Ljubica

**Ljubica** () rod je cvjetnica iz porodice ljubičica (*Violaceae*), s oko 400-500 vrsta raširenih diljem svijeta. Većina vrsta nađeno je u prostoru sjeverne polutke, ali ipak postoje i primjerci *viole* (ljubica, maćuhica) nađeni u veoma udaljenim područjima, kao što su Havaji, Australazija i Ande u Južnoj Americi.

Najviše vrsta ljubice višegodišnje su biljke, neke su jednogodišnje, a nekoliko mali grmovi. Neke vrste uzgajaju se zbog njihovih ukrasnih cvjetova u kutovima i kamenitim vrtovima, maćuhice se posebno intezivno uzgajaju u saksijama na proljeće i jesen/zimu u saksijama. ***Viola*** i ***violetta*** termini su koje koriste vrtlari, a i generalno u holtikulturi za uredne hibridne biljke malih cvjetova srednje veličine između ljubica i maćuhica.

## Opis
Vrste ljubice obično imaju srcolike, narezuckane listove, a nekoliko ih ima palmine listove ili drugačije oblike. Velik broj vrsta ljubice travaste su biljke, a znatan broj ima veoma kratku ili nema stabljiku – što znači da nemaju uočljive stabljike i listove, a cvijeće, kad se pojavljuje, samo se digne iz zemlje; preostale vrste imaju kratke stabljike na kojima cvjetovi i listovi cvjetaju odjednom. Jednostavni listovi biljaka složeni su naizmjenično; vrste s kratkom ili bez stabljike daju bazalne rozete. Biljke obično imaju listove s sporednim listićima koji liče na listove.

Cvjetovi kod većine obostrano su simetrični. Formirani su od pet latica; četiri jednake su sa strane, a jedna široka pokazuje prema dolje. Oblik latica i položaj razlikuju se od vrste do vrste, primjerice, neke vrste imaju "podupirač" na kraju svake latice ili samo na široj.

Pojedinačni cvjetovi završavaju dugačke stabljike parom brakteola. Cvjetovi imaju 5 čašičnih listića koji ojačaju ili se povećaju nakon cvjetanja. Cvjetovi imaju 5 slobodnih prašnika s kratkim filamentima koje plodnica ugnjetava, jedino dva manja prašnika imaju podupirače za nektar koji su smješteni na najnižim laticama. Cvjetovi su obloženi blizu vrha, a prašnici su glavičasti, suženi ili često u obliku kljuna. Cvjetovi imaju jajne stanice s tri posteljice.

Nakon cvjetanja, stvore se voćne kapsule koje prsnu, otvorene na tri strane. Cvjetovi ljubice najčešće rastu u proljeće i privlače mnoge insekte. Mnoge vrste također na ljeto i jesen proizvode samooprašivajuće cvjetove koji ne otvaraju svoje latice ili ih nemaju. Sjemena nalik na orahe imaju jake embrione, ravne kotiledone i mekane mesnate masne endosperme. Sjemena često šire mravi.

Boje cvjetova roda variraju, počevši od ljubičaste, kao što i njihovo ime kaže, pa do raznih tonova plave, žute, bijele i krem boje. Mnogim kultivarima i hibridima boje su promijenjene, tako da daju cvjetovove u bojama čitavog spektra. Cvjetaju obilno u proljeće i ljeto.

Neke ljubice imaju nedostižan miris, koji nadraži receptore nosa, što sprječava bilo kakav dalji miris dok se živci ne oporave.

## Izabrane vrste

Vidi .
* *[[Viola arvensis]]* – poljska maćuhica
* *[[Viola banksii]]* – (australska) prirodna ljubica
* *[[Viola biflora]]* – žuta šumska ljubica ili dvocvjetna ljubica
* *[[Viola canina]]* – divlja vrijes ljubica
* *[[Viola cheiranthifolia]]* – ljubica vulkana Teid
* *[[Viola hederacea]]* - (australska) prirodna ljubica
* *[[Viola hirta]]* – dlakava ljubica
* *[[Viola odorata]]* – slatka ljubica (nazvana tako zbog mirisa)
* *[[Viola pedunculata]]* – žuta maćuhica
* *[[Viola pubescens]]* – paperjasta žuta ljubica
* *[[Viola riviniana]]* – obična divlja ljubica
* *[[Viola rostrata]]* – dugotrajna ljubica
* *[[Viola sororia]]* – obična ljubičasta ili šumska ljubica
* *[[Viola tricolor]]* – divlja maćuhica
*Napomena:* Ni *[[Saintpaulia]]* ("Afrička ljubica") ni *[[Erythronium dens-canis]]* ("očnjačke ljubice") ne pripadaju pravim ljubicama, rodu *Viola*.

Red uključuje divlje ljubice, grupu bezmirisnih vrsta koje su najuobičajenije ljubice na mnogim prostorima, slatku ljubicu *Viola odorata* (tako nazvanu zbog slatkog mirisa), i mnogo ostalih vrsta čije ime sadrži riječ *ljubica*. Nekoliko vrsta poznate su kao maćuhice, uključujući žutu maćuhicu i pacifične vrste.

Obična plava ljubičica cvijet je država: Wisconsina, Rhode Islanda, Illinoisa i New Jerseya.

Australija dom je mnogih vrsta ljubice, uključujući vrste *[[Viola hederacea]]*, *[[Viola betonicifolia]]* i *[[Viola banksii]]*, koje su prvi skupili Joseph Banks i Daniel Solander na Cookovom putovanju za Botany Bay.

Moderne maćuhice (*V. × wittrockiana*) biljni su hibridi od najmanje 3 vrste, ''V. tricolor'' (divlje maćuhice), *[[Viola altaica|V. altaica]]* i *[[Viola lutea|V. lutea]]* (planinske maćuhice).

## Ostale koristi
### Kulinarstvo
Tek otvoreni, cvjetovi ljubice mogu se koristiti za ukrašavanje salata ili u nadjevima za piletinu ili ribu. Kreme i neki deserti mogu biti s okusom srži cvjetova ljubice. Mladi listovi jestivi su sirovi ili kuhani kao neka vrsta lisnatog povrća. Cvjetovi i listovi kultivara 'Rebecca', imaju izraženu aromu vanilije s nagovještajima zimzelene, kako god, prilično su ukusne u salatama.

**Kandirana ljubica** ili *'kristalizirana ljubica* cvijet je, obično od vrste *[[Viola odorata]]*, čuva se za presvlačenje jaja i kristaliziranje šećera. Alternativno, vrući sirup toči se preko svježeg cvijeta (ili je cvijet uronjen u sirup) i miješa se dok se šećer ponovno ne kristalizira i osuši. Ova metoda još uvijek se koristi za latice ruže i primijenjena je s cvjetovima naranče u prošlosti (kad su bademi ili kore naranče tretirane tako i nazivane pralinama). Kandirane ljubice još uvijek su komercijalne u gradu Toluse u Francuskoj, gdje su poznate kao *violettes de Toulouse*. Koriste se kao ukras ili sastojak aromatičnih deserta.

Francuzi su također poznati po svojoj juhi od ljubica, najvjerovatnije napravljenu od ekstrakta ljubice. U SAD-u, ova francuska juha od ljubica koristi se za ravne kolače i marsmallowe od ljubice.

### Medicinske svrhe
Cvjetovi, listovi i korijenovi raznih vrsta ljubice koriste se u medicinske svrhe, zato što su bogate vitaminima A i C. Također sadrže antioksidant nazvan antocijamin. Cvjeotvi ljubice također se koriste za biljni čaj koji se koristi u kineskoj biljnoj medicini.

### Parfemi
*[[Viola odorata]]* koristi se kao izvor mirisa u parfemskoj industriji. Poznata je po privlačnom mirisu kako se približava i udaljuje. U cvijeću je prisutan jod, koji isključuje mogućnost za ljude da onjuše mirisni spoj na trenutak u vremenu..

## Korist drugim vrstama
Vrste ljubica kao hranu koriste larve nekih vrsta leptira uključujući vrste *Hypercompe scribonia*, *Noctua pronuba*, *Noctua janthina*, *Fabriciana adippe*, *Boloria selene*, *Boloria euphrosyne* i *Xestia c-nigrum*.

## Izvori

## Vanjske veze
* Violaceae na Topwalksu
* ''Viola charlestonensis'' čistovi papira  iz herbarijuma Louisa-Mariea (Laval University; University of California).
* Slike japanske ljubice 
* Američko udruženje ljubica