Opatija Pannonhalma

**Teritorijalna opatija Pannonhalma** (mađarski: *Pannonhalmi Bencés Főapátság*; latinski: *Territorialis Abbatia Santi Martini Monte Pannonia*; njemački: *Abbey Martin Berg*) je benediktinska opatija na brdu sv. Martina (*Márton-hegy*) pored gradića Pannonhalma u sjevernoj Mađarskoj. Smještena je na visini od 282 metara i jedan je od najstarijih povijesnih spomenika u Mađarskoj. Vjeruje se da je u podnožju ovog brda rođen Sveti Martin, po kojem je brdo i nazvano, a po njemu se opatija naziva i **Opatija na Martinovom brdu** (*Márton-hegyi Apátság*). Nakon Monte Cassina u Italiji, ona je najveća opatija (rimokatolička samostalna opatija sa svojim osobnim biskupom) na svijetu. UNESCO-va svjetska baština od 1996. godine.

## Historija

Kraljević Gejza je zasnovao ovu opatiju 956. godine kao prvi benediktinski samostan u Mađarskoj, koji je za vrijeme kralja Stjepana I. (1001.) postala središtem Benediktinaca u cijeloj Mađarskoj. Tada je izgrađena i posvećena opatijska bazilika koja se u 13. stoljeću proširila u romaničkom, te u 15. stoljeću u gotičkom stilu.

Samostan je opsežno obnovljen i proširen u 17. i 18. stoljeću u baroknom stilu. Josip II., car Svetog Rimskog Carstva, je 1786. godine, kao i sve ostale benediktinske samostane u državi, raspustio opatiju. Od. 1802. godine ponovno su se monasi vratili u samostan, ali sada s glavnom zadaćom obrazovanja. Od 1824. do 1832. godine izgrađena je monumentalna knjižnica, a od 1868. do 1886. godine nova crkva.

Za vrijeme komunizma, već 1945. godine, svi samostani u Mađarskoj su nacionalizirani. God. 1995., godinu dana prije njenog tisućitog rođendana, opatija je povraćena monasima i obnovljena. Slijedeće godine upisana je na UNESCO-v popis mjesta svjetske baštine u Europi kao primjer evolucije samostanske arhitekture kroz 1000 godina.

## Samostanski kompleks

Najveće znamenitosti opatije su:
* Gotička bazilika s kriptom iz 13. stoljeća, koju je proširio Matija Korvin 1472. god. dodavši joj novi svod, istočne lađe i kapelu sv. Benedikta.
* Klaustar se nalazi na starom ulazu u baziliku i uređen je u renesansnom stilu 1486. godine.
* Monumentalna knjižnica s više od 360.000 naslova izgrađena je u 19. st. Ona ima središnju ovalnu prostoriju čiji je svod oslikan alegorijama srednjovjekovnih znanosti: Pravo, Teologija, Medicina i Umjetnost. Opatijski arhiv je rijetka i bogata zbirka dokumenata od prvih stoljeća mađarske državnosti, kao što su:* Povelja o osnutku opatije kralja [[Sveti Stefan Mađarski|Stjepana I. Svetog]]* (1002.), te *Povelja o osnutku opatije Tihany* (1055.) koja sadrži najstarije zapise riječi i fraza na mađarskom jeziku.
* Barokni refektorij koji je oslikan iluzionističkim slikama u drugoj polovici 1720-ih.
* Opatijska umjetnička zbirka koja je druga najveća u Mađarskoj
* Neoklasicistički Milenijski spomenik (1896) je jedan od sedam spomenika podignutih povodom tisućljetne obljetnice dolaska Mađara u Panoniju 1896. godine. Izvorno je to bio 26 metara visok toranj s dvostrukom kupolom i kolosalnim mjedenim reljefom Krune sv. Stjepana. Zbog zapuštenosti vanjski omotač je ukonjen 1930-ih i danas ima oblik prostorije s plitkom kupolom (izvorno unutarnja kupola).
* Gospina kapela (1714.) ima tri barokna oltara i male orgulje, a bila je namijenjena puku koji je živio izvan opatije. Ispod kapele se nalazi kripta opatijskih monaha.
* Arboretum (Botanički vrt) je začet 1830. godine sadnjom 80 vrsta drveća i grmlja iz okolice opatije. Danas ima više od četiri stotine vrsta drveća i grmlja od kojih su mnogi mađarski endemi.


file:Pannonhalmi alapítólevél.jpg|Povelja o osnutku opatije (1002.)
Datoteka:Pannonhalma-5.jpg|Unutrašnjost bazilike sv. Martina
file:Pannonhalma - ablak1.jpg|Vitraj sv. Martina s pročelja bazilike


## Vanjske veze

* Opatija Pannonhalma  (engl.)