Psi

LN+SP

**Psi** (*Canidae*) su porodica unutar natporodice psolikih životinja. U tu porodicu pripadaju lisice, razne vrste poznate pod imenom "šakali", kojoti, vukovi, ali i domaći psi. Danas su rasprostranjeni na svim kontinentima, ali ih prvobitno nije bilo u Australiji, na Novom Zelandu, Novoj Gvineji, Madagaskaru i Antarktici. Međutim, danas su gotovo svuda udomaćeni, i to uz pomoć čovjeka.

Psi su se razvili u oligocenu na području Sjeverne Amerike od životinje koja je bila veličine lisice a i potsjećala je na nju, samo što je još mogla uvlačiti pandže.

## Izgled i građa tijela
Građom tijela psi se na prvi pogled ne razlikuju bitno od mačaka. Svi psi su manji rastom od velikih mačaka. Tijelo im je vitko, a glava malena, izbočena njuška je tupa. Trup im je udubljen u slabinama, a noge visoke s malim šapama. *Canidae* imaju na stražnjim nogama po četiri potpuno razvijena prsta kao  i četiri (*Lycaon*) odnosno pet (*Canis*, *Cyon*, *Icticyon*, *Otocyon*) prstiju na prednjim šapama. Snažne kandže ne mogu uvući u šape, pa su tupe. Rep im nije dugačak, a često je obrastao čupavom dlakom.

Imaju 42 zuba, pri tome uvijek po četiri pretkutnjaka s obje strane i u gornjoj i u donjoj vilici. Prema tome, potpuna zubna formula izgleda ovako:

Formula prvih "mliječnih" zubi je: 3 1 3. Još mladi, članovi ove porodice nemaju kutnjake, dok kao odrasli imaju po dva u gornjoj i tri u donjoj čeljusti sa svake strane.

Imaju krupne oči, a uši su im zašiljene i veće nego mačje. Ženke imaju brojne sise na prsima i trbuhu. Plodniji su od mačaka, i najčešće imaju četiri pa do devet mladunaca, iako su poznati i iznimni slučajevi od 18 pa i 23 mladunca u jednom okotu.

## Ponašanje
Jedva je moguće donijeti zaključke o ponašanju ove porodice koje bi bilo zajedničko svim vrstama, jer se pojedini rodovi i vrste previše međusobno razlikuju. Na primjer, sve vrste ove porodice su po definiciji mesojedi i stoga svi imaju nagon lova i ubijanja, no on se značajno razlikuje već između vukova i domaćih pasa.

Razlike u ponašanju između na primjer vukova i lisica izražene su već kod mladunaca u dobi između četvrtog i petog tjedna starosti. Zoolog Erik Zimen je promatrajući mladunce opazio, da mladi lisičići komade hrane prvo uzmu, i u okolici zakopaju, a tek nakon toga počnu s jelom; mladi vučići pak prvo pojedu koliko god mogu, i tek nakon toga počinju zakapati ostatke hrane

Kao slično ponašanje kod svih Kanida Michael W. Fox opisuje uvod u socijalni susret pripadnika iste vrste. Susret počinje uzajamnim njušenjem genitalnog i analnog područja, kao dijelom i ušiju, njuške i analne žlijezde. Njušenje područja repne žlijezde opaženo je samo kod crvenih, arktičkih i sivih lisica, rjeđe kod prerijskih vukova, a nikada kod domaćih pasa, jer oni vrlo rijetko uopće imaju repnu žlijezdu.

Dijelom su prepoznati isti obrasci ponašanja i između različitih vrsta; tako Fox opisuje uspješan poziv na igru između chihuahue i prerijskog vuka, uzajamno pokazivanje podređenosti između mladih kojota i vukova, kao i trenuci igre odraslog vuka i odrasle crvene lisice.

## Sistematika
Recentni psi mogu se podijeliti na tribus pravih lisica (Vulpini) i tribus pravih pasa (Canini). No, u tribusu pravih pasa ima više vrsta koje su vrlo slične lisicama.

Noviji rezultati istraživanja genskih sekvenci dovode u pitanje taksonomsku klasifikaciju pojedinih Kanida. Trenutno, prihvaćena je podjela kako slijedi:

* Tribus Vulpini
** Rod *Vulpes*
*** Crvena lisica (*[[Vulpes vulpes]]*)
*** Indijska lisica (*[[Vulpes bengalensis]]*)
*** Blanfordova lisica (*[[Vulpes cana]]*)
*** Kama (*[[Vulpes chama]]*)
*** Stepska lisica (*[[Vulpes corsac]]*)
*** Tibetska pješčana lisica (*[[Vulpes ferrilata]]*)
*** Blijeda lisica (*[[Vulpes pallida]]*)
*** Ruppelova lisica (*[[Vulpes rueppelli]]*)
*** Prerijska lisica (*[[Vulpes velox]]*)
*** Pustinjska lisica (*[[Vulpes zerda]]*)
*** Arktička ili polarna lisica (*[[Vulpes lagopus]]*)
** Rod *Urocyon*
*** Siva lisica (*[[Urocyon argenteus]]*)
*** Otočna siva lisica (*[[Urocyon littoralis]]*)
** Rod *Otocyon*
*** Dugouha lisica (*[[Otocyon megalotis]]*)
* Tribus Canini
** Rod *Dusicyon*
*** Falklandfuchs (Falklandski vuk) (*[[Dusicyon australis]]*)
** Rod *Pseudalopex*
*** Kolpeo (*[[Pseudalopex culpaeus]]*)
*** Južnoamerička siva lisica (*[[Pseudalopex griseus]]*)
*** Darwinova lisica (*[[Pseudalopex fulvipes]]*)
*** Pampaska siva lisica (*[[Pseudalopex gymnocercus]]*)
*** Sechuranska lisica (*[[Pseudalopex sechurae]]*)
*** Sitnozubi pas (*[[Pseudalopex vetulus]]*)
** Rod *Atelocynus*
*** Kratkouha lisica (*[[Atelocyon microtis]]*)
** Rod *Cerdocyon*
*** Maikong (*[[Cerdocyon thous]]*)****
** Rod *Speothos*
*** Kolumbijski divlji pas (*[[Speothos venaticus]]*)
** Rod *Chrysocyon*
*** Grivasti vuk (*[[Chrysocyon brachyurus]]*)
** Rod *Nyctereutes*
*** Kunopas (*[[Nyctereutes procyonoides]]*)
** Rod *Cuon*
*** Azijski divlji pas (*[[Cuon alpinus]]*)
** Rod *Lycaon*
*** Afrički divlji pas (*[[Lycaon pictus]]*)
** Rod *[[Canis]]*
*** Sivi vuk (*[[Canis lupus]]*), uključuje domaći pas, dingo (*Canis lupus dingo*) i crveni vuk (*Canis lupus rufus*)
*** Kojot (*[[Canis latrans]]*)
*** Zlatni čagalj (*[[Canis aureus]]*)
*** Crnoleđi čagalj (*[[Canis mesomelas]]*)
*** Prugasti čagalj (*[[Canis adustus]]*)
*** Etiopski vuk (*[[Canis simensis]]*)
*** †*[[Canis dirus]]*
Kladogram prema McKenna i Bellu (*Classification of mammals: Above the species level*, 1997.):

 Canidae (psi)
  |-- Vulpini
  |    |-- *Vulpes* (crvena lisica i drugi)
  |    `-- N.N.
  |         |-- *Alopex* (arktička lisica)
  |         `—N.N.
  |              |-- *Urocyon* (sive lisica)
  |              `-- *Otocyon* (dugouha lisica)
  |
  `—Canini
       |-- N.N.
       |    |-- *Dusicyon* 
       |    `-- *Pseudalopex*
       |
       `—N.N.
            |-- *Chrysocyon* (grivasti vuk)
            `-- N.N.
                 |-- *Cerdocyon* (Maikong)
                 `—N.N.
                      |-- *Nyctereutes* (kunopas)
                      `-- N.N.
                           |-- *Atelocynus* (kratkouha lisica)
                           `—N.N.
                                |-- *Speothos* (kolumbijski divlji pas)
                                `-- N.N.
                                     |-- *Canis* (vukovi i šakali)
                                     `—N.N.
                                          |-- *Cuon* (azijski crveni pas)
                                          `-- *Lycaon* (afrički divlji pas)

Kladogrami prema W. D. Matthewu (The Phylogeny of dogs, 1930) i R. H. Tedfordu (History of dogs and cats, 1978) dijelom u bitnom odstupaju od navedenog.

## Izvori i dokazi

## Drugi projekti