open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Vela Rava

**Vela Rava** je dio naselja Rava na otoku Rava, smještenom u  Zadarskom arhipelagu.

Naselje je smješteno u središnjem dijelu otoka, koristeći povoljan položaj uz uvale Marnjica, Grbačina i Grbavač na zapadnoj obali otoka (uz koje je vezana glavnina novije izgradnje kuća za stanovanje i odmor), te mogućnost pristupa uvalama Ivanoševica i Pavajsko na sjeveroistočnoj obali otoka. Vela Rava je još od srednjeg vijeka bila glavno središte na otoku. U starijem dijelu naselja na vrhu blago zaravnjene uzvisine (75 m do 82 m nadmorske visine) nalazi se seoska škola, župna crkva Uznesenja Blažene Djevice Marije (Vele Gospe; spominje se još 1391., temeljito je restaurirana 2006.), uljara i župni dvor, a u novijem dijelu naselja, uz uvalu Marnjicu, trgovina, pošta i restoran. Uz više manjih mulića i porta za brodice, u Marnjici se nalazi i riva uz koju pristaje putnički brod koji Ravu povezuje sa Zadrom. Turisti mogu koristiti i usluge kvalitetnoga ugostiteljskog objekta Villa Rava u uvali Grbavač. 

Na središnjem mjesnom trgu - Kolešću - označen je Centar Svita (slično kao u Ludbregu, Biloj Vlaci i brojnim drugim hrvatskim naseljima), po čemu je Rava poznata u zadarskom arhipelagu ("Rava - Centar Svita", "Ki ni vidi Rave ni vidi Svita"). U Veloj Ravi je uređeno nogometno igralište (Dragušina) gdje se svake godine, na dan Ravske fešte (Vela Gospa, 15. kolovoza), već više desetljeća održavaju tradicionalni malonogometni turniri.
Palanka (Gračac)

**Palanka** ili **Hrvatska Palanka** je naselje u Hrvatskoj u Zadarskoj županiji, Općina Gračac, smješteno pri dnu doline gornje Zrmanje ispod starohrvatskog obrambenog grada "Zvonigrada". Sa župnom crkvom i župom Male Gospe Palanka je Rimokatoličko vjersko središte tog najjužnijeg Ličkog kraja smještenog jugoistočno od Gračaca i sjeverozapadno od Knina. U ranijoj povijesti Palanka je sa svojom kulom (Zvonigrad) bila vojno uporište hrvatskih kraljeva na važnom prometnom smjeru od Bihaća prema hrvatskome kraljevskom gradu Knin (u to vrijeme stolnom gradu hrvatskih kraljeva).

Iz sela puca pogled na dolinu smještenu između Velebitskog, Dinarskog i Plješivičkog masiva. Kroz ovaj Dinarski krš protječe rijeka Zrmanja. Sjeverno od Palanke nalazi se poznati vrh Poštak i podno njega izvor rijeke Zrmanje.

## Povijest Hrvatske Palanke

Područje Palanke i čitave doline gornje Zrmanje poznato još od Rimljana, kroz tu dolinu je prolazila i stara Rimska cesta (vija militare). U vrijeme seoba naroda taj prostor su naselili Hrvati i tu podigli starohrvatski grad pod imenom Zvonigrad koji je opstao do Turske okupacije ovih krajeva. Turci su Zvonigrad osvojili 1522/7 i držali ga pod okupacijom sve do oslobođenja 1683/5. godine kada je oslobođena i cijela dolina gornje Zrmanje. Nakon oslobođenja dio Hrvata vrača se na ovaj prostor te podižu prvotnu Rimokatoličku crkvu koja dobiva status župe 1807. godine. pod imenom Župa Zrmanja-Palanka. Nova katolička crkva je sagrađena 1830. godine. Titular crkve i župe je: Rođenje Blažene Djevice Marije a crkvu je sazidao župnik Marko Ivanović koji je tamo boravio punih 50 godina. 
U tijeku drugoga svijetskog rata Hrvati ove župe bili su protjerani ili ubijeni od strane četnika, župa je obnovljena u najnovije vrijeme.
*[Katolička crkva '''Hrvatska Palanka'''](http://cro-eu.com/galerija-fotografija/albums/userpics/10001/3-Palanka_selo_izmedju_Zvonigrada_i_Zrmanja_Vrela_(3).JPG)
Šimuni

**Šimuni** su malo ribarsko mjesto smješteno na jugozapadnoj strani otoka Paga, na pola puta između Novalje (11&nbsp;km) i grada Paga (12&nbsp;km), udaljeni 15 minuta vožnje od trajektnog pristaništa Žigljen. Administrativno pripadaju gradu Pagu.

Šimuni su smješteni u tri prirodne uvale. U sjevernoj uvali se nalazi ACI Marina Šimuni koja, sa 150 vezova u moru i 30 suhih vezova, pruža sigurno utočište i sidrište plovilima. Središnja uvala je namijenjena ribarskim brodicama kojima služi kao luka, ali i mjesto prodaje netom ulovljene ribe.

U trećoj, južnoj, uvali smjestila se šljunčana plaža.

Nedaleko od mjesta je smješten drugi najveći autokamp na otoku Pagu, autokamp Šimuni. U njemu se nalazi mali sportski centar (odbojka na pijesku, tenis, mini golf), dućan, grill-restaurant, pizzeria, diving-centar.

## Historija

Šimuni su mjesto i uvala poznatih ribara na jugozapadnoj obali otoka Paga. Potječe iz druge polovine 19. stoljeća kada su tamo braća Fabijanići iz grada Paga, uz more podigli prve pastirske kolibe i skromnu kapelicu sv. Ante Padovanskog, mjesto okupljanja vjernih Šimunjana. Šematizmi spominju Šimune tek 1875. kao predio župe Kolan od koje su udaljeni 5&nbsp;km. Danas su Šimuni vjerski povjereni župi Pag. Naselje je dobilo ime, prema kazivanju, po Šimunu Fabijaniću koji je s bratom tamo podigao prve pastirske nastambe u nevelikoj lučici. Mještani se pretežno bave ribarstvom i zemljoradnjom. U Šimunima je carstvo bure pa se govori kako se “bura u Trstu rađa, u Šibeniku umire, a najjače puše upravo u Šimunima.” I kao da sve pretvara u bijelo: bijeli kamen, bijela stada ovaca, bijela slavna paška čipka, bijeli nadaleko poznati paški ovčji sir.
Perušić Benkovački

**Perušić Benkovački** naselje je u sastavu grada Benkovca, Zadarska županija.

Današnji Perušić dobio je ime po kaštelu Perušić. Dijeli se na Gornji i Donji Perušić. Na putu iz Benkovca od željezničkog kolodvora, u pravcu jugoistoka, na drugom kilometru nailazi se na naselje koje pripada Gornjem Perušiću. Gornji Perušić se smjestio uz Perušićku kosu, s jedne i druge strane asfaltnog puta koji prolazi kroz mjesto. Ispod naselja su vinogradi i oranice s livadama, a povrh kuća ogorjeli krš. U Gornjem Perušiću nalaze se tri bunara: Peruškovac, Pilipovac i Blainovac.

Crkva Marijino Uznesenje postalo je župnom crkvom po svojoj prilici nakon izgradnje. Premda je župa više puta mijenjala granice, skoro šest stoljeća služi kao središnja crkva. Da je ostala u toj funkciji tako dugo vremena, treba zahvaliti okolnosti što nije bila porušena dolaskom Osmanlija u 16. stoljeću, ali je zato porušena u Domovinskom ratu. Nedaleko od stare crkve sagrađena je nova crkva.

Kaštel se nalazio na brijegu iznad istoimenog naselja i bio je dominantna točka za šire područje. Kaštel Perušić valjda djedovina Gašpara Perušića, kako kaže povjesničar V. Klaić, činio je s ostalim okolnim utvrdama obrambeni sistem protiv Osmanlija. Kaštel je dva puta pao u turske ruke, potom su uselili srbi koji su nedugo zatim iz čudnih razloga prepustili kaštel obiteljima Zrilić doseljenih iz Bruške. Za vrijeme Drugog svjetskog rata kaštel (u posjedu obitelji Zrilić) bio je važno uporište ustaških snaga i za odmazdu su ga porušili partizani koncem rata.

## Znamenitosti

* crkva Uznesenja Blažene Djevice Marije (izgrađena 1684., uništena miniranjem u Domovinskom ratu 1991.)
* crkva svetog Jurja
* crkva Uznesenja Blažene Djevice Marije (nova župna crkva izgrađena 2006..)
* kaštel Perušić

## Reference
Joso Škara

**Joso Škara** (Škabrnja, 7. svibnja 1958. - Zagreb, 19. lipnja 2014.) hrvatski političar i poduzetnik.

## Politička karijera
Početkom 1990. postaje članom Hrvatske demokratske zajednice te izabran za predsjednika HDZ-a Zadra. Na izborima održanim 2. kolovoza 1992. izravno je u 38. izbornoj jedinici Zadar izabran za zastupnika u drugom sazivu Hrvatskog sabora, osvojivši između deset kandidata 47,65% glasova. Na parlamentarnim izborima 1995. ponovno izabran na listi HDZ-a. 

Za vrijeme mandata pete Hrvatske vlade premijera Nikice Valentića imenovan je za zamjenika ministra rada i socijalne skrbi 1. veljače 1994., a godinu dana poslije, 27. siječnja 1995. postaje članom Vlade te preuzima dužnost ministra rada i socijalne skrbi. Tu dužnost obnaša za vrijeme cijelog mandata šeste hrvatske vlade pod premijerom Zlatkom Matešom. Za vrijeme njegovog mandata zaslužan je za obnovu i reintegraciju sustava socijalne skrbi na oslobođenim područjima. 

Od 1995. izabran je za člana Središnjeg odbora HDZ-a, a od travnja 2000. do 15. lipnja 2002. obnaša dužnost glavnog tajnika. Otvoreno se suprotstavio obračunu predsjednika HDZ-a Ive Sanadera s neistomišljenicima unutar stranke prije i nakon nakon Sedmog općeg sabora HDZ-a koji je održan u travnju 2002. 
Kasnije radio u poduzetništvu. Od lipnja 2007. do studenoga 2013. obnašao dužnost ravnatelja Doma zdravlja Zagreb-Istok. Oženjen je i ima troje djece.

## Odlikovanja
Predsjednik Republike Hrvatske dr. Franjo Tuđman odlikovao ga je 1995. Redom Danice Hrvatske s Likom Katarine Zrinske za osobite zasluge u zdravstvu, socijalnoj skrbi i promicanju moralnih društvenih vrednota.
NK Škabrnja

NK "Škabrnja" je hrvatski nogometni klub iz Škabrnje.

## Historija

NK "Škabrnja" je bio jedini organizirani športski klub u Škabrnji prije Domovinskog rata. Osnovan je 1963. godine pod imenom "Jedinstvo" i natjecao se u tadašnjoj općinskoj i međuopćinskoj ligi sve do 1982. godine kada je izbačen iz lige zbog "nacionalističkih ispada" budući da su na upravnoj zgradi i svlačionicama, kao i na okolnim zidinama oko igrališta, osvanuli natpisi "Živjela Hrvatska" i slično te nacrtan povijesni hrvatski grb. Ponovno okupljanje škabrnjana i osnivanje nogometnog kluba dogodilo se 1994. godine u progonstvu u Zadru. Nakon završetka Domovinskog rata i povratka u Škabrnju, obnovilo se igralište na Vlačinama (aerodrom iz 2. svj. rata) te su se izgradile nove svlačionice i upravne prostorije. Nakon 15 godina natjecanja u županijskim ligama, NK "Škabrnja" u natjecateljskoj sezoni 2009./2010. postiže povijesni uspjeh i osvaja 1. mjesto u 1. Županijskoj ligi te se izravno plasira u 4. Hrvatsku nogometnu ligu - Skupinu "Jug" (Podskupina A) u kojoj u natjecateljskoj sezoni 2010./2011. osvaja 6. mjesto u konkurenciji 16 klubova, a u natjecateljskoj sezoni 2011./2012. 7. mjesto u konkurenciji 15 nogometnih klubova. Prije početka natjecateljske sezone 2012./2013. dolazi do ukidanja 4. HNL - Jug, podskupine "A", te se NK "Škabrnja", zajedno sa drugim nogometnim klubovima iz zadarske županije, vraća u 1. Županijsku nogometnu ligu gdje nakon prvog dijela natjecanja ("jesenskog dijela") zauzima 6. mjesto u konkurenciji 14 nogometnih klubova.
Turanj (Sveti Filip i Jakov)

**Turanj** je turističko mjesto u Zadarskoj županiji koje je šetnicom "Lungo mare" spojeno sa općinskim središtem, Sv. Filipom i Jakovom i pred kojim se u neposrednoj blizini proteže otok Babac. Mjesto je nazvano prema ostacima srednjovjekovne utvrde.

## Geografija

Nalazi se u Pašmanskom kanalu i okružuje ga mali arhipelag sa 16 otočića. Prostire se uz otprilike 4 kilometra obale. Kroz mjesto prolazi Jadranska magistrala što ga čini prometno lako dostupnim. Zanimljivost je Pašmanskog kanala da morske struje kroz njega periodički teku u oba smjera, što je rijedak svjetski fenomen.

## Stanovništvo
U mjestu je prema popisu stanovništva iz 2001. godine mjesto bilo 1.145 stanovnika.

U mjestu je prema popisu stanovništva iz 2011. godine mjesto bilo 1.207 stanovnika.

## Uprava

## Historija
Prvi arheološki tragovi na području Turnja potječu još iz mlađeg kamenog doba, a naseljeno je bilo do brončanog doba. Otočić je u brončano doba bio spojen kopnom. Prvo se naselje zvalo *Tukljača* (Tukljačane, Tuklječane), a u rimsko doba su se tu nalazile tri lučice i veliko rimsko imanje. Iz tog doba sačuvane su tri crkvene knjige na glagoljici i dva povijesno važna glagoljaška kamena natpisa.

Crkvica Neoskvrnjenog začeća ili sv. Marije na mjesnom groblju iz 845. godine podignuta je na ostacima rimske ville rustice.

Godine 1444. u Turnju je sagrađena utvrda hrvatskih plemića Meštrovića, iz čijeg vremena je ostao sačuvan Kaštel (kula), glavna vrata i dio bedema. Po toj kuli je Turanj dobio ime **Toretta** (prema latinskom: *turis* - toranj, kula), koje je s vremenom dobilo današnji oblik. Utvrda je bila sagrađena tik uz more, a zidine su podupirale tri kule. Turanj je za vrijeme Kandijskog rata bio carinarnica, dio stanovništva je u to doba bio sklonjen na obližnje otoke Pašman i Babac, a Turanj su jednom prilikom Mlečani zapalili da ne bi pao u turske ruke.

Godine 1450. unutar turanjskih zidina bila je sagrađena crkva koju je za vrijeme Kandijskog rata srušio i zapalio Ibrahim-paša, a na njenom mjestu je 1675. sagrađena sadašnja župna crkva Gospe Karmelske.

## Spomenici i znamenitosti
U središtu mjesta nalazi se crkva posvećena Gospi od Karmela iz 15. stoljeća čiji se blagdan posebno slavi, a tijekom turističke sezone uz pučke svečanosti održava se i turanjska fešta.

Izvan mjesta u neposrednoj blizini obale nalazi se crkva sv. Marije na lokalitetu Tukljača, a na otoku Babcu se nalazi crkva sv. Andrije (13. - 15. stoljeće). Iznad naselja do vidikovca na lokalitetu Crni krug, može se stići pješačko-biciklističkom stazom, gdje se nalazi gradina iz željeznog doba, a i arheološko područje Tukljača.

## Kultura
U Turnju djeluju kulturnu umjetnička društva KUD Maslina, koji posebice ljeti uveseljava goste svojim nastupima, te ženska klapa "Karmel - Turanj".

## Sport
*Vaterpolski klub Croatia Turanj osnovan je 1949. godine, i danas ima oko 30 članova. 
*Nogometni klub Croatia Turanj, koji svako ljeto organizira nogometne turnire na igralištu, koje se nalazi na samoj obali.

## Izvori
Podlug (Benkovac)

**Podlug** naselje je u sastavu grada Benkovca, Zadarska županija. Nalazi se 4 kilometra južno Benkovca.
Rtina

**Rtina** je selo u Zadarskoj županiji u općini Ražanac. Slikovito se za Rtinu kaže da se smjestila na mjestu na kojem vrhovi Velebita dotiču nebo, a njegovi obronci zaranjaju u Jadransko more. Kao što i samo ime potvrđuje Rtina se smjestila na povišenom terenu na otprilike 43 metra iznad mora, premda pojedine kuće dosežu gotovo do same morske razine (kod Austrijanca). U blizini Rtine se nalazi i Paški most kojim je otok Pag povezan s kopnom pa kroz Rtinu prolazi važna lokalna cesta što njezinom prometnom položaju znatno povećava važnost, ali i olakšava dostupnost. U blizini Rtine, na otprilike 13 km udaljenosti, prolazi i autocesta A-1, Zagreb - Split. Rtina je smještena oko 5 kilometara sjeverozapadno od sjedišta općine Ražanca, i oko 2 km sjeverno od brda Ljubljana na kojem se nalazi utvrda koju su sagradili vitezovi templari. Rtini sve više raste turistička privlačnost zbog slikovitog pejzaža koji s jedne strane uokviruje Velebit, a s druge izuzetno lijepa i poetski nazvana Uvala Plemića. Kroz polje u blizini Rtine teče rijeka Jaruga. Prednost u turističkom valoriziranju Rtine je i blizina čak 4 nacionalna parka Paklenica, Plitvička jezera, Kornati i Krka.
Prvi pisani spomen Rtine seže u vrijeme slavnog pjesnika rođenog u Rtini Jurja Barakovića (16. st.) koji je spomenuo da je njegov pradjed za pokazanu hrabrost u boju s Mongolima od ugarsko-hrvatskog kralja Bele IV. nagrađen posjedima u selima Plemići, Brus i Oštri Rat. Oštri Rat se danas naziva Rtina. U razdoblju od 1890. do 1921. selo se zvalo Hrtina. U Rtini postoji mala crkva posvećena svetom Šimunu Bogoprimcu koja je podignuta u XIX. stoljeću i srušena u razdoblju komunizma 1962. godine. Nakon dolaska slobode i demokracije crkva je obnovljena 1990. godine i danas osim u vjerske svrhe služi i kao vidikovac s kojeg se pruža veličanstven pogled kako na sam rt tako i na cijelu uvalu Plemića. Uz Miočiće ne bi bilo pravedno, dakako, izostaviti i druge zaseoke okupljene pod imenom Rtina, a to su Miletići, Vrankovići, Benići, Stošići, Tabari i Šašulji. Prema popisu iz 2001. godine Rtina je imala 473 stanovnika. Dakako tijekom ljeta taj broj se višestruko poveća. Zanimljivo je da u Rtinu sve više doseljava umirovljenika iz Zagreba nakon odlaska u mirovinu. Uz spomen Rtine tradicionalno se veže ime pjesnika Jurja Barakovića, ali u novijoj povijesti, medijski puno češće i ime Mirka Miočića, široj javnosti poznatog kvizomana.

## Izvori
Tiškovac Lički

**Tiškovac Lički** (Lički Tiškovac) je selo u općini Gračac, Hrvatska.

## Geografija
Nalazi se tik uz granicu s BiH, sa zapadne strane. Najbliže naselje je Gornji Tiškovac, koji se nalazi u BiH, u pravcu jugoistoka. Cestom prema sjeveru se dolazi u Kaldrmu.

Selo Lički Tiškovac pripada Zadarskoj županiji. Smješteno je na unskoj pruzi, jednoj od najlepših u Hrvatskoj i BiH, koja pruža najkraću železničku vezu Zagreba i Splita. Na pruzi koja je nažalost danas devastirana i izvan upotrebe.

## Historija

Nakon 1945. je prvotno bio dijelom NR BiH, no promjenama granica od 30. ožujka 1953. (zajedno s naseljem Drenovcem iz Bosanskograhovskoga kotara)

## Stanovništvo
2011. godine je prema popisu u njemu živjelo 15 stanovnika.

## Znamenitosti
Zapadno od Tiškovca Ličkog, udaljeno svega 300m od sela, nalazi se gorsko oko, Babića jezero, okruženo bukovim šumarcima i strmim padinama okolnih brda. Boja mu je modrozelena, bistro je i prilično duboko za svoju veličinu. Pristup jezeru je iz Ličke Kaldrme, ali se mora predhodno ući u BiH.

## Reference

## Vanjske veze
* Panoramio  Željeznička postaja kod Tiškovca Ličkog]
* http://www.klubputnika.org/zbirka/putopisi/3912-licki-biser-do-kojeg-se-ne-moze-doci
Rodaljice

**Rodaljice** su selo u sastavu Grada Benkovca u Zadarskoj županiji u Hrvatskoj.

## Znamenitosti
* Crkva Velike Gospe

## Značajne osobe
*Šime Đodan, hrvatski ekonomist, političar i govornik

## Reference
Miranje

**Miranje** su selo u Zadarskoj županiji.

## Upravna organizacija
Upravnom organizacijom dijelom su Grada Benkovca.

## Promet
Nalaze se južno od autoceste kralja Tomislava, autoceste Split-Zagreb, nedaleko čvora Benkovac.

## Reference
Šopot

**Šopot** je naselje u sastavu Grada Benkovca u Zadarskoj županiji u Hrvatskoj.

## Geografija
Nalazi se par kilometara jugozapadno od samog grada Benkovca.

## Historija

Šopot je važno mjesto za starohrvatsku arheologiju. Godine 1928. pronađeni su temelji starohrvatske crkve i natpis s imenom kneza Branimira. Kameni zabatni napis najstariji je dokument gdje se spominje ime *Hrvat* (napis sadrži ime hrvatskog kneza Branimira). Nalazi se u zadužbini koju je knez Branimir dao sagraditi, a dovršena je 892. godine.

Selo je pretrpjelo rat u Hrvatskoj 1991–1995.

## Promet
Nalazi se sjeveroistočno od autoceste kralja Tomislava, autoceste Split-Zagreb.

Od Šopota do Benkovca vodi željeznička pruga. U drugom smjeru, pruga vodi do Škabrnje i Zadra.

Kroz Šopot vodi državna cesta Državna cesta D27.

## Reference
Podgrađe (Benkovac)

**Podgrađe** je selo u sastavu Grada Benkovca u Zadarskoj županiji u Hrvatskoj. 

## Historija
U Podgrađu se nalazi starovjekovni bedemi Asseria.

## Promet
Nalazi se sjeverno od željezničke pruge Zadar - Knin.

## Znamenitosti
* Crkva svetog Duha
Nadin

Ravnokotarsko selo Nadin (Nedini­um, Nedinum) nalazi se istočno od Zadra a ll km zapadno od Benkovca.

**Nadin** je selo u Zadarskoj županiji, koje se nalazi u podnožju starog grada Nadina.

## Upravna organizacija
Upravnom organizacijom je mjesna zajednica u sastavu   Grada Benkovca.

## Historija
Nadinski je kraj bio u posjedu hrvatskog plemićkog roda Kačića.pleme (XII–XVI. st.).

1527. okupiran od turaka do 1647. Mlečani su ga oslobodili od turaka koji su ga pri bijegu spalili.

U drugom svjetskom ratu  dana  29.9.1944. partizani su spalili zaseok Vrsaljko pri čemu je stradalo na desetke osoba mahom civila, također su spalili i župnu  kuću koja nikad nije obnovljena.

## Promet
Nalazi se jugozapadno od autoceste kralja Tomislava, autoceste Split-Zagreb.

Južno od Nadina prolazi željeznička pruga Zadar - Knin.

## Znamenitosti
* nastamba plemena Kačić
* Ostaci starog grada Nadina
* crkva svetog Ante Padovanskog 17.st.
* Kapelica Sv. Ante Padovanskog 1999. 
* Kapelica Sv. Nikole 2010.

## Značajne osobe
* između 1500. i 1510. rođen Andrija Medulić, hrvatski slikar i grafičar
*Ivan Prenđa, zadarski nadbiskup, 1960-ih je bio župnikom u Nadinu
Nadin ima 436 stanovnika svi su Hrvati

## Reference

http://hbl.lzmk.hr/clanak.aspx?id=164
Popovići (Benkovac)

**Popovići** su selo u Zadarskoj županiji. 

## Upravna organizacija
Upravnom organizacijom dijelom su Grada Benkovca.

## Znamenitosti
* crkva svetog Ante

U naselju je nekada postojala crkva svetog Mihovila. Bila je izgrađena u srednjem vijeku, ali je srušena u Domovinskom ratu.
Pristeg

**Pristeg** je selo u Zadarskoj županiji. 

## Upravna organizacija
Upravnom organizacijom dijelom je Grada Benkovca.

## Promet
Nalazi se jugozapadno od autoceste kralja Tomislava, autoceste Split-Zagreb.

## Znamenitosti
* crkva Gospe od Zdravlja
* crkva svetog Frane
Smilčić

**Smilčić** je selo u sastavu Grada Benkovca u Zadarskoj županiji u Hrvatskoj.

## Historija
Smilčićki kraj bio je naseljen još u pretpovijesti. Po njemu je nazvana najranija faza neolitika na istočnoj jadranskoj obali – smilčićka kultura. Na ovom prostoru postojala je i danilska kultura, a njeni pripadnici u smilčićkom kraju razlikovali su se od drugih pripadnika te kulture po tome što su stanovali u nadzemnim kružnim kućicama.

Selo je pretrpjelo rat u Hrvatskoj 1991–1995.

## Promet
Južno od Smilčića prolazi državna cesta D502.

## Znamenitosti
* Crkva Gospe od Zdravlja

## Reference
Sveti Petar na Moru

**Sveti Petar na Moru** je primorsko mjesto u Zadarskoj županiji. 

## Upravna organizacija
Upravnom organizacijom dijelom je općine Svetog Filipa i Jakova.

## Promet
Nalazi se na Jadranskoj magistrali.
Mrljane

**Mrljane** su mjesto u Zadarskoj županiji.

## Geografija
Nalaze se na sjeveroistočnoj strani otoka Pašmana.

## Upravna organizacija
Upravnom su organizacijom u sastavu općine Pašmana.
Pašman (Pašman)

**Pašman** je mjesto u Zadarskoj županiji.

## Geografija
Nalazi se na sjeveroistočnoj strani otoka Pašmana.

## Upravna organizacija
Upravnom je organizacijom u sastavu općine Pašmana, čije je sjedište.
Velim

**Velim** je mjesto u Zadarskoj županiji.

## Upravna organizacija
Upravno pripadaju općini Stankovcima.

## Geografija
Nalazi se na jugoistočno od Stankovaca.

## Promet
Nalazi se s uz državnu cestu D27, s istočne strane. Preko puta se nalazi selo Crljenik.

## Značajne osobe
*Toma Babić, hrv. franjevac, književnik, autor hrv. gramatike (slovnice)

## Stanovništvo
Prema popisu 1991., u Velimu su živjela 143 stanovnika od čega 142 Hrvata.

Prema popisu iz 2011. u naselju je živjelo 123 stanovnika.

## Izvori
Morpolača

**Morpolača** je selo u Zadarskoj županiji.

## Upravna organizacija
Pripada općini Stankovcima.

## Geografija
Nalazi se zapadno od Stankovaca i sjeverno od Čiste Velike.

## Promet
Nalazi se sjeveroistočno od duž ceste E71 odnosno autoceste kralja Tomislava.

## Stanovništvo

Prema popisu 1991., u Morpolači su živjela 407 stanovnika od čega 389 Srba.

Prema popisu iz 2011. u naselju je živjelo 49 stanovnika.

## Kultura
*starohrvatska crkva sv. Petra iz 13. stoljeća.

## Izvori
Vučipolje (Gračac)

**Vučipolje** je selo u Zadarskoj županiji.

## Upravna organizacija
Upravno pripada općini Gračcu.

## Geografija
Nalazi se na istočno od Gračca.

## Promet
Nalazi se na duž državne ceste D1.

## Stanovništvo
Prema popisu 1991., Vučipolje je imalo 66 stanovnika, 2001. je bilo nenaseljeno, a 2011. imalo je 1 stanovnika.

## Reference
Otrić

**Otrić** je selo u Zadarskoj županiji.

## Upravna organizacija
Upravno pripada općini Gračcu.

## Geografija
Nalazi se sjeverno od Zrmanje Vrela.

## Promet
Nalazi se duž ceste D1, a u blizini je željeznička pruga Split-Zagreb.

## Stanovništvo
Prema popisu iz 2011. Otrić je imao 15 stanovnika.

## Reference
Neteka

**Neteka** je selo u Zadarskoj županiji.

## Upravna organizacija
Upravno pripada općini Gračcu.

## Geografija
Nalazi se uz granicu s BiH. Sjeverno je Donja Suvaja, sjeveroistočno Begluci a južno je Donji Srb.

## Promet
Nalazi se na državnoj cesti D218.

## Stanovništvo
Prema popisu iz 2011. Neteka je imala 87 stanovnika.

## Reference
Otavice

**Otavice** je malo naselje u Zagori.

## Geografija

Nalazi se u Petrovom polju, koje je približno 35&nbsp;km udaljeno od Šibenika, u Šibensko-kninskoj županiji.

## Stanovništvo

Prema popisu iz 2011. godine u naselju živi 183 stalnih stanovnika.

## Historija

U 20. stoljeću svi su se stanovnici preselili u dolinu i izgradili nove kuće.

## Spomenici i znamenitosti
* Bivša antimalarična stanica
* Kuća obitelji Meštrović 
* Zgrada osnovne škole »Ivan Meštrović«
*  Meštrovićev mauzolej tj. Crkva Presvetog Otkupitelja 

Na brdu u Otavicima nalazi se Crkva Presvetog Otkupitelja s grobnicom obitelji Meštrovića, koji je izgradio poznati hrvatski skulptor Ivan Meštrović. Neslužbeno se crkva naziva mauzolejom Ivana Meštrovića.

Navedena četiri kulturna dobra nalaze se na listu zaštićenih kulturnih dobara Republike Hrvatske.

Mauzolej Ivana Meštrovića je tijekom Domovinskog rata bio opljačkan. Jedno od Meštrovićevih djela *Vrelo života* nalazi se u obližnjem gradu Drnišu.

To je mauzolej i obiteljska grobnica Ivana Meštrovića, čuvenog hrvatskog kipara, a ujedno i katolička crkva. Izgrađen je na jednom uzvišenju u polju, po nacrtima Meštrovića. Gradnja je trajala od 1926. do 1931, a opremanje trajalo je sve do 1937. godine. U gradnji je rabljen lokalni kamen sa planine Svilaje.

Zgrada osnovne škole >>Ivan Meštrović<<

## Reference
Lug Subotički

**Lug Subotički**  je naselje u Hrvatskoj, regiji Slavoniji u  Osječko-baranjskoj županiji i pripada općini Koški.
## Geografija

Lug Subotički  nalazi se  na 96 metara nadmorske visine u nizini istočnohrvatske ravnice. Susjedna naselja: zapadno Branimirovac, sjeverozapadno Ordanja i općinsko središte Koška. Južno se nalaze Budimci a jugoistočno Poganovci naselja u susjednoj općini Podgorač.
Pripadajući poštanski broj je 31224 Koška , telefonski pozivni 031 i registarska pločica vozila NA (Našice). Površina katastarske jedinice naselja Lug Subotički je 14,06&nbsp;km2.

## Historija
Selo je nastalo početkom Drugog svjetskog rata, točnije 1939., doseljavanjem nekoliko obitelji iz Zagore i Podravine. Jedini materijal je bilo drvo i zemlja od kojih su pravljene prve brvnare. Neki su donoslili i cigle sa jedine čistine u tom kraju nazvane Suboticom, gdje je u 13. stoljeću postojalo trgovište imenom Subotis. Prvi doseljenici, 200 m dalje od Subotice, u šumi otkrivaju ostatke bedema i velikih glinenih blokova. Pretpostavka je da se tu u 16.st nalazila turska utvrda koja je čuvala put Osijek-Našice. Sječa šume započela je gotovo odmah nakon doseljenja. Sagrađene su pilane jer je nedaleko prolazila Guttmanova pruga koja je vozila trupce u pilanu u Belišće. Lug je bio poseban jer se tu Guttmanova pruga račvala na dva djela za Belišće i za Voćin. Bila je to uskotračna pruga širine jedan metar te je bila namjenjena za prijevoz drva u pilane. No pruga je također prevozila i putnike na poznatom vlaku Čiro koji i danas stoji u Orahovici na željeznčkom kolodvoru. No drva je ubrzo nestalo pa je krajem 60-ih pruga ukinuta i izvađene su tračnice.

1951. broj stanovnika doseže nevjerojatnih 1330 stanovnika. Škola je napravljena 1953 te od tada selo ima dva učitelja. Od tada također postoji predsjednik Mjesne zajednice Lug Subotički. 
Ljudi se uglavnom bave ratarstvom i donekle stočarskom proizvodnjom.
Selo sadrži jednu trgovinu, otkupni centar Anagalis, disco klub Tropicanu, jednu autobusnu stanicu, mjesno groblje, te  novo dječje i nogometno igralište.
Selo također ima dobro provedenu plinsku i telefonsku mrežu, te asfaltirane ulice, a radi i poljoprivredna zadruga.

## Stanovništvo


Iskazuje se kao naselje od 1948.
Prema prvim rezultatima Popisa stanovništva iz 2011. u Lugu Subotičkom je živjelo 331 stanovnik u 123 kućanstva.
## Obrazovanje
U selu se nalazi škola koju uz djecu iz Luga  pohađaju i djeca iz obližnjeg Branimirovca. Škola je do četvrtog razreda a radi u sklopu Osnovne škole Ivane Brlić-Mažuranić iz Koške.
## Crkva
U selu se nalazi Rimokatolička crkva Presvetog Imena Marijinog koja pripada katoličkoj župi  Presvetog Trojstva u Budimcima  te čepinskom dekanatu Đakovačko-osječke nadbiskupije.
Crkva je sagrađena 1972 i do pripajanja župi u Budimcima bila je u sastavu župe Sv.Petra i Pavla u Koški i valpovačkog dekanata.

## Izvori

* http://os-ibmazuranic-koska.skole.hr/ 

## Vanjske veze
* http://koska.hr/
Dolac (Primošten)

**Dolac** je mala uvala smještena tri kilometra sjeverno od Primoštena, omeđena morem i brežuljcima, koja je sedamdesetih godina prerasla u vikend naselje.

## Geografija
Dolac je smješten između *[[Bilo]]g* (također malog naselja) na sjeveru i *Autokampa Adriatic* na jugu. Podijeljen je na južni dio, *Kuvajt*, koji se smjestio u blizini brda*Vela glava*, i sjeverni, *Kaliforniju*, dolinom nekadašnje lokve cipala kojom se danas protežu kuće i sportsko igralište. Sjeverni dio Doca je površinom veći i napučeniji, ali time ne i "politički" i gospodarstveno znatno utjecajniji. . Iznad Doca na istoku nadvija se se brdo *Veli vrh*, a na sjeveru prema *Bilom* *Koštenjača*.
Dio same uvale Dolac pripada kampu.

## Historija

Dolac se prvi put spominje imenom Bosanski Dolac i može se okarakterizirati kao mjesto odakle je krenulo naseljavanje Primoštena i primoštenske okolice. Naime, primoštenski preci, bogumili iz Bosne, tj. njihovih 80 obitelj, bježeći ispred Turaka u XI. i XII. st., stigli su u Šibenik i tamo zatražili zaštitu od šibenske vlastele. Šibenčani su ih prihvatili te ih prevezli u deset morskih milja udaljenu uvalu koja od tih vremena nosi ime *Bosanski Dolac*. *Bosanski Dolac* bio je krševito područje pa su se nakon nekog vremena zaputili na istok, par kilometara od mora, gdje grade naselje i crkvicu. Tako je nastalo najstarije primoštensko naselje *Prhovo*, zatim *Široke*, *Kruševo*, a naposljetku i sam *Primošten*. Stoljećima je Dolac bio tek usputna stanica ribara i težaka primoštenskog kraja da bi svoj novi život otpočeo 70-ih godina XX. stoljeća kada su vikendaši otpočeli izgradnju kuća. Dio Doca u tom razdoblju dobiva vodu te se ironično samoproziva *Kalifornija*. 80-ih kuće na južnoj strani Doca grade uglavnom zaposlenici naftnih kompanija, stoga se prozivaju *Kuvajt*. Donesen je urbanistički plan, a mjesto dobiva i lučicu, igrališta, kafiće, restorane i živi uglavnom ljeti kada su predivne, gotovo netaknute plaže pune turista i domaćih ljudi.

## Sport
Dolac danas ima višenamjensko sportsko igralište koje prvenstveno služi odigravanju divljih nogometnih utakmica, nedavno su dograđene i tribine, a obasjava ga i svjetlost dvaju reflektora.
U planu je i izgradnja amaterskog balotališta na istom igralištu. Okolna brda pružaju užitak rekreativcima crosserima, a more plivačima.
Čavoglave

**Čavoglave** su selo u Petrovom polju, u Zagori. Administrativno, selo pripada općini Ružić u Šibensko-kninskoj županiji.

Nalazi se na nadmorskoj visini od 420 m, između planina Svilaje i Moseća, pored izvora rijeke Čikole.

Uz južni rub sela prolazi državna cesta D56, u dijelu između Drniša i Muća, a s druge strane ceste je selo Kljake.

## Stanovništvo
Selo broji oko 300 stalnih stanovnika i još oko 500 vikendaša.

Vjerski je 100 % rimokatoličko, a etnički hrvatsko.

## Historija
U Domovinskom ratu se nalazilo na samoj bojišnici, ali nikada nije bilo okupirano. Veliki broj mještana sudjelovao je u borbi protiv Krajinskih Srba. Selo je postalo poznato, kada ga je u svojoj pjesmi "Bojna Čavoglave" opjevao njegov najpoznatiji stanovnik Marko Perković Thompson.

## Značajne osobe
* Ante Dabro, australski slikar podrijetlom iz Čavoglava
* Marko Perković, hrvatski glazbenik

## Reference
Orlić

**Orlić** je selo u općini Biskupija, ranije u općini Knin, Hrvatska.

## Stanovništvo

### Nacionalni sastav naseljenog mjesta Orlić

## Izvori
* Izdanje Državnog zavoda za statistiku RH: Narodnosni sastav stanovništva RH od 1880-1991. godine.
Baljci (Ružić)

**Baljci** su selo u općini Ružić, u Šibensko-kninskoj županiji.

## Geografija
Selo se prostire od padina planine Svilaje do rijeke Čikole koja teče Petrovim poljem. U SFR Jugoslaviji Baljci su pripadali općini Drniš, a danas su u općini Ružić.

## Stanovništvo
Prema popisu stanovništva iz 1991. godine, Baljci su imali 470 stanovnika, 453 Srba, 13 Hrvata 4 ostalih.

## Uprava
Nalazi se u sastavu općine Ružić.

## Historija
Istraživanjem je dokazano da je čovjek boravio na području Baljaka i cijelog Petrova Polja to jest drniške krajine još prije 18 000 godina, te da su mu pećine služile kao privremeni zaklon, pogodan zbog blizine Čikole, u stalnoj potrazi za lovinom.

O postojanju života u doba prelaska brončanog u rano željezno doba govore nam lokaliteti kod Baline glavice (oko koje se kasnije razvio rimski Municipium Magnum), grobni humak u Donjim Kričkama, te pećina u Podumcima.

Većina gradina na ovom području potječe s početka starijeg željeznog doba (1000. - 500. prije Krista), od kojih svakako možemo izdvojiti Gradinu iznad Baljaka blizu Jošića Grede, Balinu Glavicu,tragove gradine u Kadinoj Glavici, gradina na području Tepljuha (pretpostavlja se kasniji lokalitet Promone), nad Badnjom Andabakina gradina i utvrđeno zdanje Kalun. Prodiranje Rimljana u ove krajeve donosi utvrđivanje u rimska naselja Magnum (Balina Glavica), Promona (vjerojatno Tepljuh), te Burnum iznad Manojlovačkih Slapova.

Lokaliteti koji svjedoče o rimskoj povijesti su ostaci vodovoda na Promini, nedaleko od izvora Točak, te vodovod u Petrovu Polju, na brdu Trlabetuša, kao i rimski sarkofag pronaden u Varoši.

Selo je pogođeno sukobima tijekom rata u Hrvatskoj i operacije Oluje.

## Spomenici i znamenitosti
* U Baljcima se nalazi pravoslavna crkva Sv. Jovana Krstitelja iz 1730. godine.

## Značajne osobe
* Dragan Tarlać, bivši košarkaš Chicago Bullsa u NBA-u.
* Milorad Bibić Mosor, splitski novinar.
* Branislav Bašić Pekar, pisac.

## Izvori

## Vanjske veze
* http://www.opcina-ruzic.hr/naselja/baljci
Ražanj (Rogoznica)

**Ražanj** je manje turističko naselje u općini Rogoznica u Šibensko-kninskoj županiji, 15 km udaljeno od Primoštena, 35 km od Šibenika.

Tradicionalno Ražanj je bio manje ribarsko naselje, a početkom 70ih godina 20. stoljeća započinje gradnja vikendica i objekata turističke namjene, te tako postaje mjesto. Ražanj danas broji oko 180 stanovnika. Uz obalu izgrađen je velik broj obiteljskih kuća čija je glavna namjena uglavnom ljetna vikendica. Budući da je mjesto naglo izgrađeno bez urbanih planova, prometno je loše povezano, nema mjesnu jezgru te ne postoje osnovne ustanove koje se mogu naći tek u bližoj Rogoznici ili nešto daljem Primoštenu. Nedavno je uređena mjesna riva, s označenim pristaništima, ulazima u more i šetnicom. Ražanj svoju turističku popularnost može pripisati ugođaju relativno mirne sredine, uz brojne molove, plažu, okolne šetnice i očuvanu prirodu.
Klisa (Osijek)

**Klisa** je naselje u blizini Osijeka. Ono pripada gradu Osijeku kao sastavni dio. Do teritorijalne reorganizacije Republike Hrvatske, Klisa je pripadala općini Vukovar. Ono po čemu je Klisa poznata je to da se tamo nalazi Zračna luka Osijek. Za vrijeme Domovinskog rata 1991., ovo je naselje bilo okupirano od strane JNA, koja je to učinila uz pomoć srpskog stanovništva, koje je i danas većinsko u Klisi.

## Stanovništvo
Prema popisu iz 1991. godine Klisa je imala 419 stanovnika. Slijedi popis nacionalnog sastava.

### Nacionalni sastav
* Srbi - 333 (79,47%)
* Hrvati - 55 (13,12%)
* Mađari - 1 (0,23%)
* Rusini - 1 (0,23%)
* ostali, neopredjeljeni i nepoznati - 29 (6,92%)

## Obrazovanje
U selu djeluje istureno odjeljenje bobotske osnovne škole.

## Sport
U Klisi je postojao nogometni klub Vranduk.
Radučić

**Radučić** je selo u sjevernoj Dalmaciji, na istočnom rubu Bukovice. Pripada općini Ervenik u Šibensko-kninskoj županiji.

## Geografija

Nalazi se na najužem dijelu zaravni između rijeka Krke i Zrmanje, na 17. kilometru ceste Knin-Zadar.
Premda je uvijek gravitiralo i većinu vremena pripadalo administrativnoj jedinici (općini, kotaru) Knin, danas Radučić pripada općini Ervenik.

## Stanovništvo

Prema popisu iz 1991. godine, Radučić je imao 482 stanovnika, od čega 475 Srba, 1 Hrvat i 6 ostalih. Prema popisu iz 2001., bilo je 222 stanovnika. Od toga je bilo 30 mlađih od 30 godina, 71 od 30 do 59 godina i 115 starijih od 60 godina , te se može reći da Radučić spada među naselja sa izrazito starom populacijom. Prema popisu iz 2011. u Radučiću je živjelo 252 stanovnika.

### Kretanje broja stanovnika za Radučić

## Gospodarstvo

Glavni problem je nedostatak posla, pa se većina stanovnika Radučića danas bavi samo stočarstvom ili zemljoradnjom. Glavna privredna grana je uzgoj ovaca ili krava.
	
## Historija

Selo Radučić dijeli se na Radučić i Radučki krš. Prve kuće u Radučiću bile su oko ceste za Mokro Polje, gdje su i danas Ergići, Gornji Radići, Kutlače, Mirići itd, a između ceste Knin-Zadar i Krke, u Radučkom kršu, nalaze se kolibari, tj. neka plemena kao što su Donji Radići (Jukozovići, Dakići), Modrinići, Bjelobrci, Burze, Bulovani, Puače, Ljevaje...

Po predanju, selo je dobilo ime po jednom od tri stara bunara u "polju" (druga dva su Žabnovac i Bubin), s kojeg su, navodno, vodu pili još mitski junaci Janković Stojan i Smiljanić Ilija. No bliže istini je da selo nosi ime po jednom od davnašnjih plemena (Raduči) koja su tu živjela prije turskih osvajanja u 16. stoljeću i mletačko-osmanlijskih ratova koji su skoro ispraznili čitavu sjevernu Dalmaciju i otvorili prostor naseljavanju življa iz Bosne, Crne Gore i Hercegovine.

Područje sela bilo je nastanjeno još u prapovijesti, o čemu svjedoči nekoliko gradina uz kanjon Krke, a nalazilo se u sastavu velikog kraljevstva Liburna, koji su držali širok prostor od rijeke Raše u Istri pa sve do zapadne obale Krke. U 1. stoljeću pr. Kr. uz kanjon, Rimljani su sagradili najprije logor, a kasnije, u 1. i 2. stoljeću, i strateški važan grad Burnum, od kojeg su danas ostala samo dva luka uz cestu prema selu Ivoševci. Na području Radučića i danas su vidljivi ostaci rimskih cesta i burnumskog vodovoda, a nije isključeno da su se neka naselja iz onog perioda nalazila blizu radučkih zaseoka Burza i Donjih Radića.

## Spomenici i kulturne znamenitosti

U Radučiću se nalazi pravoslavna crkva sv. Đurđa iz 1537. godine.

## Izvori
Briješće

**Briješće** je prigradsko naselje grada Osijeka, u Osječko-baranjskoj županiji. Nalazi se između Osijeka i Čepina. Ima 1.382 stanovnika.

## Reference
Nemetin

**Nemetin** je prigradsko naselje grada Osijeka, u Osječko-baranjskoj županiji. Nalazi se istočno od Osijeka. Prema popisu iz 2001. ima 177 stanovnika.

U Nemetinu se nalazi osječka luka Tranzit.

## Reference
Mirlović Polje

**Mirlović Polje** je selo u Hrvatskoj. Svetac zaštitnik je sv. Ilija. Dan sela je 20. srpnja.

Na strmim padinama Svilaje iznad izvora Čikole, tik do Čavoglava na Petrovo polje motri Mirlović Polje. Naselje kao da dugim rukama sa rubova planine grli plodnu zemlju što se nekoliko kilometara niže širi u najveće poljoprivredno područje ovog dijela Hrvatske.  
Stočarstvo, pretežno ovčarstvo, uz skromne poljoprivredne resurse, od pamtivijeka je bila glavna djelatnost stanovništva.  

## Broj stanovnika

*2001. godina: 165 stan.
*2011. godina: 170 stan.

## Blizina gradova

-Drniš 18 km

-Split 56 km

-Knin 34 km

-Šibenik 50 km

## Izvori u Mirlović Polju

U Mirlović polju postoji nekolko izvora; glavni je izvor rijeke Čikole, a sporedni su Mala Kanjavača, Velika Kanjavača te Đurovac.

## Izvori
Kornati (Murter-Kornati)

**Kornati** su mjesto na istoimenom otočju, na otoku Kornatu.

## Stanovništvo
Prema popisu 2001. u mjestu živi sedmero ljudi, raspoređeno u 3 domaćinstva. Dugo vrijeme je otok bio nenaseljen.

### Kretanje broja stanovnika za naselje Kornati

**Napomena**: U 1880. i 1890. iskazivano pod imenom Krunarski Otok, u 1910. Kornate, u 1931. Kornat-Sali, a od 1948. nadalje Kornati. U 1857., 1869., 1921., 1948., 1953., 1971. i 1981. bez stanovnika.

## Izvori
Bijelo Brdo (Erdut)

**Bijelo Brdo** je naselje u sastavu općine Erdut u Osječko-baranjskoj županiji.

## Geografija
Bijelo Brdo se nalazi na 15ak kilometara od Osijeka, uz državnu cestu Osijek-Erdut

## Stanovništvo
Prema posljednjem popisu stanovništva iz 2001. godine, u Bijelom Brdu živi 2.119 stanovnika u 720 kućanstava.

## Historija
## Gospodarstvo
## Spomenici i znamenitosti
* Crkva sv. Nikole, građena od 1764. do 1809. godine, obnovljena 1996. godine

## Značajne osobe
* Kuzman Stanić (1825-1898), temišvarski paroh
* Vasilije Trbić, veleški četnički vojvoda i borac za oslobođenje od Turaka

## Obrazovanje

U selu djeluje osmogodišnja osnovna škola sa oko 170 učenika.

## Kultura

## Sport
* NK BSK Bijelo Brdo (Trenutno se natječe u 4.HNL istok)
* Bjelobrdski šahovski klub

## Izvori i vanjske poveznice
* stranica sela na site-u općine Erdut
Brijest (Osijek)

**Brijest** je prigradsko naselje grada Osijeka. Nalazi se na cesti prema Antunovcu. Prema popisu iz 2001. godine, Brijest je imao 1.248 stanovnika.
Bocanjevci

**Bocanjevci** su naselje u Hrvatskoj, regiji Slavoniji u  Osječko-baranjskoj županiji i nalaze se u sastavu grada Belišća.

## Geografija
Bocanjevci se nalaze na 92 metara nadmorske visine u nizini istočnohrvatske ravnice, a pokraj sela protječe rijeka Vučica. Susjedna naselja: istočno se nalazi Gorica Valpovačka, sjeverno Tiborjanci i Veliškovci, jugoistočno  Marjančaci, Ivanovci i Zelčin. Zapadno se nalaze Marijanci, a jugozapadno Marjanski Ivanovci naselja u općini Marijanci.  Pripadajući poštanski broj je 31550 Valpovo, telefonski pozivni 031 i registarska pločica vozila OS (Osijek). Površina katastarske jedinice naselja Bocanjevci je 12,35 km2.

## Stanovništvo

U 1869. sadrži podatke za naselje Gorica Valpovačka.

## Crkva
U selu se nalazi rimokatolička crkva Sv. Filipa i Jakova apostola koja pripada istoimenoj katoličkoj župi i valpovačkom dekanatu Đakovačko-osječke nadbiskupije. Crkveni god (proštenje) ili kirvaj slavi se 1. svibnja.

## Obrazovanje i školstvo
U selu nalazi škola do 4. razreda koja radi u sklopu Osnovne škole Matija Petar Katančić Valpovo. Uz djecu iz Bocanjevaca ovu školu pohađaju i djeca iz obližnje Gorice Valpovačke.

## Kultura
Kulturno umjetničko društvo "Šokadija" Bocanjevci.

## Sport
NK Hrvatski sokol Bocanjevci natječe se u sklopu 3.ŽNL Liga NS Valpovo. Klub je osnovan 1958.

## Ostalo
U selu djeluje  Dobrovoljno vatrogasno društvo Bocanjevci, osnovano 1925.

## Izvori

## Vanjske veze
* http://www.belisce.net/
* http://oskatancic.hr/
Bakarac

**Bakarac** je malo mjesto pored Kraljevice (kojoj i administrativno pripada), u Primorsko-goranskoj županiji.

## Geografija

Točno nasuprot Bakarcu nalazi se Bakar, tako da neki ljudi zaljev na čijim se suprotnim stranama nalaze ta dva mjesta nazivaju Bakarski zaljev, a drugi (Bakarčani) Bakarački zaljev. Čitavim dijelom zaljeva na bakaračkoj strani prostiru se (betonske) plaže i svaka ima i svoje ime. Dolazeći iz pravca Rijeke to su redom: Kupalište, Mala plažica, Palada, Skalada, Melina, Prva kućica (misli se na ribarske kućice), Druga kućica, Sansovo (iznad kojeg se nalazi i istoimeno nogometno igralište) i Kavranić (Treća kućica).

Na vrhu Bakarca, prema Križišću, nalazi se Turinsko (Turinovo selo).

## Znamenitosti
*tunere - stare straže kojima se pratilo ima li riba, ponajprije tuna (tune sada više u zaljevu nema);
*bakaračka bura - zbog svog položaja u usjeku, Bakarac je izložen udarima bure koja je po jačini odmah iza poznatije senjske bure;
*turizam - stvar je prošlosti, budući da je kamp ostao devastiran nakon nevremena ali je i tako bio zatvoren, a hotel je izgorio do temelja, još je preostala nekolicina privatnih iznajmljivača;
*Gradac - zapravo i nije tako poznat a radi se o ruševini osmatračnice vjerojatno još iz rimskog doba.

## Galerija slika

Image:Bakarac_i_tunere.jpg|Tunere
Image:Kavranic.jpg|Kavranić
Image:Bakarac-suton.jpg|Portić


## Vanjske veze
Zmajevac

**Zmajevac** (lokalno **Velišmarta**, mađarski **Vörösmart** [ˈvørøʃmɒrt]), naselje u baranjskoj općini Kneževi Vinogradi, županija Osječko-baranjska.

## Historija
Prvi se puta u povijesnim dokumentima spominje 1302. godine kada je tamo uspostavljen pavlinski samostan.

## Stanovništvo
### Grafikon (2011)


### Nacionalnost (2011)
Prema popisu iz 2011. godine stanovništvo je pretežito mađarsko (66%), te hrvatsko (30%) i srpsko (4%).

### Prezimena stanovnika
Prema popisu stanovništva iz 2011. godine **20 najčešćih prezimena** u Kneževim Vinogradima su:
* Horvat, Ilić, Varga, Kovač, Takač, Budimir, Pejić, Šipoš, Kodvanj, Milić, Nađ, Anđal, Dudaš, Hafner, Gerštmajer, Koturić, Mijatović, Sečenji, Vaštag, Molnar

a nekad su najčešća **prezimena** bila:
* Horvat, Varga, Kovač, Šipoš, Sečenji, Tarnai, Foki, Hafner, Kiš, Kondor, Legradi, Mesaroš, Molnar, Nađ, Vig, Đerfi, Ador, Anđal, Balog, Boni

## Geografija
Selo je povezano asfaltiranom cestom sa naseljima Suza i Batina na granici sa Srbijom. Zmajevac je okružen plodnjim njivama, a poznat po vinogradima, vinskim cestama i brojnim vinskim podrumima. U središtu sela nalaze se crkva i ambulanta. 
Zmajevac je smješten na Starom Dunavu, rukavcu rijeke Dunav koji se smatra jednim od boljih odredišta za slatkovodni ribolov u Baranji.

## Udruge
U Registar udruga Republike Hrvatske  upisano je 14 udruga sa sjedištem u Zmajevcu (stanje: VI/2019):

* Udruga za razvoj mladih Zmajevac, osnovana 01.03.2014 (Šandora Petefija 61)
* Lovačko društvo "Lovac" Zmajevac, osnovano 26.02.2016 (Maršala Tita 54)
* Športsko ribolovna udruga "Udičar" Zmajevac, osnovana 12.02.1998 (Maršala Tita 101)
* Dobrovoljno vatrogasno društvo Zmajevac, osnovano 18.02.1999 (Maršala Tita 199)
* Nogometni klub "Zmaj" Zmajevac, osnovan 06.09.1997 (Športska 0)
* Udruga za kulturu "Turul" Zmajevac, osnovana 26.12.2008 (Maršala Tita 213)
* Reformatska streličarska i streljačka udruga Zmajevac, osnovana 26.11.2004 (Maršala Tita 189)
* Kulturno umjetničko društvo „József Attila Zmajevac“, osnovano 11.08.1997 (Maršala Tita 138)
* Kulturno-umjetničko društvo "Julia Baranyai" Zmajevac, osnovano 02.06.2006 (Maršala Tita 90)
* "Dalia", osnovana 08.07.2014 (Ulica Rak 7)
* Udruga za njegovanje običaja Mađara - Surduk, osnovana 15.09.2010 (Maršala Tita 191)
* Udruga vinogradara Baranje Zmajevac, osnovana 20.07.1997 (Glavna 140)
* Udruga seljaka "Grozd" Zmajevac, osnovana 25.03.1997 (Maršala Tita 98)
* Savez mađarskih učitelja Republike Hrvatske, osnovan 20.10.1995 (Maršala Tita 138)

## Sport
* NK Zmaj Zmajevac (3. ŽNL Osječko-baranjska, Baranjska liga, 2008./09.)
* Ribolovno sportsko društvo "Udičar", Zmajevac
* Reformatska streličarska i streljačka udruga Zmajevac

## Značajne osobe
* Otti Berger, austrougarska dizajnerica i profesorica na Bauhausovoj školi (1898–1944)

## Izvori i vanjske veze
* službene stranice općine Kneževi Vinogradi
* Mirovna grupa Oaza: ''Svi članci vezani za Zmajevac''
Suza (Kneževi Vinogradi)

**Suza** (lokalno **Čuža**, mađarski **Csúza** [ˈt͡ʃuːzɒ]), naselje u Baranji, općina Kneževi Vinogradi.

## Geografija
Nalazi se na prometnom pravcu Osijek-Bilje-Vardarac-Lug-Grabovac-Kneževi Vinogradi-Suza.

## Stanovništvo
### Grafikon (2011)


### Nacionalnost (2011)
Prema popisu iz 2011. godine stanovništvo je najvećim dijelom mađarsko (82%), te hrvatsko (14%) i srpsko (2%).

### Prezimena stanovnika
Nekad su najčešća **prezimena** bila:
* Pleš, Varga, Božić, Dajč, Dizdarević, Kovač, Mitrina, Pavičić, Petričević, Polak, Počanin, Segedi, Tomić, Vidanović, Žeks 

## Gospodarstvo
Iznad Suze nalaze se zemljišta na kojima stanovništvo uzgaja pšenicu, ječam, kukuruz, suncokret, vinovu lozu, a ima i voćnjaka. U Suzi postoje i vinski podrumi, iako u manjem broju nego u susjednom Zmajevcu.

U Suzi s nalazi i jedan od boljih restorana Baranje *Piroš čizma* i vinski podrum *Kollar*. Što se tiče prirodnog bogatstva važno je napomenuti da u Suzi danas gnijezdi i nekoliko parova bijele rode. Ispod sela se nalazi šuma kroz koju prolazi jedan zapušteni kanal, a u šumi se nalazi puno endemskih i zaštićenih vrsta životinja i biljaka. Iznad sela se nalaze tri bare koje uglavnom mlađima i djeci služe za plivanje ili ribolov.

### Udruge
U Registar udruga Republike Hrvatske  upisano je 12 udruga sa sjedištem u Suzi (stanje: VI/2019):

* Udruga žena – Suza, osnovana 30.06.1999 (Maršala Tita 105)
* Nogometni klub "Columbus" 2005 Suza, osnovan 18.07.1999 (Željeznička 0)
* Demokratska zajednica Mađara Hrvatske - Udruga Suza, osnovana 15.04.2007 (Trg Gedeona Ača 1)
* EDUCOGEN udruga građana za educiranje i informiranje, osnovana 09.02.2004 (Lajoša Kkošuta 74)
* Udruga mađarskih vinogradara i vinara hrvatske, osnovana 12.02.2018 (Maršala Tita 16)
* Udruga mladih "Gedeon Ač", Suza, osnovani 31.03.2006 (Maršala Tita 2A)
* Kud "Čardaš" demokratske zajednice Mađara Hrvatske, osnovan 26.05.1999 (Trg Gedeona Ača 1)
* Dobrovoljno vatrogasno društvo Suza, osnovano 15.11.1982 (Trg Gedeona Ača 1)
* "Krila leptira", osnovani 16.12.2012 (Petefi Šandora 31)
* Hrvatska udruga za regionalni razvoj – Feniks, osnovana 01.05.2017 (Maršala Tita 93)
* Savez mladih poduzetnika Mađara Hrvatske, osnovan 30.10.2017 (Maršala Tita 18)
* Kulturno-umjetničko društvo "Jokai Mor" Suza, osnovano 11.02.1998 (Maršala Tita 105)

## Ulice
* **Ulica maršala Tita**
* **Ulica Šandora Petefija**
* **Trg Gedona Ács**
* **Ulica Košut Lajoša**

## Sport
* NK Columbus 2005 Suza

## Izvori i vanjske veze

* Satelitska snimka
* Mirovna grupa Oaza: ''Svi članci vezani za Suzu''