Wai-Wai

**Wai-Wai** (Uaiuai, Waiwái, Waiwai, Waiwáiyi, Woyawai, Woyawai, Woiawai, Waiwé), pleme Cariban Indijanaca nastanjeno u u južnoj Gvajani i susjednim predjelima brazilske države Pará, Amazonas i Roraima, danas na rezervatima Área Indígena Wai-wai, Terra Indígena Trombetas-Mapuera i Área Indígena Nhamundá-Mapuera. 

## Ime
Ime *Wai-Wai* wapisianski je naziv za tapioku, a u Brazilu ih nazivaju i *Indios dos Tapioc*. Sami sebe Wai-Wai nazivaju *Wewe* (Nicholas Guppy), odnosno * 'ljudi koji žive u šumi' *.

## Sela
Wai-Wai su imali 4 sela u bivšoj Birtanskoj Gvajani i nekoliko u Brazilu. Guppy spominje poimence:
* *[[Wakakulu]]*.- Selo koje je posjetio Farabee, nalazilo se na rijeci Iraiwau.
* *[[Yakka-Yakka]]*.- iznad ušća rijeke Onoro.
* *[[Yawarda]]*.- najjužnije selo u Gvajani koje je dobilo ime po bodljikavim palmama koje rastu u blizini.

## Etnografija

*Kuće*

Wai-Wai su polunomadsko pleme naseljeno u kišnoj šumi koje se bavi obradom tla tipa posijeci-i-spali i lovom na majmune i ptice sa puhaljkama i lukom i strijelom. U lovu se koriste otrovima kojim premazuju vrške strijela. 
U vrijeme dolaska Nicholasa Guppya na području Gvajane su imali 4 sela, od kojih je autor posjetio Yakka-Yakku u Yawardu. Sela su im malena od jedne ili dvije velike kolektivne kuće, u kojima stanuje po nekoliko obitelji. Kuće su čunjastog oblika i pokrivene slamom, visoke oko 25 stopa (7,6 metara). Vrh kuće ima na sebi otvor sa natkrivenim čunjem, tako da dim ima slobodan prolaz, i da kiša ne može padati unutra. Selo se gradi na malenoj krčevini, a u blizini se nalaze i nasadi sa kasavama, šećernom trskom, yam, banane i drugo bilje.
Unutrašnjost kuće ima oko 30 stopa u promjeru, sa zemljanim podom. Svaka obitelj ima vlastito ognjište koje se sastoji od nekoliko kamenova sa metalnom rešetkastom ili glinenom pločom. Kreveti Wasi-Waia su viseće ležaljke (=hamaci) razapeti između krovnih stupova. Obitelji ležaljke postavljaju slojevito, i žena je pri dnu, jer ona mora neprestano ustajati i dodavati drvo na vatru, dok se djeca nalaze na najvišem hamaku. Sa stropa i veznih kosih krovnih greda vise konopci dugi 15 do 20 metara, na kojima Indijanci vješaju hranu, kako ne bi bila na dohvat pasa, po kojima su poznati kao i njihovi prethodnici Taruma Indijanci čiji su psi bili istrenirani za lov. 

*Lov i ribolov*

Wai-Wai se u lovu služe lukom i strijelom a lovina su majmuni, tapir, bizamske svinje, aligator, kapivara (capibara; Pteroneura brasiliensis), velika riječna riba, španjolski nazivana *Lobo del Rio*. Ukoliko lov bude uspješan, Indijanci su veoma neracionalni u raspolaganju lovinom, pa sve odjenom pojedu. Ribu također love lukom i strijelom. U ovim vodama živi grgeč i riba himera (Macrodon trahira), naoružana zubima, koja ne preže ni napadom na čovjeka. 
Luk Indijanci izrađuju od zmijskog drveta (Snakewood; Piratinera guianensis) a strelice su duge 5 do 7 stopa (1,5-2 m.), izrađene od stabljike biljke aru-aru (Gynerium sagittatum)
Vršci strijela su otrovni izrađeni od jedne vrste bambusa koji raste na ušću rijeke Rappu, pritoke Essequiba, koja je dobila ime po njima. Stabljike rappu-bambusa Indijanci suše iznad vatre i koriste kao vrške strijela. Divlje životinje, kao što su svinje, pogodak ove strelice odmah paralizira, i čini je nepokretnom. 
Puhaljka (etnolozima poznata i kao *serbatana*), kod Wai-Waia se izrađuje od malene palme yurua, ali samo djelomično. Wai-Wai je sijeku i očiste od sitnih dlačica sa bodljika koje izazivaju svrbež ,suše i vežu, pa ih šalju na daljnju obradu plemenima Makusi, Patamona, Arecuna i Akawai, koji je dube, izravnavaju i u njih provlače unutarnje glatke ravne cijevi, koje dolaze trgovačkim putovima od drugih plemena.

*Kuhinja*

Glavna hrana Indijanaca je 'cassawa', koja se dobiva od otrovne manioke. Osnovni pribor za njezino dobivanje su ribeži kojima se manioka nastruže, izrađeni od daske mekanog drveta u koje se zabijaju sićušni komadići kamena, pet do šest tisuća, u jedan ribež. Po ovim ribežima Wai-Wai su postali slavni, i oni su im glavni izvozni artikl, i veoma tražena roba kod drugih indijanskih plemena, od kojih zauzvrat dobivaju robu koje nemaju, otrov 'curare', nožići, kuglice, i druga tvornička roba koja se vrti neprestano u krug, i tako dolazi i do najudaljenijih plemena. 
Najomiljenije meso koje Wai-Wai vole okusiti za svojim * 'stolom' * je aligator, koje su gotovo istrijebili na rijeci Essequibo, pa su već postali rijetki i na Kassikaityu.
Kod Wai-Waija postoji i ribolov pomoću otrova koji se dobije od povijuše Lonchorcarpus, a dobiva se tako da se sakupi mnoštvo korijenja i stabljiki koje se usitne u sitne komadiće. Ova smjesa poprima neugodan miris i njime se napuni pola tuceta košara kojime se zatruje potočić. kad se pune košare ove nagnječene mase potope u vodi, iz njih iscuri mliječni sok od koje voda postaje ne prozirna i bjeličasta, nakon čega riba ispliva na površinu, kako bi izbjegla gušenje. nakon ovoga Indijanci poskaču u vodu i pokupe ribu koja je ostala ležati na boku. 

*Brak*

Wai-Wai su što se tiče braka i nekih neobičnih običaja, pomalo nalik Eskimima. I jedni i drugi prakticiraju ubijanje djevojčica. Guppy koji dolazi sredinom 20. stojeća među Wai-Waie, opaža neobično malen broj žena u plemenu. Razlog je očito često ubijanje djevojčica koje nisu bile poželjne, što je dovelo do toga da je počela opadati sama populacija, i pojava same poliandrije. Wai-Wai-žena ima više muževa, obično dva, koji su redovito ljubomorni jedan na drugoga, i ona nikada ne govori tko je otac djeteta, iz straha da dijete ne ubije onaj drugi. Žena u društvu nije baš na viskom položaju, i Indijanci je gostu nikada ne predstavljaju. 

*Zabrana izgovora imena*

Kod Wai-Waia običaj je ne spominjati na glas ime neke osobe, da se ne bi privukli zli duhovi. Ako želimo spomenuti neku osobu to se radi tako, kaže Eoka, Guppyjev Wai-Wai informant, da se ta osoba opiše riječima *n.n.-ov otac*, odnosno *otac toga i toga*. nešto slično nalazimo po raznim krajevima svijeta, gdje kada muškarac dobije dijete, njega prestanu zvati vlastitim imenom, nego ga nazivaju, *otac toga i toga*. Kod zajednica kod kojih je zabilježen ovakav običaj razlog je vjerojatno isti koji je na to ponuka i Wai-Wai Indijance.

*Odjeća*

Odjeća Wai-Waia je oskudna i sastoji se od crvenih krpa (pregača) koje nose oko bokova, ukrašene perjem i sedefaste naušnice od ljuski riječnih školjaka, ukrašenih perjem. Kosu muškarci sprijeda i straga vežu u šiške i straga još pletu u pletenice duge do pasa koju provlače kroz cijev bambusa.
Žene nose kecelje ukrašene kuglicama i obrubljene crvenim i žutim perjem. na nogama i rukama imaju vrpce od kuglica ili crvene tkanine i naušnice od školjaka i perja. Kosu žene podrežu straga do ramena i slobodno je raspuštena.

## Povijest i budućnost
Sa Wai-Waima u kontakt dolazi njemački istraživač Robert Hermann Schomburgk u prosincu 1837, kada je angažiran na označavanju granica Britanske Gvajane, William Curtis Farabee i Nicholas Guppy. Wai-Wai počinju sa izumiranjem što zbog prethodnog običaja ubijanja djevojčica, što zbog salbe plodnosti kod oba spola izazvanoj, prema Dr. Jonesu, kroničnom malarijom. Sudbinu izumiranja doživljavala su istovremeno i plemena Parukutu ili Barokoto, Mawayana i Catawian (Katuena) koji su se priključivali Wai-Waima, ženili njihove žene i preuzeli jezik wai-wai, tako da su domaćini ojačali prilivom preživjelih pripadnika plemena koja su nestajala .
Današnji Wai-Wai mješanci su ovih plemena koja su preuzela jezik i ime. Prema SIL-u ,(1986) ima ih 1,058 u obje države.

## Literatura
* Fock, N., Waiwai: Religion and Society of an Amazonian Tribe. Copenhagen: National Museum. 1963 
* Yde, Jens. 1965. Material culture of the Waiwai. (Ethnographic Series, 10). Copenhagen: National Museum of Copenhagen.
* Nicholas Guppy, Wai Wai Through The Forests North Of The Amazon

## Vanjske veze
* Wai-Wai Indians
* Waiwai 
* &quot;Wai Wai Through The Forests North Of The Amazon&quot;