Predsjednički izbori u Sjedinjenim Američkim Državama 2024.

**60. predsjednički izbori** u Sjedinjenim Državama održat će 5. novembra 2024. Novi izabrani pobjednik bi trebao položiti prisegu i službeno biti predstavljen 20. januara 2025. godine.  Predsjedničke kampanje su trenuno u toku.

Novoizabrani predsjednik Sjedninjenih Država(lista) je Donald Trump i stupa na dužnost od 20. januara 2025.

## Uvod

Američki izborni sistem je se od nekoliko desetljeća stabilizirao na suštinsku bipolarnosti koja je dovela do izmjene demokratskih i republikanskih legislatura. Tradicionalno države koje glasaju za Republikance su Arizona, Južna Dakota, Sjeverna Dakota, Nebraska, Kansas, Iowa, Kentucky, Florida, Alabama, Alaska, Idaho, Indiana, Oklahoma, Južna Karolina, Utah, Wyoming. Pretežno demokratske države su Washington, D.C., Kalifornija, Connecticut, Colorado, Delaware, Havaji, Illinois, Maine, Maryland, Massachusetts, Michigan, Minnesota, New York, Rhode Island, Vermont, Pennsylvania, Oregon.

Članak 2. Ustava Sjedinjenih Američkih Država zahtijeva da osoba koja se želi kandidirati za predsjednika mora biti državljanin Sjedinjenih Država po rođenju, imati najmanje 35 godina i imati prebivalište na tlu Sjedinjenih Država najmanje 14 godina. Obično kandidat pokušava dobiti kandidaturu od jedne od političkih stranaka kroz primarni izborni proces u kojem pojedine stranke dolaze do nominacije svog kandidata. U većini slučajeva primarni izbori su neizravni izbori: članovi svake stranke biraju niz „delegata” koji će potom otići na stranačku konvenciju gdje će službeno izabrati svoga kandidata za predsjednika i potpredsjednika, iako je potonji često odabran izravno od predsjedničkog kandidata. Dakako i novembarski predsjednički izbori su neizravni izbori: birači imenuju delegate („velike glasače”), koji se potom sastaju u Izbornom kolegiju i neposredno biraju predsjednika i potpredsjednika. Na odnosu zadnja tri izbora, promijenila je se distribucija broja birača unutar različitih saveznih država, što je uzrokovano popisom stanovništva iz 2020. Detaljno:
* Teksas je dobio dva velika glasača;
* Južna Karolina, Kolorado, Oregon, Florida i Montana dobili su po jednog velikog glasača.
* Kalifornija, Illinois, Michigan, New York, Ohio, Pennsylvania i Zapadna Virginia izgubili su po jednog velikog glasača. Ta nova raspodjela ostat će na snazi ​​do izbora 2028. godine a 2032. birači će se ponovno preraspodijeliti nakon popisa 2030.

Posljednji američki predsjednički izbori (2020) završili su pobjedom Joea Bidena nad Donaldom Trumpom, nakon čega je uslijedila žučna razmjena postizbornih optužbi, Trumpova žalba Vrhovnom sudu za prijevaru i skandal sa napadom na zgradu Kapitola od strane jedne grupe Trumpovih pristalica zbog čega je Trump ponovo opozvan.

## Događaji
25. aprila 2023. predsjednik Biden je najavio svoju ponovnu kandidaturu za drugi mandat, zajedno sa svojom zamjenicom Kamalom Harris. Njegov republikanski prethodnik Donald Trump je formalizirao svoju ponovnu kandidaturu 15. novembra 2022.

Dana 24. lipnja 2024. održana je televizijska debata između dva glavna kandidata, Donalda Trumpa i Joea Bidena. Događaj je prenosio CNN, a prema brojnim kritičarima raspravu je nedvojbeno dobio Trump. Nekoliko glasova unutar Demokratske fronte sugeriralo je da je potrebno da se Biden povuče iz predsjedničke utrke. Međutim, tadašnji predsjednik odbacio je tu pomisao.

Donald Trump je 13. srpnja 2024. u 18:11 sati doživio napad tijekom jednog političkog skupa u gradu Butleru u Pennsylvaniji. Iako ranjen u jedno uho, ostao je živ. Strijelac je bio Thomas Matthew Crooks, 20-godišnji mještanin koji je pucao iz automatske puške AR-15 s krova obližnje zgrade. U pokušaju atentata u trenutku je ubio jednu osobu iz publike, Coreya Comperatorea, te ranio druge osobe. Crooka je ubio sigurnosni strijelac. Incident je izazvao žestoku reakciju američkog javnog mnijenja.

## Glavne tematike
* Abortus – vruća tema predsjedničke kampanje, Demokrati su uglavnom za pobačaj kao pravo, dok su Republikanci za ograničavanje legalnosti pobačaja. Do aprila 2023. većina država pod kontrolom Republikanaca je uvela zakone koje su na rubu potpune zabrane.Biden je pozvao Kongres da kodificira zaštitu od pobačaja u federalni zakon i održao je mnoge skupove o tom pitanju. Stavovi Bidena i Trumpa su suprotni po tom pitanju.
* Sigurnost granica i imigracija – jedno do glavnih pitanja u kampanji. Između 2023. i 2024. Sjedinjene Države su doživjele novi val migranata koji su ušli u zemlju preko granice sa Meksikom. Kao odgovor, države pod kontrolom republikanaca (Teksas, Florida) su krenule prevoziti autobusima migrante u glavne gradove koji su utočišta pod kontrolom demokrata (New York, Chicago).
* Obrazovanje – pod Bidenovom administracijom izdano je nekoliko rundi oprosta studentskih dugova, ukupne vrijednosti preko 132 milijarde dolara. U augustu 2022. Biden je najavio da će potpisati izvršnu naredbu kojom bi se oprostili veliki iznosi studentskih dugova, uključujući 10.000 dolara za studentski kredit za neoženjene studente koji imaju manje od 125.000 dolara ili bračne parove koji zarađuju manje od 250.000 dolara i 20.000 dolara za primatelje *Pell Grantsa*. U junu 2023. taj plan je poništen odlukom Vrhovnog suda u slučaju Biden protiv Nebraske. Nakon odluke, Biden je nastavio sa ograničenijim oprostom studentskih dugova. Njegove planove Republikanci su kritizirali kao neodgovorno trošenje. Biden je izjavio da će njegovog drugog mandata biti prioritet nuđenje univerzalnih usluga prije vrtića, kao i podrška njegovateljima. Neki republikanski kandidati i potencijalni kandidati vide obrazovanje kao pobjedničko pitanje kampanje. Deseci država donijeli su zakone protiv poučavanja kritičke rasne teorije, akademske discipline usredotočene na ispitivanje rasne nejednakosti. Zagovornici zakona tvrde da razgovori o rasnom identitetu nisu prikladni za školsko okruženje. Kritičari zakona protiv teorije kritičke rase tvrde da oni blate američku historiju i djeluju kao zakoni o sjećanju koji prepravljaju javno sjećanje na historiju Sjedinjenih Država.
* Demokracija – Joe Biden će vjerojatno usmjeriti izbore kao bitku za demokraciju, što spada u njegovu opću geopolitičku liniju u smislu „borbe između demokracije i autokracije”. U Trampovoj kampanji mediji su kritizirali neke nasilnijije i autoritarnijije izjave, kao na primjer neki komentari koji sugeriraju da može „ukinuti” Ustav kako bi poništio svoj poraz na izborima. Očekuje se da će demokracija biti veliko pitanje na izborima 2024. Anketa AP-NORC-a među 1074 odrasle osobe provedena od 30. novembra do 4. decembra 2023. pokazala je da 62% odraslih kaže da bi demokracija mogla biti ugrožena ovisno o pobijediku na sljedećim izborima.
* Ekonomija – jedno od glavnih pitanja. Pandemija COVID-19 ostavila je iza sebe značajne ekonomske posljedice koji će se vjerojatno zadržati do 2024. godine. Razdoblje visoke inflacije koje je započelo 2021. godine, uzrokovano stjecajem događaja uključujući pandemiju i krizu opskrbnog lanca, pojačalo je se ekonomskim učincima ruske invazije na Ukrajinu 2022. Pritom, od kraja 2021. javno mnijenje je pretežno loše prema Bidenovom upravljanju ekonomije. Žene su bile posebno pogođene ekonomskim padom nakon pandemije, posebno one koje su napustile svoj posao da bi brinule o djeci. Privremene mjere, uključujući prošireni porezni kredit za djecu kao dio američkog plana spašavanja, uvedene su kao metode osmišljene da pomognu ekonomskoj situaciji roditelja, ali one će isteći prije izbora 2024. I Biden i Trump potpisali su dijelove ekonomskih zakona u svojim prvim mandatima koje bi mogli reklamirati u kampanji 2024. Biden je potpisao Američki plan spašavanja (*American Rescue Plan*), Zakon o infrastrukturnim ulaganjima i zapošljavanju (*Infrastructure Investment and Jobs Act*), Zakon o smanjenju inflacije (*Inflation Reduction Act*), Zakon o CHIPS-u i znanosti (*CHIPS and Science Act*), i Zakon o fiskalnoj odgovornosti (*Fiscal Responsibility Act*). Trump je potpisao Zakon o smanjenju poreza i zapošljavanju (*Tax Cuts and Jobs Act*), Zakon o CARES-u (*CARES Act*) i nekoliko izvršnih naredbi koje predviđaju deregulaciju.
* Vanjska politika – Očekuje se da će tekući rat između Izraela i Hamasa i Rusko-ukrajinski rat biti značajna pitanja izbora. Bidenova vlada je pružila značajnu vojnu i humanitarnu pomoć Ukrajini od ruske invazije na Ukrajinu u februaru 2022. Demokrati političari i značajan dio Republikanaca su podržali taj plan, tvrdeći da Sjedinjene Države imaju značajnu ulogu u „zaštiti demokracije i borbi protiv ruske agresije”. Neki kandidati (DeSantis, Trump) tvrde da Ukrajina i suzbijanje ruske intervencije ne bi trebali biti značajan interes za Sjedinjene Države, te bi plan trebao biti ograničeniji. Ramaswamy podržava prekid američke vojne pomoći Ukrajini i priznao bi teritorije anektirane Rusiji. Tijekom rata između Izraela i Hamasa, Biden je najavio „nedvosmislenu” vojnu potporu Izraelu i osudio akcije Hamasa i drugih palestinskih militanata kao terorizam. Biden je od Kongresa zatražio 10,6 milijardi dolara pomoći za Izrael. Bidenovu potporu Izraelu kritizirali su progresisti i muslimanski čelnici, od kojih su mnogi nagovijestili da neće glasati za Bidena zbog rata. Kennedy jr. je osudio Hamasove napade na izraelske civile i izrazio potporu pomoći Izraelu. Trump je dao mješovite poruke o ratu, obećavajući potporu Izraelu i zauzimanje oštrog stava prema Iranu, dok je također kritizirao izraelskog premijera Benjamina Netanjahua i pohvalio grupu Hezbollah kao „vrlo pametnu” (*very smart*).
* Zdravstvo – Za Trumpa jedno ključno pitanje je ukidanje „Zakona o pristupačnoj skrbi” (*Affordable Care Act*, poznat kao *Obamacare*). Kennedy jr. je bio istaknuti zagovornik protiv cjepiva, mada je pokušao ublažiti svoj stav prije izbora, navodeći da nije protiv svih cjepiva. Cornel West radi na takozvanoj platformi *Medicare-for-all*. Biden je reklamirao Zakon o smanjenju inflacije (*Inflation Reduction Act*) iz 2022, koji je proširio Zakon o pristupačnoj skrbi i uključio odredbe za smanjenje cijena lijekova na recept za osobe na *Medicare*.
* LGBT prava – Posljednjih su godina konzervativni političari u državnim zakonodavnim tijelima predstavili velik i sve veći broj prijedloga zakona koji ograničavaju prava LGBT osoba, posebice transrodnih osoba. U svom predsjedničkom mandatu, Biden je potpisao Zakon o poštivanju braka (*Respect for Marriage Act*), koji je kodificirao zaštitu istospolnih i međurasnih brakova u zakon. Osim toga, podržao je Zakon o jednakosti (*Equality Act*), zakon koji ima za cilj proširiti Zakon o građanskim pravima (*Civil Rights Act*) iz 1964. kako bi ponudio zaštitu na temelju rodnog identiteta i seksualne orijentacije u raznim domenama kao što su radno mjesto, stanovanje i zdravstveni sektor. Godine 2023. Biden je naredio saveznoj vladi da državama osigura strategije o tome kako poboljšati pristup zdravstvenoj skrbi i resursima za prevenciju samoubojstva za LGBT zajednicu. Suprotno, u predizbornoj poruci iz februaru 2023, Donald Trump je rekao da će, ako bude ponovno izabran, donijeti savezni zakon koji će priznavati samo dva spola i ustvrdio je da je transrodnost koncept koji je izmislila „radikalna ljevica”.
* Klimatske promjene
* Demokracija

## Kandidati

### [[Republikanska stranka (SAD)|Republikanci]]

* John Anthony Castro (Teksas)
* Nikki Haley (Južna Karolina)
* Sam Sloan (New York)
* Donald Trump (Florida)
* James David Vance (Ohio)

### [[Demokratska stranka SAD|Demokrati]]

* Joe Biden (Delaware)
* Marianne Williamson (Kalifornija)
* Kamala Harris (Kalifornija)

### [[Libertarijanska stranka (SAD)|Libertarijanci]]

* Chase Oliver (Georgia)
* Mike ter Maat (Florida)

### [[Green Party of the United States|Zelenjaci]]

* Jill Stein (Massachusetts)

### Manje stranke i kandidati
* Robert Kennedy (Kalifornija)
* Cornel West (Kalifornija)
* Melina Abdullah (Kalifornija)

## Odvijanje izbora

: Predizborna kampanja
: Partijska savjetovanja
: Predizbori
: Nacionalne konvencije
: Opći izbori
: Izborni kolegij
### Kazneni procesi i optužnice protiv Donalda Trumpa
### Političko nasilje i prijetnje
### ''Swing states''
Američki izborni sustav...

## Povezano
* Predsjednički izbori u SAD
* Predsjednik Sjedinjenih Američkih Država
* Popis predsjednika SAD

## Napomene

## Reference

## Literatura

## Vanjske veze
* CNN Politics