Vesna Teršelič

**Vesna Teršelič** (Ljubljana, 1962.) je aktivistkinja za ljudska prava,  trenutna voditeljica Documente – centra za suočavanje s prošlošću i predstavnica Hrvatske u Regionalnom savjetu REKOM mreže pomirenja.

## Biografija
Vesna Teršelič rođena je 1962. godine u Ljubljani, u Sloveniji, ali živi u Hrvatskoj. Po narodnosti je Slovenka. Za osobu koja nastupa kao javni intelektualac, javnosti je do danas učinila dostupnim neobično malo osobnih podatka: ne nalazi se podatke gdje je odrastala, niti koje je škole pohađala. Također nisu u javnosti poznate baš nikakve pojedinosti o njenom obiteljskom stanju. U zelenim, ženskim i mirovnim organizacijama radi i djeluje od 1985. godine. Suosnivačica je Svaruna (ekološka "radna grupa"; u proljeće 1986. uzima ime Svarun), Zelene akcije (prvotno ime: Zelena akcija Zagreb), Centra za ženske studije, te Centra za mirovne studije. Suosnivačica je mreže Antiratne kampanje Hrvatske u Zagrebu i njena koordinatorica od 1991. godine do 1998. godine. Bila je među istaknutijim pripadnicima relativno malobrojne skupine intelektualaca okupljenih oko "Antiratne kampanje Zagreb", za vrijeme Domovinskoga rata, te su ostale zapažene njene kritike i ukazivanja na kršenja ljudskih prava za vrijeme i nakon Operacije "Oluja" 1995. godine. Od 2004. godine voditeljica je Documente – centra za suočavanje s prošlošću iz Zagreba. Od 2008. do 2014. predstavnica je Hrvatske u Koordinacijskom vijeću Koalicije za REKOM. Nakon što je 2014. Koordinacijsko vijeće ukinuto, postala je predstavnica Hrvatske u Regionalnog savjeta Koalicije za REKOM (danas REKOM mreža pomirenja). Godine 2016. se našla na popisu osnivača stranke Nova ljevica.

## Kritike
Hrvatsko nacionalno etičko sudište je "optužilo" i etički "osudilo" Vesnu Teršelič 31. oktobra 2015. "zbog povrede hrvatskih nacionalnih interesa".

Djelovanje Vesne Teršelič se, generalno govoreći, u Hrvatskoj češće s odobravanjem dočekuje od intelektualaca na lijevoj strani političkog spektra, a vrlo oštro kritizira od pripadnika preostalog dijela hrvatske javnosti. Jednom dijelu javnosti po volji su stavovi Vesne Teršelič o podijeljenoj odgovornosti za (domovinski) rat, te stalno podsjećanje na stvarne i navodne propuste i zločine koje je hrvatska strana učinila za vrijeme Domovinskog rata; drugi pak ukazuju da su Vesna Teršelič i Documenta u službi neojugoslavenskih i zapadnobalkanskih političkih kombinatorika, da su podaci iz njezinih izvora nepouzdani i krivotvoreni, kao i da Koalicija za REKOM (danas REKOM mreža pomirenja) ne pokazuje osobiti interes za brojne zločine koji su počinjeni nad Hrvatima - od zločina nad hrvatskim civilima po selima pod kontrolom Republike Srpske Krajine, do opetovanog granatiranja hrvatskih civilnih ciljeva sa srpskih topničkih položaja u Krajini, Republici Srpskoj i u samoj Srbiji - nego da se većinom bave zločinima koje su Hrvati počinili.

Nakon što je objavljena konačna, oslobađajuća presuda Anti Gotovini i Mladenu Markaču na Međunarodnom krivični sudu za bivšu Jugoslaviju, Vesna Teršelič daje intervju televiziji Al Jazeera Balkans u kojem kazuje da Hrvatska ne procesuira zločine nakon Operacije Oluja. Također, pozvala je Gotovinu da se pokaje.

Vesna Teršelič smatra termin "Domovinski rat" neprikladnim i ukazuje da je taj rat bio odbrambeni, ali - kako ona smatra - s elementima građanskog rata; konstatirajući činjenicu da je srpska strana u ratu počinila daleko veći broj zločina, smatra da treba više govoriti i o zločinima čiji su počinitelji bili s hrvatske strane.

## Nagrade
Vesna Teršelič je za rad na području ljudskih prava nagrađena nizom priznanja.
* Alternativna Nobelovu nagradu za mir (Right Livelihood Award) (1998) (sa Katarinom Kruhonja)
* Europska nagrada Schwarzkopf (Schwarzkopf Europe Prize) (2009) (sa Natašom Kandić i Mirsadom Tokačom)
* Povcelja Republike Hrvatske (2012) 
* Nagradu "Diana Budisavljević"  (2014)

## Reference

## Vanjske veze
* Vesna Teršelič