open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Štuke

**Štuke (Esocidae)** je porodica riba sa koštanim skeletom (košljoribe) i istovremeno pripada i mekoperkama. Imaju vitko telo i izuzetno su brze i okretne ribe koje spretno hvataju plen, najčešće druge sitnije ribe ili vodozemce. Vilice su im jako izvučene i snabdevene velikim brojem oštrih zuba.
Živi u mirnim vodama kanala, bara i jezera.

Porodica štuka obuhvata sledeće vrste:
* **[[evropska štuka]] (''Esox lucius'')** naziva se još i severna štuka i može se naći kod nas u rekama crnomorskog sliva;
* **[[maski]] (''Esox masquinongy'')** je riba veća od evropske štuke i nalazi se samo u Severnoj Americi i Kanadi
* **[[američka štuka]] (''Esox americanus'')** se nalazi u istočnim delovima SAD-a
* **[[crna štuka]] (''Esox niger'')** naseljava Teksas i Novu Škotsku
* **[[pegava štuka]] (''Esox reichertii'')** živi u istočnom Sibiru

## Literatura
* Brem, A., E.: Život životinja, Prosvjeta, Zagreb, 1982.
* Kalezić, M.:Osnovi morfologije kičmenjaka, Savremena administracija, Beograd, 1995. 
* Kalezić, M.: Hordati, Biološki fakultet Univerziteta u Beogradu, 2000. 
* Marcon, E., Mongini, M: Sve životinje sveta, IRO *Vuk Karadžić*, Beograd, 1986.
* Radović, I., Petrov, Brigita: Raznovrsnost života 1 - struktura i funkcija, Biološki fakultet Beograd i Stylos Novi Sad, Beograd, 2001.
* Ratajac, Ružica: Zoologija za studente Poljoprivrednog fakulteta, PMF u Novom Sadu i MP *Stylos* Novi Sad, 1995.

## Vanjske veze

* Bionet škola 
* http://www.ribeiribolov.com/ 
* http://www.ptt.rs/korisnici/b/r/brzak/html/Stuka.htm 
* Ribolov u Šidu
Glavoči

**Glavoči** (lat. *Gobiidae*) ili **glamci** je porodica riba iz reda grgečki (lat. *Perciformes*) tj. nadreda tvrdoperki (lat. *Acanthopterygii*). Ova porodica je jedna od najbrojnijih ribljih porodica, s više od 2000 vrsta, svrstanih u više od 200 rodova
. Porodica se dalje dijeli na pet podporodica, a to su: *[[Oxudercinae]]*, *Amblyopinae*, *Sicydiinae*, *Gobionellinae* i *Gobiinae* . Većina glavoča je relativno mala, manja od 10&nbsp;cm, a pojedine vrste rodova *[[Trimmaton]]* i *[[Pandaka]]* jedva dosegnu i 1&nbsp;cm duljine. Postoje i veći glavoči, koji su u usporedbi s navedenima divovi, kao što su pripadnici rodova *[[Gobioides]]* i *[[Periophthalmodon]]* koji narastu i preko 30&nbsp;cm duljine. Najveći od svih glavoča je *Gobioides broussenetii* koji naraste i do 50&nbsp;cm duljine. Općenito govoreći, glavoči ne predstavljaju značajnu stavku u ljudskoj prehrani, ali imaju znatnu ulogu u prehrani drugih vrsta (raža, bakalar, lubin,...). Također, glavoči kao pridneni predatori imaju važnu ulogu u čišćenju dna od raznih ostataka. Pojedine vrste se uzgajaju i kao ribice za morske akvarije.

## Osobine

Jedno od najvažnijih obilježja glavoča jest njihova trbušna peraja, odnosno spoj njihovih trbušnih peraja. One su srasle zajedno i tvore tanjurasti organ slične osobine kao lovke hobotnice koji služi da se glavoč priljepi za podlogu, stvarajući podtlak, koji može izdržati njegovu težinu i u okomitom položaju. Drugo važno obilježje glavoča je njihova leđna peraja, odnosno podijeljenost ista, tako da tvori dva odvojena dijela.

Glavoči su većinom stanovnici priobalnog dijela mora, malih dubina, a također su brojni i u bočatim vodama. Pojedine vrste su prilagođene i za život u potpuno slatkoj vodi. Većinom se hrane malim beskralježnjacima, a pojedine veće vrste se hrane manjim ribama. Rijetki glavoči su i vegetarijanci, te se hrane algama.

Prilikom razmnožavanja, većina glavoča skriva svoja jajašca lijepeći ih za stijenu, koralj ili travu. Također, kod velikog broja vrsta, otac čuva jajašca dok se mladi ne izlegu. Nekoliko vrsta glavoča je poznato da mijenja spol tijekom života, premda ovo nije tipično za glavoče.

## Simbioza

Glavoči ponekad žive u simbiozi s drugim morskim organizmima. Jedan od takvih primjera je suživot s kozicom, gdje glavoč živi u rupi koju je napravila kozica. Rupa glavoču pruža sigurnost, a kozica je dobila "izviđača", odnosno, sustav ranog upozorenja. Naime, vid kozice je slab i ona se oslanja na upozorenja glavoča o nailazećoj opasnosti da bi se sakrila u rupu.

Drugi primjer simbioze je kod roda *Elacatinus*, koji su razvili svoj talent čišćenja parazita s većih riba, koje ih ne napadaju iako bi u normalnim okolnostima to uradili. Ovdje, veća riba donosi hranu glavočima, a za uzvrat, oni ih čista od nametnika

## Reference

## Linkovi
:Popis rodova glavoča

## Vanjske veze
Biserani

**Biserani** (**Gonostomatidae**) su porodica dubinskih riba, koje su nedovoljne poznate, ali se pretpostavlja da u okeanima imaju široko rasprostranjenje. Razlog zbog koga su nedovoljno proučene su njihovi slabašni skelet i muskulatura, pa kada se izvlače mrežom, telo im se toliko izlomi da je prepoznavanje i proučavanje veoma otežano. Zbog svoje krhke građe, ove ribe su i veoma lagane; obično ne prelaze dužinu od 5&nbsp;cm. Njihove karakteristike su tipične za dubinske ribe; poseduju svetleće organe i mogu široko da otvore usta koja su snabdevena čekinjastim zubima.

## Vrste
Neke klasifikacije uključuju rodove *[[Pollichthys]]* i *[[Vinciguerria]]*, ali slede podaci iz FishBase gde su svrstani u porodicu Phosichthyidae.
 
Neke klasifikacije uključuju vrste roda *[[Zaphotias]]*, ali su to relativno noviji sinonimi vrste *Bonapartia pedaliota*.
* Rod *[[Bonapartia]]*
** *[[Bonapartia pedaliota]]* Goode & Bean, 1896.
* Rod *[[Cyclothone]]*
** *[[Cyclothone acclinidens]]* Garman, 1899.
** *[[Cyclothone alba]]* Brauer, 1906.
** *[[Cyclothone atraria]]* Gilbert, 1905.
** *[[Cyclothone braueri]]* Jespersen & Tåning, 1926.
** *[[Cyclothone kobayashii]]* Miya, 1994.
** *[[Cyclothone livida]]* Brauer, 1902.
** *[[Cyclothone microdon]]* (Günther, 1878).
** *[[Cyclothone obscura]]* Brauer, 1902.
** *[[Cyclothone pacifica]]* Mukhacheva, 1964.
** *[[Cyclothone pallida]]* Brauer, 1902.
** *[[Cyclothone parapallida]]* Badcock, 1982.
** *[[Cyclothone pseudopallida]]* Mukhacheva, 1964.
** *[[Cyclothone pygmaea]]* Jespersen & Tåning, 1926.
** *[[Cyclothone signata]]* Garman, 1899.
* Rod *[[Diplophos]]*
** *[[Diplophos australis]]* Ozawa, Oda & Ida, 1990.
** *[[Diplophos orientalis]]* Matsubara, 1940.
** *[[Diplophos pacificus]]* (Mukhacheva, 1964).
** *[[Diplophos rebainsi]]* Krefft & Parin, 1972.
** *[[Diplophos taenia]]* Günther, 1873.
* Rod *[[Gonostoma]]*
** *[[Gonostoma atlanticum]]* Norman, 1930.
** *[[Gonostoma bathyphilum]]* (Vaillant, 1884).
** *[[Gonostoma denudatum]]* Rafinesque, 1810.
** *[[Gonostoma elongatum]]* Günther, 1878.
** *[[Gonostoma longipinnis]]* Mukhacheva, 1972.
* Rod *[[Margrethia]]*
** *[[Margrethia obtusirostra]]* Jespersen & Tåning, 1919.
** *[[Margrethia valentinae]]* Parin, 1982.
* Rod *[[Manducus]]*
** *[[Manducus greyae]]* (Johnson, 1970).
** *[[Manducus maderensis]]* (Johnson, 1890).
* Rod *[[Sigmops]]*
** *[[Sigmops ebelingi]]* (Grey, 1960).
** *[[Sigmops gracilis]]* (Günther, 1878).
* Rod *[[Triplophos]]*
** *[[Triplophos hemingi]]* (McArdle, 1901).

## Reference
Lorikari

**Lorikari (Loricariidae)** je familija južnoameričkih oklopljenih somova. Mogu se uzgajati i u akvarijumu na temperaturama između 17° i 26° S, a mogu narasti i do 15 cm dužine.
Ćilim ajkule

**Ćilim ajkule** su vrste ajkula koje pripadaju porodici (**Orectolobidae**).

## Opis i način života
Ove ajkule su prilagođene životu na morskom dnu na kome su izvanredno kamuflirane. Naime, njihova šarena koža ih čini teško uočljivim među algama i kamenjem morskog dna na kome, poput šarenih ćilima (po čemu su i dobile naziv) strpljivo čekaju da im priđe neoprezni plen. Takođe, kamuflaži doprinose i mesnati pipci koji im se poput resa nalaze svuda po širokoj glavi. Najveće vrste dostižu dužinu koja prelazi 3 m. Poseduju više redova oštrih zuba i potencijalno su opasne po ljude, ali samo ako ih uznemiravaju.

## Areal
Žive u toplim delovima Atlantskog, Indijskog i Tihog okeana. Ima ih oko obala Australije i drugih zemalja.

## Rodovi i vrste
* *[[Orectolobus]]*
** *[[Orectolobus parvimaculatus]]*
** *[[Orectolobus floridus]]*
** *[[Orectolobus halei]]* Whitley, 1940.
** *[[Orectolobus hutchinsi]]* Last, Chidlow & Compagno, 2006.
** *[[Orectolobus dasypogon]]* (Bleeker, 1867) http://www.fishbase.org/Summary/SpeciesSummary.cfm?ID=756&genusname=Orectolobus&speciesname=dasypogon
** *[[Orectolobus japonicus]]* Regan, 1906 http://www.fishbase.org/Summary/SpeciesSummary.cfm?ID=757&genusname=Orectolobus&speciesname=japonicus
** *[[Orectolobus maculatus]]* (Bonnaterre, 1788) http://www.fishbase.org/Summary/SpeciesSummary.cfm?ID=758&genusname=Orectolobus&speciesname=maculatus
** *[[Orectolobus ornatus]]* (De Vis, 1883) http://www.fishbase.org/Summary/SpeciesSummary.cfm?ID=759&genusname=Orectolobus&speciesname=ornatus
** *[[Orectolobus wardi]]* Whitley, 1939 http://www.fishbase.org/Summary/SpeciesSummary.cfm?ID=760&genusname=Orectolobus&speciesname=wardi
** *Orectolobus sp. A*
* *[[Sutorectus]]*
** *[[Sutorectus tentaculatus]]* (Peters, 1864) http://www.fishbase.org/Summary/SpeciesSummary.cfm?ID=761&genusname=Sutorectus&speciesname=tentaculatus

## Reference
Uranoskopide

**Uranoskopide** (Uranoscopidae) su porodica morskih riba.

## Izgled
Ove vrste su specifične po tome što se od napadača brane električnim udarima koje mogu da proizvedu uz pomoć snažnih očnih mišića. Naziv im potiče od položaja njihovih očiju koje se nalaze na vrhu glave. Osim toga, imaju i velika usta, postavljena na gornjem delu velike glave. Neke vrste mogu da proizvode i snažne zvuke pošto njihov riblji mehur može da treperi. I dorzalno i analno peraje je veoma dugo, a kod nekih vrsta nedostaje dorzalna bodlja. Vrste ove porodice su otrovne, sa dve otrovne bodlje su smeštene iza operkuluma i iznad grudnih peraja.

## Stanište
Rasprostranjene su po celom svetu i naseljavaju plitke vode. Hranu traže na morskom dnu tako što se zavuku u pesak i iskaču kada spaze plen: ribe i beskičmenjake koji naseljavaju bentos. Neke vrste imaju „udicu“ koja polazi sa donjeg svoda usta.

## Rodovi i vrste
* Rod *[[Astroscopus]]*
** *[[Astroscopus y-graecum]]* (Cuvier, 1829)
* Rod *[[Genyagnus]]*
** *[[Genyagnus monopterygius]]* (Schneider, 1801) 
* Rod *[[Gnathagnus]]*
** *[[Gnathagnus armatus]]* (Kaup, 1858)
** *[[Gnathagnus cribratus]]* Kishimoto, 1989
** *[[Gnathagnus egregius]]* (Jordan & Thompson, 1905)
** *[[Gnathagnus innotabilis]]* Waite, 1904
* Rod *[[Ichthyscopus]]*
* Rod *[[Kathetostoma]]*
** *[[Kathetostoma albigutta]]* (Bean, 1892)
** *[[Kathetostoma averruncus]]* Jordan & Bollman, 1890
** *[[Kathetostoma canaster]]* Gomon & Last, 1987
** *[[Kathetostoma cubana]]* Barbour, 1941
** *[[Kathetostoma fluviatilis]]* Hutton, 1872
** *[[Kathetostoma giganteum]]* Haast, 1873
** *[[Kathetostoma laeve]]* (Bloch & Schneider, 1801)
** *[[Kathetostoma nigrofasciatum]]* Waite & McCulloch, 1915
* Rod *[[Pleuroscopus]]*
* Rod *[[Selenoscopus]]*
* Rod *[[Uranoscopus]]*
* Rod *[[Xenocephalus]]*

## Literatura

## Vanjske veze
* YouTube video
Bledsko jezero

**Bledsko jezero** () je jedno od najznačajnijih stalnih prirodnih jezera u Sloveniji. Jezero je tektonsko-ledničkog porekla. Pritoke jezera su potoci sa obližnje visoravni Pokljuke.

Leži na nadmorskoj visini od 475 m u Bledskom kutu koji zalazi među šumovite zaravni Julijskih Alpa: Jelovicu, Pokljuku i Mežaklju. Karakteriše ga strmo brdo *Grad* (614 m nadmorske visine) i Bledsko ostrvo (495 m nadmorske visine) sa staroslovenskim grobljem i crkva izgrađena u XV veku.

Bledsko jezero je protočno - iz jezera ističe kratka rečica Jezernica i odnosi vodu u dolinu Save Bohinjke. Izgrađen je i cevovod kojim iz reke Radovne dotiče u jezero sveža voda. Površinska se voda leti zagreje do 24&nbsp;°C.

U jezeru živi 19 ribljih vrsta.

## Opšti podaci
* dužina: 2.120 m (najduža dijagonala)
* najveća širina: 1.380 m
* najveća dubina: 30,6 m
* površina jezera: 1,438&nbsp;km²
* nadmorska visina: 475 metara
* zapremina: 25,69 mil. m³
* **koordinate**
: geografska širina: 46° 21' 52" SGŠ
: geografska dužina: 14° 5' 41" IGD

Na Bledskom jezeru održana su tri Svetska prvenstva u veslanju 1966., 1979. i 1989, a 2011 održaće se još jedno.

## Povezano
* Spisak jezera u Sloveniji
252.

__NOTOC__
Godina **252.** (**[[rimske brojke|CCLII]]**) bila je prijestupna godina koja počinje u četvrtak u julijanskom kalendaru. U svoje vrijeme je bila poznata kao **Godina konzulstva Trebonijana i Volusijana** (ili, rjeđe, **godina 1005. ''[[Ab urbe condita]]***). Oznaka 252. za ovu godinu se koristi od ranog srednjeg vijeka, kada je [[kalendarska era]] [[Anno Domini]] u Evropi postala glavnom metodom označavanja godina.

== Događaji ==

* [[Sun Liang]] nasljeđuje [[Sun Quan]]a kao car kineske države [[Istočni Wu|Wu]].
* [[Šapur I]], kralj [[Sasanidsko Carstvo|Perzije]], guši [[ustanak]] u [[Veliki Horasan|Horasanu]] (današnji [[Iran]]) i pridružuje se svojoj vojsci. Sa njome napada [[Armenija|Armeniju]] i imenuje svog sina [[Hormizd I|Hormizda Ardašira]] za novog armenskog kralja. Područje današnje [[Gruzija|Gruzije]] se bez otpora potčinjava Šapuruz I, i postaje posebna provincija Perzijskog Carstva. 
* [[Papa Kornelije]] je od [[Rimsko Carstvo|rimskog]] cara [[Trebonijan Gal|Trebonijana Gala]] protjeran u [[Civitavecchia|Centumcellae]].
* [[Valerijan (car)|Valerijan]] ponovno osniva [[Legio III Augusta|III legiju *Augusta'']] kako bi vodila operacije protiv "Pet naroda", koaliciji berberskih plemena u Africi.

## Rođenja
* Wei Huacun, osnivač Shangqing sekte u taoizmu

## Smrti
* Sun Quan, kineski gospodar rata i osnivač države Wu
* Carica Pan, supruga Sun Quana
Sali Berisha

**Sali Ram Beriša** (; 15. oktobra 1944) je političar iz Albanije i drugi predsednik Albanije u periodu od 1992. do 1997, kao i sadašnji premijer Albanije (od 2005).

Rodio se u selu Tropoje blizu granice sa Srbijom. Diplomirao je na medicinskom fakultetu u Tirani (1967), a u Parizu je specijalizirao u oblasti geodinamike. U periodu 1980—1990 bio je profesor na Univerzitetu u Tirani. Ima zvanje doktora nauka i radio je kao kardiolog.

Član je Demokratske Partije Albanije. Postao je predsednik Albanije nasledivši Ramiza Aliju a njega je nasledio Redžep Mejdani. Postao je 44. premijer Albanije 2005. godine zamenivši Fatosa Nana.

## Vanjske veze
* Zvanična prezentacija
Shangqing škola

**Shangqing škola** (kineski:上清) ili **Najviša jasnoća** je taoistički pokret koji je nastao među aristokracijom kineske dinastije Zapadni Jin. Shangqing se može prevesti kao 'Vrhovna jasnoća' ili 'Najviša jasnoća.' Prvi vođa škole bio je Wei Huacun (251-334), ali se Tao Hongjing (kineski: 陶弘景), koji je osmislio teoriju i praksu te sabrao kanon, obično smatra njenim pravim osnivačima. Njegov prestiž je značajno doprinio razvoju škole pred kraj 5. vijeka. Planina kraj Nanjinga gdje se Tao Hongjing povukao, Maoshan (茅山), danas predstavlja glavno sjedište škole.

Shangqing praksa se temelji na meditacijskim tehnikama vizualizacije i disanja, kao i fizičkim vježbama, nasuprot korištenju alkemije i talismana. Recitacija svetog kanona također igra važnu ulogu. Ta je praksa u svojoj suštini bila individualistička, za razliku od kolektivne prakse u školama Nebeskih učitelja i Lingbao. Uzimajući sljedbenike iz više klase za vrijeme dinastije Tang, Shangqing je bila dominantna škola taoizma i njen uticaj je vidljiv u književnosti tog perioda. Njena važnost je počela slabiti u drugoj polovici dinastije Song. Pod dinastijom Yuan, pokret se počeo nazivati Maoshan i naglasak se sa meditacije počeo stavljati na rituale i talismane. Maoshan taoizam se prakticira i danas, iako u različitim tehnikama u odnosu na početke škole.

## Reference
* Needham, Joseph, Ho Ping-Yu, and Lu Gwei-djen. *Science and Civilisation in China: Volume 5, Chemistry and Chemical Technology; Part 4, Spagyrical Discovery and Invention*. Cambridge University Press, 1980.
* Robinet, Isabelle. *Daoism: Growth of a Religion*. Stanford: Stanford University, 1997.

## Vanjske veze
* Shangqing (Isabelle Robinet), entry from *The Encyclopedia of Taoism*
* Tao Hongjing (456-536)
* 'The Rise of the Tao', New York Times Magazine
Wei Huacun

**Wei Huacun** (252–334), kurtoazno ime ** Xianan** (贤安), bio je Shangqing pravca u taoizmu. Rodio se u porodici državnog službenika u Jiningu. Odmalena je pokazivao sklonost proučavanju spisa Laozija i Zhuangzija, kao i taoističkih tehnika samousavršavanja. Kasnije je postao jedan od svećenika u sekti Nebeskih učitelja.

Prema kasnijim taoističkim hagiografima, njegova pobožnost je toliko impresionirala taoističke besmrtnike da su mu dali 31 tom svetih taoističkih tekstova, koji su poslužili kao temelj za učenja Shangqing škole. 

Wei Huacunov učenik Yang Xi (杨羲) je formalno osnovao Shangqing školu trideset godina iza njegove smrti. Tada je Wei stekao status taoističkog patrijarha i besmrtnika.

## Reference

* Qing, Xitai, "Wei Huacun" . *[[Encyclopedia of China]]* (Religion Edition), 1st ed.
* Robinet, Isabelle. *Taoism: Growth of a Religion.* Trans. Phyllis Brooks. Stanford: Stanford University Press, 1997. 
* Saso, Michael. *The Gold Pavilion: Taoist Ways to Peace, Healing, and Long-life.*North Clarendon: Charles E. Tuttle Company, Inc., 1995.
Carica Pan (Da)

**Carica Pan** (潘皇后, osobno ime shu淑, ? -252) bila je carica kineske države Istočni Wu, jednog od Tri kraljevstva. Bila je posljednja supruga osnivača države Sun Quana, odnosno prva koja je imala titulu carice. Bila je kćer državnog službenika pogubljenog zbog prijestupa neopisanog u historijskim knjigama. Sun Quan ju je zapazio dok je sa sestrom radila u jednoj tekstilnoj radionici te je, opčinjen njenom ljepotom, oženio. Godine 243. mu je rodila sina po imenu Sun Liang. Njen sin je godine 250. postao krunski princ kada su Sun Quanu dojadili stalni sukobi dvojice starijih sinova Sun Hea i Sun Baa. Kada se Sun Quan razbolio, carica Pan je nedugo pred muževu smrt otrovana - dio historičara to pripusuje slugama kojima je dojadilo njeno zlostavljanje, a dio dvorskim klikama uplašenima da će vladati kao carica majka.

## Izvori
* *[[Zapisi Tri kraljevstva]]*, vol. 50.
* *[[Zizhi Tongjian]]*, vol. 75.

|-
Grešnici

**Grešnici** (Beograd) postoje od septembra 1983. Prvi koncert su održali 07. 10. 1983. u Rakovici. Od najuspešnijih koncerata izdvojili bi se: KST,1996.; St. James, 1997.; Dom Omladine, 1986.; Rex(tad se tako nije zvao), 1989.; Barutana, 2002.; SKC, 2004; Kuglaš, 2005., 2006. i 2008.; Fili, 2005.; Studentski grad - letnja bašta, 2006., 2007. i 2008.; Blue moon, 2006. i 2007.; SKC Kragujevac 2008; Prnjavorstock 2010-2015.; Trijenale PUM-Cvijeta Zuzorić 2010.; Rock Village 2011. i mnogi drugi...
: Kroz bend je prošlo dosta muzičara, a najduže su, 15 godina, radili u postavi: Vladan Mandić – bas, Dejan Mandić – bubnjevi, Darko Tomić – gitara, Steva Nakov – gitara, Zlatko Jelić – gitara i Vasa Radovanović - vokal.
: Sadašnja postava:
* Vasa Radovanović – vokal
* Steva Nakov – bass 
* Bojan Garašević – bubnjevi
* Darko Tomić – gitara
* Zlatko Jelić – gitara 
: Prvi album je izašao 1987. za slovenačku MML etiketu, i on je sa svim svojim slabostima bio slika tadašnjeg trenutka benda (i spoj muzičkih afiniteta tadašnjih članova).
: Drugim albumom *Rafalna paljba*, koji je izašao 1995., bend je konačno uobličio i pronašao svoj originalni zvuk. To je ono što predstavlja pojam *Grešnici*. Zahvalnost za to duguju i producentu ovog albuma Veljku Veselinoviću. 
: Logičan nastavak toga je maksi-singl iz 2000. *Divlja horda*.
: Treći album *Nad ambisom* izašao je krajem 2007., izdavač *FLYNG BUFFALO*. Muzika je fuzija panka, hard roka, HC-a, metala, jednom rečju čvršći rok sa dosta energije i tekstovima koji imaju svoju poruku. Producent Andreja Jovanović.
:Četvrti album *Iz katapulta* izašao je 2019, izdavač *RNR records*. Producent Filip Verkić.
:Peti album (prvi koncertni) *Opasne frekvencije* izašao je 2024., izdavač Yankeesound (Beograd).
: Objavljeni singlovi: Pokreni se (2013), Slobodan i Maza (2015).

***SPOLJNE VEZE***
* Grešnici - sajt 
* Grešnici - Facebook stranica
Hormizd I

**Hormizd I.** (perzijski: هرمز *Hormoz*)

Sin Šapura I., Veliki kralj Perzije (270/272. – 273.) 

Nakon perzijskoga osvajanja Armenije Hormizd je vjerojatno oko 253. postavljen za njena kralja. U tom je ratu stekao veliku vojničku slavu što je očito bio razloga zbog čega ga je njegov otac imenovao za svoga nasljednika, iako mu je Hormizd bio tek trećerođeni sin. Iz izvora je nejasno kada i koliko dugo je Hormizd točno vladao, ali to je u svakom slučaju bilo kratko, ne puno više od godine dana. Nastavio je tolerantnu vjersku politiku svoga oca. 

## Literatura
* Josef Wiesehöfer: *Das Reich der Sāsāniden*. U: Klaus-Peter Johne (Hrsg.): *Die Zeit der Soldatenkaiser*. 2 Bde., Akademie Verlag, Berlin 2008, str. 531. i.d.
253.

__NOTOC__
Godina **253.** (**[[rimske brojke|CCLIII]]**) bila je redovna godina koja počinje u subotu u julijanskom kalendaru. U svoje vrijeme je bila poznata kao **Godina konzulstva Volusijana i Klaudija** (ili, rjeđe, **godina 1006. ''[[Ab urbe condita]]***). Oznaka 253. za ovu godinu se koristi od ranog srednjeg vijeka, kada je [[kalendarska era]] [[Anno Domini]] u Evropi postala glavnom metodom označavanja godina.

== Događaji ==

* [[Rimska legija|Rimske legije]] koje su se na [[Dunav]]u borile protiv [[Goti|Gota]] izabiru [[Marcus Aemilius Aemilianus|Marka Emilija Emilijana]] za novog [[Rimski car|cara]], koji staje na njihovo čelo i duž [[Via Flaminia|Via Flaminije]] napreduje prema [[Drevni Rim|Rimu]] kako bi svrgnuo cara [[Trebonijan Gal|Trebonijana Gala]] i njegovog sina [[Volusijan]]a. Time [[kriza 3. vijeka]] eskalira u još burniji i kaotičniji period koji će kasnije biti poznat kao [[Trideset tirana (Rim)|Trideset tirana]], karakterističan po tome što su se komadanti trupa na granici sa [[Germani|germanskim]] plemenima proglašavali za careve.
* [[Papa Kornelije]] je poslan u progonstvo.
* [[Rimski Senat]] proglašava Emilijana "neprijateljem države". Međutim, Trebonijan Gal je poražen od Emilijanovih trupa kod [[Terni|Interamne Nahars]] ([[Umbrija]]), nakon čega sa Volusijanom bježi na sjever, ali ga kod današnjeg [[Foligno|Foligna]] ubijaju vlastite trupe.
* Emilijan ulazi u Rim gdje Senatu i javnosti obećaje kako će se osvetiti barbarima za pustošenje [[Trakija|Trakije]] te objavljuje rat [[Sasanidsko Carstvo|Perziji]]. Senat mu daje čin *Pontifex Maximus*. 
* [[25.6.]]—[[Papa Lucije I]] nasljeđuje Kornelija kao 22. [[papa]]. Međutim, skoro odmah nakon izbora je Lucije uhapšen i poslan u progonstvo.
* Emilijan je ubijen u [[Spoleto|Spoletiumu]] nakon čega [[Rajna|rajnske]] legije za novog cara proglašavaju 60-godišnjeg [[Valerijan (car)|Publija Valerijana]]. Valerijan odmah svom sinu [[Gallienus|Publiju Liciniju Egnaciju Galijenu]] daje titulu *Augustus'' te ga šalje na Dunav gdje su Goti prekršili mirovni ugovor i ponovno napali Meziju.
* Valerijan formalno dijeli Rimsko Carstvo an dva dijela; Galijenu je povjerena kontrola nad Zapadu, dok Valerijan preuzima istok gdje će se suočiti s perzijskom prijetnjom.
* Bitka kod Barbalisa: Perzijski kralj Šapur I kod Barbalisa u Siriji nanosi poraz rimskoj vojsci od 70.000 ljudi pod Valerijanom.

## Rođenja

## Smrti
* Papa Kornelije
* Emilijan, rimski car
* Trebonijan Gal, rimski car
* Volusijan, rimski car
* Sveti Babila, patrijarh Antiohije
* Fei Yi, vrhovni komandant snaga države Shu
* Zhuge Ke, sin Zhuge Jina, službenika države Wu
* Sun He, sin Sun Quan
* Ehe Shaoge, general Qianga
Barbalis

**Barbalis** (*Barbalissos*) je naziv za drevni rimski grad u antičkoj Siriji sagrađen na mjestu nekadašnjeg Emara, drevnog grada iz Brončanog doba. Poznat je prije svega po bitci kod Barbalisa 253. Kasnije je služio kao rimski garnizon, a imao i vlastitog biskupa koji je sudjelovao na Nikejskom saboru. Spominje se u 6. vijeku. Danas se njegove ruševine mogu pronaći kraj Qa'alat Balisa.

## Reference
Bitka kod Barbalisa

**Bitka kod Barbalisa** se odigrala u Siriji 253. između rimskih snaga pod carem Valerijanom na jednoj, i perzijskih snaga pod sasanidskim kraljem Šapurom I na drugoj strani. Povod za neprijateljstva su bile rimski upadi u Armeniju, prije toga nedavno pripojenu Perzijskom Carstvu. U bitci je Šapur izvojevao veliku pobjedu, koja mu je omogućila da pod perzijsku vlast stavi velike dijelove rimskih teritorija na Bliskom Istoku, uključujući važne gradove kao što su Antiohija i Dura Europos.

## Izvori
* Kaveh Farroukh, *Sassanian Elite Cavalry AD 224-642*
Terni

**Terni** () je grad u Centralnoj Italiji. Terni je najveći grad i administrativni centar istoimene provincije Terni u regiji Umbriji, u kojoj je drugi po veličini grad.

## Geografija

Grad Terni nalazi se u središnjem delu Italije, na jugu Toskane. Grad leži 80&nbsp;km južno od Perugie, centra regije. Od glavnog grada Rima je udaljen 115 km severno.

**Reljef**: Terni se razvio u ravnici reke Nere koja je okružena brdima i planinama središnjeg dela Apenina. Grad se prostire na visini od oko 130 m.

**Klima**: Klima u Terni je izmenjeno sredozemna zbog unutarkopnenog položaja grada.

**Vode**: Kroz Terni protiče reka Nera, svega par kilometara od njenog uliva u reku Tibar zapadno od grada.

## Historija
Naselje na mestu Ternija postojalo je još za vreme praistorije, a prvi poznati stanovnici bili su Sabinjani. Rimljani su ovo područje zauzeli u 3. veku pne. i osnovali grad pod nazivom **Interama** (latinski: *Interamna*), u prevedu "između dve reke". Iz ovog naziva nastao je današnji naziv grada.

Na početku srednjeg veka od 755. Terni je u sastavu Langobardskog kraljevstva. Posle toga grad postaje polunezavisna komuna u okviru Umbrije, da bi krajem srednjeg veka bio priključen Papinskoj Državi. Sledećih nekoliko vekova Terni ostaje u ovom stanju, ali se u gradu dešava rana industrijalizacija povezana sa proizvodnjom čelika.

1870. g. Terni je pridružen novoosnovanoj Kraljevini Italiji. Grad se naglo razvija zahvaljujući razvoj industrije (naročito proizvodnje čelika). Međutim, ovaj pogodnost pokazala se kao strahovit problem u toku Drugog svetskog rata, kada je grad bombardovan više od 100 puta da bi se uništila za rat ključna grada industrije. Posle rata grad je obnovljen.

## Stanovništvo
Prato danas ima preko 112.000 stanovnika, mahom Italijana. To je 3 puta veće nego pre jednog veka. Tokom proteklih decenija u grad se doselilo mnogo doseljenika iz inostranstva, najviše Kineza.

## Privreda
Terni je poznat po proizvodnji čelika i čeličanama.

## Galerija slika

Datoteka:SANTA MARIA ASSUNTA church cesi.JPG|Gradska katedrala
Datoteka:Terni Museo archeologico.JPG|Eksponati u gradskom arheooškom muzeju
Datoteka:Terni - Palazzo Spada.jpg|Palata Spada
Datoteka:SANFRANCESCOFOCUS.jpg|Crkva sv. Franje


## Gradovi prijatelji
Terni im ugovore o prijateljstvu i suradnji sa slijedećim gradovima:
*  Cartagena
*  Saint-Ouen
*  Prag (8 distrikt) 
*  Dunaújváros

## Vanjske veze

* Službeni portal grada 
* AboutTerni.com 
* Gradski portal 
* TerniWeb  
* Terni na portalu UmbriaTravel
Emilijan

**Marko Emilije Emilijan** (rođen oko 207. ili 214. - umro 253. godine) bio je rimski car manje od tri meseca tokom 253. godine.

## Život
Emilijan je rođen u siromašnoj porodici u Đerbi (istočna obala Tunisa) Afrika. Oženio se Kornelijom Suprom, ali to je gotovo jedini detalj iz njegovog ranog života koji je poznat. Kao prvo zna se sa sigurnošću da je bio konzul, pre nego što je 252. postao upravnik Gornje Mezije, Trebonijan Gal bio je proglašen za cara posle smrti Decija Trajana. Emilijan je bio poslat da ga zameni u funkciji upravnika Gornje i Donje Mezije i Panonije. Njegov prvi zadatak je bio da se osigura limes na Dunavu, koji su ugrožavali Goti, pod zapovedništvom njihovog kralja Knive.

Trebonijan Gal je osigurao presto. Ipak, nije bio popularan u vojsci, naročito zbog mira koji je sklopio sa Gotima, kao i zbog napada persijskog šaha Šapura I protiv Sirije. Emilijan nije prihvatio da isplati Gotima danak 253. godine. Onda su Goti napali preko Dunava, ali ih je Emilijan pobedio tog leta. Vojska je na to proglasila Emilijana jula ili avgusta 253. za cara. Da bi se utvrdio na vlasti, Emilijan je krenuo na Rim. Trebonijan Gal i njegov sin Volusijan su sakupili vojsku, ali ih je nezadovoljna vojska ubila i izjasnila se za Emilijana. 

Rimski senat je potvrdio Emilijanovo imenovanje i priznalo mu titulu Avgusta. Ali, Valerijan, namesnik provincija na Rajni, krenuo je sa vojskom prema jugu, kako bi osvetio Trebonijana Gala i Volusijana. Kada su se dve vojske približile jenda drugoj, Emilijana su ubili njegovi vojnici i prešli na protivničku stranu, uplašeni snagom Valerijanovih vojnika. Eutropije je napisao: *Emilije potiče iz jedne beznačajne familije, njegova vladavina je bila još beznačajnija, i u trećem mesecu njegove vladavine bio je ubijen.*
Lucije I

**Lucije I.** je bio dvadeseti drugi papa, nasljednik Kornelija od 25. lipnja 253. do 4. ožujka 254.

Rodio se u Rimu, nepoznatog datuma. Otac mu se zvao Porfirijan. Izabran je za papu, nakon progona pape Kornelija, a i on sam je prognan, ali je dobio dopuštenje, da se vrati. Poginuo je u progonima.

Pokopan je na groblju sv. Kaliksta. Kasnije su njegove relikvije prenijete u crkvu sv. Cecilije i nalaze se uz relikvije sv. Cecilije. Njegova glava kao relikvija, dospjela je u Dansku oko 1100. g. i sada se nalazi u katedrali sv. Ansgara u Kopenhagenu. Zaštitnik je danske pokrajine Zealand.

Slavi se kao svetac 4. ožujka.
Trideset tirana (Rim)

**Trideset tirana** () je naziv za trideset rimskih vojskovođa, političara i velikodostojnika koji se u *[[Historia Augusta|Historiji Augusti]]* navode kao uzurpatori za vladavine cara Galijena. Popis, u stvari, sadrži 32 imena, ali je Trebelije Polion, navodni autor teksta, po jednog uzurpatora smjestio u doba vladavine ranijeg cara Maksimina Tračanina i kasnijeg cara Klaudija Gotskog. Većina historičara popis, kao i druge dijelove *Historije Auguste*, smatra nepouzdanim, odnosno pretpostavlja da je autor namjerno povećao broj uzurpatora kako bi stvorio historijske paralele sa vladavinom Tridesetorice tirana u klasičnoj Ateni krajem 5. vijeka pne.

Dolje je naveden popis uz napomene o historijskoj pouzdanosti:

## Povezano
* Galijenski uzurpatori

## Vanjske veze
* Historia Augusta: the Thirty Tyrants (Latin text and English translation)
Ehe Shaoge

**Ehe Shaoge** (? -253) bio je Qiang vojskovođa koji je služio pod kraljem Midangom u doba kineska Tri kraljevstva. Poslan je da napadne Nan'an, ali ga je zarobio Guo Huai, vojskovođa države Cao Wei.

## Povezano
* Popis ličnosti Tri kraljevstva

## Reference
250-e

**250-e** su bile decenije koja je počela 1. januara 250. a završila 31. decembra 259.

## Događaji i trendovi

* 251 - Bitka kod Abrita u kojoj Goti nakon pljačkaškog pohoda nanose katastrofalan poraz rimskim legijama, a poslije čega je Rimu nametnut ponižavajući mirovni ugovor, prvi takve vrste sa germanskim plemenima na sjeveru.
254.

__NOTOC__
Godina **254.** (**[[rimske brojke|CCLIV]]**) bila je redovna godina koja počinje u nedjelju u julijanskom kalendaru. U svoje vrijeme je bila poznata kao **Godina konzulstva Valerijana i Galijena** (ili, rjeđe, **godina 1007. ''[[Ab urbe condita]]**''). Oznaka 253. za ovu godinu se koristi od ranog srednjeg vijeka, kada je kalendarska era Anno Domini u Evropi postala glavnom metodom označavanja godina.

## Događaji

* Publije Licinije Valerijan August i Publije Licinije Egnacije Galijen služe kao rimski konzuli.
* 12.5.—Papa Stjepan I nasljeđuje Lucija I kao 23. papa.
* Cao Fang, car kineske države Cao Wei bez uspjeha pokušava likvidirati svog regenta Sima Shija, pa je nakon toga svrgnut i zamijenjen Cao Maom.

## Rođenja
*

## Smrti
* Li Feng
* Xiahou Xuan, ministar države Wei i sin Xiahou Shanga
Volusijan

**Gaj Vibije Volusijan** (umro avgusta, 253. godine) bio je rimski car u periodu od 251. - 253. godine.

Bio je sin Trebonijana Gala iz braka sa Afinijom Geminom Bebinom. Imao je i sestru, Vibiju Galu. 

Nakon smrti Decija Trajana krajem juna 251. godine, Trebonijan Gal je postao rimski car. On je usvojio sina Decija Trajana, Hostilijana i uzvisio ga na rang savladara. Volusijan je tada dobio titulu Cezara. Kada je Hostilijan umro od kuge, Volusijan ga je zamenio na položaju savladara. 

Volusijan i Trebonijan Gal poginuli su u vojnoj pobuni 253. godine.
Foligno

**Folinjo** () je grad u središnjoj Italiji. Grad je drugi po veličini grad Peruđanske provincije u okviru regije Umbrije. Grad Folinjo je najpoznatiji kao jedno od najvažnijih železničkih čvorišta u Italiji.

## Geografija
Grad Folinjo nalazi se u središnjem delu Italije, u istočnom delu Umbrije. Grad se nalazi u valovitom dolinskom kraju okruženom Apeninima. Središte grada nalazi se na bregu, to gradu daje veoma slikovit izgled.

## Stanovništvo
Folinjo danas ima oko 57.000 stanovnika (brojčano drugi grad u okrugu), mahom Italijana. Poslednjih decenija broj stanovnika u gradu stagnira.

## Galerija

Datoteka:Foligno Cattedrale.jpg|Katedrala u Folinju
Datoteka:Foligno ingresso monumentale stadio.jpg|Važan spomenik u gradu


## Vanjske veze

* www.comune.foligno.pg.it Zvanična stranica grada Folinja
Li Feng

**Li Feng** se može odnositi na:
* Li Feng (dinastija Han) (李豐), general koji je na kraju dinastije Han služio gospodara rata Yuan Shua
* Li Feng (Cao Wei) (李豐), službenik države Cao Wei
* Li Feng (Shu Han) (李豐), službenik države Shu Han, sin Li Yana
Li Feng (Cao Wei)

**Li Feng** (? -254) bio je službenik na dvoru kineske države Cao Wei, jednog od Tri kraljevstva. Bio je vjeran caru Cao Fangu i došao u sukob sa regentom Sima Shijem. Zbog toga ga je Sima lažno optužio za izdaju i dao pogubiti.

## Povezano
* Popis ličnosti Tri kraljevstva
Stjepan I (papa)

**Sv. Stjepan I.** (12. svibnja 254. - 2. kolovoza 257. g.) bio je po rođenju Rimljanin. Za pape Lucija I. obavljao je službu rimskog arhiđakona. Kao papa protivio se ponovnom krštenju heretika, naime smatrao je da je za povratak otpadnika u Crkvu dovoljna ispovijed i pokora. Oko toga se sukobljavao s afričkim i azijskim biskupima, posebno sv. Ciprijanom Kartaškim, koji su prakticirali drugo krštenje. Papa Stjepan I. donio je i odluku da se liturgijska odjeća može nositi samo za održavanje kršćanskih obreda. Crkva ga slavi kao mučenika, ali nije utvrđeno da li je zapravo bio mučenik. Zaštitnik je Hvarske biskupije, grada Hvara, Starog Grada te otoka Hvara i Visa.
885.

__NOTOC__
Godina **885.** (**[[rimske brojke|DCCCXLXXXV]]**) bila je redovna godina koja počinje u petak u julijanskom kalendaru. 

## Događaji

* U Lobithu ubijen Godfrith, morski kralj nakon čega Vikinzi gube nadzor nad najvećim dijelom današnje Nizozemske.
* Najstariji spomen grada Baku u današnjem Azerbejdžanu.
* septembar &ndash; Stjepan V (također navođen i kao Stjepan VI) nasljeđuje Hadrijana III kao 110. papa.
* Vikinzi počinju veliku opsadu Pariza.


## Rođenja

* Car Daigo od Japana
* 26. 11. &ndash; Car Zhuangzong od Kasnijeg Tanga

## Smrti

* 6. 4. &ndash; Sveti Metodije, episkop, prevoditelj Biblije i slovenski prosvetitelj
* jun &ndash; Godfrith Morski kralj
* Papa Adrijan III

## Reference
255.

__NOTOC__
Godina **255.** (**[[rimske brojke|CCLV]]**) bila je redovna godina koja počinje u ponedjeljak u julijanskom kalendaru. U svoje vrijeme je bila poznata kao **Godina konzulstva Valerijana i Galijena** (ili, rjeđe, **godina 1008. ''[[Ab urbe condita]]***). Oznaka 255. za ovu godinu se koristi od ranog srednjeg vijeka, kada je [[kalendarska era]] [[Anno Domini]] u Evropi postala glavnom metodom označavanja godina.

== Događaji ==

* [[Ciprijan]], biskup [[Kartagina|Kartagine]], u tekstu *De Mortalitate'' opisuje pandemiju koja je, prema njegovim navodima, započela u Etiopiji. Simptomi uključuju proliv i povraćanje, grlobolju sa čirevima, visoku groznicu i gangrenozne ruke i noge. Panedemija prolazi kroz Egipat te se širi Evropom sve do Britanskih otoka. Kasnije će biti poznata kao Ciprijanova kuga.
* Ma Jun, kineski inženjer u službi države Cao Wei, stvara Kočija koja pokazuje na jug, kompas koji koristi diferencijalni ovjes umjesto magnetizma.

## Rođenja
*

## Smrti
* Guo Huai, general države Cao Wei
* Sima Shi, sin Sima Yija i general države Wei 
* Wuqiu Jian, general države Cao Wei
* Zhang Yi, general države Shu 
* Zou Jing
Dvokolica u smjeru juga

**Dvokolica u smjeru juga** je uređaj koji se smatra jednim od najsloženijih naprava koje su koristile zupčanike u drevnoj kineskoj civilizaciji. Prema legendama ju je oko godine 2600. pne. u Kini izmislio mitski Žuti car; prva verzija o kojoj postoje pouzdani historijski navodi se, pak, pripisuje Ma Junu (cca. 200&ndash;265) iz Cao Weija, jednog od Tri kraljevstva. Dvokolica na sebi ima figuru koja uvijek pokazuje u jednom smjeru zahvaljujući diferencijalu, odnosno pažljivom izboru veličine kotača i zupčanika. Zbog toga se smatra ne-magnetskim kompasom. Kineski historijski tekstovi su spominjali Dvokolicu, a neki je i detaljno opisivali. U upotrebi je bila u periodu srednjeg vijeka.

## Literatura
* The Chinese South-Seeking chariot: A simple mechanical device for visualizing curvature and parallel transport M. Santander, American Journal of Physics &ndash; September 1992 &ndash; Volume 60, Issue 9, pp.&nbsp;782&ndash;787
* Needham, Joseph (1986). *Science and Civilization in China: Volume 4, Part 2*. Taipei: Caves Books, Ltd.
* Kit Williams, *Engines of Ingenuity*, Gingko Press (February 2002), 

## Vanjske veze
* South Pointing Things &ndash; Useful site with lot of info, images and plans for building chariots
* RLT Industries &ndash; Fully functional model kits of South Pointing Chariots and other ancient machines.
Diferencijal (mehanika)

U automobilima i ostalim vozilima na točkovima, **diferencijal** je uređaj, koji se najčešće sastoji od zupčanika, koji omogućava da se svaki pogonski točak obrće različitim brzinama, dok u iste dovodi podjednak obrtni moment.

## Svrha
Točkovi vozila obrću se različitim brzinama, posebno pri skretanju. Diferencijal je dizajniran da pogoni par točkova jednakom silom, dok im istovremeno, omogućava da se kreću različitim brzinama. U vozilima bez diferencijala, kao što su karting vozila, oba pogonska točka se moraju obrtati istim brzinama, najčešće oko zajedničke osovine, koju pogoni jednostavni motorni mehanizam. Pri skretanju, unutrašnji točak prelazi kraću udaljenost od spoljašnjeg točka, što uzrukuje obrtanje unutrašnjeg točka i/ili vučenje spoljašnjeg točka. Rezultat je otežano i nepredvidivo kontrolisanje vozila, oštećenje na gumam, drumu itd.

## Vanjske veze

* How Stuff Works.
Kalif

**Kalif** (arapski: **خليفة**, *Khalīfah*, turski: *Halife*), je naziv za državnog poglavara Kalifata i titula duhovnog poglavara islamske umme (zajednice) koja živi po šerijatskom pravu.

Prvi kalif nakon Muhamedove smrti bio je Ebu-Bekr od 632. do 634., nakon toga pojavili su se brojni kalifati koje su osnovali Arapi od 7. do 16. st. Od 15. st. i sultana Mehmed II. (1429.-1481.) titulu kalifa nosili su otomanski sultani kao vrhovni poglavari svih muslimana svijeta.

Svi kalifi smatrali su se nasljednicima Muhameda, neki od njih su si nakon smrti proroka Muhameda dali naziv *Khalifat Allah* (predstavnik Alaha), kasnije se taj naziv promjenio u *Khalifat rasul allah* (nasljednik proroka Boga) i postao standardni naziv.

Posljednji kalif 101 po redu, bio je zadnji otomanski sultan Abdul Medžid II. koji je za svoje sjedište odabrao Istanbul a ne Ankaru, zbog tog je Turski parlament 3. marta 1924 donio odluku o ukidanju titule kalifa.

## Povezano
* Kalifat

## Reference

## Vanjske veze

* Ahmadiyya Muslim Caliphs
Umma

**Umma** (arapski: أمة) je riječ koja označava zajednicu ili naciju. U Islamu *umma* (ili ummet) znači zajednica svih vjernika (*ummat al-mu'mimin*), i samim tim svog islamskog svijeta.

## Porijeklo

Fraza *umma wahida* u Kur'anu ("Jedna zajednica") odnosi se na čitav islamski svijet. U današnjem arapskom jeziku riječ *umma* koristi se u obliku koji označava moderno poimanje nacije, na primjer : *al-Umam al-Muttahida*, Ujedinjene nacije.

## Vanjske veze
* The definition of 'Ummah' is the unity of the Muslims
Grlobolja

**Grlobolja ista je kao**  **bol u grlu** predstavlja jedan od čestih simptoma bolesti kod ljudi, najčešće akutnog faringitisa ili upale grla, iako se može pojavljivati u drugim slučajevima, kao nakon fizičke traume ili tokom difteriuje. Može izazvati srednju i veliku bol.Grlo je crveno i mala povišena temperatura.Kod bola u grlu treba se ići kod doktora.Često kod upale grla,grlo peče.Kada par dana imate bolove onda idite kod najbližeg doktora kako se ne bi pogoršalo.nastaje zbog bakterije beta-hemolitički streptokok, ali ga mogu uzrokovati i drugi virusi i bakterije

## Izvori
Narkomanija

**Narkomanija** ili **zavisnost od droga** je snažna vezanost osobe za neku psihoaktivnu supstancu, koja se ispoljava kao neodoljiva strast za njenim konzumiranjem. 1957. godine Svetska zdravstvena organizacija definisala je narkomaniju kao: *„stanje periodične ili hronične intoksikacije izazvano ponovljenim unošenjem droge“*. Možemo razlikovati tri vrste zavisnosti: psihičku, fizičku i stanje tolerancije. Koliko će brzo nastupiti i kakva će biti priroda i jačina zavisnosti zavisi od mnogih činilaca: vrste droge i njenih farmakoloških svojstava, od načina, učestalosti, količine i dužine konzumiranja, od ličnosti zavisnika i njegovih potreba, njegove porodične i društvene sredine itd.

**Toksikomanija** je stanje periodične ili hronične intoksikacije izazvano potrebom osobe za nekom psihoaktivnom, toksičnom supstancom, kao i njenom dužom zloupotrebom. Toksikomanija može dovesti do oštećenja organizma i do fizičkog, intelektualnog, duhovnog i moralnog propadanja ličnosti toksikomana. Najpoznatije toksikomanije su alkoholizam, narkomanija i nikotinska zavisnost.

**Habituacija droge** je patološka želja za zloupotrebom hemijskih supstanci koja rezultira pre psihološkom nego fiziološkom zavisnošću. Habituirani korisnik može iskusiti nelagodnost sličnu povlačenju droga.

## Vanjske veze
* NARCONON, Understanding Drug Addiction 
* Kako da sačuvam dete od droge? 
* Zavod za bolesti zavisnosti
* Centar za prevenciju narkomanije
Streptokoke

**Streptokoke** su gram pozitivne bakterije loptastog oblika (koke), koje su raspoređene u vidu lanca ili niti. Pripadaju grupi fakultativno anaerobnih bakterija, nepokretne su i ne luče enzim katalazu (katalaza negativne). Na osnovu vrste hemolize (hemoliza-razlaganje ćelija krvi) podeljene su na α,β i γ hemolitičke streptokoke, a na osnovu sastava ćelijskog zida i ljegovog antigeniteta u Lensfildove grupe A-B.

## Oblik i svojstva
Imaju kuglaste do elipsoidne ćelije promjera 0,5-2,0&nbsp;µm, raspoređene su u parovima ili lancima različite dužine, te su gram-pozitivne, nemotilne (bez aktivnog kretanja), ne tvore spore dok neke vrste tvore sluznice. Fakultativno su anaerobni, aerotolerantni, hemoorganotrofni, fermentativni, uglavnom koristeći ugljikohidrate uz pomoć kojih pritom većinom homofermentativno tvore mliječnu kiselinu. Osim toga su katalaza-negativni i oksidaza-negativni (bez aktivnosti katalaze i oksidaze), neproteolitički (ne razgrađuju proteine).

Temperaturni raspon rasta i reprodukcije za većinu sojeva iznosi 25-45&nbsp;°C, optimalno blizu 37&nbsp;°C.

## Pojava i učinci
Streptokoki su široko rasprostranjeni i pojavljuju se kao saprofiti u staništima koja sadrže biogenu, organsku tvar, poput biljaka i mrtvog biljnog materijala. Zbog toga i zbog njihove sposobnosti kiseljenja se koriste za konzerviranje biljnog materijala (silaža, kiselo povrće) i za proizvodnju kiselih mliječnih proizvoda poput sira i jogurta. Neki streptokoki žive u i na ljudima i sisavcima. Streptococcus vrste, koje pripadaju ljudskom mikrobiomu, se uglavnom nalaze u grlu, crijevima i genitalijama.

Neki streptokoki mogu uzrokovati blage do teške bolesti kod životinja i ljudi, npr.: Streptococcus pyogenes kao piogeni uzročnik, Streptococcus mutans kao uzročnik karijesa. Pojava streptokoka u krvi izaziva sepsu (otrovanje krvi).

## Podela

### Na osnovu hemolize
Kolonije streptokoka razlažu hranljivu podlogu krvni agar, na kojoj hemolizom i kao rezultat tog razlaganja formira se zona hemolize oko kolonija. Na osnovu vrste hemolize streptokoke su podeljene na α,β i γ hemolitičke streptokoke.
* Kod α hemolize kolonije streptokoki grade zonu hemolize koja je zelenkaste boje. Do nastanka ove promene dolazi usled stvaranja vodonik peroksida, koji oksididuje hemoglobin u methemoglobin (atom gvožđa je u methemoglobinu trovalentno).
* Kod β hemolize streptokoki stvaraju zonu žute boje oko svojih kolonija. U ovoj zoni su razgrađeni svi eritrociti i sav hemoglobin.
* γ hemoliza označava odsustvo makroskopski vidljive hemolize.

### Lensfildova klasifikacija

Mnoge streptokoke poseduju u svom ćelijskom zidu polimere ugljenih hidrata, C-supstancu. Ova supstanca se još zove i Lensfildov antigen. Na osnovu građe ovog antigena streptokoke su podeljene u grupe A-B.

## Vrste

Postoje piogene (izazivaju gnojne infekcije), oralne streptokoke i enterokoke.

## Literatura

* Fritz H. Keyser, Kurt A. Bienz *Medizinische Mikrobiologie* Thieme
Sinergija

**Sinergija** () je pojam koji opisuje stanje kada je celina nešto veće i drugačije od zbira svojih delova. Pojam se koristi u teologiji, biologiji, ekonomiji i drugim oblastima.

Kada je reč o srastanju podsistema u veći sistem, sinergija znači da se totalitetu sraslosti pripisuje ekstra bonus. Iako je termin prvobitno bio specifično biološki, on je dobio i šire značenje, na primer u poslovnom svetu, gde se ekstra bonus javlja na nivou integrisanih korporacija. Strogo govoreći, međutim, sinergije nisu uvek od koristi, jer u nekim slučajevima srastanje dovodi do problema koji ometaju totalitet i umanjuju njegovu efikasnost.

Postoji:
Tvrda sinergija(rast prihoda)
Meka sinegija (pad troškova)
Finansijska sinergija (smanjenje udela kredita u vlasničkom kapitalu)
Spolni organi

**Spolnim** ili **polnim organima** nazivamo one dijelove anatomije čovjeka (i anatomije drugih živih bića) koji su uključeni/koji se koriste pri razmnožavanju i time sačinjavaju reproduktivni sustav kompleksnih organizama:

* kod muškaraca: testisi, penis, prepucij, mošnje, prostata
* kod žena: jajnici, klitoris, vagina, velike i male usne, Bartholinijeve žlijezde, maternica

Termin **genitalije** rabi se vanjski (vidljivi) dio spolnih organa: za penis i mošnje kod muškaraca, odnosno za velike i male usne te klitoris u žena.
Bruh

Izraz **hernija** () se u medicini odnosi na ispadanje nekog tkiva iz svog normalnog položaja. Još je problem poznat i pod imenom Meganom. Primjer hernije je diskus hernija, ispadanje kičmenog pršljena iz ležišta.

**Bruh** ili **kila** je poseban slučaj hernije koji nastaje kada se unutrašnji organi ili crijeva istisnu kroz oslabljeni segment mišićnog tkiva. Većina takvih situacija se javlja na zidu abdomena.

Postoji nekoliko tipova bruha:

* Ingvinalna hernija ili *preponska kila*, je najčešći tip bruha (75%), javlja se u preponama
* Umbilikalna hernija ili *pupčana kila*, javlja se u pupka
* Inciziona hernija, nastaje na mjestu nezaraslog ožiljka
*Kila vratne kralježnice
* Hijatalna hernija, ili *hijatus hernija*, odnosi se na otvor u dijafragmi gdje jednjak ulazi u želudac
* Kongenitalna hernija, urođeni defekt kod novorođenčadi

Bruh je često oboljenje koje pogađa oko 2% muškaraca i 0.3% žena. Sklonost raste s godinama. Obično ga izaziva slabost mišićnog ili vezivnog tkiva. Iako se često napor poput dizanja tereta navede kao uzrok, za ovu tvrdjnu nema uvjerljivih dokaza. Neki ljudi se rađaju sa urođenom sklonošću za dobijanje bruha.

## Simptomi
Simptomi preponske kile su nelagodnost i bol pri saginjanju, kašljanju ili podizanju. Ako dođe do uklještenja tkiva propalog organa, javlja se jak bol i ovo stanje je urgentno.

Hijatus hernija je česta kod starijih ljudi. Njeni simptomi su blagi i manifestuju se kroz podrigivanje i gorušicu.

## Lečenje
Najčešći medicinski tretman za bruh je hirurški. Tokom zahvata, zatvara se otvor u mišićnom zidu.

Ukoliko se bruh ne liječi, moguće su komplikacije tipa prestanka rada organa ili gangrene.

## Reference
Amputacija

**Amputacija** (lat. amputatio, odsjecanje) je hirurški postupak kojim se uklanja neki organ ili neki njegov dio. Kod amputacije ekstremiteta uklanjaju se meki dijelovi zajedno s kostima, a kad linija prelazi kroz jedan ili više zglobova postupak se zove *egzartikulacija*.

Amputacija se primjenjuje kod oboljenja i povreda kod kojih nema mogućnost izlječenja ili pri teškim infekcijama i malignim izraštajima gdje postoji opasnost po čitav organizam.

Po vremenu primjene, a. mogu biti primarne i sekundarne (kasne). Primarna se vrši odmah poslije povrede i može biti dio primarne obrade rane. Sekundarna ili kasna a. se vrši kasnije kad nastupe komplikacije koje se ne mogu otkloniti na druge načine. To može biti gangrena, gnojenje, i slično.

## Povezano
* Hirurgija
* Zapaljenje
* Prijelom
* Sakaćenje
* Akrotomofilija
* Apotemnofilija

## Literatura
* Vojna enciklopedija, Beograd, 1970., knjiga prva, strana 138.

## Vanjske veze

* Amputacija