Macrauchenia

***Macrauchenia*** ("dugačka lama", na osnovu sada zamijenjenog latinskog izraza za lame, *Auchenia*, od grčkih pojmova koji doslovno znače "dugački vrat") je bila južnoamerički sisar tipičan za red Litopterna, sa dugim vratom i udovima, te tri prsta. Najstariji fosili potiču od prije 7 miliona godina, a *M. patachonica* nestaje iz fosilnih zapisa tokom kasnog pleistocena, prije između 20 000 i 10 000 godina. *M. patachonica* je najbolje istražen pripadnik porodice Macraucheniidae, a poznata je po fosilnim ostacima iz Južne Amerike, pretežno iz formacije Lujan u Argentini. Prvi primjerak otkrio je Charles Darwin tokom svog putovanja na *Beagleu*. *Macrauchenia* je izgledom ličila na kamilu bez grbe, sa kratkom surlom, mada nije u bliskom srodstvu ni sa kamilama ni sa surlašima.

## Opis
 
*Macrauchenia* je imala tijelo pomalo slično kamilinom, sa zdepastim nogama, dugim vratom i relativno malenom glavom. Njena stopala su, međutim, više podsjećala na stopala nosoroga, sa po tri kopita na svakom. Bila je relativno velika životinja, sa dužinom tijela od oko 3 metra i težinom od 1042&nbsp;kg.

Jedna izuzetno neobična osobina *Macrauchenie* je da je, za razliku od gotovo svih ostalih sisara, imala nosne otvore na vrhu glave, što je neke rane naučnike navelo na zaključak da ih je koristila kao dihalicu, slično kao kitovi. Međutim, ta teorija je odbačena nakon nekih novijih otkrića. Alternativna teorija je da je imala surlu, koja je možda služila štićenju nosnica od prašine. Surla *Macrauchenie* može se usporediti sa onom kod današnje sajga antilope.

Članci kod *Macrauchenie* pružali su joj neobično veliku pokretljivost, zbog čega je mogla brzo promijeniti pravac trčanja pri velikim brzinama.

*Macrauchenia* je, kao i njezin srodnik *[[Theosodon]]*, imala 44 zuba.

## Paleobiologija

*Macrauchenia* je bila biljojed i vjerovatno se hranila lišćem ili travom. Analize ugljikovih izotopa u zubnoj caklini vrste *M. patachonica*, kao i analize njezinog indeksa hipsodontije (u ovom slučaju niske, tj. bila je brahiodont), veličine tijela i relativne širine njuške ukazuju na to da se hranila mješovito, i C3 lišćem i C4 travama. Naučnici vjeruju da je, zbog oblika svojih zuba, *Macrauchenia* jela koristeći surlu za hvatanje lišća i ostale hrane. Također se smatra da je živjela u krdima kao današnji gnuovi ili antilope kako bi imala prednost nad grabežljivcima.

Kada se *Macrauchenia* prvi put pojavila, najvjerovatnije je bila plijen najvećih južnoameričkih grabežljivaca, velikih ptica neletačica poput *[[Andalgalornis]]a* i sparasodontida poput *[[Thylacosmilus]]a*. Tokom kasnog pliocena/ranog pleistocena došlo je do formiranja panamske prevlake, što je omogućilo prelazak grabežljivaca sjevernoameričkog porijekla, poput pume, jaguara i sabljozube mačke (*[[Smilodon populator]]*) u Južnu Ameriku, gdje su zamijenili domaće grabežljivce.

Pretpostavlja se da se *Macrauchenia* većinom obračunavala sa grabežljivcima bježanjem, a u slučaju neuspjeha udaranjem svojim dugim, snažnim nogama, slično kao današnja vikunja ili kamila. Sposobnost da brzo mijenja pravac kretanja pri velikim brzinama možda joj je omogućavalo da izbjegne gonitelje.

## Historija otkrića

Ostatke *Macrauchenie* je prvi otkrio Charles Darwin 9. 2. 1834. u luci Sv. Julijan u Patagoniji (Argentina), dok je HMS ''Beagle'' izviđao luku na svom drugom putovanju. Kao nestručnjak, on je provizorno identificirao kosti noge i fragmente kičme koje je pronašao kao ostatke "neke velike životinje, rekao bih mastodona". 1837. godine, ubrzo nakon *Beaglovog* povratka, anatom Richard Owen otkrio je da su među kostima bili leđni i vratni pršljeni ogromnog stvorenja koje je ličilo na lamu ili kamilu i koju je Owen nazvao *Macrauchenia patachonica*. Prilikom nazivanja, Owen je upotrijebio izvorne grčke pojmove Μακρος (velik ili dug) i αυχην (vrat), kako ih je koristio Illiger, kao osnovu za *Auchenia* kao naziv roda za lamu, vikunju itd. To je bilo jedno od otkrića koja su dovela do nastanka Darwinove teorije. Od tada je pronađeno još fosila roda *Macrauchenia*, uglavnom u Patagoniji, ali i u Boliviji, Čileu i Venecueli.

## Evolucija
 
*Macrauchenia* se javlja u južnoameričkim fosilnim zapisima starim nekih 7 miliona godina (iz epohe miocena). Vjerovatno je da je *Macrauchenia* evoluirala bilo od roda *[[Theosodon]]* ili roda *[[Promacrauchenia]]*. Taksoni Notoungulata i Litopterna bila su dva stara roda ungulata, koji su nastanjivali isključivo Južnu Ameriku. Mnoge od tih vrsta izumrle su zbog kompeticije do koje je došlo invazijom sjevernoameričkih ungulata tokom velike američke razmjene životinja, nakon nastanka srednjeameričkog kopnenog mosta. Nekolicina onih koji su preživjeli razmjenu bili su *Macrauchenia* i *[[Xenorhinotherium]]* i veliki neungulati *[[Toxodon]]* i *[[Mixotoxodon]]*. Te posljednje izvorne južnoameričke životinje s kopitima izumrle su krajem lujanija (prije 10 000 do 20 000 godina), u vrijeme dolaska ljudi krajem pleistocena, zajedno sa mnogobrojnim drugim velikim životinjama na američkom kontinentu (poput američki surlaša, konja, kamelida i sabljozubih mačaka). Budući da je rod *Macrauchenia* bio posljednji predstavnik skupine Litopterna, njegovim izumiranjem zauvijek je nestala i ta grupa sisara.

## Reference u kulturi
*Macrauchenia* je prikazana u epizodi "Sabljozubi" dokumentarne serije *[[Šetnja sa zvijerima]]*, a nekoliko jedinki pojavilo se u filmu Blue Skya *[[Ledeno doba (film)|Ledeno doba]]* iz 2002. i u njegovim nastavcima. Uključena je u simulacionoj igri Zoo Tycoon: Complete Collection kao dio Dinosaur Digs Theme Packa, u Wildlife Park 2: Crazy Zoo kao zvijer koju se može klonirati, a u Jurassic Park: Builder kao životinja Glacier Parka iz ograničenog izdanja. Njoj srodnoj *[[Cramauchenia|Cramaucheniji]]* Florentino Ameghino je dao naziv kao namjeran anagram od *Macrauchenia*.

## Reference

* 
* Barry Cox, Colin Harrison, R.J.G. Savage, and Brian Gardiner. (1999): The Simon & Schuster Encyclopedia of Dinosaurs and Prehistoric Creatures: A Visual Who's Who of Prehistoric Life. Simon & Schuster.
* Jayne Parsons. (2001): Dinosaur Encyclopedia. DK.
* Haines, Tim & Chambers, Paul. (2006): The Complete Guide to Prehistoric Life. Canada: Firefly Books Ltd.
* 

## Vanjske veze
* Umjetnički prikaz