizijskim kamerama obišli svijet i značajno pridonijeli tome da svjetska javnost stane na stranu mlade bosanskohercegovačke države, a protiv bosanskih Srba koji su stekli reputaciju monstruma i zločinaca.

Takođe, ovaj događaj je bio povod za uvođenje sankcija tadašnjoj Jugoslaviji.

## Poginuli građani Sarajeva

Od srpskih granata toga dana poginuli su: Nedžad Abdija, Ismet Ašćerić, Ruždija Bektešević, Snježana Biloš, Predrag Bogdanović, Vladimir Bogunović, Vasva Čengić, Gordana Ćeklić, Mirsad Fazlagić, Emina Karamustafić, Mediha Omerović, Bahrija Pilav, Mila Ruždić, Mile Ružić, Abdulah Sarajlić, Sulejman Sarajlić, Hatidža Salić, Galib Sinotić, Sreten Stamenović, Srećko Šiklić, Božica Trajeri-Pataki, Vlatko Tanacković, Srećko Tanasković, Tamara Vejzagić-Kostić, Jusuf Vladović i Izudin Zukić.

## Tvrdnje srpske strane

Kao u sličnim prigodama, uključujući kasnije masakre na Markalama, srpska strana je odbacivala odgovornost za zločin, pripisujući ga umjesto toga muslimanskim/bošnjačkim snagama i tumačeći ga kao operaciju pod lažnom zastavom, odnosno tvrdeći da su minobacačke granate ispaljene sa mjesta koja su u vrijeme događaja držale snage vjerne vladi u Sarajevu.

## Tužilaštvo u Hagu
Tužilaštvo u Hagu povuklo je iz predmeta optužnicu, u procesu suđenja generalu Vojske Republike Srpske Ratku Mladiću kao i prvom predsjedniku Republike Srpske Radovanu Karadžiću, u kojoj se navodi da napad u Ulici Vase Miskina nisu izvele srpske snage, odnosno da granatiranje nije izvršeno sa srpskih položaja.

Međutim, iako ovaj zločin ima izuzetnu težinu jer je bio direktan povod za uvođenje sankcija tadašnjoj Jugoslaviji, nakon poteza tužioca koji govori da napad nisu izvele srpske snage, Međunarodni sud u Hagu nije sprovodio dalju istragu o ovom zločinu, kako bi se pronašli istinski krivci i nalogodavci.

## Izvori
Islamska deklaracija

***Islamska deklaracija, jedan program islamizacije muslimana i muslimanskih naroda***, je knjiga koju je objavio Alija Izetbegović 1970. godine u Sarajevu. Knjiga predstavlja viđenje Alije Izetbegoviće islama i modernizacije.

Izetbegović u knjizi piše o položaju islama u svijetu, o nacionalizmu kao sili koja podvaja narode i o komunizmu kao neadekvatnom društvenom poretku  (vidi državni ateizam). Ova knjiga je korišćena na političkom procesu protiv Izetbegovića i drugih muslimanskih intelektualaca, koji je 1983. godine optužen za "napad na socijalizam", "neprijateljsku i kontra-revolucionarnu djelatnost s pozicija muslimanskog nacionalizma" i planiranje stvaranja islamske države u Bosni i Hercegovini, te osuđen na 13 godina zatvora. Mada se u knjizi ne spominje ni Bosna i Hercegovina, niti Jugoslavija, *Deklaracija* je bila jedan od značajnih dokaza na sudu. Kazna je kasnije redukovana, a Izetbegović je 1988. godine pušten na slobodu. Knjiga je ponovno objavljena 1990. godine.

Neki bosanski Srbi veruju da je Islamska deklaracija politički program koji želi da stvori islamsku zemlju Bosnu i Hercegovinu, i da je jedan od uzroka rata i terorizma. Istoričari Noel Malcolm i Ivo Banac ocenjuju da knjiga ne sadrži plan o transformaciji Bosne u islamsku državu, niti politički program Izetbegovićeve Stranke demokratske akcije.

## Sadržaj

Osnovna poruka knjige je da se muslimanski narodi ne mogu modernizovati protivno islamu, već islamske vrednosti moraju ostati osnova preporoda muslimanskih naroda. Islamska deklaracija pokušava da miri zapadni tip napredka i islamsku tradiciju. Glavna ideja je da Kuran dozvoljava modernizaciju, ali postoje ograničenja. Za Izetbegovića je primer Turske i Kemala Ataturka negativan jer se gube islamski koreni, a Japan pozitivan jer je kultura kompatibilna sa modernizacijom i ekonomskim rastom.

Izetbegovic polazi od dva osnovna elementa: islamskog društva i islamske vlasti. On kaže da se islamska vlast ne može uspostaviti ako već ne postoji islamsko društvo, a islamsko društvo postoji samo tamo gde apsolutnu većinu naroda čine muslimanski vjernici. "*Bez ove većine, islamski poredak se svodi samo na vlast i može se pretvoriti u nasilje*." Protivnici su često citirali sledeću rečenicu, istrgnutu iz konteksta: "*Nema mira ni koegzistencije između islamske vjere i neislamskih institucija*." Noel Malcolm smatra da se ovo odnosilo na zemlje u kojima postoji muslimansko društvo. Malcolm smatra da u cijeloj raspravi ima samo jedno mjesto koje se može odnositi na politički status bosanskih muslimana: "*Muslimanske manjine u sastavu neislamskih zajednica, pod uvjetom garancije vjerskih sloboda i normalnog života i razvoja, lojalne su i dužne izvršavati sve obaveze prema toj zajednici, izuzev onih koje štete Islamu i Muslimanima*."

## Izvori

## Veze
* Alija Izetbegović
* Stranka demokratske akcije

## Vanjske veze
* Islamska deklaracija, jedan program islamizacije Muslimana i muslimanskih naroda 
* Islamska deklaracija Alije Izetbegovića - Antisrpska ideologija mržnje i rata
Mirko Hunjadi

**Mirko Hunjadi** (Vinkovci, 28. VIII. 1942. - Beli Manastir, 6. I. 2017), hrvatski pjesnik i putopisac.

Na Filozofskom fakultetu u Zagrebu diplomirao je jugoslavistiku i psihologiju 1967. godine. Od rujna 1968. do travnja 1991. bio je profesor Gimnazije i Centra za usmjereno obrazovanje u Belom Manastiru.

Vratio se u Vinkovce 1991. i u vrijeme *[[Domovinski rat|Domovinskog rata]]* radio kao ravnatelj "Novosti", Radio-postaje Vinkovci i "Vinkovačkog lista". Od 1992. bio je profesionalni urednik izdavačke djelatnosti Slavonske naklade (SN) "Privlačica" u Vinkovcima. Uredio je knjige 1-50 Biblioteke *Slavonica*.

Posljednje godine života proveo je u Domu za starije i nemoćne Beli Manastir. Sahranjen je 9. I. 2017. u Vinkovcima.

## Bibliografija
* (Borka) Gledić, (Mirko) Hunjadi, (Anica) Nef i (Stojan) Pavlović: *"[[Sunčana strana ulice]]"*, Beli Manastir, 1969. (54 str.)
* *"Boravišta"* (pjesme), Zagreb, 1977. (105 str.)
* *"Slavonski vrt"* : suvenir mini-knjiga haiku poezije, Vinkovci, 1986.
* *"Baranja"* : (putopis), Osijek, 1989; Vinkovci, 1993. (219 odn. 222 str.)

## Izvori
* Helena Sablić-Tomić, Goran Rem: *"Slavonski tekst hrvatske književnosti"*, Zagreb, 2003. (str. 498)
* (Jovan Nedić): *[http://oaza-bm.hr/oaza/naslovnica/item/761-peče-čiča-rakiju "Peče čiča rakiju"]*, Mirovna grupa Oaza, Beli Manastir, 23. IX. 2010.
* Mirko Hunjadi: *[http://salas-ipsa.devas-media.hr/en/ "Baranja"] * (izvod), Salaš Ipša (pristup: 9. X. 2014)
* Saša Alilović: *[http://www.radio-baranja.hr/vijesti/10969-umro-mirko-hunjadi-1942-2017.html "Umro Mirko Hunjadi (1942.-2017.)"]*, Radio Baranja, 9. I. 2017.
Hrvatsko novinarsko društvo

**Hrvatsko novinarsko društvo** (ili kraće **HND**) je neovisna udruga profesionalnih novinara sa sjedištem u Zagrebu. Utemeljeno je 18. prosinca 1910. godine i jedno je od najstarijih profesionalnih udruženja u Hrvatskoj.

U doba SFRJ novinari su bili organizirani u Savezu novinara Jugoslavije.

Od 1992. godine HND je član Međunarodne federacije novinara (IFJ). Članovi društva su novinari zaposleni u dnevnim i lokalnim novinama, stručnim časopisima, radio stanicama, televiziji.

## Ciljevi društva
* ostvarivanje profesionalnih interesa, etičnosti i slobode javnog izražavanja
* promicanje Ustavom zajamčenih prava javnosti da bude izviještena o svim zbivanjima u društvu, te prava svake osobe na slobodu izražavanja, mišljenja i dostupnost svim javnim glasilima
* čuvanje ugleda i dostojanstva profesije
* zaštita novinara od samovolje izdavača i sprečavanje monopola
* materijalna i socijalna zaštita novinara

## Nagrade i priznanja
HND dodjeljuje ove nagrade i priznanja:
* Priznanje »Milan Grlović«
* Nagrada za životno djelo »Otokar Keršovani«
* HND-ova nagrada Novinar godine
* Nagrada »Marija Jurić-Zagorka« za najzapaženija novinarska ostvarenja 
* Nagrada »Žarko Kaić« za snimateljski rad Žarko Kaić 
* Nagrada »Nikša Antonini« za fotoreporterski rad

## Reference

## Literatura

* Dragutin Feletar: HPD "Rodoljub" Virovitica 1880-1980, Virovitica: HPD "Rodoljub", 1980.
* V(inko) Brešić: “Virovitičko građansko novinstvo (1899-1941)”, Virovitički zbornik 1244-1984, Virovitica 1986. 
* S. Marijanović: “Pokret kazališnog amaterizma u istočnoj Hrvatskoj i djelatnost kazališta u Virovitici”, Dani hvarskog kazališta, sv. 12, Split 1986.* “Znameniti i zaslužni Hrvati te pomena vrijedna lica u Hrvatskoj od 925-1925”, Zagreb: August Cesarec, 1990. (Reprint). 
* Milan Grlović: “Album zaslužnih Hrvata XIX. stoljeća: sto i pedeset životopisa, slika i vlastoručnih podpisa”, (Reprint). Rijeka: Tiskara Rijeka, 1992. 
* V(inko) Brešić: “Književnik Ivan Dobravec-Plevnik”, Republika, br. 9-10, Zagreb 1995.
* Vinko Brešić: “Knjiga o Virovitici”, Virovitica: MikešLand, 1999. 
* Petar Požar: Leksikon povijesti, novinstva i publicistike. Split: Petar Požar, 2001. 

## Vanjske veze
* Hrvatsko novinarsko društvo - Službene stranice
* Popis članova
1398.

Godina **1398** (**[[rimski brojevi|MCCCXCVIII]]**) bila je redovna godina koja počinje u utorak (1. 1. po julijanskom kalendaru).

## Događaji
* januar - U Bosnu provaljuje turska vojska (Bajazitovi sinovi i Stefan Lazarević kao vazal), ali trpi od jake zime i velikog snega - vojvoda Hrvoje Vukčić, pristaša Ladislava Napuljskog, osumnjičen za saučesništvo.
* ožujak-lipanj - Kralj Žigmund boravi u Slavoniji, gdje sakuplja vojsku protiv vojvode Hrvoja. 
* mart, druga polovina - Usled nereda u Bosni, pristalice kraljice Jelene (Nikolići i Radivojevići) traže utočište na dubrovačkoj teritoriji.
* april - Dubrovčani prebacili u svoj grad Katarinu-Jelenu, ženu Sandalja Hranića, iz Budve, gdje se ona više nije osjećala bezbjedno. 
* ca. proljeće - Radič Sanković se oslobodio zahvaljujući metežima u Bosni (bio zatočen 1391, zbog prodaje Konavla Dubrovniku).
* maj - Stjepan Ostoja novi bosanski kralj, nakon što je Jelenu srušila vlastela (Vukčić, Hranić, Radenović).
* 3. 6. - Knez Priboje Masnović, zapovednik Visokog, dobio dubrovačko građanstvo. 
* 30. 6. - Jianwen ("Ustanovljenje građanske vrline", osobno ime Zhu Yunwen) postaje drugi car iz dinastije Ming.
* srpanj - Žigmund provalio u Hrvojev posed, do Vrbaskog grada, ali poražen.
* kolovoz? - Hrvoje u kontranapadu zauzeo dubičku županiju od Emerika Bubeka, vranskog priora.
* septembar - Timur upao u Delhijski Sultanat.
* oktobar - Kralj Žigmund u Iloku (novi napad na Bosnu, takođe neuspešan?); Ostoja provodi zimu u Usori sa vojskom i velikašima.
* 17. 12.? - Timur zauzeo Delhi - pljačka, masakr, razaranje.

### Tokom/tijekom godine
* Posle pohoda u Bosnu:
** Zavera Novaka Belocrkvića i Nikole Zoića protiv kneza Stefana Lazarevića, koji ga optužuju pred Bajazitom za veze sa Ugrima - Novak pogubljen, Zoić se zamonašio.
** Majka Stefana Lazarevića kneginja Milica (monahinja Evgenija) i monahinja Jefimija odlaze u misiju kod Bajazita gde opravdavaju Stefana od optužbi za neuspeh bosanskog pohoda, na povratku donose mošti svete Petke u Srbiju.
* Prvi put se spominje naziv Valjevo (ranije Gradac). 
* Francuska crkva povlači podršku antipapi Benediktu XIII, započinje petogodišnja opsada njegove palate u Avinjonu.

## Rođenja

## Smrti

* 1397-98 - Vuk Branković, srpski velikaš (* ca. 1345)

## Reference

* Svezak drugi: dio prvi. Treće doba: Vladanje kraljeva iz raznih porodica (1301-1526). Prva knjiga: Anžuvinci i Sigismund do gubitka Dalmacije (1301-1409), Vjekoslav Klaić (archive.org)
Ferhadija (ulica)

**Ferhadija**, ulica u središtu Sarajeva. Na zapadu je omeđena s Trgom maršala Tita, a na istoku s Trgom fra Grge Martića. U smjeru istoka se iz nje može doći do znamenite Baščaršije. U blizini je i Gradska tržnica Merkale, Ekonomski fakultet, sjedište Fudbalskog saveza BiH.

U doba bivše Jugoslavije je dobila ime *Ulica Vase Miskina* prema istoimenom narodnom heroju. Pod njime je postala svjetski poznata u prvim mjesecima opsade Sarajeva, kada se u njoj 27. maja 1992. zbio zloglasni masakr u redu za hljeb. Kasnije joj je vraćeno staro ime.
Salaš u Malom Ritu

***Salaš u Malom Ritu*** je jugoslovenska igrana TV serija u produkciji RTV Beograd, originalno emitovana na programu JRT početkom 1976.. Serija prati avanture dečaka Milana Maljevića (Slavko Štimac) za vreme Drugog svetskog rata. Nastala je po istoimenoj knjizi Arsena Diklića. Serija predstavlja kompilaciju, odnosno proširenje dva celovečernja filma - *[[Zimovanje u Jakobsfeldu]]* i *[[Salaš u Malom Ritu (film)|Salaš u Malom Ritu]]*.

## Radnja

Radnja serije se dešava u izmišljenom banatskom selu Mali Rit za vreme Drugog svetskog rata. Mali Rit je naizgled mirno banatsko selo, čiji stanovnici ne pružaju otpor nemačkoj okupaciji. Zapravo, partizani se uzdržavaju od napada na selo, koje koriste kao tajnu bazu, da ne bi privukli pažnju Nemaca.

Ipak, idilu tokom okupacije, koju s vremena na vreme kvari narednik Riđi, narušava događaj u susednom selu, kada su partizani zapalili žito namenjeno Nemačkoj. Manšaftovci sprovode taoce iz susednog sela kroz Mali Rit. Vasa, najbolji drug i komšija Milana Maljevića, ogorčen što niko ne pruža bilo kakav otpor Nemcima, daje vodu taocima, zbog čega dobija batine od Riđeg. Da bi se osvetio za batine i poniženje, Vasa je odlučio da zapali žito namenjeno slanju u Nemačku, nadajući se da će vojnici koji su ga tukli biti kažnjeni.

Požar je doveo u selo lukavog i nemilosrdnog inspektora Šicera, kome odmah postaje sumnjivo da pre ovog incidenta u selu nije bilo nikakvih anti-okupatorskih akcija. Šicer otkriva mrežu partizanskih ilegalaca u selu, koju između ostalih čine krčmar Paja, seoski brica i Vasin otac. Ubeđen da je zagrebao ispod površine, Šicer odlučuje da uzme taoce (između ostalih Milanovog brata Petra i Vasinog oca), preteći da će svakog dana streljati po jednog taoca, dok ne dobije odgovor koji traži. Plašeći se za život svog sina i ostalih seljana, Milanova majka dovodi partizane u selo koji savladavaju nemački garnizon i oslobađaju taoce. Milan i Petar odlaze sa partizanima.

U drugoj celini serije, Milan je među partizanima, koji se spremaju da pređu Dunav kako bi prezimili. Ne želeći da sa sobom povedu Milana i izlože opasnosti, partizanski komandir šalje Milana i buntovnog tinejdžera Rašu sa „specijalnim“ zadatkom da prezime kod svoje kuće. Na putu se Raša razboli, a Milan odlazi u susedno folksdojčersko selo Jakobsfeld. Tu nalazi posao kao sluga uglednog domaćina Jakoba Jeriha. Milan preko noći odlazi u kolibu gde je sakrio Rašu, donoseći mu hranu, a kasnije ga krije u štali Jakoba Jeriha. Jerih će zavoleti Milana pa planira da ga usvoji, pod uslovom da zaboravi na svoje poreklo. U međuvremenu, Šlog, partizanski ilegalac iz grada saznaje da se u Jakobsfeldu nalazi odbegli Raša, i odlučuje da ga izbavi na svoju ruku.

## Uloge

## Muzika
Muzičku temu Ja sam rođen tamo na salašu izvode Miomir Petrović i Dragan Mirković.

## Vanjske veze
*
Lively (Falklandi)

**Lively** (engleski: *Lively Island*, španjolski: *Isla Bougainville*) je najveći nenaseljeni otok malog istoimenog arhipelaga na istočnom izlazu iz Kanala Choiseul između poluotoka Lafonia i Istočnog Falklanda.

## Geografija
*Lively* je niski vrlo razvedeni otok (najviša točka je 37 m), površine 55.85 km².

On je najveći otok istoimenog istoimenog arhipelaga u kojem se pored njega nalaze i otoci; *Gull* (0.05&nbsp;km²), *Cow * (0.12&nbsp;km² ), *Irene* (0.05&nbsp;km² ), *Kidney 1* (0.02&nbsp;km² ), *Kidney 2* (0.04&nbsp;km²), *Middle* (površine 1. 5&nbsp;km², sa svojih pet pješčanih sprudova), *Motley* (3.3&nbsp;km² ), *Mot* (0.1&nbsp;km² ), *Centre* (0.03&nbsp;km² ), *Sal* (0.08&nbsp;km² ), *Philimore* (3&nbsp;km² ), *Philimore Chico* (0.18&nbsp;km² ), *Reef * (0.35&nbsp;km² ), *Green* (0.07&nbsp;km² ), *Stinker* (0.01&nbsp;km² ), *Pete’s* (0.04&nbsp;km² ), *Hutchy’s* (0.12&nbsp;km² ) i *North East * (3.05&nbsp;km² ), koji leže većinom sjeverno i sjeveroistočno od otoka, osim Motleya i Mota, koji leže jugozapadno.

Između *Livelyja* i njegovih otoka, more je vrlo plitko, tako da je sa nekima spojen pješčanim sprudima. Otok ima brojne bare, jezera (najveće je Enderby 0.07&nbsp;km²) i potoke. Kako na otoku nema glodavaca - otok je pravi raj za ptice zbog tog uživa poseban tretman zaštite. Zbog intezivne ispaše koja se na *Livelyju* vrši više od preko vijeka i pol, neki djelovi otoka doživjeli su eroziju tla.

## Historija
Otok je svoje španjolsko ime *Isla Bougainville* dobio francuskom moreplovcu Louisu de Bougainvilleu koji je osnovao prvo naselje na otoku 1764.

Od kraja 19. vijeka do prve četvrtine 20. vijeka otok je bio vlasništvo Georga Cobba, koji je na otoku osnovao farmu ovaca. Nakon njega mijenjali su se vlasnici, na otoku više nema stalnih stanovnika osim ovaca koje se puštaju da slobodno pasu.

### Otok za Falklandskog rata

Kod *Livelyja* (točnije kod Seal Covea) se odigrala jedna od manjih pomorskih bitaka za vrijeme Falklandskog rata - 22. maja 1982., kad su fregate Britanske kraljevske mornarice *HMS Brilliant* i *HMS Yarmouth* dobile zadatak da spriječe argentinski transportni brod *Monsunen*, da dopremi gorivo i municiju za Stanley. Nakan dramatične potjere i pucnjave argentinski kapetan Gopčević je nasukao svoj brod na žalo *Tuljanske drage* (Seal Cove) na Istočnom Falklandu i sa posadom napustio brod, jer je to bio jedini način da se riješi potjere i spasi teret. Drugog dana se vratio sa drugim brodom *Forrest* i odeglio Monsunen sa teretom do Darwina.

## Izvori

## Vanjske veze
* Detaljna karta Falklanda
Saunders (Falklandi)

**Saunders** (engleski: *Saunders Island*, španjolski: *Isla Trinidad*) je četvrti otok po veličini Falklandskom arhipelagu, jedan od niza otoka pored sjeverne obale Zapadnog Falklanda.

## Geografija

*Saunders* je brdoviti vrlo razvedeni otok, neobičnog oblika - poput obrnutog vrlo izduljenog slova C, površine 131.6 km². Zapravo je to otok sastavljen od 3 poluotoka, koja su spojena međusobno uskim prevlakama. Ukupna dužina obale je 106.8&nbsp;km, otok je dug 21&nbsp;km (u smjeru zapad - istok) i gotovo isto toliko širok, najviša točka na otoku je Mount Richards sa 457 m, nešto zapadnije je drugi najviši vrh je Mount Harston (433 m). Na otoku postoji jezero Big Pond udaljeno 1&nbsp;km od jedinog otočkog naselja - Saunders Island Settlement, na istočnoj obali koje ima poletno - sletnu stazu, za manje avione, i pansione za smještaj turista. Jednom mjesečno do otoka doplovi trajekt *Concordia Bay* iz luke New Haven, on usput svraća i na otoke; Pebble, Golding, Keppel, Carcass, West Point, New, Weddell i Beaver

Otok *Saunders* stanište je preko 50 vrsta ptica koje se gnijezde na njegovim strmim liticama. Po pješčanim plažama žive brojne kolonije Pingvina. 
## Historija

Britanski pomorski kapetan John McBride osnovao je u januaru 1766. mali garnizon pod nazivom Fort George i naselje Jason Town (po imenu svog broda), kasnije je to naselje postalo Port Egmont, prvo britansko naselje na Falklandima. U decembru iste godine otkrio je da su Francuzi već osnovali svoje naselje Port Louis na Istočnom Falklandu.

Španjolska je kupila francusku koloniju Port Louis - 1766., i nakon tog preuzela kontrolu nad arhipelagom 1767., preko svog guvernera u Buenos Airesu.

Britanski guverner Samuel Clayton povukao je 1767. pomorski garnizon iz Port Egmonta, ali je ostavio ploču sa natpisom da arhipelag podpada pod britanski suverenitet.

Od kraja 19. vijeka otok se koristi kao veliki pašnjak za ovce koje se puštaju da slobodno pasu, po njegovim vrletima.
## Izvori

## Vanjske veze
* Fotografije sa otoka Saunders
* Saunders Island - Settlement Houses (the Outer Islands) na portalu Falkland Islands Tourist Board Stanley
* Saunders Island na portalu Falkland Islands Tourist Board Stanley
Hill Cove

**Hill Cove** je treće naselje po veličini na otoku Zapadni Falkland, nakon Port Howarda i Fox Baya, u kom živi 14 stalnih stanovnika.
## Geografija
*Hill Cove* leži na sjeveru Zapadnog Falklanda pored Zaljeva Byron, točno preko puta Port Egmonta na otoku Saunders , prvog britanskog naselja na Falklandskom arhipelagu. Iza naselja prostire se Planina Adam (Mount Adam), koja ga štiti od hladnih južnih vjetrova.

*Hill Cove* su zapravo dva mala naselja (farme ovaca) udaljena jedno od drugog oko 1.8&nbsp;km, jedno naselje nalazi se na platou u zavrijetini ispod brda, a drugo na poluotoku, gdje se nalazi lukobran i malena lučica naselja.
*Hill Cove* ima jednu malu trgovinu i aerodrom za manje avione.

## Historija nasalja
Naselje *Hill Cove* osnovao je 1882. *Robert Blake*, koji se tu doselio iz Zaljeva Shallow. On je 1886. zasadio prva stabla bora i bukve iz koje je iznikla jedina šuma na čitavom arhipelagu u to vrijeme. Njegove namjere podržala je i vlada Falklanda koja je 1925. poslala šumara Jamesa Reida da zasadi jele.

Falkland Islands Company koja je stekla vlasništvo nad Hill Coveom, podjelila je ga je 1988. na 8 manjih farmi i prodala novim vlasnicima.
Današnji stanovnici *Hill Covea* bave se ovčarstvom i u novije vrijeme turizmom.
## Izvori

## Vanjske veze
* ''The Picturesque settlement of Hill Cove'' na portalu Falklands Advertiser  
* Hill Cove na portalu Falkland Islands Tourist Board Stanley
Planina Adam, Falklandi

**Planina Adam** (engleski: *Mount Adam*, španjolski: *Monte Independencia / Monte Beaufort*) je najviša planina na otoku Zapadni Falkland, visoka 700 m. i druga po visini na Falklandskom arhipelagu nakon Planine Usborne (705 m.) na Istočnom Falklandu
## Geografija
*Planina Adam* leži na sjeveru Zapadnog Falklanda pored Zaljeva Byron, naselje na Hill Cove leži u podnožju planine.

## Izvori

## Vanjske veze
* ''Mount Adam'' na portalu Mountain Forecast
Ekocid

**Ekocid** je izraz koji u najširem smislu označava događaj ili proces koji rezultira naglom ili dramatičnom promjenom prirodne okoline na nekom području, te zajedno s njome vezano naglo izumiranje ili migraciju tamošnje flore i faune. U užem, i najčešće korištenom, smislu see pod time podrazumijevaju procesi koji su posljedica ljudske aktivnosti, prije svega kroz katastrofalno zagađenje, pretjerano korištenje prirodnih resursa ili namjerno uništavanje tokom rata ili etničkog čišćenja.

Izraz je neologizam koji potiče od grčke riječi *oikos* ("kuća") i latinske riječi *cedere*, a prvi put se počeo koristiti 1960-ih, čemu je poticaj dao vijetnamski rat, odnosno kontroverzna operacija Ranch Hand tokom koje su američke snage koristile Agent Orange i druge defolijante u nastojanju da kemijskim sredstvima "očiste" džunglu i tako oduzmu prirodni zaklon Vijetkongovim gerilcima.

Izraz je postepeno stekao veliku popularnost među ekološkim i drugim aktivistima, te se koristi u svrhu "senzibiliziranja" javnosti na probleme zaštite okoline, odnosno kritiziranje po okolinu štetnog djelovanja korporacija i država. Duže vremena traju pokušaji da ekocid, slično kao i genocid, uđe u međunarodno krivično pravo kao posebna vrsta zločina protiv mira, odnosno zločina protiv čovječanstva. Oni, međutim, nisu dali nekih značajnijih rezultata.

## Povezano
* Ekološka katastrofa
* Genocid
* Urbicid
* Spaljena zemlja
* Desertifikacija
* Holocensko masovno izumiranje

## Literatura
* 
* 
* 
*
Kulturocid

**Kulturocid** je izraz kojim se opisuju aktivnosti koje za posljedicu imaju nestanak ili uklanjanje svih ili određenih elemenata kulture na nekom području (grad, regija, država i sl.). Izraz predstavlja neologizam, nastao od riječi "kultura" i latinske riječi *cedere* ("sjeći, ubijati"), ali mu je popularnost donijela povezanost s izrazom genocid, pa se, slično kao i ekocid i urbicid, koristi u pežorativnom smislu i/li u propagandne svrhe kako bi opisao široki raspon procesa i događaja u raznim područjima i historijskim periodima. Kao alternativni izraz se ponekad koristi i izraz **kulturni genocid**.

Izraz "kulturocid" se tako može koristiti za "kulturnu" komponentu genocida i etničkog čišćenja, odnosno masovno i sistematsko uništavanje kulturnih spomenika, tekstova vezanih uz određenu etničku ili religijsku grupu. Može se koristiti i za sistematsko iskorjenjivanje regionalnih dijalekata (jezički purizam), spaljivanje knjiga, damnatio memoriae, cenzuru javnih medija i "pročišćavanje" javnih i drugih arhiva od svih sadržaja koji se iz ideoloških razloga smatraju neprihvatljivim. U današnje vrijeme se pod time podrazumijeva i ignorantski odnos prema kulturnim dobrima uzrokovan ekonomskim motivima, kao i negativni trendovi u masovnoj kulturi koji se ogledaju kroz žutilo, kič, šund i "kretenizaciju" publike koja više nije sposobna cijeniti visokokulturne sadržaje.

Neke od aktivnosti koje se smatraju kulturocidom su ušle u međunarodno kazneno pravo, i to preko konvencija koje određene aktivnosti - kao što je namjerno uništavanje kulturnih spomenika - tretiraju kao ratni zločin, odnosno kazneno djelo.

## Povezano

* Urbicid
* Ekocid
* Vandalizam
Patricid

**Oceubistvo**, **očeubojstvo** ili **patricid** je čin ubijanja vlastitog oca. Izraz "patricid" dolazi od latinske riječi *pater* ("otac") i *cida* ("sjekač", "ubica"). Predstavlja jedan ezan uz Karađorđa.

Patricid takođe predstavlja čest motiv u popularnoj kulturi i u mitologiji. Jedan od najpoznatijih primjera u tom smislu je grčka legenda o trovanju boga Krona od strane njegovog sina Zeusa.

## Povezano
* Paricid
* Infanticid
* Filicid
* Prolicid
Usborne

**Planina Usborne** (engleski: *Mount Usborne*, španjolski: *Cerro Alberdi *) je najviša planina na otoku Istočni Falkland i cijelom Falklandskom arhipelagu visoka 705 m.
## Geografija
*Planina Usborne* leži u sredini Istočnog Falklanda pored kanala Choiseul i naselja Darwin koje leži u podnožju planine. Planina je dio masiva Wickham Heights, koji se proteže od zapada prema istoku po čitavoj širini otoka i geološki razdvaja Istočni Falkland od poluotoka Lafonia.

O toj planini pisao je još Charles Darwin u 9 poglavlju svoje Zoologije sa puta brodom Beagle (Zoology of the Voyage of H.M.S. Beagle), koji je posjetio Falklandske otoke - 1833.

Planina je dobila ime po jednom od kapetana na brodu Beagle - **Alexandru Burnsu Usbornu**.

## Izvori

## Vanjske veze
* ''Mount Usborne'' na portalu Mountain Forecast 
* A Stroll up Mount Usborne
Srđa Popović

**Srđa Popović** ima više značenja:

* Srđa Popović (1937–2013), jugoslovenski i srpski advokat
* Srđa Popović (1973), srpski politički aktivist.
Srđa Popović (aktivist)

**Srđa Popović** (Beograd, 1. februara 1973.), srpski politički aktivist. Poznat kao jedan od osnivača i vođa studentske organizacije Otpor!, zaslužne za organizaciju demonstracija koje su dovele do rušenja srpskog predsjednika Slobodana Miloševića. Nakon prvih postmiloševićevskih izbora je kao član Demokratske stranke, blizak premijeru Zoranu Đinđiću, izabran u Narodnu skupštinu Srbije gdje je sjedio sve do 2003. Nakon Đinđićeve smrti je od Otpora stvorio kratkotrajnu političku stranku, ali ona na izborima nije uspjela prijeći cenzus i ući u Skupštinu. 

Godine 2004. je osnovao međunarodnu organizaciju Centre for Applied Nonviolent Action and Strategies (Centar za primenjene nenasilne akcije i strategije) koja iskustva rušenja Miloševića nastoji iskoristiti kako bi se promovirala demokracija u autoritarnim državama Eurazije. Zbog toga uživa veliki ugled na Zapadu kao jedna od ličnosti koja je pomogla Obojanim revolucijama i Arapskom proljeću.

## Izvori
* Biografija na sajtu Politike
Paricid

**Paricid** predstavlja čin ubijanja vlastitih roditelja. Dolazi u dva oblika - ubistvu oca (patricid) i majke (matricid). U širem značenju se pod time može podrazumijevati i ubistvo porodičnih posvojitelja, skrbnika, a u patrijarhalnim društvima i glave porodice, odnosno poglavice ili vladara (regicid).

## Povezano
* Patricid
* Infanticid
* Filicid
* Prolicid

## Vanjske veze
* Pendulum Foundation: Parricide Facts
Prolicid

**Prolicid** je izraz koji u najširem smislu označava ubistvo vlastitih potomaka - djece, unuka, praunuka itd. Prolicid predstavlja čest fenomen u zoologiji, odnosno kod životinja, a pojavljuje se i kod čovjeka kroz razne oblike. U užem obliku se pod time podrazumijeva filicid, odnosno ubistvo sinova i kćeri.

Poseban oblik prolicida predstavlja čedomorstvo, koje čini majka neposredno nakon porođaja, a koje je kao takvo u modernim kaznenim pravima priznato kao specifični oblik kvalificiranog ubistva koje se u pravilu kažnjava blaže.

## Povezano

* Čedomorstvo
* Feticid
* Infanticid
* Infanticid (zoologija)
* Paricid, ubistvo vlastitih roditelja
Filicid

**Filicid** je izraz kojim se opisuje ubijanje neposrednog potomka - sina ili kćeri - čiji je počinitelj njegov/njen roditelj - otac ili majka. Izraz dolazi od latinskih riječi *filius* ("sin") ili *filia* ("kćer") te *cidere* ("sjeći", "ubijati"). Predstavlja uži pojam od prolicida koji sadrži ubistva svih potomaka.

Suvremena kaznena prava poznaju specifično kazneno djelo poznato kao čedomorstvo, koje čini majka nad svojim djetetom neposredno nakon porođaja.

## Povezano
* Paricid (patricid i matricid)
* Fratricid i sororicid

## Vanjske veze
* Classifications and Descriptions of Parents Who Commit Filicide  (PDF)
Fratricid

**Fratricid**, **bratoubojstvo** ili **bratoubistvo** predstavlja čin ubijanja vlastitog brata. Izraz "fratricid" potiče od latinskih riječi *frater* ("brat") i *cidere* ("sjeći", "ubijati"). U širem smislu se pod time može podrazumijevati i ubijanje vlastite sestre; ponekad se tada koristi i specifični izraz **sororicid** (od latinske riječi *soror* za "sestru").

Fenomen fratricida je čest u ljudskoj historiji, a jedan od primjera kada je predstavljao dio društvene institucije je običaj otomanskih sultana od Mehmeda II do Ahmeda I da na stupanju na prijestolje ubijaju svu svoju braću i tako eliminiraju eventualne suparnike i prijetnju građanskog rata. Vjeruje se da su takvi događaji u najranijim periodima historije potakli legende o Kainu i Abelu, odnosno Romulu i Remu.

U prenesenom značenju se fratricid koristi za krvavi sukob među pripadnicima jedne te iste porodice, klana, plemena, naroda ili nacije.

## Vanjske veze
* Fratricide in Ottoman Law
Mariticid

**Mužeubojstvo**, **mužeubistvo** ili **mariticid** označava čin ubijanja muža od strane njegovog bračnog druga - supruge (žene) u heteroseksualnim, odnosno drugog muža u istospolnim brakovima. Izraz "mariticid" dolazi od latinskih riječi *maris* ("vjenčan") i *cidere* ("sjeći", "ubijati"). Ponekad se pod izrazom mariticid u širem smislu podrazumijeva i ubistvo supruge (žene) od strane njenog muža ili supruge; kao uži pojam se u tim slučajevima koristi izraz uksoricid.
Uksoricid

**Ženoubojstvo**, **ženoubistvo** ili **uksoricid** je čin ubijanja vlastite supruge (žene) od strane njenog bračnog druga - muža (ili supruge u istospolnim brakovima). Izraz "uksoricid" dolazi od latinske riječi *uxor* za "suprugu". Ubistvo vlastite supruge predstavljaju jedan od najčešćih oblika ubistava koji se pojavljuje u kaznenopravnoj praksi, i do njega najčešće dolazi kao kulminacija bračnog zlostavljanja.

Pod pojmom ženoubistva se, ponekad podrazumijeva i femicid koji opisuje ubistvo ili ubistva žena bez obzira na njihov odno sa počiniteljem.

## Izvori

* 
* Malika project report
Femicid

**Femicid**, **feminicid** ili **ginecid** je riječ kojim se opisuje čin ubijanje žena. U užem smislu se pod time podrazumijeva ubistva kod kojih je glavni motiv mržnja prema ženama ili nastojanje da se terorom dovedu ili zadrže u podređenom položaju u odnosu za muškarce u patrijarhalnim društvima. U tom je smislu izraz femicid počela radikalna feministkinja Diana E. H. Russell. Takvom opisu su, prema tvrdnjama aktivista, odgovarala zloglasna Ubistva žena u Ciudad Juarezu 1990-ih za koja se ponekad koristi španski izraz *feminicidio*.

Od pojma femicid valja razlikovati ubistvo supruge za koje se koristi izraz uksoricid.

## Vanjske veze
* "Female Genocide in India" in Intersections: Gender and Sexuality in Asia and the Pacific Issue 22, October 2009
Infanticid

**Decoubistvo**, **djecoubojstvo** ili **infanticid** je izraz koji u najširem smislu označava čin ubijanja ili namjernog usmrćivanja ljudske djece. Pod time se u pravilu podrazumijeva širi pojam od ubijanja vlastite djece ili potomaka (prolicid), tj. mogu ga počiniti osobe koje nemaju neposredne veze sa djecom.

Infanticid je fenomen koji je široko rasprostranjen u životinjskom svijetu, a kod čovjeka je, sudeći prema historijskim izvorima te arheološkim i antropološkim istraživanjima, bio, u većoj ili manjoj mjeri, prisutan od početaka ljudske vrste pa do današnjih dana u gotovo svim ljudskim društvima. Obično se vršio iz ekonomskih i religijskih motiva, odnosno kao dodatni oblik prirodne selekcije - tj. eliminacije djece za koje se držalo da su "nenormalna", "čudovišna" ili u nekom smislu inferiorna normalnoj djeci te da njihovo čuvanje i izdržavanje šteti porodici i široj zajednici.

Kao podvrsta infanticida se navodi neonaticid, odnosno ubijanje novorođenčadi, te feticid ili ubijanje nerođene djece.

Specifičan oblik infanticida je čedomorstvo koje čini majka neposredno nakon porođaja, a koja moderna kaznena zakonodavstva obično reguliraju kao kvalificirano blaži oblik ubistva.

## Vanjske veze
* A Brief History of Infanticide 
* Journal of Population Research: Shortage of girls in China today
Neonaticid

**Neonaticid** je izraz kojim se opisuje ubijanje, odnosno usmrćivanje novorođene djece. U suvremenim zapadnim društvima on predstavlja jedan od najčešćih oblika infanticida, a gotovo u pravilu ga izvode majke; mnoga kaznena zakonodavstva za njega koriste izraz čedomorstvo i tretiraju ga kao (blaže) kvalificirano ubistvo. U prošlosti je, pak, predstavljao jednu od metoda ograničavanja broja stanovnika, odnosno uklanjanja djece za koje se pretpostavljalo da su fizički ili mentalno defektna, te da neće, kada odrastu, biti u stanju doprinositi dobrobiti porodice ili šire zajednice.

Za usmrćivanje nerođene djece se koristi izraz feticid.

## Vanjske veze
* Families, Murder and Insanity, Dr. Neil S. Kaye
* Baby Blue Foundation 
* BBC News - France 'underestimates true scale of neonaticide'
* Netherlands Institute for the Documentation of Anonymous Abandonment (NIDAA) about foundlings, baby death, sismotherhood and illegal admission
The Times

**The Times** (izgovor: *Tajms*) su dnevne novine koje se štampaju u Londonu. Štampaju se u Ujedinjenom Kraljevstvu od 1785. godine, tada pod nazivom *The Daily Universal Register* (*Univerzalni dnevni registar*). Trenutni tiraž je 618.160 kopija. 
Jedne su od najstarijih i najuticajnijih britanskih, i jedne od najuvaženijih dnevnih novina u svetu.

## Historija
*The Times* je osnovao Džon Volter 1. januara 1785. pod imenom *The Daily Universal Register*. Današnji naziv dobija 1788. Objavljivao je komercijalne vesti i obaveštenja o nekim skandaloznim događajima. Krajem 19. veka tiraž i popularnost Tajmsa su se smanjili, ali nakon kupovine od strane Alfreda Harmsvorta oporavljaju. Potpunu nadmoć u izveštavanju novine su stekle pod uredništvom Vilijama Hejlija.

Godine 1981. Tajms je Njuz korporacija.

Američko izdanje se štampa od 6. juna 2006.

## Izvori

## Vanjske veze

* Oficijalni vebsajt
Mišo Krstičević

**Mišo Krstičević** (Metković, 19. veljače 1958.) je bivši hrvatski nogometaš i nogometni trener.

## Karijera

Nogometom se počeo baviti u Pločama, u tamošnjem Jadranu. 1978. započinje seniorsku karijeru Hajduku iz Splita. Za Hajduk je sveukupno odigrao 206 susreta i postigao 34 zgoditka. On je postigao posljednji zgoditak za Hajduk na Starom placu prije prelaska na Poljud protiv Dinama 5. rujna 1979. Od 1983. do 1985. igra za mostarski Velež. Nakon Veleža igra za njemački Rot-Weiß Oberhausen gdje nakon 38 utakmica okončava karijeru.

Za reprezentaciju Jugoslavije odigrao je 7 utakmica i postigao jedan zgoditak protiv Rumunjske.

Poslije igračke karijere nastavlja se baviti trenerskim poslom. Trenirao je NK Jadran Ploče, HNK Trogir, a bio je i pomoćni trener Hajduka. Trenutačno je trener KF Tirana gdje je ranije radio kao pomoćnik Blaža Sliškovića.

Sredinom koloviza 2011 preuzeo je juniore Hajduka, koji su 12 prosinca pobijedili ekipu Rome s 4:1 na otvaranju tradicionalnog međunarodnog turnira "Karol Wojtyla Cup".

Prelaskom Balakova u Kaiserslautern Mišo preuzima njegovo mjesto u Hajduku.

## Izvori

## Vanjske veze

* Profil  na reprezentacija.rs
* Profil na fussballdaten.de
Feticid

**Feticid** je izraz kojim se opisuje aktivnost, najčešće namjerna, koja za posljedicu ima usmrćenje nerođene bebe ili ljudskog fetusa. Obično se pod time ne podrazumijeva abortus, odnosno aktivnost koja je poduzela ili na koju je pristala sama majka, iako za pristaše pro life pokreta svaki abortus predstavlja feticid. 

U nekim državama kazneno pravo, ovisno o specifičnim okolnostima, čin usmrćivanja nerođenog djeteta tretira kao ubistvo, bilo kvalificirano, bilo kao teži oblik tjelesne povrede.

## Izvori
Deicid

**Deicid** je izraz kojim se opisuje čin ubistva ili usmrćenja boga ili nekog božanstva. Riječ potiče iz latinskog jezika, odnosno riječi *deus* ("bog") i *cidere* ("sjeći", "ubijati"). Usprkos toga što se uz koncept božanstva vezuje osobina besmrtnosti, brojne religije i mitologije poznaju primjere deicida, a kod nekih božanstava je deicid nužan preduvjet za simboličku sposobnost reinkarnacije odnosno umirućeg i uskrsusujućeg boga. U kršćanstvu se pod deicidom ponekad podrazumijeva razapinjanje Isusa Krista.

## Povezano

* Ragnarok
* Bog je mrtav
Regicid

**Kraljoubojstvo**, **kraljoubistvo** ili **regicid** (od latinskih riječi *rex* "kralj" i *cidere* "sjeći", "ubijati") je naziv za ubistvo odnosno usmrćenje monarha. Pod tim pojmom se najčešće podrazumijeva atentat; u širem smislu može označavati pogubljenje monarha zarobljenog u puču, revoluciji ili građanskom ratu. U većini današnjih monarhija se danas smatra jednim od najtežih kaznenih djela; u nekima je za njega bila zadržana smrtna kazna čak i kada je bila ukinuta za sve druge zločine.

Posljednji slučaj regicida se zbio u Nepalu 2001. za vrijeme masakra nepalske kraljevske porodice kada je kralja Birendru ubio njegov sin princ Dipendra prije nego što je sam izvršio samoubistvo.

## Povezano
* Tiranicid
Tiranicid

**Tiranicid** je izraz koji se koristi za ubistvo osobe koja se smatra tiraninom, odnosno izuzetno okrutnim ili zlim nosiocem vlasti u nekoj državi. Pod time se gotovo uvijek podrazumijeva atentat, i to počinjen iz političkih razloga te od strane osoba koje njima riskiraju vlastiti život i slobodu iz nesebičnih motiva, a "za opće dobro". Tiranicid se tako ne koristi za slučajeve kada neki tiranin pogine u ratu ili oružanom sukobu, ili bude svgrnut u puču čiji je motiv jednostavna promjena vlasti.

## Povezano

* Regicid
* Sic semper tyrannis

## Literatura

* 
* 
* 
* 
* 
*
Democid

**Democid** (od grčke riječi demos za "narod" i latinske riječi cidere za "sjeći", "ubijati") je izraz koji je skovao američki politolog Rudolph Rummell te ga nastoji popularizirati u širokoj upotrebi kao alternativu i svojevrsnu nadopunu izraza genocid. Prema Rummelu democid označava svaku aktivnost države koja uključuje masovno usmrćivanje njenih građana, podanika ili osoba koje su se našle pod njenom vlašću, pri čemu se kao tri najčešća oblika pojavljuju genocid, politicid i masovna ubistva. Rummelov koncept democida se prvenstveno koristio za opisivanje politike komunističkih režima u 20. vijeku, odnosno kako bi se našao izraz za višemilionske ljudske žrtve prouzročene progonima odnosno represivnom politikom motiviranom ideološkim razlozima, a što uključuje Holodomor, Staljinove čistke ili Veliki korak naprijed u Maovoj Kini.

Rummelov koncept democida je prihvaćen od strane dijela naučne zajednice.

## Povezano

* Crveni teror

## Reference

## Vanjske veze
* R.J. Rummel’s "List of democides in the 20th century":
* Definition of Democide—by R.J. Rummel, from his book *Death by Government*.
* Never Again—international genocide prevention group; organized 2004 Rwanda Forum at the Imperial War Museum in London.
* Never Again Wiki 
* Power Kills—Rummel's website.
* Genocides, Politicides, and Other Mass Murder Since 1945, With Stages in 2006—Genocide Watch
Rudolph Rummel

**Rudolph Joseph Rummel** (Cleveland, 21. oktobar 1932 - ) je američki politolog i počasni profesor političkih nauka na Univerzitetu Havaja, poznat kao pobornik koncepta democida koji bi trebao zamijeniti, odnosno nadopuniti koncept genocida. Rummel je također poznat po popularizaciji teorije demokratskog mira, prema kojoj nijedna "istinska" demokracija ne može ratovati s drugom "istinskom" demokracijom.

Rummell je veliki dio svoje karijere posvetio izučavanju represiji u bivšim komunističkim zemljama, i na temelju vlastitih demografskih i statističkih istraživanja došao do zaključka da democid u SSSR-u i NR Kini tokom 20. vijeka po broju izazvanih žrtava uvelike nadmašuje žrtve dva svjetska rata.

Njegove procjene o tome da je Titov režim u bivšoj Jugoslaviji od 1944. do 1987. godine likvidirao 1,072.000 ljudi su početkom 21. vijeka stekle veliki publicitet na prostoru bivše Jugoslavije i često se citirale kao argument od strane desnih, nacionalističkih i antikomunističkih krugova.

Rummel je poznat kao snažan zagovornik Rata protiv terorizma i američke intervencije u Iraku.

## Reference

## Vanjske veze
* Power Kills Rummel's site
* Rummel's blog
* Communist Body Count Chart of Rummel's estimates concerning communist countries
* Nazi Body Count Chart of Rummel's estimates concerning Nazi Germany
Spaljivanje knjiga

**Spaljivanje knjiga**, odnosno **biblioklazam** ili **libricid** je naziv za namjernu aktivnost, često ceremonijalne prirode, koja za svrhu ima uništavanje knjiga. U širem smislu može podrazumijevati i uništavanje drugih medija za prijenos informacija kao što su gramofonske ploče, filmovi, magnetoskopske vrpce i CD-ovi. Razlozi za takvu aktivnost su obično religijske, političke ili ideološke prirode i njima se obično nastoje trajno ukloniti sadržaji koji se smatraju uvredljivima ili neprihvatljivima, odnosno na spektakularni način izraziti neslaganje s u njima prezentiranim idejama.

Spaljivanje knjiga je kroz historiju predstavljalo najekstremniji oblik cenzure i u modernom svijetu se obično vezuje uz autoritarne režime i institucije, pri čemu se kao jedan od najstarijih primjera navodi Kina pod vlašću prvog cara Qi Shi Huanga, koji je u 3. vijeku pne. naredio znamenito spaljivanje knjiga i pokapanje učenjaka. Zahvaljujući spaljivanju knjiga brojna književna djela i neprocjenjivi izvori historijskih podataka su trajno izgubljena. U 20. vijeku su postala poznata nacistička spaljivanja knjiga te javna spaljivanja Beatlesovih ploča u SAD 1960-ih nakon što je dio tamošnjih kršćana njihovu izjavu "da su popularniji od Krista" shvatio kao blasfemiju.

Na prostoru bivše Jugoslavije su spaljivanja knjiga posljednji put zabilježena 1990-ih kada su u nekim manjim mjestima u Hrvatskoj direktori lokalnih biblioteka iz svojih bibliotečnih fondova izdvajali i javno spaljivali knjige napisane ćirilicom ili čiji su autori bili srpske nacionalnosti.

## Povezano
* Lomača taštine

## Izvori

## Vanjske veze
* "On Book Burnings and Book Burners: Reflections on the Power (and Powerlessness) of Ideas" by Hans J. Hillerbrand
* "Burning books" by Haig A. Bosmajian
* "Bannings and burnings in history" - Book and Periodical Council (Canada) 
* "The books have been burning: timeline" by Daniel Schwartz, CBC News. Updated Sept. 10, 2010