Jezik i nacionalizam

***Jezik i nacionalizam***, znanstvena monografija Snježane Kordić koju je 2010. objavio zagrebački izdavač Durieux u seriji Rotulus Universitas.

Osnovne teze knjige koja obuhvaća 430 stranica su da je jezično čistunstvo oruđe nacionalizma, zatim da poput raznih drugih nacija u svijetu, Hrvati, Srbi, Bošnjaci i Crnogorci govore varijantama jednog višenacionalnog policentričnog standardnog jezika, i naposljetku, da proširenu sliku nacionalne povijesti, kulture i identiteta treba osloboditi od mitova.

Metodološki je knjiga koncipirana tako da je uočljiv „*impresivan način na koji je svaka suštinska tvrdnja kroz cijelu knjigu podržana nizom [[Citiranje|citata]] međunarodnih eksperata iz raznih polja [[misao|misli]] i znanosti*“ – zaključuje prevoditelj knjige na španjolski Juan Cristóbal Díaz. Autorica tom vrlo zahtjevnom tehnikom pisanja knjige, citiranjem preko pet stotina radova, pokazuje da su iznesene teze široko potvrđene u suvremenom znanstvenom pristupu temi.

Godinama knjiga izaziva veliki interes medija i šire javnosti. O tome svjedoči i preko šesdeset intervjua koje je autorica povodom knjige dala u medijima. Citati iz njezine knjige se izlažu u galerijskim prostorima ne samo u inezemstvu nego i u Hrvatskoj.

## Tematske cjeline u knjizi
### Prvi dio: Jezični purizam
Prvi dio knjige (str. 9-68), raslojen u 12 poglavlja, na osnovi uvida u obimnu inozemnu literaturu opisuje povezanost čišćenja jezika s nacionalizmom. Podsjeća da »etničko čišćenje se uvijek prvo odvija u glavama, tj. na području jezika i simbola« (str. 10). Govori o ulozi purizma u doba nacističke Njemačke, kada je takva »jezična politika bila glavni dio oblikovanja identiteta Rajha« (str. 11). U nastavku se prikazuju strategije purista u Hrvatskoj obuhvaćenoj purističkim Zeitgeistom i razotkriva se da je tvrdnja o propadanju jezika mit. Nadalje, osvjetljavaju se uzroci i posljedice purizma te pokazuje da jezični purizam i propisivanje, nametanje i zabranjivanje jezičnih oblika nemaju uporište u znanosti o jeziku.
 
### Drugi dio: Policentrični standardni jezik
Drugi dio knjige (str. 69-168), sastavljen od 41 poglavlja, pruža čitateljima pogled u suvremene sociolingvističke radove zapadnih autora koji jezičnu situaciju u Hrvatskoj, Bosni i Hercegovini, Crnoj Gori i Srbiji uspoređuju s jezičnom situacijom u državama engleskog govornog područja, zatim njemačkog, nizozemskog, arapskog, francuskog, portugalskog, španjolskog. Riječ je, dakle, o jeziku kojim govori nekoliko nacija u nekoliko država, i pritom između nacija postoje određene jezične razlike koje, međutim, ne sprečavaju tečnu komunikaciju pa je stoga očito da dotične nacije imaju zajednički jezik. Na primjer, američka nacija i britanska nacija govore zajedničkim jezikom, austrijska nacija i njemačka nacija također. Svaki takav jezik se u sociolingvistici naziva policentrični standardni jezik jer on ima nekoliko centara ovisno o broju nacija ili država. U tim centrima se kodificira pojedina nacionalna varijanta, tj. objavljuju se rječnici, gramatike i/ili pravopisi koji se u nekim pojedinostima razlikuju od drugog centra istog jezika. Hrvatska, Srbija, Bosna i Hercegovina i Crna Gora su četiri centra četiriju standardnih varijanata jednog policentričnog jezika, koji se otkako postoji moderna lingvistika najčešće u znanosti naziva srpskohrvatski jezik. Svaka nacija ili država govori ravnopravnom varijantom, dakle »i srpska varijanta je varijanta kao što je to i hrvatska. Drukčije rečeno, nije srpska varijanta 'jezik', a hrvatska 'varijanta' tog jezika. Tko predočava nekakav 'varijantski model u kojem srpski fungira kao nadređeni entitet', time falsificira sociolingvističku teoriju o varijantama i, sa srpske strane, 'manifestira jezični nacionalizam u obliku serbocentrizma'« (str. 143) – autorica sa slaganjem citira ovu konstataciju lingvista Bernharda Gröschela.

Kao što je i na brojnim drugim mjestima u knjizi eksplicitno vidljivo, sociolingvistička teorija o varijantama ne dovodi u pitanje postojanje hrvatske nacije i drugih nacija ili država, niti dovodi u pitanje samostalnost jezičnog normiranja unutar nacije, nego pokazuje na osnovi brojnih primjera u svijetu da to nije automatski razlog da ih lingvisti klasificiraju kao različite jezike. Također knjiga ne potiče na ponovno uspostavljanje zajedničke države, s obzirom da se i varijante svakog drugog policentričnog jezika govore u nekoliko država. O nazivu jezika u knjizi se konstatira da se u lingvistici od standardizacije u 19. stoljeću zajednički jezik najčešće nazivao dvodjelnom oznakom,  da nelingvisti, za razliku od lingvista,  mogu zvati jezik kako hoće, i da državna politika treba da sluša lingvistiku a ne obrnuto.

### Treći dio: Nacija, identitet, kultura, povijest
Treći dio knjige je opsegom najveći (str. 169-379), a sastoji se od 54 poglavlja. U njemu je primijenjen interdisciplinaran pristup pa se pored lingvističkih radova citiraju radovi modernih antropologa, sociologa, politologa i povjesničara. Na više mjesta u ovom dijelu knjige kritizira se romantičarski pogled na jezik i naciju proširen u Hrvatskoj, a u svijetu odavno odbačen, kojemu je porijeklo u Njemačkoj u 19. stoljeću kada se smatralo da se nacija i jezik moraju podudarati. Istu »koncepciju o jedinstvu jezika, naroda i nacije zastupalo je jezikoslovlje Trećeg Rajha« (str. 173). Unazad više od pola stoljeća je taj stav o nužnosti podudaranja napušten i u samoj Njemačkoj, što dokazuju citati brojnih njemačkih znanstvenika u knjizi.
Treći dio knjige opisuje kako nastaju nacije, govori o konstrukcijskom karakteru kulture i identiteta, o prepravljanju povijesti, istražuje je li u Jugoslaviji postojao jezični unitarizam, analizira nacionalizam i ulogu medija i škole kod širenja nacionalizma. Zalaže se za etiku u znanosti, i istupa protiv uplitanja politike u lingvistiku.

## Reakcije na knjigu
### Osporavanje knjige u Srbiji
Nakon intervjua s autoricom knjige u beogradskom tjedniku *[[NIN]]*, uslijedio je u istom tjedniku osporavajući osvrt Dragoljuba Zbiljića pod naslovom »Odstrel srpskog jezika«, koji završava tvrdnjom da »je poluistina Kordićeve neuporedivo opasnija za srpsku nego za hrvatsku lingvistiku«. U drugom beogradskom tjedniku *[[:en:Pečat|Pečat]]* izišao je obiman osvrt Nenada Nikolića »Čiji je jezik srpski«, u kojem se tvrdi da knjiga *Jezik i nacionalizam* »za Srbe je pogubna« jer »jezik oslobađa obeleženosti srpskom tradicijom, svodi ga na simbolički neutralno sredstvo komunikacije i podstiče na ravnodušnost prema njegovom imenovanju i broju raznoraznih imena koja se srpskom jeziku daju«. Nikolić zamjera i da knjiga uskraćuje Srbima autorefleksiju. U obranu knjige je stao Nenad Vujatović, ali njegov odgovor nije mogao izići u tom tjedniku pa je objavljen u sarajevskom tjedniku *[[Bosanskohercegovački Dani|Dani]]* i na *H-alteru*.

### Prijava protiv ministra kulture Republike Hrvatske zbog sufinanciranja knjige
2010. je jedno hrvatsko udruženje podnijelo prijavu Općinskom državnom odvjetništvu Republike Hrvatske u Zagrebu protiv tadašnjeg ministra kulture Bože Biškupića jer je Ministarstvo kulture sufinanciralo tiskanje knjige *Jezik i nacionalizam*. Prijavu je Državno odvjetništvo odbacilo kao neosnovanu. I u medijima je prijava naišla na kritiku:
*
*
*
*
*
*
*
*
*

### Osvrti
*
*
*
*
*
*
*
*
*
*
*
*
### Novinski prikazi

*
*
*
*
*
*
*
*
*
*
*
*
*
*Feljton o knjizi u četiri nastavka u tjedniku *[[Bosanskohercegovački Dani|Dani]]* 15.4.2011., 22.4.2011., 29.4.2011., 6.5.2011., u trinaest nastavaka na portalu *[[Tačno.net]]* 6.4.2014., 19.4.2014., 27.4.2014., 3.5.2014., 10.5.2014., 18.5.2014., 24.5.2014., 9.12.2014., 3.5.2015., 17.5.2015., 9.6.2015., 13.6.2015., 2.4.2016., u časopisu *Prolom* br. 61, 62 i 63, isječci iz knjige na *[[Peščanik]]u* 4.11.2012. i na *Akuzativu* 19.3.2014., 14.5.2014., 20.10.2014.

### Odjeci u novinama zapadnih zemalja

* ; 
* ; 
* [komentar tih odjeka]
* [komentar tih odjeka]
*

### Inozemni prikazi u stručnim časopisima

*
*
*
*
* (COBISS-CG) .
*
*
*
* .

;Zaključci iz inozemnih prikaza:
Henryk Jaroszewicz recenziju u časopisu Poljske akademije znanosti *Socjolingwistyka* završava sljedećim riječima:

U talijanskom časopisu *Studi Slavistici* Maria Rita Leto u recenziji ističe:

U londonskom časopisu *The Slavonic and East European Review* recenzija završava tvrdnjom da

A u japanskom časopisu *Eurasia Border Review* se kaže kako

Znanstveni časopis *Studia z Filologii Polskiej i Słowiańskiej* objavio je recenziju Jerzya Molasa u kojoj piše da knjiga *Jezik i nacionalizam*

Henryk Jaroszewicz također zapaža da

Hrvatski znanstvenik Goran Miljan je u Berlinu objavio recenziju u kojoj ocjenjuje da

Pavel Krejčí u recenziji objavljenoj u češkom filološkom časopisu naglašava da

Njemački lingvist Ulrich Obst nakon što je istakao da se u knjizi "svi pseudoargumenti bravurozno osporavaju" završava recenziju sljedećom rečenicom:

### Prijevod knjige
*. i ponovljeno izd

### Priznanje izdavaču
Najtiražniji njemački politički dnevnik *[[:de:Süddeutsche Zeitung Magazin|Süddeutsche Zeitung]]*, 29.12.2010. str. 2, proglasio je izdavača Nenada Popovića povodom objavljivanja knjige *Jezik i nacionalizam* za jednog od šest najistaknutijih mirotvoraca u svijetu za godinu 2010., kao jedinog Evropljanina među njima. U Hrvatskoj je *Jezik i nacionalizam* uvršten među pet "*knjiga desetljeća iz područja mirotvorstva, nenasilnog djelovanja i [[Ljudska prava|ljudskih prava]].*"

### Inspiracija za međunarodni projekt
Knjiga je poslužila kao inspiracija za međunarodni projekt *[[Deklaracija o zajedničkom jeziku#Regionalni projekt Jezici i nacionalizmi|Jezici i nacionalizmi]]*, u kojem je kao članica radne grupe iz Hrvatske sudjelovala i autorica knjige. Potom je bila uključena i u radnu grupu koja je sastavljala Deklaraciju o zajedničkom jeziku, podržanu potpisima od preko deset tisuća ljudi.

## Intervjui s autoricom povodom knjige
Povodom knjige objavljivani su u čitavoj regiji intervjui s autoricom.
;U Hrvatskoj:
*
*
*
*
*
*
*
*
*
* 45 minuta.
*
* ; 
*
* 60 minuta.
*
*
*

;U Srbiji:
*
*
*
*
* 40 minuta.
* ; 
* ; 
*
* 19 minuta ili transkripcija.
* 7 minuta.
*

;U Bosni i Hercegovini:
*
*
*
*
*
*
*
*
*
*
* 15 minuta.
* 5 minuta.
*
* 7 minuta.
*
* 25 minuta.
* 15 minuta.
*, minuta 11:00
*
*, minuta 7:30
*
*
* 53:15 minuta
*, minuta 3:00
*
*, minuta 26:12
* minuta 9.44
*

;U Crnoj Gori:
*
* Video fragment 10 minuta.
*
* 15 minuta.
*
*

## Izvori

## Povezano

*Policentrični standardni jezik
*Deklaracija o zajedničkom jeziku
*Srpskohrvatski jezik
*Sociolingvistika

Knjige Snježane Kordić:
**[[Relativna rečenica]]*
**[[Riječi na granici punoznačnosti]]*

## Vanjske veze

*Snježana Kordić, ''Jezik i nacionalizam''  (pdf knjige)
*Knjiga Snježane Kordić, ''Jezik i nacionalizam'' u Internetskoj arhivi
*Ključne riječi i sažetak knjige u Hrvatskoj znanstvenoj bibliografiji
*Download knjige na ResearchGate
*Abstrakt i cjelovita knjige na SSRN
*Citiranost knjige prema Google Scholar
*Sažetak knjige u Semantic Scholar
*Utjecaj knjige na osnovi mjerenja koje sprovodi Altmetric
*Indeksiranost knjige u Kongresnoj biblioteci (LCCN)
*Indeksiranost knjige u LibraryThing
*Naslovnica i pregled sadržaja španjolskog prijevoda knjige u Open Library
*Dostupnost knjige  korištenjem kataloga Knjižnica grada Zagreba
*Popis svih publikacija Snježane Kordić u CROSBI
* (55 minuta)