open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Lista antifašističkih spomenika u Zagrebu

## Memorijalni kompleksi

## Antifašistički spomenici

## Spomenici narodnim herojima i istaknutim sudionicima antifašističkog pokreta

## Izvori

## Literatura
* Miloš Bajić, ur. *Spomenici revoluciji: Jugoslavija*. „SUBNOR Jugoslavije“ Beograd, „Svjetlost“ Sarajevo 1968. godina.
* *Vojna enciklopedija* (knjiga sedma). Beograd 1974. godina.
* *Vojna enciklopedija* (knjiga deveta). Beograd 1975. godina.
* Milenko Patković, Dušan Plećaš. *Vodič uz kartu. Izbor spomen-obilježja Narodnooslobodilačkog rata Jugoslavije*. „Glas Slavonije“, Osijek 1975. godina.
* Drago Zdunić, ur. *Revolucionarno kiparstvo*. „Spektar“, Zagreb 1977. godina.
*Juraj Hrženjak, ur. *Rušenje antifašističkih spomenika u Hrvatskoj 1990-2000*. „SABA RH“, Zagreb 2002. godina.

## Vanjske veze

* Lupiga.com: Zaboravljena povijest
Kustošak

**Kustošak** je potok koji izvire iz Medvednice dobio je ime po zagrebačkoj četvrti kroz koju protječe Kustošiju.

Voda je u potoku II. kategorije kakvoće (lakše onečišćenje).  Od faune u ovom potoku žive razni beskralježnjaci: potočni rak i ini rakušci, kukci, virnjaci, pijavice, vodenbabure, žabe. Od kralježnjaka na potoku su zabilježene patke.

U  17. svibnja 2013. godine potok Kustošak je bio mjestom ekološkog incidenta. Kod križanja Ilice i Vatrogasne ulice i kod Trga hrvatskih obrambenih snaga zabilježeno je da je postao fluorescentno zelen bio je onečišćen nekakvim jarko zeleno-tirkiznim bojilom koje isparava i zaudara. Potok je pozelenio i 20. ožujka 2014. godine. Na nekoliko su mjesta uočene uginule žabe.

## Povezano
* Potok
* Vrapčak
* Kunišćak

## Izvori
* Jadranka Bartulović: OŠ Većeslava Holjevca, Zagreb Eko-izlet na Kustošak, 34. rujna 2012.
* Lana Kržišnik: Eko-izlet uz potok Kustošak
Traveleri

**Traveleri** su bili hrvatska umjetnička skupina. Poslije su ih nazivali imenom *Mladi zenitisti*. Oni su sami sebe poslije nazivali imenom *Grupa idiota*. 

Osnovana je 1922. godine.
Činila ju je skupina zagrebačkih gimnazijalaca. Ime dolazi od eng. riječi *travelers*. Djelovala je početkom 1920-ih. Članovi su bili slikar Josip Seissel (zenitistički pseudonim: Jo Klek), Dragutin Herjanić, Vlado Pilar, Zvonimir Megler, Miha Schön, Dušan Plavšić ml., Čedomil Plavšić (predsjednik), Miloš Somborski i Višnja Kranjčević.

Poznate su njihove dadaističke geste provokacije (prema Susovskom) kad su na zagrebačkim ulicama skidanjem šešira pozdravljali konje, a ne kočijaše, ili nosili su naočale bez stakala. 
Traveleri su sastavili manifest, brojne kolaže, dramski predložak, filmski scenariji ("Glave u vrećama"), pisali pjesmu, a članovi su ostavili bogatu desetogodišnju međusobnu korespondenciju.

Organizirali su neobične sastanke i druženja po privatnim stanovima, gdje su pozirali za zajedničke fotografije u duhovitim kostimima. Mjesto sastajanja bila ime je kućica u u vrtu vile bankara Dušana Plavšića na Rokovom perivoju 9, inače osobe koje je najviše financirala hrvatsku modernu.

Izvodili su kazališne predstave koje se može karakterizirati kao zenitističke. Primjer je predstava *I oni će doći* izvedena u gombaoni Prve realne gimnazije u Zagrebu 16. prosinca 1922. godine. 

## Izvori
*Suzana Marjanić: Dečki, najbolje da bežite , Zarez br.203, 6. travnja 2007.
*Nina Ožegović: Traveleri - najveća tajna hrvatske umjetnosti , Nacional br. 627, 19. studenoga 2007.
Spomen-park Rakov Potok

**Spomen-park Rakov Potok** je memorijalno područje unutar šume Stupnički Lug u blizini naselja Rakov Potok u sastavu općine Novi Zagreb - zapad. Procjenjuje se da su u ovoj šumi ustaše od 1941. do 1945. godine ubili između 400 i 700 ljudi. Ovo je druga, poslije Dotršćine, masovna grobnica žrtava fašističkog terora na području Zagreba. Žrtve su bile mučene, ubijane ili žive bacane u jamu, vapnom polijevane i zatrpane. Uz antifašiste iz Zagreba, ovdje su sahranjeni stanovnici kordunske općine Lasinja. Neki od istaknutih pripadnika NOP-a, koji su ovdje našli smrt, jesu: Joža Vlahović, Anđela Cvitković, Dragica Hotko, Nikola Sekulić, Krešo Rakić, Leo Ivanec, Teodor Katić, Radovan Belić, Radivoje Stanisavljević (iz Gračaca), dr Dragomir Drakulić (iz Karlovca), Savo Bulić, Katarina Brodarić, Slavko Čor, Vladimir Prekrat, Franjo Belušić, Antun Mrak i mnogi drugi.

Uz put na ulazu u Stupničku šumu nalazi se grubo sječeni kameni kvadar, kao putokaz koji upućuje na spomen-kosturnicu. Na njemu je upisan sljedeći tekst: *Vidi gdje počiva četiri stotine žrtava fašizma 1941. godine-Rakov Potok*. Iza tog spomenika koji upozorava na mjesto koje slijedi vodi popločana šumska staza do malog popločanog proširenja koje je ujedno i spomen grobnica-kosturnica žrtvama. Na grobnoj ploči koja je vodoravno položena na zemlju nalazi se metalnim ugrađenim slovima sljedeći tekst:

## Povezano
* Spomen-park Dotršćina

## Izvori
Kustošija

**Kustošija** je Zagrebačka četvrt koja pripada pod Črnomerec, a nalazi se između Vrapča i Črnomerca. Kustošija se dijeli na dva dijela Gornja Kustošija koja se nalazi sjeverno od željeznice i Donja Kustošija koja se nalazi južno od željeznice a pripada četvrti Stenjevec. Kustošijom prolazi potok Kustošak koji je dva puta poprimio florescentnu boju. Kustošija danas ima vrtić i dvije osnovne škole.

## Historija
Kustošija je jedan od najstarijih zagrebačkih naselja iako se Kustošija Zagrebu pripojila tek 1945. godine u sklopu pripojenja opčine Vrapče Zagrebu. Godine 1932. o pripojenju Kustošije uvelike se pisalo u dnevnom tisku. Neki ljudi protivili su se pripojenju zato što bi grad dobio samo novi teret, zbog novih investicija za uređenje cesta, kanalizacije, željeznice, vodovoda i sl. Kustošija je s druge strane iznosila svoje razloge motivirajući koristima koje bi Zagreb imao od industrije, koja je pobjegla iz gradskih granica baš zbog olakšica.

### Crkva
29. lipnja 1939, godine, na blagdan sv. Petra i Pavla, u prisutnosti nadbiskupa Stepinca svečano se osniva župa u Kustošiji, prva u Hrvatskoj posvećena blaženom Nikoli Taveliću. Već 14. studenoga 1943. godine nadbiskup Stepinac posvećuje novu crkvu, koja i danas služi vjernicima.

### Ime
Kustošija je dobila prema kanoniku Kustosu koji je vodio brigu o tom području. Kustošija je pripadala zagrebačkom Kaptolu.

### Stanovništvo
Sama Kustošija imala je 4.277 stanovnika kada je proširena željeznica. Prema popisu stanovništva iz 2011. godine Kustošija je imala 10.372 stanovnika, a prostire se na 581,11 ha (odnosi se na mjesni odbor Kustošija-centar i mjesni odbor Gornja Kustošija).

## Povezano
* Zagreb
* Kustošak
* NK Kustošija Zagreb

## Izvori

## Vanjske veze
* Povijest zagrebačkih gradskih i prigradskih naselja, kvartova, ulica, parkova..., Kustošija
* Upravna općina Kustošija, ARHiNET
Lista potoka Zagreba

**Popis zagrebačkih potoka** sadrži sve potoke u Zagrebu i u blizini Zagreba.

* Krapina
* Gradna
* Rakovica
* Konščica
* Lomnica
* Kukeljnjak
* Lipnica
* Peščenjak
* Šiljak
* Bunica
* Rečica
* Curek
* Kosnica
* Koravec
* Buna
* Lonja
* Črnec
* Zelina
* Lipnica
* Rijeka
* Kašina
* Glavničica
* Nespeš
* Starča
* Kutnici
* Bidrovec
* Blicanec
* Medveščak
* Kustošak
* Vugrovec

## Povezano
* Potok
Lista fakulteta u Zagrebu

Ovaj popis sadrži zagrebačke fakultete.

* Agronomski fakultet u Zagrebu
* Akademija dramske umjetnosti u Zagrebu  
* Akademija likovnih umjetnosti
* Arhitektonski fakultet u Zagrebu
* Edukacijsko-rehabilitacijski fakultet
* Ekonomski fakultet u Zagrebu
* Fakultet elektrotehnike i računarstva
* Fakultet kemijskog inženjerstva i tehnologije u Zagrebu
* Fakultet političkih znanosti u Zagrebu
* Fakultet prometnih znanosti u Zagrebu
* Fakultet strojarstva i brodogradnje
* Farmaceutsko-biokemijski fakultet
* Filozofski fakultet Družbe Isusove
* Filozofski fakultet
* Geodetski fakultet
* Građevinski fakultet
* Grafički fakultet
* Hrvatska akademija znanosti i umjetnosti
* Hrvatski studiji
* Katolički bogoslovni fakultet
* Kineziološki fakultet
* Medicinski fakultet u Zagrebu
* Muzička akademija
* Pravni fakultet u Zagrebu
* Prehrambeno-biotehnološki fakultet
* Prirodoslovno-matematički fakultet, Matematički odjel
* Prirodoslovno-matematički fakultet u Zagrebu
* Rudarsko-geološko-naftni fakultet
* Stomatološki fakultet
* Šumarski fakultet u Zagrebu
* Tekstilno-tehnološki fakultet
* Učiteljski fakultet
* Veterinarski fakultet u Zagrebu

## Povezano
* Srednje škole i gimnazije u Zagrebu

## Vanjske veze
* Popis fakulteta u Zagrebu, Zanimljivosti.hr
Zoološki vrt grada Zagreba

**Zoološki vrt grada Zagreba** je jedan od 3 zoološka vrta u Hrvatskoj. Prostire se na površini od 7 hektara, a smješten je u južnom dijelu parka Maksimira. Ima 275 vrsta životinja i 2 225 jedinki sa gotovo svih kontinenata. Zastupljeni su sisavci, ptice, gmazovi, vodozemci, ribe i beskralježnjaci.

Zagrebački zoo-vrt član je slijedećih međunarodnih organizacija, čime je priznata njegova kvaliteta: Europskog udruženja zoo-vrtova i akvarija (EAZA - European Association of Zoos and Aquaria), Svjetskog udruženja zoo-vrtova i akvarija (WAZA - World Association of Zoos and Aquariums), Međunarodnog udruženja zoo edukatora (IZE - International Zoo Educators Association) i Međunarodnog informacijskog sustava o životinjama u zatočeništvu (ISIS - International Species Information System).

Direktorica Zoološkog vrta je Davorka Maljković, a ukupno je zaposleno 65 djelatnika.

Zoološki vrt ima velik broj vanjskih nastambi, ali i malih tematskih tropskih kuća, te nekoliko paviljona. Obnova zastarjelog zoo-vrta započela je 1990. godine i do danas je većina nastambi ili obnovljena ili novosagrađena. Najatraktivnije vrste u vrtu su afrički lav, gepard, kineski leopard, serval, sivi vuk, europski bizon, nilski krokodil, bjeloruki gibon, papuanski varan, komodski varan i kalifornijski morski lav.

## Historija
Ideju o osnivanju zoološkog vrta u Zagrebu promovirali su već 1905. godine banski savjetnik dr. Ivo Malin, prof. dr. August Langhoffer i dr. Ervin Rössler. Zoološki vrt grada Zagreba osnovao je Mijo pl. Filipović 27. lipnja 1925. i najstariji je zoološki vrt u jugoistočnoj Europi. Na dan otvorenja u njemu su bile samo 3 lisice i 2 sove. Tri lisice poklonio je Miji Filipoviću prof. dr. Langhoffer, tadašnji ravnatelj zoološkog muzeja u Zagrebu. Sove je poklonio Petar Dimec, donesavši ih u zelenom šeširu. Ulaznica je prvih dana iznosila jedan dinar. Zoološki se 1926. širi i na kopno. 1933. počinje izlaziti mjesečnik "Zoološki Vrtić".

1972. dobiva tropsku kuću i njegovog danas najstarijeg stanovnika, nilskog krokodila. Od 1990. započinje velika obnova i moderniziranje vrta. Životinje su dobile veće, ljepše i modernije nastambe, a one životinje kojima se nije mogao pružiti adekvatan prostor, dislocirane su u druge vrtove. Vrt organizira brojne edukativne obilaske, zabave te događanja. U svibnju 2014. izgrađena je nova nastamba za lavove veličine 1 800 kvadrata, dok je stara brojila oko 200. Ima svoju lavovsku špilju, stjenovite otoke kao u savani, svoje pojilište, te grijanu stijenu na sredini na kojoj mogu uživati na suncu. U travnju 2016. godine prvi put je nabavljen komodski varan.

## Izvori

## Vanjske veze

* Službena stranica Zoološkog vrta
* European Association of Zoos and Aquaria
* World Association of Zoos and Aquariums
Županijski sud u Zagrebu

**[[Županijski sud]] u [[Zagreb]]u** rješava kaznene, građanske i druge parnice.

Podijeljen je na više odjela:
*Kazneni odjel prvog stupnja
*Građanski odjel prvoga stupnja
*Građanski odjel drugoga stupnja
*Kazneni odjel za mladež
Dugave

**Dugave** su dio Zagreba, a smještene su južno od Save, te predstavljaju najjužnije novozagrebačko urbano naselje.

## Historija
Skupština općine Novi Zagreb je 1975. godine donijela odluku o provedbenom urbanističkom planu za naselje, a prvu nagradu za idejno rješenje naselja osvojili su Ivan Čižmek, Tomislav Odak, Tomislav Bilić i Zdenko Vazdar.

Kamen temeljac za početak izgradnje ovog zagrebačkog naselja postavljen je 25. svibnja 1977., a prilikom njegova projektiranja napušteno je do tada važeće načelo ortogonalnog rasporeda ulica, kakav se može vidjeti u ranijim novozagrebačkim naseljima.

## Uređenje
Ima puno zelenih površina što Dugave čini jednim od za život ugodnijih naselja. Pogodno je za djecu jer ima puno parkova i mjesta za igru. Dugave imaju svoju crkvu, školu, nogometni klub, vrtić, knjižnicu.

Isušeni rukavac rijeke Save, Savišće, prolazi kroz naselje od sjevera prema jugu (gdje se djeca rado sanjkaju).

Pokraj škole u Dugavama nalazi se najveći grb nogometnog kluba Dinamo.

## Značajne osobe
* Igor Bišćan
* Robert Knjaz

## Sport
* NK Zelengaj
Medveščak

**Medveščak** je naziv ulice u gradu Zagrebu, istoimenog potoka, dijela grada i nekadašnje općine u ustrojstvu grada Zagreba.

**Potok Medveščak** (također zvan i *Crikvenik*) izvire na Medvednici iznad Kraljičinog zdenca, prolazi kroz retencijski (brane protiv poplava) sustav kod *Šestinskog lagvića*, nakon koje prelazi u betonski kanal, a pod zemlju prelazi kod Ksaverske ceste, te teče dalje, između ostalog, i ispod sadašnje Tkalčićeve ulice, koja se do 1913. zvala *Potok*.

**Ulica Medveščak** počinje kod parka Ribnjak i vodi na sjever do Gupčeve zvijezde.

Nekadašnja **općina Medveščak** je obuhvaćala noviji dio središta grada (građen u prvom dijelu 20. stoljeća) - istočno od Draškovićeve, zapadno od Heinzelove, a sjeverno od željezničke pruge, na sjever, obuhvaćajući i mnoge dijelove grada na brdima kao što je Šalata.

U ustrojstvu uprave grada Zagreba ustanovljenoj 1999. dio oko ulice Medveščak pripada u gradsku četvrt Gornji grad - Medveščak.

## Vanjske veze

* O potocima u Parku prirode Medvednica 
* Potok Medveščak od izvora do ušća    i
Prečko

**Prečko** je zagrebačko naselje koje se nalazi na zapadu grada, istočno od Savske Opatovine i zapadno od Jaruna. U njemu su dvije osnovne škole: Nikola Tesla i Prečko. Prigodom osnivanja općina u Gradu Zagrebu, 1974., ponovno je formirana Općina Trešnjevka u sastav koje tada ulazi i naselje Prečko. Takvo stanje traje do ukidanja općina u Gradu Zagrebu 31. prosinca 1990. Prema podjeli ustanovljenoj Statutom Grada Zagreba 14. prosinca 1999., pripada Gradskoj četvrti Trešnjevka - jug, a čini zaseban mjesni odbor.

Stambeno naselje Prečko je izgradilo poznato zagrebačko građevinsko poduzeće GRO Vladimir Gortan.

## Sport

U naselju djeluje NK Prečko sa igralištem kod istomene škole.

Od 1979. godine na malonogometnom igralištu Kocka u Tijardovićevoj ulici održava se, danas već, najstariji zagrebački malonogometni turnir na otvorenom, a poslije Kutije šibica, drugi općenito u Zagrebu.

## Izvori

## Vanjske veze

* MO Prečko na stranicama Grada Zagreba
* Članovi Vijeća Mjesnog odbora
Malešnica

**Malešnica** je zagrebačko gradsko naselje (kvart) koje se nalazi na zapadnom dijelu grada, između ulice Ivane Brlić Mažuranić i ulice Ante Topića Mimare, sjeverno od Španskog, a južno od Vrapča, drugim riječima Malešnica je Donje Vrapče. Prema podacima iz 2009., pod upravom Mjesnog odbora Malešnice, odnosno na području ovog gradskog naselja živi 12000 st. na površini od 70 ha.

Prema podjeli ustanovljenoj Statutom Grada Zagreba 14. prosinca 1999., pripada Gradskoj četvrti Stenjevec te se nalazi u njegovom sjevernom dijelu.

Malešnica se smatra za život jednim od najpogodnijh zagrebačkih kvartova zbog izgrađene infrastrukture, pravilne urbanizacije, novogradnje te niske stope kriminaliteta.

Poštanski broj kvarta je 10090.
Trnjanska Savica

**Trnjanska Savica** je zagrebačko gradsko naselje (kvart) koje se nalazi sjeverno od rijeke Save. Na istoku granići sa Folnegovićevim naseljem, na zapadu sa Starim Trnjem, na sjeveru sa mjesnim odborom Marin Držić, a na jugu sa Novim Zagrebom, tj. sa Zapruđem.

Iz stambenih zgrada se pruža prekrasan pogled na rijeku Savu i jezero Bundek, te na istočni dio Novog Zagreba.
Kvart je dobro prometno povezan s centrom grada. Kroz Savicu prolaze dnevne tramvajske linije 6, 7 i 8, noćna tramvajska linija 31, te autobusna linija 218 koja naselje povezuje s Glavnim kolodvorom.

Posebnost Savice su platoi, kojih ima 4, a prostiru se gotovo duž cijelo naselje.

Na Savici se nalaze brojne ustanove. Neke od njih su: Osnovna škola Jure Kaštelana, dječji vrtić Savica, Tržnica Savica, dom zdravlja Savica, knjižnica Savica, državna geodetska uprava itd.

Prema podjeli ustanovljenoj Statutom Grada Zagreba 14. prosinca 1999., pripada gradskoj četvrti Trnje.

## Sport
* **[[NK ZET]]**- nogometni klub
* **[[NK Croatia 98]]**- nogometni klub
* **[[HTK Chromos Savica]]**- teniski klub koji se natječe u 1. Hrvatskoj teniskoj ligi

## Zanimljivosti
Na Savici su snimane poznate hrvatske humoristične serije:
Stipe u gostima i Zauvijek susjedi.

## Fotogalerija


Datoteka:Stambeni neboder, Ulica Ljerke Šram 01.jpg|Najveća stambena zgrada na Savici, "oficirski neboder"
Datoteka:Gradska tržnica Savica 02.jpg|Tržnica Savica
Datoteka:Pogled na Savicu 01.jpg|Tipična arhitektura Savice
|thumb|Park kraj Osnovne škole Jure Kaštelana
Lanište (Zagreb)

**Lanište** je zagrebačko naselje koje se nalazi južno od rijeke Save, zapadno od Remetinca. Prema podjeli ustanovljenoj Statutom Grada Zagreba 14. prosinca 1999., pripada gradskoj četvrti Novi Zagreb - zapad.

Jedno je od posljednjih izgrađenih stambenih naselja u Gradu Zagrebu. U naselju je smještena višenamjenska sportska dvorana Arena Zagreb.

## Vanjske veze
* Portal zagrebačkog naselja Lanište
Srednjaci

**Srednjaci** su zagrebačko naselje koje se nalazi između Ljubljanske/Zagrebačke avenije i Horvaćanske ceste, a zapadno od Knežije.

Poznati su po neboderima u Ulici braće Domany, koji su vidljivi izdaleka, uz koje prolazi i potok Črnomerec. U kvartu se nalazi Osnovna škola Josipa Račića.

Prema podjeli ustanovljenoj Statutom Grada Zagreba 14. prosinca 1999., pripadaju Gradskoj četvrti Trešnjevka - jug te Mjesnom odboru Horvati-Srednjaci.

Spadaju u Rimokatoličku župu Marije Pomoćnice na Knežiji.

Poznatija ličnost sa Srednjaka je Željko Mavrović zvan 'Šaka sa Srednjaka.'
Jankomir

**Jankomir** je zagrebačko gradsko naselje koje se nalazi na zapadnom dijelu grada na periferiji grada. Spada pod gradsku četvrt Stenjevec.

U drugoj polovici 20. stoljeća Jankomir postaje jedna od najznačajnijih zagrebačkih industrijskih zona. Tu se grade velike tvronice i druga poznata poduzeća poput *Končara*, *Jedinstva*, *Jugorapida*, *Šavrića*, *Kontinentalprijevoza*, *Pismorada*, *Risa* i drugih. U novije vrijeme većinu tih nekadašnjih velikih gospodarskih subjekata zamjenjuje sve veći broj manjih privatnih tvrtki koje se pretežno bave uslužnim djelatnostima. Također, zbog dobrog prometnog položaja, u zadnjih nekoliko godina izgrađeni su trgovački centri. 

U Jankomiru se nalazi i Psihijatrijska bolnica "Jankomir", osnovana 1923. godine.

## Trgovački centri
Poslije Domovinskog rata Zagrebov utjecaj je rastao i grad je postao ekonomski centar regije, preuzimajući dotadašnju poziciju Beograda. Kako je zagrebačko poduzetništvo raslo, grad je počeo privlačiti velike trgovačke lance i shopping centre. Za nekoliko godina oduzeo je Grazu titulu glavnog shopping odredišta zapadnog dijela bivše Jugoslavije. U potražnji jeftinog, a privlačnog građevinskog zemljišta, Jankomir je bio najčešće odabiran zbog svojeg povoljnog položaja: na rubu grada, a opet blizu stanovnicima i relativno blizu centru grada, te još s niskom cijenom zemljišta. Istočni dio grada, Peščenica i Žitnjak su također odgovarali ovim uvjetima, ali je tamo sagrađeno manje shopping centara zato što se grad više širio na zapad, a u predjelu grada jugoistočno od križanja Slavonska - Radnička nalazila su se sirotinjska romska naselja.

Jedan od prvih shopping centara otvorenih na Jankomiru bio je bauMaxx, otvoren 2000. godine. Mnogo je drugih centara otvoreno uz Škorpikovu cestu, primjerice Solidum i Pevec u 2003. Sjeverno od križanja s Ljubljanskom avenijom sagrađen je kružni tok uz koji je niknuo novi niz shopping centara uključujući Bauhaus i King Cross. Ti centri su bili smješteni gotovo odmah uz Ljubljansku aveniju, tek nekoliko stotina metara od Zagrebačke obilaznice. Danas se na Škorpikovoj cesti, osim velikih centara s alatom i priborom za uređenje okućnice, kao što je primjerice Bauhaus, nalaze i supermarketi namijenjeni isključivo prodaji živežnih namirnica, poput Lidla, te kombinacije toga dvoga (npr. Kika). U trgovačkim centrima kupcima su dostupne mnoge pogodnosti, poput besplatnog parkiranja, restorana ili korištenja bankomata. Velik problem kod shopping centara na Jankomiru je nedostatak javnog prijevoza, iako centri preživljavaju i od kupaca s automobilima. Zbog velike količine prometa križanje Škorpikove ceste i Ljubljanske avenije pretvoreno je u čvor, ali se svejedno nailazi na velike prometne gužve pri kraju radnog vremena trgovačkih centara. Najnovija prinova jankomirskim trgovačkim centrima je City Centar One, koji se nalazi kod rotora u Savskoj Opatovini.

## Izvori
* www.zagreb.hr
Središće

**Središće** je naselje u južnom dijelu Zagreba, južno od rijeke Save i parka Bundek, a zapadno od Zapruđa.
Horvati-Srednjaci

**Horvati-Srednjaci** je naziv mjesnog odbora u zagrebačkoj Gradskoj četvrti Trešnjevka - jug.

Na teritoriju Mjesnog odbora djeluju Osnovna škola Josipa Račića, Osnovna škola Horvati, Športska gimnazija Zagreb, kao i Športsko-rekreacijski centar "Mladost". Na tom području je i Studentski dom "Stjepan Radić" i Kineziološki fakultet.

## Vanjske veze

* Članovi Vijeća Mjesnog odbora
Gajevo

**Gajevo** je naselje i istoimeni mjesni odbor u Gradskoj četvrti Trešnjevka - jug u Zagrebu.

## Vanjske veze

* Članovi Vijeća Mjesnog odbora Gajevo
Knežija

**Knežija**, poznati zagrebački kvart u Gradskoj četvrti Trešnjevka - jug, kao naselje čini zaseban mjesni odbor.

Na Knežiji se nalazi Osnovna škola Matije Gupca, Osnovna škola Horvati te salezijanski samostan i crkva Marije Pomoćnice, što je i središte istoimene rimokatoličke župe.

## Vanjske veze

* Župa Marije Pomoćnice
* Članovi Vijeća mjesnog odbora
Horvati (Trešnjevka)

**Horvati** su zagrebačko naselje u Gradskoj četvrti Trešnjevka - jug i Mjesnom odboru Horvati-Srednjaci.

U kvartu djeluje istoimena osnovna škola, Športska gimnazija Zagreb, kao i Športski park Mladost. Također, ovdje je smješteno i  Studentsko naselje Stjepan Radić.

Teritorijalno pripadaju Rimokatoličkoj župi Marije Pomoćnice na Knežiji.
Staglišće

**Staglišće** je zagrebačko naselje u Gradskoj četvrti Trešnjevka - jug, a spada u Mjesni odbor Jarun. Poznato je po igralištu Nogometnoga kluba "Jarun" te rimokatoličkoj crkvi Duha Svetoga, koja je nekad bila središnja crkva salezijanske župe na Jarunu, a danas je filijalna.

## Položaj četvrti

Sadašnje granice kvarta su na sjeveru Zagrebačka avenija i kvart Rudeš, na istoku Hrgovićeva ulica i kvart Gajevo, na jugu potok Vrapčak, Horvaćanska cesta i kvart Jarun, na zapadu ulica Hrvatskog sokola i kvart Vrbani.
Zagrebačka burza

**Zagrebačka burza** jedina je hrvatska burza vrijednosnih papira te je jedna od značajnijih burzi vrijednosnih papira u Jugoistočnoj Europi. Smještena je u neboderu Eurotower, na sjecištu Vukovarske i Lučićeve ulice u Zagrebu. U listopadu 2012. godine ukupna vrijednost dionica kompanija koje su kotirale na ovoj burzi iznosila je oko 195 milijardi kuna (oko 26 milijardi eura), dok je u isto vrijeme prosječan dnevni promet iznosio oko 13 milijuna kuna (oko 1,7 milijuna eura). Burza je organizirana kao dioničko društvo.

## Historija
### Počeci
Povijest zagrebačke burze seže u 1907. godinu. Te godine, dana 15. lipnja Savez industrijalaca i trgovaca Hrvatske i Slavonije je u zgradi Trgovačkog doma (današnji Hotel Dubrovnik) otvorio *Sekciju za robu i vrednote*. Burza je tako poslovala do 1911., kada je zatvorena. Projekt ponovno počinje oživljavati 1917., ali je zbog ratnih nedaća Prvog svjetskog rata rad otežan te se on nastavlja tek 4. lipnja 1918. godine. Tijekom početaka na burzi se trguje svakovrsnom robom, dionicama, mjenicama, stranim novcem te plemenitim metalima. Kasnijih godina mijenja se lokacija, prvo je to bila Jurišićeva ulica 1 te poslije Hatzova ulica 154, da bi 18. srpnja 1927. bila otvorena nova zgrada burze, na adresi Franje Račkoga 1 (današnja zgrada Hrvatske narodne banke). Kako se bliži dolazak Drugog svjetskog rata, značenje Zagrebačke burze polagano opada u korist tadašnje Beogradske burze.

### Razdoblje nakon Drugog svjetskog rata
Godine 1945. zagrebačka burza prestaje s radom, budući da kao špekulantska ustanova nije imala mjesta u socijalističkom društvu. Rad burze ponovno je pokrenut nakon raspada bivše Jugoslavije te je ponovno otvorena 1991. godine. Osnovalo ju je 25 banaka i 2 osiguravajuća društva, a nalazila se na zagrebačkom Ksaveru. Među obnotiveljima i utemeljiteljima bio je Dalibor Kovačević, koji je postao prvi predsjednik obnovljene Zagrebačke burze. U ožujku 1994. godine uveden je elektronički sustav trgovanja, koji je kasnije dodatno moderniziran. Godine 2007. Zagrebačkoj burzi pripaja se Varaždinska burza te se stvara jedinstveno tržište kapitala u Hrvatskoj, a i organizacija se seli na današnju lokaciju u neboder Eurotower.

## Trgovanje
Na Zagrebačkoj burzi danas kotira oko 300 različitih vrijednosnih papira, od čega su oko 230 dionice dok ostalo čine obveznice, komercijalni zapisi te ostali vrijednosni papiri. Trgovanje se u potpunosti odvija elektroničkim putem. Burza je otvorena svaki radni dan od 09:30 do 16:00 sati, a zatvorena je vikendima, državnim blagdanima i danima o kojima je javnost unaprijed obaviještena. Dozvole za trgovanje izdaju se na godišnjoj bazi.

## Indeksi
Postoje dvije vrste indeksa – dionički i obveznički. Dionički su indeski CROBEX i CROBEX10, dok su obveznički indeksi CROBIS i CROBIStr.

## Izvori
* Službene web stranice Zagrebačke burze
Kajzerica

**Kajzerica** je dio Novog Zagreba smještena između Jadranskog mosta na zapadu i jezera Bundek na istoku. Važnije prometnice su Jadranski most i Most Slobode, Avenija Dubrovnik i rotor na ulazu u Zagreb. Stari Savski most trenutno ima funkciju pješačkog mosta a željeznički most je važna željeznička poveznica.

Na Kajzerici se nalaze Zagrebački hipodrom, igralište NK Lokomotive, Klizalište Velesajam kao i Zagrebački velesajam.

Samo naselje se sastoji od dva dijela. Južna obala je dio Kajzerice uz savski nasip a od Podbrežja (naziv ulica na Kajzerici koje ne treba miješati sa nazivom drugog naselja u Novom Zagrebu) ih dijeli Bencekovićeva ulica.

Nekad je Kajzerica bila naselje sa obiteljskim kućama i velikim vrtovima no zadnjih godina je izgrađenost sve veća. Bez obzira na povećanje broja stanovnika Kajzerica ima tek jedan privatni dječji vrtić a izgradnja većeg objekta kao i škole odgađa se godinama.

Povijesno gledajući, Kajzerica je kao južna obala Save bila granični dio Ilirskih pokrajina u vrijeme Napoleona. Jedan od važnijih događaja na Kajzerici bila je sveta misa na Hipodromu koju je predvodio papa Ivan Pavao II. pri svom prvom dolasku u Hrvatsku.
Siget (Zagreb)

**Siget** je gradsko naselje u zapadnom dijelu Novog Zagreba. Graniči sa Sopotom na istoku, Trnskom na zapadu, Zagrebačkim velesajmom na sjeveru i Podbrežjem na jugu.

Prema podjeli ustanovljenoj Statutom Grada Zagreba 14. prosinca 1999., pripada gradskoj četvrti Novi Zagreb - zapad.

U Sigetu trenutno (28. veljače 2009.) ima 8.457 stanovnika. Površina naselja je 72,6&nbsp;ha.

Gradnja naselja započeta je 1963. godine prema urbanističkim rješenjima grada Zagreba. Prvi izgrađeni objekti bili su stambene zgrade br. 14, 15, 20 i 21, zatim 1966. stambene zgrade 16 i 22, te šest nebodera na sjeveru naselja. Od svibnja 1968. do kraja 1969. godine, građen je kompleks od 25 obiteljskih kuća. Prvi stanari su useljeni u siječnju 1965. godine, i to u stambenu zgradu br. 14.

U naselju se posebno ističe šest stambenih nebodera na sjeveru, pokraj Avenije Dubrovnik. Zapadni dio obuhvaća velika zelena površina, Park mladenaca. U središtu naselja se nalazi osnovna škola "Većeslav Holjevac". Gradnja škole započeta je 1965., a otvorena je 26. prosinca 1967. godine. U istočnom dijelu naselja dominira trgovački centar „Avenue Mall”, te Brodarski institut. Na jugu i istoku se nalaze dva manja parka, Park Hrvatske mornarice i Park Sv. Križa. Tamo je ujedno i crkva Svetog Križa.

U naselju su 12 ulica i dva trga, Senjskih uskoka i Trg svetog križa.

## Povezano
* Crkva Svetog Križa u Zagrebu
* Zagrebačke gradske četvrti
* Novi Zagreb

## Izvori

## Vanjske veze
* Službene stranice Grada Zagreba
Šestinski kišobran

**Šestinski kišobran** je tradicijski kišobran, koji je dio šestinske narodne nošnje i prepoznatljiv je suvenir grada Zagreba.

## Opis

Dobio je oznaku "Izvorno hrvatsko" Hrvatske gospodarske komore. Ručka kišobrana je drvena, a žice metalne. Šestinski kišobran sastavni je dio nošnje, koja se nosila do 1960-ih godina 20. stoljeća, a od tada polako nestaje iz svakodnevnog života. Šestinska nošnja se danas uglavnom nosi na raznim priredbama i svečanostima, a najviše u folklorne svrhe. Šestine, odakle kišobran potječe su dio podsljemenske zone i zagrebačkoga Prigorja. Naziv Šestine nastao je po obvezi, koju su Šestinčani imali prema gospodarima dvorca u Šestinama. Tako se zvala feudalna obveza prema, koja se isplaćivala svakog šestog dana u tjednu.

Šestinski kišobrani nalaze na glavnoj zagrebačkoj tržnici Dolac i služe i kao suncobrani.

## Povezano
* kišobran
* suvenir

## Izvori
Novi Jelkovec

**Novi Jelkovec** je naselje u sastavu gradske četvrti i užeg naselja Sesvete u gradu Zagrebu i dio je zagrebačke gradske aglomeracije.

* izgradnja je započela 9. listopada 2006. godine
* prvi stanari su dobili ključeve 29. travnja 2009. godine
* 53 stambeno-poslovna objekta
* 2713 stanova
* 200 poslovnih prostora
Novi Jelkovec je novoizgrađeno naselje u istočnom dijelu Zagreba. Ovo je jedinstveni projekt u Hrvatskoj s obzirom da je na 39,47 ha izgrađen jedan "mali grad" sa svim bitnim popratnim sadržajima za stanovnike. 

Prvotno je ovo bio POS projekt ali je Grad Zagreb otkupio projektnu dokumentaciju i prilagodio projekt na način da se naselje upotpuni s dodatnim sadržajima (vrtić, osnovna i srednja škola, športski objekti,...). 

Glavni investitor naselja je Zagrebački holding (Podružnica Stanogradnja).

Od 2713 stanova 1265 je bilo namijenjeno slobodnom tržištu a 1448 za potrebe Grada Zagreba (800 stanova za građane temeljem konačne liste prvenstva (tzv. socijalni stanovi), 100 stanova po preporuci Ureda za zdravstvo i socijalnu skrb, 548 stanova namijenjeno je za javni najam).

U rujnu 2009. godine je počeo s radom i Dječji vrtić EN TEN TINI (centralni objekt), a u istom mjesecu je startala s nastavom i Osnovna škola Jelkovec (a sama službena otvorenja su bila i ranije).

U siječnju 2010. godine je otvoren i područni objekt Dječjeg vrtića EN TEN TINI.

U prosincu 2012. godine je otvorena Knjižnica Jelkovec. Knjižnica Jelkovec prva je zgrada u Zagrebu izgrađena za narodnu knjižnicu. Prostire se na oko tisuću četvornih metara na četiri etaže, a smještena je u središtu Novog Jelkovca i opremljena je suvremenom knjižničnom i informatičkom opremom.

Svi planirani sadržaji i objekti na žalost nisu još uvijek završeni ali su ili započeti ili u planu za izgradnju (srednja škola, športska dvorana, športski teren,bazen,kulturni centar,crkva,ambulanta,tržnica...).

U bližoj budućnosti (u sljedećih nekoliko godina?) u planu je i produžetak tramvajske pruge sve do naselja Novi Jelkovec.

Kao posebnosti naselja treba istaknuti i sljedeće:
* moderna komunikacijska infrastruktura, s obzirom da je optička mreža u svima stanovima (FTTH),
* najbitniji prateći sadržaji za život i funkcioniranje obitelji u sklopu naselja (dječji vrtić, osnovna škola, župa,...)
* prvi dječji vrtić s bazenom u Hrvatskoj,
* brojna dječja igrališta,
* brojna parkirna mjesta (vanjski parking, garaže,...),
* odlična prometna povezanost (blizina Slavonske avenije i čvora auto ceste Ivanja Reka),
* blizina prodajnih centara,...

## Ulice i trgovi
Ulica Borisa Papandopula, Ulica Borisa Ulricha, Ulica Brune Bjelinskog, Ulica Dragana Plamenca, Ulica Huberta Pettana, Ulica Ivana Brkanovića, Ulica Ivane Lang, Ulica Ive Paraća, Ulica Krešimira Kovačevića, Ulica Ladislava Šabana, Ulica Mladena Pozajića, Ulica Petra Dumičića, Ulica Rudolfa Matza, Ulica Stjepana Šuleka, Ulica Vladimira Stahuljaka, Rimski put (50 - 52), Ulica Ljudevita Posavskog (25 - 27F), Ulica 144. brigade hrvatske vojske (2 – 8). 
## Izvori
http://www.novi-jelkovec.com/index.php?option=com_content&view=article&id=54&Itemid=58 
http://www.zagreb.hr/default.aspx?id=15683
Rudeš

**Rudeš** je zagrebačko naselje i istoimeni mjesni odbor u Gradskoj četvrti Trešnjevka - sjever.

Na području naselja prostire se salezijanska župa, s crkvom sv. Ane.
U tom naselju se nalazi škola, Osnovna škola Rudeš. 
Rodos – latinsko ime za Rudeš Prvi sačuvani pisani izvori koji spominju Rudeš potječu tek iz XIII stoljeća. Rudeš je uz Vrapče, Grmoščicu i Završje pripadao posjedima zagrebačkog Kaptola. Prema sačuvanoj listini iz 1221.g. Andrija II (1205 – 1235), kralj ugarski i hrvatski vraća banu Okiću posjed Kamešnicu pod Kalnikom, a crkvi zagrebačkoj, koja je tu zemlju dotle uživala, daje u zamjenu posjede Rodos, Viduše, Kupuk, Brate. Arheološka iskapanja 1896.g. potvrđuju nalaske fragmentni urni nađene na području Rudeša i Jaruna. Daljnja arheološka iskapanja 1897.g. i 1898.g. potvrđuje prisustvo rimske civilizacije na istim područjima. Prije nego je Rodos pripao zagrebačkom kaptolu, bio je najvjerovatnije osobno slobodni podložnik Kraljevske županije. Do sredine XIV stoljeća Kaptol je Vrapče, Grmoščicu, Završje i Rudeš povezao u jednu cjelinu. Selo Rudeš nije imalo svoju, crkvu, nego je potpadalo pod župu svete Barbare u Vrapču (današnje Gornje Vrapče). Rudeš svoju crkvu, crkvu svete Ane osniva 1942.g. ali je sagrađena tek 1967.g. Za vrijeme Franje Josipa 1850.g. dolazi do ujedinjenja svih zagrebačkih oblasti u slobodni kraljevski grad – Zagreb. Ali i tada područja Rudeša i Jaruna ostaju izvan Zagreba sve do II svjetskog rata. Na izborima za Narodnu skupštinu 1935.g. Hrvatska seljačka stranka (HSS) i Hrvatska zajednica dobile su velik broj glasova. I u Rudešu je HSS i njen presjednik Stjepan Radić imao velik broj svojih pristalica. Dnevnik HSS-a "Narodni val" br. 6 (tiskan u Zagrebu 23.srpnja 1927.) zabilježio je sastanak HSS-a koji je održan u Rudešu (godinu dana prije nego je Stjepan Radić ubijen u Beogradu). Narodni zastupnik Vinko Trnjar izvjestio je da je sastanak održan na poziv odobronika Stjepana Družeka iz Kustošije, a iz razgovora sa seljacima iz Rudeša, Trnjar se uvjerio da: "Naši seljaci vrlo dobro prate napadaje na stranku i na presjednika Stjepana Radića". Selo Rudeš danas više ne postoji. Ime mu se sačuvalo još samo u nazivu Rudeške ceste, Rudeškog odvojka, Rudeških ogranaka te u nazivu područnog ureda. Sačuvana je i nekdašnja matična zadružna kuća koja je danas spomenik kulture.

## Sport
* NK Rudeš, nogometni klub

## Vanjske veze
* Članovi Mjesnog odbora
* Službena web-stranica Udruge Rudeš 
* Službena web-stranica škole
Markuševec

**Markuševec** je zagrebačko naselje koje se nalazi na krajnjem sjeveru grada, zapadno od Markuševečke Trnave , Bidrovca i Vidovca i istočno od Gračana. U njemu je osnovna škola Markuševec sa područnom školom u Bačunu i Vidovcu. Prema podjeli ustanovljenoj Statutom Grada Zagreba 14. prosinca 1999., pripada Gradskoj četvrti Podsljeme, a čini zaseban mjesni odbor.

## Sport

U naselju djeluju slijedeći sportski klubovi
* NK Prigorje Markuševec 
* Šahovski klub Prigorje Markuševec 
* Biciklistički klub "Ciklus" Markuševečka Trnava

## Značajne osobe
Gazde, tamburaški sastav (www.gazde.hr)

## Vanjske veze

* Osnovna škola Markuševec
Špansko

**Špansko** je zagrebačko gradsko naselje koje se nalazi na zapadnom dijelu grada.

Prema podjeli ustanovljenoj Statutom Grada Zagreba 14. prosinca 1999., pripada Gradskoj četvrti Stenjevec, a čine ga dva mjesna odbora: Špansko - jug i Špansko - sjever.

Na području Španskog nalaze se rimokatolička župa i crkva Gospe Žalosne.
Poštanski broj je 10090.

## Sport
* NK Špansko, nogometni klub

## Značajne osobe
*Klaudija Bubalo
Klinički bolnički centar Sestre milosrdnice

**Klinički bolnički centar "Sestre milosrdnice"**  je jedan od dva zagrebačka klinička bolnička centra. Nastavna je baza za Medicinski i Stomatološki fakultet te nastavna baza za Pravni, Filozofski, Prirodoslovno-matematički, Edukacijsko-rehabilitacijski fakultet, Farmaceutsko-biokemijski fakultet i Visoku zdravstvenu školu.

Temeljem odluke Vlade Republike Hrvatske u srpnju 2010. godine, Kliničkoj bolnici "Sestre milosrdnice" pripojene su Klinika za tumore, Klinika za dječje bolesti i Klinika za traumatologiju.

Ima status dodatne lokacije Medicinskog i Stomatološkog fakulteta u CARNet-ovoj mreži.

U svom prostoru obuhvaća i dvije srednje škole: Srednju medicinsku školu i Srednju školu za primalje.

Najstarija je klinička ustanova našeg zemljopisnog prostora i kolijevka Medicinskog fakulteta Sveučilišta u Zagrebu.

Godine 2006. obilježila je 160 godina rada i postojanja. Bolnica je smještena u Vinogradskoj cesti 29, u srcu grada Zagreba. Okružena je zelenilom njegovanog parka, voćnjaka i livadama te tihom okolicom šume Jelenovac.

## Izvori

## Vanjske veze
* ''Klinički bolnički centar "Sestre Milosrdnice"''
Zapruđe

**Zapruđe** zagrebačko gradsko naselje (kvart). Izgrađeno je poslije Drugog svjetskog rata kao dio Novog Zagreba.

Stambeni dio naselja gradio se od 1963. do 1968. gotovo simetričnim modelom. Zapruđe je građeno kao plansko naselje koje bi osim funkcije stanovanja, zadovoljilo i niz drugih potreba stanovništva, no dio predviđene infrastrukture nije izgrađen. Najveći dio Zapruđa izgrađen je montažnim načinom građenja »JU-60« i »JU-61« čije je jedno od obilježja aluminijska oplata pa se te zgrade danas nazivaju »limenkama«. Krajem 1960-ih, nakon završetka izgradnje »limenkâ«, u naselju su sagrađeni neboderi.

Naselje ima oko 8000 stanovnika, a u njemu se nalaze banka, pošta knjižnica, društveni dom, dva dječja vrtića, ambulanta, lanac dućana, mesnica i ostalo.

## Sport
* NK Zapruđe, nogometni klub

## Literatura
**Zagrebački leksikon* (knjiga druga). "LZMK", Zagreb 2006. godina, 558.-559. str.
Predsjednički dvori

**Predsjednički dvori** službena je rezidencija predsjednika Republike Hrvatske od 1992. godine. Nalazi se u Zagrebu, Pantovčak 241.

Prva predsjednička rezidencija bila je smještena u Visokoj ulici na Gornjem gradu u Zagrebu, a nakon toga je preseljena u Banske dvore na Markovom trgu, današnju zgradu Vlade Republike Hrvatske. Nakon raketiranja Banskih dvora 7. listopada 1991. godine od strane JNA, rezidencija predsjednika Republike preseljena je na današnju lokaciju na Pantovčaku.

Rezidencija u kojoj su smješteni Predsjednički dvori bila je poznatija kao *Vila Zagorje*, koja je bila građena 1963.–1964. godine prema projektu arhitekta Vjenceslava Richtera u suradnji s Kazimirom Ostrogovićem za potrebe predsjednika SFRJ Josipa Broza Tita.

Vila je primjer sinteze urbanizma, arhitekture i suradnje s likovnim umjetnicima. Stropovi glavne i ostalih dvorana u prizemlju, popločenje u vrtu na južnoj strani objekta, glavna ulazna staklena vrata i strop nadstrešnice pred ulazom odgovaraju novom senziblitetu za plastično oblikovanje Novih tendencija. Objekt je okružen parkom koji se prostire na 100.000 tisuća četvornih metara. Na krajnjem sjeveru park-šume nalazi se i Vila Prekrižje (nekadašnja Vila Weiss).

Godine 1990. Vila Zagorje ulazi u razmatranje za smještaj Muzeja suvremene umjetnosti, što je stručno podržano od njezinih graditelja (Vjenceslav Richter). Sabor je bio spreman prihvatiti prijedlog, no kasnije je odlučeno da se njezina namjena prepusti odluci nove Vlade, koja ju je zadržala za svoje potrebe.

Za naziv *Predsjednički dvori* prema nekim izvorima zaslužan je Jure Radić, tadašnji predstojnik Ureda predsjednika Franje Tuđmana.

## Izvori

## Povezano
* Ured predsjednika Republike Hrvatske

## Vanjske veze

* Zgrada Ureda predsjednika
Vrbani (Zagreb)

**Vrbani** su zagrebačko naselje koje se nalazi između Zagrebačke (bivše Ljubljanske) avenije i Horvaćanske ceste, a istočno od Prečkog.

Kroz naselje prolazi potok Vrapčak. Neki dijelovi naselja (Vrbani III) su izgrađeni nedavno ili se još grade; stare ulice s obiteljskim kućama vrlo brzo nestaju.
Tijekom 2007. godine pojavili su se problemi s pitkom vodom u nekim novouseljenim zgradama u naselju.

Vrbani su prometno povezani preko tramvajskih linija koje voze po Horvaćanskoj, te autobusa koji voze po Zagrebačkoj aveniji. U naselju se nalazi osnovna škola (OŠ Vrbani). Izgrađena je i katolička crkva.

Prema podjeli ustanovljenoj Statutom Grada Zagreba 14. prosinca 1999. pripadaju Gradskoj četvrti Trešnjevka - jug i Mjesnom odboru Vrbani.

## Povezano

### U Wikipediji

* Zagrebačke gradske četvrti
* Jarun
* Trešnjevka - jug

### Vanjske veze

* Neslužbene stranice Vrbana 
* Članovi Vijeća Mjesnog odbora Vrbani 
* Službene stranice Grada Zagreba
Domovinski most

**Domovinski most** je most preko rijeke Save u Zagrebu. Godine 2007. je otvoren za promet.

Veže se iz jugoistočnog smjera na Radničku cestu. Preko njega se ostvaruje veza unutargradske prometne mreže sa poluprstenastom zaobilaznom autocestom. Premošćuje rijeku Savu i uz nju ležeće poplavno područje. 

Ima po dvije prometne trake s nogostupima i biciklističkim stazama te prostor rezerviran za u budućnosti predviđenu prigradsku željeznicu. Osim toga sadrži dvije vodovodne cijevi. Jedna odvodi otpadne vode iz grada prema postrojenju za pročišćavanje, a druga opskrbljuje prigradske dijelove vodom iz crpilišta sa zapadne obale. 

Gradnja je trajala 5 godina sa cijenom od otprilike 300 mil. kn.

Trenutno se ostvaruje projekt rekonstrukcije Radničke ceste. Nakon njegovog završetka most bi trebao postati jugoistočna vrata grada i ubrzati razvoj tog dijela grada.

## Konstrukcija

Dimenzije mosta su 860 m x 34 m. Most je izveden od uzduž i poprijeko prednapregnutog betona. Središnji dio je ovješen o dva para pylona visine 16,5 m. Pojedini rasponi imaju dužine od 48 m + 6 x 60 m + 72 m + 120 m + 72 m + 2 x 60 m + 48 m.

## Zanimljivosti
Otvaranje mosta je tek u sedmom pokušaju bilo uspješno.

Prema navodima hrvatskih medija, loša koordinacija izvedbe je prouzročila visinske razlike između mosta i prilaznih cesta od do 1m.

Most je opremljen efektnom rasvjetom, koja prema prigodi može prilagoditi boje.

## Povezano
* Zagrebački savski mostovi

## Literatura
* Crnobrnja, Neven (2005): "Zagrebački savski mostovi", *Građevinar*, 57 (12), str. 977-985.

## Vanjske veze

* Domovinski most preko Save, Zagreb, Hrvatska
Šalata

**Šalata** je dio grada Zagreba (*kvart*), smješten na obronku Medvednice, sjeverno od Vlaške ulice. Pripada gradskoj četvrti Gornji grad - Medveščak.

Na Šalati se nalaze Športsko rekreativni centar "Šalata", sportski kompleks s bazenima, teniskim terenima, klizalištem, te drugim sportskim objektima. Dio kompleksa KBC Zagreb te Medicinskog fakulteta također se nalazi na Šalati.

U Voćarskoj ulici smješteno je Međubiskupsko dječačko sjemenište te Nadbiskupska klasična gimnazija.
U Mesićevoj ulici nalaze se 18. gimnazija i Osnovna škola Ivana Gorana Kovačića.
Na Šalati se također nalazi Prirodoslovno-matematički fakultet (Odsjeci za matematiku, fiziku, kemiju, geografiju i geologiju).

## Povezano
* Šalata Winter Classic 2010.
Kasarna nadvojvode Rudolfa

**Kasarna nadvojvode Rudolfa** (njemački: *Kronprinz Rudolfs Kaserne*) ili **Rudolfova vojarna** kako su je zagrepčani neslužbeno zvali, bio je veliki kompleks vojničkih zgrada pored Zapadnog kolodvora u Črnomercu.

## Historija

Ta velika kasarna od 13 zgrada, podignuta je zbog naraslih tenzija nakon Austro-ugarska okupacije Bosne i Hercegovine 1878. i reorganizacije vojske za smještaj **53. pješačke pukovnije Zagreb** (K.u.K. Infanterieregiment Nr. 53 Agram) odnosno *Regimente Edler von Latour*, kako se službeno zvala do 1904. Ta regimenta (zapravo divizija po veličini) bila je pod direktnom komandom bečkog dvora kao dio carske i kraljevske armije (kaiserlich und königlich, k.u.k. Armee) a ne domobranstva. 

Pripreme za njenu gradnju počele su 1873. kad je ministarstvo rata k.u.k. naručilo projekte kod specijalista za izgradnju kasarni bečkih 
arhitekata Franza Grubera i Carla Völcknera.

Po prvobitnom planu kasarna je trebala biti podignuta na ledini ispod Sajmišnog trga (današnji Rooseveltov trg), veliki zajam od 4 milijuna forinti odobren je 1881. Kako je zagrebački magistrat imao sasvim druge planove za prostor oko tadašnjeg jedinog kolodvora, a vojsci se prostor daleko od željeznice nije dopadao, sve je to presječeno 1887. kad je odlučeno da je prostor kod kolovora najbolji.

Za realizaciju gradnje određeni su Rupert Malkus iz Gradskog građevnog ureda i budimpeštanski građevinski 
poduzetnik Anton Schönmann. U junu 1888. za svog kratkog posjeta Zagrebu kamen temeljac položio je Nadvojvoda Rudolf u to vrijeme glavni armijski 
inspektor.

Nakon tog je roku od 15 mjeseci od 1888. do 1889. izgrađena kasarna na zapadnoj strani ondašnje Kolodvorske ulice (današnja Ulica Republike Austrije).

Nakon napuštanja kasarne krajem 1970-ih gotovo sve zgrade, osim njih četiri su porušene. Prostor je 1990-ih dobio ime **Trg dr. Franje Tuđmana**, a u zgrade su se uselili Ministarstvo graditeljstva RH i 
Institut za hrvatski jezik i jezikoslovlje.

## Reference

## Vanjske veze

* ''Rudolfova vojarna''
Košarkaški centar Dražen Petrović

**Košarkaški centar Dražen Petrović** je višenamjenska sportska dvorana u Zagrebu sa kapacitetom od 5,400 mjesta. Ime je dobila po velikanu hrvatske i svjetske košarke Draženu Petroviću. Dvoranu koristi košarkaški klub Cibona.

Dvorana je službeno otvorena 30. lipnja 1987. godine i u početku je nosila ime ***sportski centar Cibona***. 4. listopada 1993. godine preimenovana je u ***košarkaški centar Dražen Petrović***. 7. lipnja 2006. godine uz dvoranu je otvoren *muzejsko-memorijalan centar Dražen Petrović*.

## Vanjske veze

* ZagrebInfo.net - Košarkaški centar Dražen Petrović 
* Muzejsko-memorijalni centar Dražen Petrović 
* Košarkaški Klub Cibona