Joker (lik)

**Joker** je fiktivni lik, stripovski superzlikovac koji se pojavljuje u izdanjima DC Comicsa. Jokera su stvorili Jerry Robinson, Bob Kane i Bill Finger, a prvi put se pojavio u stripu *[[Batman (strip)|Batman]]* #1 (proljeće 1940.). Kao Batmanov najveći protivnik, Joker se redovito pojavljivao u filmovima, na televiziji, igrama i u drugom popratnom materijalu. Samo pitanje autorstva ostaje sporno jer i Kane i Robinson sebi svojataju dizajn lika, dok Fingeru priznaju autorski doprinos.

Kroz svoja stripovska pojavljivanja, Joker je prikazivan kao visoko inteligentni kriminalac. Izvorno predstavljen kao psihopat s uvrnutim, sadističkim smislom za humor, Joker je tokom kasnih 50-ih pretvoren u komičnu figuru kako bi se zadovoljili cenzorski zahtjevi, da bi se početkom 70-ih ponovo vratio svojim mračnijim korijenima. Kao Batmanov najveći protivnik, Joker je bio dio velikog broja ključnih priča o Vitezu tame, tokom kojih je, primjerice, paralizirao Barbaru Gordon i ubio Jasona Todda, drugog Robina. Sama geneza lika varirala je tokom godina i izdanja, ali danas najprihvaćenija verzija je ona u kojoj je Joker upao u spremnik s kemijskim otpadom što mu je izblijedilo kožu, kosu obojilo u zeleno, a usne u jarko crvenu boju. Kritikari su ga konstantno analizirali kao savršenog protivnika za Batmana; njihov dugi, dinamični odnos često je uspoređivan s konceptom jinga i janga.

Kao jedan od najznakovitijih i najpoznatijih zlikovaca, Joker se našao na prvom mjestu *[[Wizard (časopis)|Wizardove]]* liste 100 najvećih zlikovaca svih vremena. Na IGN-ovoj listi 100 najboljih stripovskih zlikovaca bio je na drugom mjestu, na *[[Empire]]ovoj* listi najboljih stripovskih likova našao se na osmom mjestu (najviše rangirani zlikovac), dok je na *Wizardovoj* listo 200 najboljih stripovskih likova stavljen na peto mjesto (također kao najviše rangirani zlikovac). Stranica Fandomania.com stavila je Jokera na trideseto mjesto svojih 100 najboljih fiktivnih likova. *[[TV Guide]]* je Romerovu interpretaciju Jokera iz 60-ih godina stavio na listu 60 najgadnijih zlikovaca svih vremena.

Joker se kao Batmanov protivnik pojavljivao u velikom nizu medijskih adaptacija priča o Vitezu tame, uključujući i televizijsku seriju iz 60-ih, u sklopu koje ga je tumačio Cesar Romero te u dvama filmskim adaptacijama - *[[Batman (1989)|Batman]]* (1989.), gdje ga je tumačio Jack Nicholson, i *[[The Dark Knight]]* (2008.), gdje ga je tumačio Heath Ledger. Ledger je za svoju ulogu Jokera posthumno nagrađen Oscarom za najbolju sporednu ulogu. Godine 2019., Joker je dobio i samostalni film u kojem ga je tumačio Joaquin Phoenix, koji je za ulogu nagrađen Oscarom za najbolju glavnu ulogu. Joker je tako postao tek drugi lik u historiji Oscara za čiju su interpretaciju glumci dva puta dobivali glumačke Oscare; prije njega to je "uspio" samo Vito Corleone, za čiju su interpretaciju Marlon Brando i Robert de Niro dobili Oscare. Među glumcima koji su mu posuđivali glas u adaptacijama su Brent Spiner, Michael Emerson i Mark Hamill, čija interpretacija Jokera ostaje kritički najhvaljenija.

## Historija izdanja

### Stvaranje lika

Jerry Robinson, Bill Finger i Bob Kane su trojac kojemu se pripisuje stvaranje Jokera, mada, kao što je i slučaj s Batmanom, autorstvo je osporeno, a svaki od trojice autora ima svoju verziju priče o nastanku lika i vlastitoj ulozi u tom procesu. Među prihvaćenim izvorima za nastanak Jokera su fotografija Conrada Veidta iz filma *[[The Man Who Laughs]]*, koju je vidio Finger, te igrača karta džoker koju je donio Robinson. Gledajući posebno, Finger je kao inspiraciju naveo i sliku koju je vidio u Steeplechase Parku na Coney Islandu, a Robinson je kao izvor za Jokerov izgled naveo skicu koju je izradio 1940. godine. Iako je Kane tokom godina sebično odbijao podijeliti zasluge za mnoge svoje likove, a Robinson kao koautor nije navođen do nakon Kaneove smrti, historičari stripa zasluge za stvaranje Jokera uglavnom pripisuju Robinsonu, uz Fingerovu pomoć. U intervjuu 1994. godine, Kane je rekao:

Robinson, s druge strane, autorstvo nad likom pripisuje kako sebi, tako i Kaneu i Fingeru. Robinson je osporio Kanea tako što je rekao da je upravo on stvorio Jokera kao Batmanovog vječnog rivala i to u trenutku kada je trebalo brzo napisati nekoliko priča za strip *Batman* #1. Priznanje za priču dobio je tokom studija. Robinson je izjavio:

Kada je Kane 1939. godine primio Robinsona kao asistenta, ovaj je imao samo 17 godina. Kane je primijetio Robinsona kako nosi bijelu jaknu ukrašenu vlastitim crtežima. Kada se pridružio timu, Robinson je bio zadužen za izradu teksta i pozadinsku boju, ali je ubrzo postao glavni umjetnik na novonastalom serijalu o Batmanu. U intervjuu iz 1984., a vezanim uz stvaranje Jokera, Robinson je rekao kako je želio stvoriti vrhovnog rivala koji bi testirao Batmana, ali ne bi bio nekakav tipični gangster ili mafijaš. Robinson je želio lika koji je egzotičniji i izdržljiviji, koji bi služio kao trajni izvor konflikta za Batmana, u sjeni odnosa Sherlocka Holmesa i profesora Moriartyja – rezultat toga bio je diabolično zao, ali klaunovski nastrojen zlikovac. Robinson je zlikovce smatrao interesantnijim likovima, a tokom studija na Columbiji je naučio da su neki likovi temeljeni na vlastitim kontradikcijama, zbog čega je Jokeru dao smisao za humor. Robinson je rekao kako je prvo smislio ime, a onda se pojavila i slika karte iz špila što ga je često nosio sa sobom. Izjavio je: "*Želio sam lika koji je vizualno uzbudljiv. Želio sam nekog tko bi ostavio neizbrisivu impresiju, tko bi bio bizaran, tko bi bio pamtljiv kao Quasimodo ili bilo koji drugi zlikovac koji je imao jedinstven izgled.*" Robinson je Fingeru ideju prenio telefonom da bi mu kasnije dostavio skice lika popraćene skicama onoga što će postati ikonske Jokerove karte. Finger je koncept smatrao nedovršenim te je doprinio već spomenutom fotografijom Conrada Veidta. Kane je u intervjuu iz istog perioda demantirao Robinsonove tvrdnje, ali kako je Finger kasnije odao priznanje Robinsonu, historičari uglavnom smatraju kako je Robinsonova verzija priče istinita. Kada je 2011. godine umro Robinson, a Finger i Kane su već bili mrtvi, cijela priča ostala je nerazjašnjena.

### Zlatno doba

U svojih prvih desetak pojavljivanja, počevši sa stripom *Batman* #1 (1940.), Joker je bio homicidni manijak bizarna izgleda, modeliranog prema džoker karti. Joker je trebao biti ubijen u svom drugom nastupu, nakon što je proboden u srce, u stripu *Batman* #1. Finger je želio ubiti Jokera, smatrajući da bi ponavljanje zlikovaca imalo obrnuti učinak, ali je Whitney Ellsworth, tadašnji urednik, sugerirao da se Joker poštedi, što se i dogodilo. Brzo je nacrtana još jedna slika, koja prikazuje kako je Joker živ, te je naknadno ubačena u strip. Joker se, nakon toga, pojavio u ukupno 9 od 12 prvh Batmanovih izdanja. Naslovnica stripa *Detective Comics* #69 iz 1942., znana još i kao "Double Guns" (a koja prikazuje Jokera kako se pojavljuje kao duh iz lampe s dva uperena pištolja u Batmana i Robina), smatra se jednom od najboljih naslovnica iz Zlatnog doba. Ironično, to je jedina slika koja Jokera prikazuje s tradicionalnim pištoljima. Robinson je rekao da su svi obični kriminalci tog doba koristili pištolje, dok su oni htjeli da Joker bude domišljatiji kako bi bio adekvatan protivnik za Batmana.

### Srebrno doba

Joker je bio jedan od malobrojnih popularnih zlikovaca koji se redovito pojavljivao u stripovima o Batmanu tokom prijelaza iz Zlatnog u Srebrno doba, dok su se ti stripovi nastavili tiskati u jeku uspona ljubavnih i triler stripova. Uspon CCA-ja tokom 50-ih godina doveo je do zabrane prenaglašenog nasilja u stripovima što je Jokera pretvorilo u blesavog lopova i prevaranta, bez svih homicidnih elemenata koji su ga krasili u ranijim inkarnacijama. Godine 1951., Finger je u stripu *[[Detective Comics]]* #168 napisao genezu Jokera u kojoj priča kako je Joker ranije bio kriminalac poznat kao Red Hood, a njegove deformacije pripisuje upadanju u spremnik s kemijskim otpadom. Jokerova pojavljivanja prorijedila su se sredinom 60-ih, kada je Julius Schwartz preuzeo uredničku ulogu 1964. godine, tako da se Joker tokom tog desetljeća uglavnom nije pojavljivao. Ovakva, blesava verzija lika poslužila je kao temelj za interpretaciju lika u seriji *[[Batman (TV serija)|Batman]]* iz 1966. godine. Kako je camp stil serije bio izrazito popularan, Schwartz je dobio upute da i stripovi budu rađeni u takvom tonu, no kada je serija završena 1968. godine, Schwartzu je omogućena veća urednička sloboda. Srebrno doba definiralo je neke od Jokerovih osnovnih odlika, poput cvijeta koji štrca kiselinu, lažnih pištolja i blesavih zločina.

Jokerovo prvo pravo pojavljivanje u svojstvu Earth-One lika je stvar interpretacije, pošto nikada nije napravljena jasna distinkcija između trenutka kada se Earth-Two Joker iz Zlatog doba prestao pojavljivati i trenutka kada je predstavljen Joker iz Srebrnog doba. DC danas navodi kako je strip *Batman* #85 najranije pojavljivanje Earth-One Jokera. Stripovi *[[Batman (strip)|Batman]]* #97 (veljača 1956.) i *[[World's Finest Comics]]* #88 (svibanj 1957.) danas se smatraju prvim pojavljivanjima Jokera iz Srebrnog doba stripa.

### Brončano doba

Godine 1973., nakon četverogodišnjeg odsustva, Joker je "oživljen" i temeljito prerađen od strane autora Dennisa O'Neila i crtača Neala Adamsa. Počevši sa stripom *Batman* #251, koji donosi priču "The Joker's Five-Way Revenge", Joker je ponovo prikazan kao homicidni manijak koji ubija ljude bez zadrške i istinski uživa u borbi umova s Batmanom. Ova je priča započela trend u kojem je Joker, više-manje, postao glavni lik. O'Neil je rekao sljedeće: "*[Želio sam] jednostavno vratiti sve na početak. Otišao sam u DC-jevu biblioteku i pročitao neke od ranijih priča. Pokušao sam pronaći smisao kojemu su Finger i Kane težili.*" O'Neilov serijal također je uveo koncept Jokerove pravne neuračunjivosti, koja je dovela do toga da je 1974. godine poslan u Azilij Arkham (tada Bolnica Arkham), a ne u zatvor. Adams je, također, izmijenio fizički izgled lika tako što je Jokera učinio višim i mršavijim s izduženijom vilicom.

Godine 1975., Joker je postao zvijezda vlastitog stripa, *[[The Joker (strip)|The Joker]]*, u kojem su prikazivani njegovu okršaji s drugim superzlikovcima i superherojima. *The Joker* #1 napisao je O'Neil. Kako je CCA zahtijevao da svi zlikovci budu kažnjeni, svaka priča završila je Jokerovim uhićenjem. Kako je takva politika ograničila broj priča što su se mogle ispričati, serijal je završio nakon samo 9 izdanja.

Pisac Steve Englehart i crtač Marshall Rogers zaslužni su, u sklopu stripova *Detective Comics* #471-476 (kolovoz 1977. - travanj 1978.), kultnog serijala koji će utjecati na Burtonov film i  iz 90-ih, za produbljivanje težine Jokerove manije. Primjerice, u priči "The Laughing Fish", Joker unakazi ribe svojim karakterističnim kezom, nakon čega podnosi zahtijev da na njima dobije savezni žig, samo da bi počeo ubijati službenike koji su mu pokušali objasniti kako ostvarivanje žiga na prirodnim resursima zakonski nije moguće. Rogers je također nastavio uređivati Adamsov dizajn te je Jokeru dodao fedoru i vjetrovku. Govoreći o svom Jokeru, Englehart je rekao sljedeće: "*On je bio taj jako ludi, zastrašujući lik. Doista sam se htio vratiti ideji Batmana koji se u tri ujutro, pod punim mjesecom i s nekoliko raspršenih oblaka, bori protiv nenormalnih ubojica.*"

### Moderno doba

U godinama nakon završetka serije iz 1966. godine, prodaja stripova o Batmanu postepeno je opadala sve do 1986. godine i Millerovog kultnog stripa *[[The Dark Knight Returns]]*, koji je započeo eru mračnijih priča sa starijim Batmanom koji se vraća iz imovine i s Jokerom koji je fizički snažniji nego u ranijim verzijama, ali potpuno katatoničan bez svog najvećeg protivnika. Tokom kasnih 80-ih, Joker je imao značajan utjecaj na Batmana i ostale likove iz serijala. U seriji "" (1988. - 1989.) Joker je ubio Jasona Todda, drugog Robina, što je bila posljedica odluke čitatelja koji su se telefonski odlučili za Toddovu smrt. Kultni strip **' [[Alan Moore|Alana Moorea]] i [[Brian Bolland|Briana Bollanda]] iz [[1988.]] godine uvelike je proširio Jokerovu genezu i prikazao ga kao neuspjelog komičara koji je postao [[Red Hood]] kako bi uzdržavao svoju trudnu suprugu. Ova se priča navodi kao jedna od najboljih priča o Batmanu, a imala je i značajan utjecaj na kasnije stripove i priče, primjerice umirovljenje tadašnje [[Batgirl]], [[Barbara Gordon|Barbare Gordon]], nakon što je ostala paralizirana u borbi s Jokerom, kao i na filmove ''[[Batman (1989)|Batman]]'' ([[1989.]]) i ''[[The Dark Knight]]'' ([[2008.]]). ''[[Arkham Asylum: A Serious House on Serious Earth]]'' ([[1989.]]) [[Grant Morrison|Granta Morrisona]] istražuje psihe Jokera, Batmana i ostalih zlikovaca, koji su zarobljeni u istoimenoj ustanovi za psihički poremećene. Upravo su ove priče pomogle u redfiniranju Jokera nakon što je DC započeo New 52 seriju. 

Godine [[1999.]], predstavljena je [[Harley Quinn]], psihijatrica koja se tokom terapije zaljubila u Jokera i završila u vezi (prepunoj zlostavljanja) s njim, postajući tako njegova pomoćnica. Zanimljivo je kako je Harley Quinn premijerno predstavljena u , a tek je kasnije predstavljena i u stripovima. Nakon početka nove serije, [[2011.]] godine, Joker se pojavio u seriji "" ([[2012.]]), čiji su autori pisac [[Scott Snyder]] i crtač [[Greg Capullo]], koja analizira međuovisni odnos Batmana i Jokera te dovodi do udaljavanja Batmana od njegove šire obitelji. Kulminacija njihova odnosa, odnosno analize istoga, uslijedila je u sklopu "" serijala, koji je zaključen [[2015.]] godine epskom borbom između [[Batman]]a i Jokera, u kojoj ubojica umiru.

== Biografija ==

Lik Jokera prošao je kroz brojne promjene tokom sedam desetljaća izdanja. Općeprihvaćen i uglavnom konzistentan aspekt priče jest da je Joker, prerušen u kriminalca [[Red Hood]]a, upao u spremnik s kemijskim otpadom bježeći od Batmana, što mu je izblijedilo kožu, kosu obojalo u zeleno, usne učinile [[rubin]] crvenima i izazvalo ludilo. Kontekst koji objašnjava kostim Red Hooda, kao i Jokerov pravi identiet, mijenjani su tokom vremena.

U stripu ''Batman'' #1 ([[1940.]]), svom prvom pojavljivanju, Joker izazove gothamsko podzemlje i policiju tako što preko radija objavi da će, tokom određenog vremenskog perioda, ubiti tri najuglednija građanina [[Gotham City|Gothama]]. [[Batman]] i [[Robin]] krenu istraživati slučaj i pronađu žrtve čija su lica unakažena trajnim kezom. Joker uspije oteti Robina i sprema se ubiti ga tim istim otrovom, no Batman to spriječi, spasi Robina, a Jokera pošalje u zatvor. U sljedećem izdanju vidimo ga u bolnici gdje se oporavlja od ozljeda, ali iz bolnice ga spasi kriminalna banda. Tokom sljedećih nekoliko pojavljivaja, Joker uglavnom izbjegava hapšenje, ali uvijek se dogodi da naizgled umre (padne s litice, bude zarobljen u gorućoj zgradi, ...), mada mu tijelo nikada ne bude pronađeno. Od svog prvog pojavljivanja, Joker je izvršavao jednako neobične kao i brutalne zločine, a sve s logikom koja, prema Batmanovim riječima, "ima smisla samo njemu samom." U svom prvom nastupu, Joker je svoje žrtve ostavljao s kezom na licu, što je [[modus operandi]] koji ga je pratio desetljećima. Tokom 70-ih godina, Joker je definiran kao homicidni [[psihopatija|psihopat]]. Priča "The Joker's Five-Way Revenge" prati Jokera kako se brutalno osvećuje bivšim članovima svoje bande koji su ga izdali, dok u priči "The Laughing Fish" pomoću kemije svoj kez prenosi i na ribe te nad tim pokušava ostvariti [[autorska prava]], samo da bi pobio službenike kada odbiju njegov zahtjev. 

Tokom 80-ih, Jokerova fiksacija bili su Batmanovi prijatelji i saveznici. Tokom izdanja iz tog desetljeća, Joker je paralizirao tadašnju [[Batgirl]], Barbaru Gordon, oteo i mučio [[James Gordon|načelnika Gordona]] te na smrt pretukao tadašnjeg [[Robin]]a, [[Jason Todd|Jasona Todda]]. Kultni strip **' (1988.) donosi jednu od mogućih verzija geneze Jokera, koja ga prikazuje kao propalog komičara koji postaje kriminalac Red Hood kako bi uzdržavao svoju trudnu suprugu. Batmanovo uplitanje dovelo je do toga da upadne u spremnik s kemijskim otpadom što mu je unakazilo tijelo, što je uz razniju, slučajnu smrt njegove supruge izazvalo ludilo i stvorilo Jokera. On sam napominje kako ta priča možda i nije istinita te dodaje kako je njegova prošlost pitanje s više ponuđenih odgovora. Batman Jokeru nudi oprost i završavanje njihova rivalstva, što Joker odbije, ali pokazuje svoju zahvalnost tako što se našali s Batmanom. Smrt Jasona Todda detaljno je obrađena u seriji "A Death in the Family". Prikazano je kako je Toddova smrt proganjala Batmana te kako je u jednom trenutku razmišljao da ubije Jokera, što bi za njega bio kardinalan otklon.

Tokom radnje serije "" (1999.), Joker ubija Gordonovu drugu suprugu, Sarah, dok je štitila grupu djece. Nakon tog ubojstva, Joker se vidljivo mršti. Izruguje se načelniku Gordonu te ga isprovocira toliko da ga ovaj upuca u koljeno. Joker komentira kako će možda ostati nepokretan, a onda se sruši od smijeha shvativši kako je Gordon osvetio svoju kći na gotovo identičan način.

Novo tisuljeće započeto je serijom "Emperor Joker", u kojoj vidimo kako Joker krade uređaj za mijenjanje stvarnosti Gospodina Mxyzptlka i redizjnira svemir prema vlastitim afinitetima. Joker na dnevnoj bazi muči i ubija Batmana, samo da bi ga nakon toga ponovo oživio. Joker pokuša uništiti svemir, ali ne želi uništiti i Batmana, zbog čega izgubi kontroli u omogući Supermanu, Mxyzptlku i Spectreu da ga poraze. Ovo iskustvo slomilo je Batmana, ali mu Superman izbriše sjećanja kako bi mogao normalno živjeti. Serija "Joker's Last Laugh" (2001.) prikazuje Jokera uvjerenog u svoju skoru smrt tokom pokušaja rehabilitacije. Umjesto rehabilitacije, Joker, uz pomoć "jokeriziranih" superzlikovaca, započinje svoj posljednji kriminalnih pothvat. Vjerujući kako je Robin ubijen u svom tom kaosu, Dick Grayson nasmrt pretuče Jokera. Ipak, Batman oživi svog rivala kako bi spriječio da Dick postane ubojica.

Serija "" (2005.) prikazuje povratak Jasona Todda koji pokušava prisiliti Batmana da osvetu njegovu smrt tako što ubije Jokera. Joker sukob između novog Red Hooda i Batmana smatra većom nagradom od Toddovog ubojstva. U seriji *[[Infinite Crisis]]* (2005.) Joker ubija Alexandera Luthora jer ga je isključio iz Tajnog društva superzlikovaca, koje je Jokera smatralo previše nepredvidim. U seriji "Batman & Son" (2006.) Joker je zadobio teške tjelesne ozljede i postao invalid nakon što ga je ustrijelio poremećeni policajac koji je glumio Batmana. Joker se oporavljen vraća u stripu *Batman* #663, tokom čije radnje pokuša pobiti svoje suradnike i Harley Quinn kako bi simbolizirao svoju duhovnu obnovu. U seriji "Batman R.I.P." (2008.), Joker je postao dio plana Black Glovea da ubiju Batmana. U planu je sudjelovao svjestan kako će Batman preživjeti pokušaj ubojstva. Nakon Batmanove navodne smrti u seriji "Final Crisis" (2008.), Grayson prati seriju ubojstava koja ga dovode do Jokera prerušenog u britanskog novinara po imenu Oberson Sexton. Nakon što policija uhapsi Jokera, tadašnji ga Robin, Damian Wayne, šipkom pretuče. Joker ubrzo shvati kako je Robin Batmanov sin, uočavajući fizičku sličnost. Joker uspije pobjeći i pokrene napad na Black Glove. U epskom sukobu, Grayson i Damian dobivaju pomoć protiv Jokera i Black Glovea u liku Brucea Waynea, odnosno Batmana. Nakon borbe, Joker je uhapšen. 

Kada je 2011. godine DC Comics obnovio svoju franšizu u serijalu The New 52, Jokeru je odrezano lice na vlastiti zahtjev. Nakon toga, nestane na godinu dana, a po svom povratku započinje napad na Batmanove prijatelje i suradnike u seriji "Death of the Family", a sve kako bi Batman i on ponovo bili kao prije i bili "najbolji heroj i zlikovac što mogu biti". Kraj ove serije prikazuje Jokera kako pada u mračni ponor s litice. Ispostavilo se kao je Joker preživio pad i pronašao ljekoviti izvor pomoću kojega je potpuno ozdravio. Snyderov "" serijal donosi posljednji, epski okršaj između Jokera i Viteza tame koji kulminira krvavom borbom i smrću obojice u ruševinama podzemne pećine.

### Ostale verzije

Postojanje DC-jevog Multiverzuma omogućilo je raznim autorima da u različitim izdanjima predstave Jokera čiji su priča, ponašanje i moralnost drugačiji od općeprihvaćene priče. Joker je tako prikazivan u kontekstu alternativnih kronologija, alternativnih svijetova te u sklopu Elseworldsa, priča koje stvaraju vlastiti kontinuitet i često sadrže drugačije interpretacije glavnih likova.

U sklopu alternativnih kronologija, Joker se pojavljuje u tri serijala. U crtanom romanu **', [[umjetna inteligencija]] po imenu "Joker Virus" preuzima kontrolu nad Gothamom, tvrdeći kako je reinkarnacija originalnog Jokera. Svakako najznačajnija interpretacija Jokera u sklopu alternativnih kronologija je ona u tri naslova iz serijala ''Dark Knight''. U Millerovom kultnom stripu ''[[The Dark Knight Returns]]'' ([[1986.]]), detaljno se prikazuje ovisnost između Batmana i Jokera. Kako se Batman povukao u mirovinu, Joker se nalazi u potpunoj [[katatonija|katatoniji]] bez svog glavnog rivala, ali se probudi kada na televiziji čuje vijest o Batmanovom povratku. On uspije uvjeriti svog psihijatra da ga proglasi izliječenim, nakon čega si osigura nastup na televiziji. U studiju, Joker pobije svu publiku, kao i svog liječnika te voditelja, čime želi namamiti Batmana. Batman prati Jokera do gradskog lunaparka gdje se njih dvojica obračunaju u "Ljubavnom tunelu". U naletu bijesa, Batman prelomi Jokerov vrat, ali ga ipak ne ubija. Joker, poražen, tada dovrši posao i počini [[suicid|samoubojstvo]], čime krivnju za ubojstvo svaljuje na Batmana. U nastavku spomenutog stripa, ''[[The Dark Knight Strikes Again]]'' ([[2001.]]), zlikovac koji sliči Jokeru, a posjeduje supermoći i sposobnost regeneracije, ubija brojne superheroje po naredbi [[Lex Luthor|Lexa Luthora]], koji želi spriječiti Batmanovu pobunu protiv svog tiranskog režima. Svi su suglasni kako to ne može biti pokojni Joker, što se na kraju pokazuje točnim. Maskirani ubojica zapravo je [[Dick Grayson]], kojega je Batman prije mnogo godina otpustio, zbog čega ovaj želi osvetu. Grayson se prerušio u Jokera kako bi traumatizirao Batmana. Nakon posljednjeg okršaja s Batmanom, Dick Grayson je ubijen. U posljednjem stripu iz kronologije, ''[[All Star Batman and Robin the Boy Wonder]]'', čitatelji saznaju kako je Joker odgovoran za smrt Graysonovih roditelja. Posljednja alternativna kronologija je serijal ''[[Flashpoint (strip)|Flashpoint]]'', koji prikazuje kako je Bruce ubijen namjesto svojih roditelja, nakon čega je njegov otac, [[Thomas Wayne]], postao Batman, a njegova majka, [[Martha Wayne]], doživila psihički slom i postala Joker, nakon što si je oštricom rastvorila obraze. Ona postaje Batmanov najveći rival, a u sklopu svog pohoda je otela kćeri [[Harvey Dent|Harveyja Denta]] i ubila [[James Gordon|Jima Gordona]]. Prilikom posljednjeg sukoba s Batmanom, ovaj ju suoči sa smrću njihova sina i kaže kako je pronašao način da izmijeni povijest te da će njih dvoje biti ubijeni namjesto Brucea. Kada Martha shvati kako će Bruce i u tom scenariju postati Batman, prestravljena pobjegne i pogine negdje u špiljama ispod imanja.

U sklopu alternativnih svijetova, Joker se pojavljuje i kao Earth-Two, Earth-Three i Earth-Nine lik. Earth-Two Joker prikazan je kao starac u kolicima, deformiran nakon višegodišnje izloženosti opasnim kemikalijama; Earth-Three Joker prikazan je kao superheroj Jokester u borbi protiv [[Owlman]]a, zle verzije Batmana; naposlijetku, Earth-Nine Joker zapravo je ženski superheroj u borbi protiv [[Superman]]ove tiranije.

Joker se kao lik pojavljuje u ukupno deset [[Elseworlds]] serijala. Od posebnog značaja je, gotovo kultni, [[crtani roman]] ''[[Joker (crtani roman)|Joker]]'' ([[2008.]]), čiji su autori pisac [[Brian Azzarello]] i crtač [[Lee Bermejo]]. Ovaj crtani roman prikazuje Jokerov sukob s drugim gothamskim superzlikovcima i još jedan značajan okršaj s Batmanom. Nakon što nižerangirani razbijač po imenu Jonny Frost izbavi Jokera iz Arkhama, klaun započinje svoj novi pohod na Gotham. Uz pomoć [[Harley Quinn]], Joker preuzima lokalni striptiz bar i okupi novu bandu. Nakon što [[Penguin]]a prisili na suradnju, Joker saznaje kako će mu [[Harvey Dent]], mafijaš s podvojenom ličnošću, predstavljati veliki problem. U međuvremenu, Frost održi samostalni sastanak s Dentom, koji ga upozorava da će ga Joker ubiti, zbog čega kasni na dogovor s [[Riddler]]om, sada invalidnim trgovcem oružjem. Dent organizira atentat na Jokera, ali Frost spasi šefov život, nakon čega Joker započne rat s Dentom. Joker kasnije pomogne Frostu spasiti njegovu bivšu suprugu, Shelly, od Denta, samo da bi ju nakon toga [[silovanje|silovao]], kazavši kako su sada izravnali račune nakon što Frost nije Jokeru rekao o svom sastanku s Dentom. Dent tada traži Batmanovu pomoć, koji krene u obračun s Jokerom. Dok se Batman i Joker bore na mostu, Frost pada u svoju smrt.

Joker se pojavio u još dva nepovezana serijala te u ukupno tri ''crossovera'' između DC-ja i [[Marvel]]a.

== Karakterizacija ==

Među Jokerove nadimke spadaju "Clown Prince of Crime" (ili Chaos) (eng. "Klaun-princ kriminala"), "Harlequin of Hate" (ili Havoc) (eng. "Harlekin mržnje") i "Ace of Knaves" (eng. "As-dečko"). Tokom razvojnih etapa DC-jevog univerzuma, inkarnacije Jokera išle su u dva smjera. Izvorna i danas dominantna interpretacija prikazuje ga kao ekstremnog [[psihopatija|psihopata]] koji posjeduje genijalni intelekt i izopačeni, [[sadizam|sadistički]] smisao za humor. Druga interpretacija, popularna od kraja 40-ih pa sve tokom 60-ih godina, prikazivala ga je kao ekscentričnog, ali bezopasnog šaljivca i lopova.

U crtanom romanu ''[[The Joker: Devil's Advocate]]'' navodi se kako je Joker pobio preko 2,000 ljudi. Mada je ubio dovoljno ljudi da neupitno dobije [[smrtna kazna|smrtnu kaznu]], Joker se svaki put izvukao kao [[Obrana neuračunjivošću|nedužan zbog neuračunjivosti]]. Joker se smatra [[Batman]]ovim najvećim protivnikom. Njegova nepredvidiva, ubilačka priroda čini ga jednim od najopasnijih zlikovaca iz DC-jeva univerzuma; u mini serijama ''[[Villains United]]'' i ''[[Infinite Crisis]]'', Tajno društvo superzlikovaca odbija primiti Jokera za člana upravo zbog navedenih razloga. U miniseriji ''[[Underworld Unleashed]]'', [[Trickster]], zlikovac iz serijala o [[Flash]]u, daje sljedeću repliku: "''Kada superzlikovci žele prestrašiti jedan drugoga, pričaju priče o Jokeru.''"

=== Osobnost ===

Jokerova glavna karakteristika je njegovo očito ludilo, mada nikada nije opisan kao netko tko boluje od nekog konkretnog [[psihijatrija|psihičkog poremećaja]]. Joker pokazuje nedostatak empatije i savjesti, kao i bilo kakve brige oko ispravnosti svog djelovanja čime manifestira ponašanje ekstremnog [[psihipatija|psihopata]]. U stripu ''A Serious House on Serious Earth'', navodi se kako Joker može procesuirati tek direktne osjetilne podražaje iz vanjskog svijeta i to tako što im se naprosto prilagodi, temeljem čega svakog dana stvara novu ličnost, ovisno o tome što mu tog dana odgovara, čime se objašnjavaju Jokerove varijacije od vrckastog klauna do psihopatskog ubojice. U stripu ''The Killing Joke'', gdje Joker vrši ulogu nepouzdanog pripovjedača, korijenje njegove manije prati do "jednog lošeg dana", u ovom slučaju dana kada su mu umrli supruga i nerođeno dijete te kada je on sam upao u spremnik s kemijskim otpadom koji ga je trajno unakazio, mada on sam nije siguran da li se to ikada dogodilo. Pokušavši dokazati da svatko može postati kao on nakon jednog takvog dana, Joker je fizički i psihičku mučio [[James Gordon|načelnika Gordona]], ali nije uspio dokazati svoju tezu. Kada mu je Batman jednom prilikom ponudio oprost, želeći izbjeći da se jednog dana međusobno pobiju, Joker se, u rijetkom trenutku potpune uračinjivosti, ispričao što mora odbiti njegovu ponudu, vjerujući kako je prekasno da bi se njemu oprostilo. Neke druge interpretacije prikazuju ga kao manijaka koji je potpuno svjestan kako njegove radnje djeluju na druge, tvrdeći time da je njegovo ludilo samo gluma. Povjerničar stripa [[Peter Coogan]] opisuje Jokera kao lika koji pokušava preoblikovati stvarnost kako bi odgovarala njemu samom tako što svojim žrtvama, čak i ribama, nameće svoj kez, a sve kako bi svijet učinio razumljivijim tako što stvara uvrnutu parodiju samoga sebe. Englehartov strip "The Laughing Fish" pokazuje Jokerovu iracionalnu prirodu prilikom pokušaja da registrira autorska prava na deformiranim ribama i nerazumijevanja činjenice da prijetnja službeniku neće uroditi željeznim rezultatom.

Ovisno o interpretaciji, Joker je prikazivan i kao [[seksualnost|seksualno]] i kao [[aseksualnost|aseksualno]] biće. U stripovima ''The Dark Knight Returns'' i ''Arkham Asylum: A Serious House on Serious Earth'', Joker otvoreno koketira s Batmanom što otvara pitanje sadrži li njihov odnos [[homoseksualnost|homoseksualne]] aluzije, ili je Joker naprosto htio izmanipulirati svog protivnika. Frank Miller je Jokera prikazao kao lika opsjednutog [[smrt|smrću]], potpuno nezainteresiranog za seksualni odnos, dok je Robinson vjerovao kako je Joker sposoban imati djevojku. Njegov zlostavljačko-ljubavni odnos s [[Harley Quinn]] i danas je predmet debate. Iako ju redovito drži blizu sebe, često joj nanosi fizičku bol, primjerice u situaciji kada ju je izbacio kroz prozor bez da je kasnije provjerio je li uopće živa. Dok Harley otvoreno pokazuje želju za seksualnim odnosom, Joker to ne čini, često joj prigovarajući kako ga odvraća od važnijih planova. Snyderova priča "Death of the Family" navodi kako je Joker zaljubljen u Batmana, mada tu emociju ne iskazuje romantikom. Joker vjeruje kako Batmana činim boljim tokom njihovih avantura te da ga ovaj zauzvrat voli, čime si objašnjava činjenicu da ga Batman dosada nije ubio. Joker i Batman predstavljaju apsolutni kontrast - ekstrovertirani Joker u šarenim bojama, potpuno stopljen s kaosom suprostavljen je introvertiranom Batmanu u monokromnim kombinacijama, a koji predstavlja red i disciplinu. Joker je često prikazivan kao lik čija cijela egzistencija ovisi o postojanju Batmana, čime je njihova veza prikazana neraskidivom. U stripu "Going Sane" ([[1994.]]), vjerujući kako je ubio Batmana, Joker promijeni svoj izgled i počne voditi normalan život s djevojkom, samo da bi ponovo postao Joker istog trena kada je saznao da je Batman zapravo živ. Baš zato što on nikada ne nosi masku te je jednostavno Joker, Joker vjeruje kako je Batman naprosto Batman, imao on kostim ili ne, konstantno odbijajući saznati njegov stvarni identitet i ne pokazujući apsolutno nikakav interes za ono što se krije iza Batmanove maske.

U serijalu ''[[Knightfall]]'' ([[1993.]]), superzlikovac [[Scarecrow]] koristi svoj plin (''fear gas'') na Jokeru kako bi otkrio njegove strahove, ali ovaj ne proizvodi nikakav učinak. U Morrisonovom stripu ''[[JLA]]'', [[Martian Manhunter]] koristi svoje [[telepatija|telepatske]] moći kako bi reorganizirao Jokerov um i stvorio privremenu uračunjivost. U tom kratkom periodu, Joker izražava kajenje za brojne zločine koje je počinio te moli za priliku da se iskupi. Ipak, u stripu **', Joker je ponovo postao uračunjiv nakon što je u zatvorskoj bolnici dobio lijekove za stabilizaciju raspoloženja i antipsihotike, a sve nakon gotovo fatalnog sukoba s Onomatopeiom. Tokom relativno uljudnog razgovora s Batmanom, Joker izražava žaljenje zbog gubitka koji je Batmana potaknuo da se bori protiv kriminala, no na kraju mu govori: "*Ja tebe ne mrzim jer sam lud. Ja sam lud jer te mrzim.*" Razgovor je zaključio tako što je Viteza tame obavijestio da će s ubijanjem i mučenjem ljudi prestati tek kad on bude mrtav. U stripu **' #145, Joker postane normalan nakon što ga Batman ubaci u jednu od [[Ra's al Ghul]]ovih ''[[Lazarus Pit]]sa''. Ipak, taj je proces bio tek privremen i Joker se ubrzo vratio u "normalu".

=== Moći i vještine ===

Joker ne posjeduje nikakve inherentne supermoći. Umjesto toga, svoje zločine počinjava uz pomoć serije svakodnevnik predmeta pretvorenih u oružje, poput špila [[igrače karte|igračih karata]] koje su zapravo oštrice, umjetnog cvijeta na sakou iz kojeg štrca korozivnu [[kiselina|kiselinu]], otrovni plin, ili naprosto vodu, pite punjene [[cijanid]]om, eksplozivne [[cigarete]] napunjene [[nitroglicerin]]om, [[harpun]]ske puške koje na prvo okidanje ispale zastavicu s tekstom "BANG!!", a na drugo samu zastavicu koja probode žrtvu te smrtonosan šoker. Njegovo najznačajnije oružje je poznati Joker otrov, izrazito snažan toksin koji na žrtvama ostavlja Jokerov karakteristični [[kez]] uz to što dovodi do nekontroliranih napadaja smijeha koji rezultiraju paralizom, komom ili smrću. Jokerov je otrov bio njegov zaštitni znak još od prvog pojavljivanja. Joker je imun na sve poznate [[otrov]]e kao i na vlastiti plin za smijanje; u stripu ''Batman'' #663, Morrison navodi kako je "kao strastveni uživatelj svojih proizvoda, Joker tokom godina ovisnosti razvio imunitet na otrove".

Joker je prikazan kao izrazito inteligentan i velik stručnjak na poljima [[kemija|kemije]] i [[inženjerstvo|inženjerstva]], kao i vrstan poznavatelj [[eksploziv]]a. Još od premijernog pojavljivanja, Joker je redovito prikazivan kako otima komunikacijske signale - uglavnom vijesti - kako televizijskih tako i radijskih postava. U jednoj priči, Joker otima računalnog genija i priznaje kako se osobno ne razumije u računala, mada su kasniji autori Jokera uglavnom prikazivali kao izrazito [[informatika|informatički]] pismenog.

Jokerove vještine tokom fizičkog okršaja varirale su ovisno o autorima. U svom prvom nastupu, Joker je prikazan kao borac ravan Batmanu, gotovo i bolji. Njegova snalažljivost u borbi često je posljedica činjenice kako sa sobom često nosi niz brzopoteznih naprava koje u trenutku može iskoristiti (npr. eksplozivne pikule). Drugi su, pak, pisci Jokera prikazivali kao fizički slabog, na trenutke toliko slabog da ga se može oboriti jednim udarcem. Ipak, autori su uglavnim bili složni oko činjenice da je Joker izrazito agilan.

=== Geneza lika ===

Iako su mnoge od njih međusobno povezane, u [[strip]]ovima nikada nije etablirana definitivna geneza Jokera kao što ni njegovo pravo ime nikada nije potvrđeno. On sam je prilično zbunjen po pitanju svoje prošlosti; kako sam navodi u stripu ''The Killing Joke'': "Nekada se sjećam jedne verzije, nekada druge... ako već imam prošlost, neka ona bude višestruki izbor!" Prva u nizu priča koje objašnjavaju stvaranje Jokera, ona iz stripa ''Detective Comics'' #168 (veljača [[1951.]]), navodi kako je Joker nekoć bio kriminalac po imenu [[Red Hood]]. U toj priči, on je inženjer [[kemija|kemije]] koji pokušava potkradati tvrtku koja ga zapošljava. Nakon što počini krađu, presretne ga Batman nakon čega ovaj upada u spremnik s kemijskim otpadom. Iz spremnika izlazi bijele kože, crvenih usana, zelene kose i s trajnim kezom.

Najpopularnija priča o genezi Jokera, koju čak i službeni DC-jev vodič, ''[[Who's Who in the DC Universe]]'', navodi kao najprihvaćeniju, jest ona iz stripa ''The Killing Joke''. [[Alan Moore|Mooreov]] kultni strip Jokera portretira kao inženjera kemije koji da otkaz kako bi radio kao [[stand-up komedija|stand-up komičar]], u čemu je doživio kardinalni neuspjeh. Kako bi uzdržavao trudnu suprugu, on pristane pomoći dvojici kriminalaca, ali upadne u spremnik s kemijskim otpadom nakon što Batman omete uspješno izvršenje pljačke. Nakon što izroni iz obližnjeg rezervoara i ukloni svoju masku, vidljivo je kako su mu kemijkalije potpuno izbijelile kožu, usne obojile u [[rubin]] crvenu, a kosu u zeleno. Kada se tome pridoda i ranija, slučajna smrt njegove trudne supruge, neimenovani inženjer doživi mentalni slom i postaje Joker. Ova verzija događaja potvrđena je i u stripu **', u kojem Batman kemijski testira masku Red Hooda koju je pronašao tokom prve istrage o Jokeru. Činjenica da je Joker Red Hood ponovo je potvrđena u stripu *Batman* #450, gdje vidimo Jokera kako pronalazi stari kostim Red Hooda što ga je sačuvao te ga oblači kako bi pospiješio svoj oporavak nakon radnje stripa *A Death in the Family*.

U serijalu "Pushback" (**' #50-55), [[Riddler]] se prisjeća kako je Jokerovu suprugu oteo i ubio korumpirani policajac koji je radio za kriminalce kako bi prisilili Jokera da im pomogne u pljački. Serijal "Payback" otkriva fotografije Jokera prije nesreće – čije se ime navodi kao "Jack" – zajedno sa suprugom, čime ova teza dodatno dobiva na kredibilitetu.

[[Paul Dini|Dini]]-[[Alex Ross|Rossova]] serija "Case Study" predlaže drugačiju genezu, sugerirajući kako je Joker zapravio bio sadistički kriminalac koji se postepeno uspinjao po rangovima u gothamskom podzemlju sve dok nije postao vođa moćne bande. Kako se nije želio odreći užitaka prljavih poslova, stvorio je Red Hooda kako bi se mogao vratiti na teren. Nakon nekog vremena došlo je do prvog, sudbinskog susreta s Batmanom, posljedica kojega je bila unakaženost. U toj se verziji implicira kako je Joker ostao uračunjiv, ali kako je fingirao neuračinjivost kako bi izbjegao [[smrtna kazna|smrtnu kaznu]]. Nažalost, pisani izvještaj koji potvrđuje ovu teoriju napisala je dr. [[Harleen Quinzel]], odnosno [[Harley Quinn]], čime on gubi svaki kredibilitet.

Drugi dio serijala ''[[Batman Confidential]]'' (#7-12) prikazuje Jokera kao nadarenog kriminalca po imenu Jack kojemu dosadi njegov posao. Nakon što [[Batman]] prekine jedan njegov zločin, Jack postane opsjednut Vitezom tame i pokrene seriju nasilnih zločina kako bi privukao njegovu pažnju. Kada Jack, tokom pljačke, rani djevojku Brucea Waynea, Batman, u naletu bijesa, unakazi njegovo lice s [[Batrang]]om, posljedica čega je [[Glasgowski osmijeh|trajni kez]]. Jack uspije pobjeći, a Batman njegove podatke proslijedi lokalnim mafijašima koji muče Jacka u kemijskoj tvornici. Jack ponovo pobjegne i upadne u prazan spremnik, ali pucnjevi probiju spremnike s kemijskim otpadom koji se nalaze iznad Jacka. Uslijedi poplava kemikalija koje se koriste u [[Antipsihotik|antipsihoticima]] koja promijeni Jackov izgled i dovrši njegovu transformaciju u Jokera.

U stripu ''[[The Brave and the Bold]]'' #31, superheroj [[Atom (strip)|Atom]] asistira u operaciji na Jokerovom mozgu pri čemu otkrije niz epizoda iz zlikovčeve prošlosti koje otkrivaju kako je, i prije unakaženja, Joker činio brojne brutalne zločine; primjeri su zvjersko udaranje nasilnika, spaljivanje živih roditelja nakon što su otkrili da ubija ljubimce, pridruživanje bandi i bespotrebno ubijanje vlasnika trgovine.

Iako većina priča prihvaća tezu da je Jokerov izgled posljedica reakcije s kemijskim otpadom, neki su autori sugerirali kako su crvene usne naprosto posljedica [[ruž]]a. Drugi su autori, prilično nekonzistentno istina, navodili kako je Jokerov karakteristični kez posljedica nekog naknadnog unakaženja. Većina stripovskih interpretacija, ipak, Jokera prikazuje bez ikakvih ožiljaka i potpuno sposobnog da se ne smije, ukoliko je takvoga raspoloženja.

== Kulturološki utjecaj ==

Joker se danas smatra jednim od najikonskih i nejprepoznatljivjih stripovskih likova u historiji, moguće čak i jednako poznat kao [[Batman]]. Godine [[2006.]], Joker je završio na prvom mjestu ''[[Wizard (časopis)|Wizardove]]'' liste 100 najvećih zlikovaca svih vremena. Tokom [[2008.]], završio je na petom mjestu ''Wizardove'' liste 200 najvećih stripovskih likova te na osmom mjestu ''[[Empire]]ove'' liste 50 najvećih stripovskih likova (ujedno je bio i najviše rangirani zlikovac na obe liste). Godine [[2009.]], Joker se našao na drugom mjestu [[IGN]]-ove liste 100 stripovskih zlikovaca. Godine [[2013.]], ''[[Complex (časopis)|Complex]]'' i WhatCulture su imenovali Jokera najvećim stripovskim zlikovcem svih vremena.

Časopis ''[[TV Guide]]'' je [[Cesar Romero|Romerovu]] interpretaciju Jokera iz 60-ih godina stavio na popis 60 najgadnijih zlikovaca svih vremena. Joker je inspirirao i brojne atrakcije u zabavnim parkovima poput one [[The Joker's Jinx]] u [[Maryland]]u te se pojavio kao lik u narativnim vožnjama poput [[Batman Adventure – The Ride]] i [[The Dark Knight Coaster]].

=== Medijske adaptacije ===

Kroz višegodišnji razvoj serijala o [[Batman]]u, Joker je, kao njegov najveći protivnik, stekao gotovo kultni status te se tako pojavio u cijelom nizu medijskih adaptacija materijalā o Vitezu tame. Pojavljivao se i kao glavni i kao sporedni lik, a njegova medijska pojavljivanja uključuju [[animirani film|animirane]] i cjelovečernje filmske te televizijske adaptacije kao i cijeli niz video igara. Neke od tih adaptacija same su za sebe stelke kultni status i uvelike su produbile Jokerov značaj i utjecaj unutar franšize, dok su neke prošle više-manje nezamijećeno. Gotovo svaka nova adaptacija pristupila je Jokeru na drugačiji način, što po pitanju fizičkog izgleda i dizajna, što po pitanju naglašenosti nekih karakternih osobina, mada se većina istih bazirala na nekim osnovnim i više-manje trajnim postavkama iznesenim u stripovima. 

Nakon što je njegov nastup u serijalu iz [[Drugi svjetski rat|Drugog svjetskog rata]] otkazan, Jokerovo prvo pojavljivanje na ekranima bilo je [[1966.]] godine u sklopu [[TV serija|televizijske serije]] ''[[Batman (TV serija)|Batman]]''. Jokera je u toj prvoj verziji tumačio [[Cesar Romero]], čija je interpretacija lika naglašavala onu komičiniju i benigniju verziju Jokerova lika. Glavna karakteristika Romerovog Jokera bio je pačji smijeh, a zločini koje je činio uglavnom su imali nekakav humoristični lajtmotiv, poput pretvaranaja gradske vode u [[žele]] ili pljačke banke u obliku [[stand-up komedija|stand-up]] nastupa. U jednoj se epizodi, čak, natjecao s Batmanom u [[surfanje|surfanju]]. Cesar Romero je odbio obrijati svoj karakteristični brk za ulogu (Joker nikada nije prikazivan s brkovima) tako da se on nerijetko nazirao ispod šminke koju je imao na licu, što je također ostalo trajno obilježje ove interpretacije. Ovaj Joker bio je zamišljen i kao djelomična [[parodija]] Batmana, a to je realizirano preko Jokerovog vlastitog pojasa i "Jokermobilea". Za razliku od nekih kasnijih interpretacija, geneza lika nije objašnjena u ovoj seriji te je jedina informacija iz Jokerove prošlosti sadržana u Batmanovom komentaru kako je u mladosti bio [[hipnoza|hipnotičar]]. Romerov Joker je i nerijetko surađivao s drugim zlikovcima, poput [[Penguin]]a ili [[Catwoman]]. U filmu ''[[Batman (1966)|Batman]]'' iz [[1966.]], Romero je reprizirao ulogu, a u toj je adaptaciji surađivao i s [[Riddlerom]].

Tokom sljedeća dva desetljeća, Joker je doživio nekoliko adaptacija u animiranom obliku. Tako se Joker pojavio u serijama ''[[The Adventures of Batman]]'' ([[1968.]]), gdje mu je glas posudio [[Larry Storch]], ''[[The New Adventures of Batman]]'' ([[1977.]]), gdje mu je glas posudio [[Lennie Weinrib]], te ''[[The Super Powers Team: Galactic Guardians]]'' ([[1985.]]), gdje mu je glas posudio [[Frank Welker]]. U potonjoj seriji pojavio se tek u jednoj epizodi. Znakovito je kako se Joker pojavio i u dvije epizode animirane serije ''[[The New Scooby-Doo Movies]]'' ([[1972.]]), gdje su [[Batman]] i [[Robin]] ujedinjeni s [[Mystery Inc.]]-om. U oba pojavljivanja ujedinio se s Penguinom kako bi porazio Batmana, a glas mu je posudio [[Larry Storch]].

Sljedeća velika interpretacija zbila se [[1989.]] godine kada se znatno mračnija i manijakalnija verzija Jokera pojavila u [[Tim Burton|Burtonovom]] filmu ''[[Batman (1989)|Batman]]''. U njegovom debiju na velikim ekranima, Jokera je tumačio [[Jack Nicholson]] čiji je Joker, mada zadržava neke komične elemente, evidentno [[sociopatija|sociopat]]. U tom je filmu, prvi put izvan stripa, objašnjena i Jokerova geneza. Naime, Joker je prikazan kao kriminalac po imenu **Jack Napier**, suradnik mafijaša [[Carl Grissom|Carla Grissoma]] ([[Jack Palance]]). Nakon što se sukobi s Batmanom ([[Michael Keaton]]), Joker u glavu dobije vlastiti metak odbijanac što mu paralzira živce i ostavlja trajni kez, a fizičke deformacije (bijelo lice, zelena kosa i crvene usne) su posljedice upadanja u spremnik s kemijskim otpadom. Autori filma odlučili su se za verziju prezentiranu u stripu **' (1988.).

Potpuno lud, Napier, sada poznatiji kao Joker, krene u osvetu, ubije Grissoma i preuzme vodstvo nad njegovom bandom nakon čega krene u pohod na Batmana, za kog smatra da dobiva previše medijske pozornosti. Joker sam sebe naziva "ubojitim umjetnikom" koji stvara avangardnu "umjetnost" ubijajući ljude svojim *Smilex* plinom koji im na licima ostavlja karakteristični kez. Tokom konfrontacije s njim, Batman Jokera prepozna kao kriminalca koji je ubio njegove roditelje. Posljednji sukob na vrhu Gothamske katedrale, često nazivan i "Dvoboj nakaza" (eng. "Duel of the Freaks"), tokom kojeg Batman i Joker, jedan drugome, otkriju prave identitete, dovodi do zaključka kako su oni "stvorili jedan drugoga" - Joker je, kao ubojica Wayneovih roditelja, doveo do toga da mladi Bruce postane Batman, dok je Batmanova prisutnost poludjelog Napiera natjerala da postane Joker i krene pobiti cijeli Gotham City.

Kada Joker pokuša pobjeći u helikopteru, Batman ga uspije zaustaviti i prikopčati na vodorigu, no ona se odlomi, nakon čega Joker pada u svoju smrt, koju dočekuje sa smješkom. Jokerova smrt je ostavila velikog traga na Batmana u prvom serijalu filmova, a Nicholson je trebao reprizirati svoju ulogu u zbog loših kritika i financijskog neuspjeha ranijeg nastavka otkazanom petom nastavku, *[[Batman Triumphant]]*, gdje se trebao pojaviti kao halucinacija uzrokovana Scarecrowovim plinom. Harley Quinn je u tom filmu trebala biti Jokerova kći koja traži osvetu za očevu smrt.

Nicholsonova interpretacija Jokera prošla je izrazito dobro među kritikom i publikom, a s vremenom je stekla kultni status te postala jedna od definirajućih uloga u Nicholsonovoj karijeri. Godine 2003., Američki filmski institut je Nicholsonovu interpretaciju stavio na 45. mjesto popisa 50 najboljih zlikovaca u historiji filma.
 
Uspjeh Burtonovih filmova 1992. godine je izrodio **', kultnu animiranu seriju u kojoj je Jokeru glas posudio [[Mark Hamill]]. Osim što je serija pobrala izvanredne kritike i stekla kultni status unutar franšize, zaslužna je i za definirajuću interpretaciju Jokera koja je uvelike utjecala na kasniji razvoj lika.

U seriji, Joker se prvi put pojavio već u drugoj epizodi, "[[Christmas with the Joker]]" (u kojoj je otpjevao svoju poznatu parodiju pjesme "[[Jingle Bells]]": "''Jingle Bells, Batman smells, Robin laid an egg. The Batmobile lost a wheel and the Joker got away!''"), a postao je najčešći zlikovac u serijalu po broju pojavljivanja. Hamillov Joker kombinirao je mračnije elemente stripova i Jokerova lika s komikom koja bi bila prikladna za mlađu publiku; nesumnjivo je kako je Hamill Jokera prikazao kao manijakalnog psihopata čija je ubojita namjera neupitna, ali cijeli karakter zločina ublažen je Jokerovim naglašenim humorom kao i činjenicom da Batman uvijek spriječi katastrofalne posljedice njegovih planova. Na taj je način postignut balans između Jokerove manije i dobne skupine kojoj je serija bila namijenjena.

Glavne odlike Hamillove interpretacije bili su kreštav glas i karakterističan smijeh. Tokom brojnih pojavljivanja, serija je otkrivala neke detalje iz Jokerove prošlosti. Geneza lika objašnjena je činjenicom da je Joker, kao vođa vlastite bande, planirao napad na tvrtku Ace Chemicals, no intervenirao je Batman nakon čega je Joker pao u spremnik s kiselinom. Također, nekoliko epizoda navodi kako je Jokerovo ime Jack Napier (''[[hommage]]'' Burtonovom filmu), posebice epizoda "[[Joker's Wild]]" u kojoj je prikazan policijski spis s Jokerovim fotografijama uz ime Jack Napier, no kasnije je sugerirano kako je to bio tek alias što ga je koristio ranije u karijeri. Serija je znakovita i po predstavljanju [[Harley Quinn]], Jokerove ekscentrične pomoćnice koja će postati jedan od rijetkih originalnih likova koji će se uspješno inkorporirati i u stripove.

Hamill je Jokera tumačio u još nekoliko animiranih serija i filmova. U filmu **' (1993.), koji je nastao kao direktan "izdanak" animirane serije, otkriveno je kako je Joker ranije radio kao plaćeni ubojica za mafijaša Salvatorea Valestru. Hamillov Joker, mada redizajniran, pojavljuje se i u animiranoj seriji *[[The New Batman Adventures]]*, gdje je najzapaženiji nastup imao u epizodi "World's Finest", koja je bila jednosatni *cross-over* sa serijom **'. U toj epizodi, Joker putuje u [[Metropolis]] kako bi sklopio pakt s [[Lex Luthor|Lexom Luthorom]] s ciljem eliminiranja [[Superman]]a. Kada se pokaže kako Superman nije dorastao Jokerovom umu, a Batman Lutherovoj tehnologiji, dva superheroja ujedinjuju snage i poraze zločinački duo. Joker je u toj epizodi naizgled ubijen, ali se kasnije vratio i nastavio se pojavljivati u serijalu o Batmanu. Još jedna značajna Hamillova uloga bila je u filmu ''[[Batman Beyond: Return of the Joker]]'', gdje se Joker misteriozno pojavljuje u [[futurizam|futurističkom]] Gothamu nakon što se 40 godina smatralo da je mrtav. Tokom filma je otkriveno kako je pravi Joker doista ubijen nakon što je njegov eksperiment s [[Tim Drake|Timom Drakeom]] pošao po zlu te ga je ovaj propucao, ali je superzlikovac u Drakeov mozak ugradio mikročip koji je Jokerov [[DNK]] i sjećanja usadio u Drakea, pretvorivši ga tako u njegova klona. Batmanov nasljednik, [[Terry McGinnis]], ultimativno uspije spasiti Drakea i uništiti Jokera jednom za svagda.

Hamill je Jokera tumačio u još nekoliko animiranih verzija, ali iste nisu od tolikog značaja kao ranije navedene. Svakako, mada osobno nikada nije glumio Jokera, Hamill je svojim glasom uspio ostvariti jednu od najznačajnijih interpretacija tog lika u sklopu cjelokupnog serijala te je neupitno postigao kultni status među fanovima i strukom.

Tokom [[2000-ih]] godina, Joker se pojavio u još tri znakovite animirane verzije. Prva je serija ''[[The Batman (serija)|The Batman]]'', koja je s emitiranjem započela [[2004.]] godine. Joker je ovdje drastično redizajniran i njegov je izgled naglašeno manijakalniji, mada je s vremenom dizajn približen onom klasičnom. Prilikom putovanja kroz Jokerov um, Batman i [[Hugo Strange]] otkrivaju kako je Joker ranije bio nižerangirani uredski službenik čiji je san bio "nasmijati ljude". Jokeru je u ovoj interpretaciji glas posudio [[Kevin Michael Richardson]], koji je tako postao prvi Afroamerikanac koji je tumačio Jokera. Druga verzija je hvaljeni animirani film **' (2010.), gdje mu je glas posudio John DiMaggio. Ovaj film predstavlja ekranizaciju priče o smrti Jasona Todda i objašnjava koncept Red Hooda. Za kraj, Joker se pojavio i kao izrazito bitan lik u dvodijelnom animiranom filmu *[[The Dark Knight Returns (film)|The Dark Knight Returns]]*, zapravo ekranizaciji istoimenog kultnog stripa Franka Millera, iz 2012. godine, gdje je prikazan u starijoj dobi kao katatoničan jer se Batman povukao u mirovinu. Kada se Batman vrati, Joker se ponovo "aktivira" te krene u pohod po Gothamu, samo da bi se na koncu sukobio s Batmanom. U ovoj verziji, glas mu je posudio Michael Emerson.

Kada je 2005. pod redateljskom palicom Christophera Nolana obnovljen filmski serijal o Batmanu, Joker je najavljen na kraju prvog filma iz trilogije, *[[Batman Begins]]*, kada Jim Gordon (Gary Oldman) Batmanu (Christian Bale) preda igraču kartu džokera i govori mu o serijskom ubojici koji ju ostavlja na mjestima svojih zločina. U nastavku, *[[The Dark Knight]]* (2008.), Jokera je glumio Heath Ledger, koji je na Jokera gledao kao na "klauna psihopata, serijskog ubojicu i shizofreničara bez imalo empatije". Mada publika isprva nije dobro reagirala na Ledgera kao Jokera, nakon prikazivanja filma, Ledgerov Joker postao je pop-kulturni sinonim za anarhiju i kaos. Neupitno je kako je Ledgerova interpretacija Jokera bila najkaotičnija od svih i tu je Jokerova manijakalnost dovedena do njezinih krajnjih granica, nadmašivši čak i neke stripovske inkarnacije superzlikovca. Ledgerov Joker odudarao je i vizualno od većine ranijih interpretacija - njegov izgled bio je potpuno nemaran i neuredan, gotovo boemski, kosa raščupana, a šminka na licu u potpunom neredu. Takav izgled bio je samo posljedica kaotične interpretacije. Za razliku od većine interpretacija, Jokerov karakteristični kez u ovom filmu nije posljedica interakcije s kemijskim otpadom već ozljeda koje su nastale rezanjem rubova njegovih usana. Kontinuirani kez postiže crvenim ružom kojim prekriva usta i rane od rezova, mada on zapravo ne postoji. Nikada nije razjašnjeno kako je Joker doista zadobio navedene ozljede, a on je sam ispričao nekoliko kontradiktornih verzija koje su uključivale zlostavljanje u djetinjstvu i samosakaćenje. Neke svoje žrtve znao je unakaziti istim takvim ozljedama što je još jedna referenca na stripovsku priču.

U ovoj verziji ne saznajemo Jokerovo pravo ime, kao ni nikakve druge detalje iz njegove prošlosti. U Gothamu se pojavljuje kao pljačkaš banaka koji je sklon noževima, vatrenom oružju i eksplozivima, a kasnije se nudi mafiji da ubije Batmana. Kroz konflikt s Vitezom tame, Joker definira sebe, ali istovremeno i Batmana tako da psihološka igra između dva velika rivala postaje glavna preokupacija filma. Joker je odgovoran za smrt Rachel Dawes (Maggie Gyllenhaal), simpatije Brucea Waynea, kao i za preobrazbu Harveyja Denta (Aaron Eckhart) u manijakalnog Two-Facea. Posljednji okršaj Batmana i Jokera zbiva se u potpuno kaotičnom Gothamu nakon što Jokerov plan da uništi barem jedan od brodova s izbjeglicama propadne. Batman uspije svladati Jokera te ga baci sa zgrade, ali mu ne dozvoli da umre. Joker tek ironično komentira kako je Batman doista nepotkupljiv i kako ga je spasio iz nekog loše usmjerenog osjećaja pravde, ali naglašava kako ni on ne bi ubio njega jer je igra naprosto previše zabavna, zaključivši kako će se njih dvojica vječno sukobljavati. Ipak, Joker na kraju otkriva kako, iako poražen, nije izgubio i kako je njegov plan da psihički slomije Gotham (jer izazivanje fizičkog kaosa za njega nije bio ni problem ni izazov, on je težio stvaranju mentalnog kaosa, situacije koja se može opisati kao *moral insanity*) zapravo uspio jer je najveću nadu Gothama, "Bijelog viteza" Harveyja Denta pretvorio u manijakalnog ubojicu i osvetnika. Ubivši nadu građana Gothama, ubio je i Gotham. Batman ostavi Jokera da visi sa zgrade nakon čega ga pokupi policija te odlazi spriječiti Two-Facea, pri čemu i uspijeva. Nakon što Two-Face umre, Batman preuzima krivnju za sav kaos te se povlači kako bi Gotham i dalje vjerovao u svog heroja. Joker nije spominjan u trećem nastavku, *[[The Dark Knight Rises]]*, mada je kratko spomenut u novelizaciji filma.

Ledgerov je Joker potpuno lišen komike koja je Jokera pratila tokom 90-ih godina i predstavlja apsolutno utjelovnjenje kaosa i anarhije, superzlikovca koji je lišen bilo kakvih moralnih barijera i čiji su ciljevi uvijek toliko veliki da ruše cjelokupne sustave, a nikad sitne elemente unutar istih. On je, suštinski, utjelovljenje ničeanskog *[[Übermensch]]a*, ali ono čije djelovanje dovodi do nekontroliranog kaosa. Predstavljen je kao Batmanova druga krajnost, utjelovljujući kontrast svega onoga što Batmana vodi u njegovoj borbi protiv kriminala, što je važan psihološki moment u definiraju njihove neraskidive međuovisnosti.

Ledger, koji je tragično umro nedugo nakon igranja Jokera, dobio je apsolutne pohvale za svoju interpretaciju Jokera tako da se izvorna bojazan fanova pokazala neutemeljenom. Njegova briljantna interpretacija donijela mu je niz nominacija i posthumnih nagrada, među kojima su i BAFTA, Nagrada Ceha filmskih glumaca, Zlatni globus i Oscar za najboljeg sporednog glumca. Ledger je bio tek četvrti glumac nominiran za Oscara za interpretaciju stripovskog lika (ranije su to bili Al Pacino, Paul Newman i William Hurt) te prvi koji ga je osvojio. Sve u svemu, Ledgerova interpretacija Jokera ostavila je velikog traga na razvoj lika i cijelog serijala te ostaje kao jedna od najzapaženijih interpretacija Jokera u cijelom serijalu.

U prosincu 2014. godine, objavljena je glumačka postava filma *[[Suicide Squad (2016)|Suicide Squad]]*, koji govori o istoimenoj organizaciji zlikovaca iz DC-jevog univerzuma. Iako u stripovima nije bio član organizacije, Joker je uvršen među likove u filmu te je objavljeno kako će ga tumačiti Jared Leto. Neugo nakon objavljeno je kako će Warner Bros. producirati samostalni film o Jokeru, koji neće biti dio glavnog DCEU kontinuiteta; unatoč glasinama da je Leto trebao ponoviti ulogu, objavljeno je kako će Jokera, odnosno Arthura Flecka, tumačiti Joaquin Phoenix. Film *[[Joker (film, 2019)|Joker]]* izlazi 2019. godine.

Jokerovo prvo pojavljivanje na televiziji nakon 60-ih godina bilo je početkom 2015. godine, u epizodi "The Blind Fortune Teller" prve sezone serije *[[Gotham (TV serija)|Gotham]]*. Jokerovo ime je Jerome, a tumači ga Cameron Monaghan. Kao tinejdžer, Joker je živio u cirkusu zajedno s majkom, cirkuskom plesačicom Lilom Valeska. Kada njegova majka bude pronađena mrtva, Jeromea privedu na ispitivanje no ne uspiju saznati ništa korisno. Tek nakon što Jim Gordon pronađe ključni dokaz, uspije povezati sve činjenice i zaključiti kako je Jerome zapravo ubio svoju majku. Iako isprva glumi shrvanost i pusti jednu suzu, Jerome se ubrzo počne manijakalno smijati i, vrlo karakterističnim glasom, vrijeđati svoju ubijenu majku, pokazujući pri tome nikakvo žaljenje. Već u prvom pojavljicanju je demonstrirao svoj manijakalni smijeh i zastrašujući psihopatiju. Nakon priznanja je odveden u zatvor.

Osim na filmu i televiziji, Joker je imao i niz nastupa u video igrama. Nakon manje znakovitih pojavljivanja u igrama **' i **', Joker je imao značajnu ulogu u seriji LEGO igara - *[[Lego Batman: The Videogame]]*, *[[Lego Batman 2: DC Super Heroes]]* i *[[Lego Batman 3: Beyond Gotham]]*. U igrama *[[Mortal Kombat vs. DC Universe]]* i **' pojavljuje se kao igrivi lik, dok je značajnu ulogu igrao i u [[MMORPG]] igri ''[[DC Universe Online]]'', gdje mu je glas posudio Mark Hamill. Ipak, najznačajnije Jokerovo pojavljivanje bilo je u sklopu **' serijala - **', **', **' te **'. U prva dva naslova glas mu js posudio, također, Mark Hamill, dok ga je u trećem interpretirao Troy Baker, koji je dobio velike pohvale za svoju ulogu. 

U prvoj igri, *Arkham Asylum*, Joker gubi borbu s Batmanom i biva odveden u Azlij Arkham, no Batmanu se čini kako je sve to previše jednostavno za Jokera. Kada Jokera dovedu u Arkham, uspije se osloboditi i pobjeći Batmanu, nakon čega započinje svoj teror u toj ustanovi. Joker je praktički preuzeo kontrolu nad Arkhamom i oslobodio sve zatvorenike, a sve kako bi pomoću otrova "Titan" (kog Bane koristi kao izvor svoje snage) otrovao Gotham. Skrivajući se po različitim dijelovima otoka, Joker izaziva Batmana koji se usputno mora boriti i s cijelim nizom drugih zlikovaca poput Scarecrowa, Banea, Poison Ivy, Killer Croca i Harley Quinn, koju Joker zaboravi i ostavi samu nakon što ju Batman svlada (još jedna ilustracija njihova sadističkog odnosa). Kako *Arkham* serijal nije bio primarno prilagođen djeci, Hamill je imao znatno veću kreativnu slobodu pri razradi Jokera. Mada je on i dalje zadržao elemente razigranosti, Joker je u *Arkham* serijalu mnogo opasniji i njegova hladnokrvna manijakalnost došla je do puno većeg izražaja nego što je uopće mogla u animiranoj seriji. Do kraja igre, Batman uspije osujetiti sve Jokerove planove nakon čega ovaj sam sebi ubrizga "Titan" otrov te se pretvori u čudovište, ali Batman ga čak i tada uspijeva poraziti.

Hamill je reprizirao svoju ulogu u igri *Arkham City*, čija se radnja odvija nekoliko godina nakon radnje *Arkham Asyluma*. Naime, stari dio Gothama pretvoren je u jedan zaseban "grad" za sve one koji bi u suprotnome završili ili u Arkhamu ili u Blackgateu. Upravitelj Arkham Cityja je Hugo Strange koji otme Brucea Waynea, za kojeg zna da je zapravo Batman. Batman se Arkham Cityju susreće s nizom zlikovaca (Penguin, Solomon Grundy, Riddler, Two-Face, Mr. Freeze, Mad Hatter, Azrael, Hush, ...), među kojima je, dakako, i Joker. Joker je preuzeo kontrolu nad indusrijskom četvrti i svoju je poziciju učvrstio unutar stare tvornice Romana Sionisa. Batmanov prvi kontakt s Jokerom događa se nakon što spasi Catwoman od Two-Facea. Batman odlazi do Jokera samo da bi otkrio da je ovaj smrtno bolestan, što je posljedica "Titan" otrova što si ga je ubrizgao u sklopu radnje *Arkham Asyluma*. Joker uspije prevariti Batmana nakon čega mu transfuzijom prenese svoju krv time ga otrovavši. Batman u međuvremenu saznaje za tajni Protokol 10 što ga Strange namjerava aktivirati te ga u tome mora spriječiti dok istovremeno mora raditi na pronalasku protutrova. Tokom borbe s Penguinom, Batman saznaje kako Mr. Freeze može izraditi protuotrov. Nakon što Batman spasi Freezea, ovaj mu odbije dati protuotrov jer je Joker oteo Noru - jednu bočicu uništi, a drugu spremi u sef nakon čega napadne Batmana. Kada ga Batman na koncu porazi, otkrije kako je Harley u međuvremenu ukrala otrov iz sefa. Tokom rješavanja slučajeva u Arkham Cityju, Batman preko radio veze čuje kontradiktorne izvještaje o tome kako je Joker ozdravio, no zna kako je to nemoguće. Ipak, ne uspijeva otkriti pozadinu. Nakon što porazi Strangea i Ra'as al-Ghula, Batman odlazi na posljednji okršaj s Jokerom, koji je oteo Thaliju al-Ghul. Ona je Jokeru ponudila vječni život ispričavši o Lazarus Pitu kako bi poštedio Batmana pri njihovom prvom okršaju. Kada Batman dolazi u teatar kako bi spasio Thaliju, pronalazi zdravog Jokera kojeg bez problema svlada samo da bi se nekoliko trenutaka kasnije pojavio bolesni Joker. Zbunjen, Batman na teži način otkriva kako je zdravi Joker zapravo Clayface kojega je Joker unajmio da glumi svoju zdravu verziju. Clayface uspijeva dohvatiti protuotrov no Batman ga porazi i skoristi ga kako bi začepio Ra'asov Lazarus Pit. Batman popije protuotrov, no Joker ga napadne nakon čega ostatak tekućine padne na pod i razlije se. Dok Joker umire od posljedica trovanja, Batman mu govori da bi mu, unatoč svim zločinima što ih je počinio, svejedno dao protuotrov i tako ga ostavio na životu. Komentirajući ironičnost situacije, Joker umire. Jokerova smrt ilustrirala je neraskidivost njihove veze, a cjelokupni psihološki moment najbolje je ilustriran scenom u kojoj Batman na rukama nosi mrtvog Jokera do ulaza u Arkham City te ga predaje Jimu Gordonu, nakon čega nestaje. Jokerova smrt bila je težak trenutak u sklopu serijala i jasno je ilustrirala prirodu odnosa Jokera i Batmana koja se proteže još od originalnih stripova preko svih derivativnih materijala.

Treći nastavak serijala, *Arkham Origins*, vraća radnju prije događanja prve dvije igre. Batman je na samom početku svoje osvetničke karijere, a Joker nepoznanica. Glas mu u ovoj igri posuđuje Troy Baker. Joker se prvi put spominje vezano uz nestanak Romana Sionisa, ali nitko još uvijek ne zna o kome se zapravo radi. Cijelu konfuziju stvara činjenica da je Batman svjedočio bijegu Black Maska (Roman Sionis) iz Blackgatea i da je ovaj unajmio 8 atentatora da uklone Batmana. Batmana istraga konačno dovodi do Black Maska, ali samo kako bi otkrio da postoje dvojica. Jedan od njih je, kako se ispostavlja, Joker, manijakalni psihopat i ubojica koji je zapravo unajmio 8 atentatora i ranije oteo Romana Sionisa. Batman se tako mora boriti protiv preostalih atentatora i istovremeno zaustaviti Jokera. U potonjem uspijeva i šalje Jokera u Blackgate, gdje ga liječi doktorica Harleen Quinzell. Joker uspijeva izazvati opću pobunu u Blackgateu, no Batman uspijeva spriječiti kaos te se istovremeno obračuna i s Baneom, jednim od 8 atentatora. Bane je bio dio Jokerovog plana, ali kada je ovaj preživio, pokušao je natjerati Batmana da ga ubije, no ovaj je to odbio i odalamio Jokera, koji je nakon toga ponovo priveden. Joker odlazi, redostan zbog budućih borbi s Batmanom. Ova igra dala je prikladan uvod u *Arkham* serijal i objasnila snažnu vezu između Batmana i Jokera, koja je jasno definirana u onom trenutku u kojem je Batman spasio Jokerov život dok su zajedno padali s vrha gothamskog hotela. Joker je bio uvjeren kako će ga Batman poslati u smrt, no kada ga je ovaj spasio i predao policiji, ostao je potpuno zbunjen i tako se razvio njegov interes za Viteza tame. Također, ova igra objasnila je genezu njegova odnosa s budućom Harley Quinn, a tokom jednog od njihovih razgovora otkriva se i Jokerov raniji identitet, onaj Red Hooda.

*Arkham Knight*, četvrti nastavak serijala, nastavlja priču nakon *Arkham Cityja*. Scarecrow je okupio gothamske kriminalce i uz pomoć misterioznog Arkham Knighta pokušava zavladati Gothamom i uništiti Batmana. Joker je, s druge strane, doista mrtav što se otkriva na samom početku igre kada biva kremiran. Iako ga više nema, Joker se pojavljuje u trenutku kada Batman prvi put pronađe Scarecrowa, mada mu ovaj uspije pobjeći. Joker se iznenada pojavi nakon Scarecrowova bijega i propuca Batmana kroz glavu. Ubrzo se otkriva kako je to samo halucinacija koju Batman ima, a koja je posljedica trovanja Jokerovom krvlju iz *Arkham Cityja*. Joker izgleda kao verzija iz *Arkham Cityja*. U *flashbacku* se otkriva kako je ukupno četvrto ljudi slučajno zaraženo Jokerovom krvlju te kako se svaki od njih (službenica, bivši hrvač, stari profesor i popularni performer) pretvara u Jokera. Peti zaraženi je Batman, ali njegovi simptomi su zasad ograničeni na halucinacije. Kako bi pokušao napraviti protuotrov, Batman je oteo četvrto zaraženih te ih zatvorio u karantenu, davši Robinu da radi na lijeku. Joker, kojemu je glas ponovo posudio Mark Hamill, konstantno prati Batmana dok rješava probleme u Gothamu te komentira aktualne događaje s njim, primjenjujući pri tome naglašenu dozu crnog humora (zlobne šale o Batmanovim roditeljima, Jasonu Toddu, ...). Joker konstantno referira na to kako postepeno preuzima Batmanovo tijelo te kako će, kada se Batman jednom pretvori u Jokera, on zavladati gradom i napraviti kaos. Također ima nekoliko značajnih scena halucinacija, posebice one u kojima je prikazano mučenje Jasona Todda te fiktivna borba na mjestu ubojstva Batmanovih roditelja koja kulminira time da Batman ubije Jokera i tako prekrši svoj moralni kod. Joker je prikazan kao Batmanov najveći strah, a ta je fobija dodatno augmentirana djelovanjem Scarecrowovog toksina. Kada Scarecrow prisili Batmana da cijelom svijetu otkrije svoj identitet i ubrziga mu svoj toksin, Batman doživi halucinaciju kako se pretvorio u Jokera. Jokera su u tom trenutku oteli Riddler, Penguin, Two-Face i Killer Croc, mada se on oslobodio koristeći Jokermobile (modificirani Batmobile) te pobio njihove ljude. Nakon toga je, noseći veliku pušku, ubio Penguina, Riddlera i Two-Facea, ali se onda počeo suočavati s vlastitim strahovima - smrt i Batman. U trenutku kada Batman konačno ojača i nadvlada svoj strah, pojavi se u halucinaciji i porazi Jokera te ga strpa u zatvor i izbaci iz glave. U tom trenutku Joker doista umire, a Batman ponovo preuzima kontrolu nad sobom i porazi Scarecrowa.

Joker je tako, u sklopu *Arkham* serijala, još detaljnije razrađen i cijeli pristup liku bio je različit od svih dosadašnjih. On je, u suštini, nekakva srednja varijanta između Nicholsonovog, Hamillovog i Ledgerovog Jokera i sadrži elemente svakog od njih, ali ih kombinira u jednu drugačiju i posebnu interpretaciju koja je svakako važna karika u razvoju interpretacije Jokera.

## Izvori

;Knjige
* 
* 

## Vanjske veze
* Why So Serious? - The Many Faces of Joker