open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Munominikasheenhug

**Munominikasheenhug** /Manoominikeshiinyag, Rice Makers, Ricing-Rails, St. Croix Chippewa/, jedna od deset glavnih skupina Chippewa Indijanaca sa izvora rijeke St. Croix u Wisconsinu i Minnesoti. Danas su poznati kao St. Croix Chippewa a sastoje se od dviju grupa, federalno priznatih St. Croix Chippewa Indians of Wisconsin i plemena St. Croix Chippewa Indians of Minnesota, federalno nepriznatih. 

Izvorno su se sastojali od 13 bandi Apple River, Clam River, Kettle River, Knife River, Rice River, Rush River, Snake River, Sunrise River, Tamarack River, Totogatic River, Wolf River, Wood River i Yellow River. 

Bande Knife, Rice, Rush, Sunrise i Apple River formiraju skupinu poznatu kao Betonukeengainubejig ili Biitan-akiing-enabijig. Hodge kaže da su ovih pet bandi pridružene Munominikasheenhugima

Ostali nazivi za njih bili su: Fols Avoin Sauteaux, Foille avoine Chippeways, Fols-avoin sauters, i sl.

Njihova glavna naselja bila su: Bikoganaagan (Danbury), Wekoonamindaawagaans (Maple Plain), Metaawangaag (Hertel), Inaandagokaag (Balsam Lake) i Waawiyegamaag (Round Lake).

## Izvori

## Vanjske veze
*Chippewa Indian Tribe
Mukmeduawininewug

**Mukmeduawininewug** (Pillagers, Leech Lake, Makandwewininiwag, Mekamaadwewininiwag), jedna od deset glavnih skupina Chippewa Indijanaca sa područja jezera Leech Lake u Minnesoti. Danas žive na rezervatima Cass Lake, Lake Winnibigoshish i Leech Lake utemeljenim 1855. Na rezervatima im se nalaze naselja Gaa-zagaskwaajimekaag (Leech Lake), Gaa-miskwaawaakokaag (Cass Lake) i Wiinibiigoshishiing (Lake Winnibigoshish). Poznatiji poglavica bio im je Eshkebugecoshe.

Izvorno su se sastojali od nekoliko podbandi:
* Winnebegoshishiwininewak (Lake Winnibigoshish)
* Leech Lake
** Bear Island (on Leech Lake)
** Boy Lake
** Pine Point (on Leech Lake)
* Otter Tail Lake
* Pillager
** Upper Crow Wing River
** Wing River
* Red Cedar (Cass) Lake
* Turtle Portage

## Izvori

## Vanjske veze
* Treaty with the Pillager Band of Chippewa Indians, Aug. 21, 1847.
Michipicoten

**Michipicoten** /u jeziku ojibway =*big bluffs*,/ jedna od bandi ili nacija Chippewa Indijanaca sa ušča istoimene rijeke u Ontariju, Kanada. Ovdje na sjevernoj obali jezera Superior žive najmanje 700 godina . 

Njihove nastambe u prošlosri su bili kolibe i wigwami od brezove kore, a kanu glavno prijevozno sredstvo. Danas žive na rezervatima Gros Cap 49, Chapleau 61, Gros Cap Indian Village 49a i Missanabie 62 .

## Izvori
Kahmetahwungaguma

**Kahmetahwungaguma** (Sandy Lake Chippewa; Gaa-mitaawangaagamaag-ininiwag), jedna od bandi Chippewa Indijanaca sa jezera Sandy Lake. u okrugu Aitkin na gornjem Mississippiju, gdje svoje prvo selo grade negdje 1730. godine. Otada postaju poznati kao Sandy Lake Chippewa.

Godine 1807. neke od njih kompanija Northwest Fur prebacila je na rijeku Pembina.
## Izvori
Minnesota Chippewa Indijanci

**Minnesota Chippewa Indijanci** (službeno: Minnesota Chippewa Tribe), naziv za suvremeno pleme Chippewa Indijanaca čije ime obuhvaća Chippewa skupine: a) **[[Zagaakwaandagowininiwag]]** (Nett Lake ili Bois Forte Chippewa koje danas žive na rezervatima Nett Lake Indian Reservation, Deer Creek Indian Reservation i Lake Vermilion Indian Reservation; b) **[[Fond du Lac Chippewa]]** (Nagaajiwanaang) sa rezervata Fond du Lac Indian Reservation; c) **[[Grand Portage Chippewa]]** na rezervatu Grand Portage Indian Reservation; d) **[[Leech Lake Chippewa]]**, sa rezervata Leech Lake Indian Reservation (Gaa-zagaskwaajimekaag; vidi Gasakaskuatchimmekak); e) **[[Misisagaikaniwininiwak|Mille Lacs Chippewa]]** sa rezervata Mille Lacs Indian Reservation; f) **[[White Earth Chippewa]]** ili Gaa-waakabiganikaag Anishinaabeg sa rezervata White Earth Indian Reservation. Ovi posljednji nasatali su preseljenjem Mississippi Chippewa (Gichi-ziibiwininiwag) bandi poznatih kao Gull Lake, Premjestivi Mille Lacs (Removable Mille Lacs Band), Rabbit Lake i Rice Lake .

## Izvori
Misisagaikaniwininiwak

**Misisagaikaniwininiwak** (Mille Lac Chippewa, Mille Lacs Chippewa, Misi-zaaga’igani Anishinaabeg; Ponegdje i Misisagaikaoiwininiwak), banda Chippewa Indijanaca sa jezera Mille Lacs u Minnesoti. Njihovo glavno selo Sagawamick nalazilo se na južnoj obali jezera i imalo je oko 300 stanovnika i oko 30 wigwama u svibnju 1900. U blizini sela nalazi se oko 60 humaka koji su mdewakantonskog porijekla (Hodge), plemena koje je sredinom 18. stoljeća protjerano od Chippewa, a koje danas oni koriste za obavljanje svojih potreba. Današnji rezervat prostire se na 61,000 akera i ima preko 1,000 stanovnika .

## Zajednice
Aazhoomog (Lake Lena, MN), Asiniganiing (Sandstone, MN), Chi-minising (Isle, MN), Gaa-Mitaawangaagamaag (Sandy Lake, MN), Gaa-zhiigwanaabikookaag (Hinckley, MN), Minisinakwaang (East Lake, MN), Misi-zaaga’iganiing (Mille Lacs, MN), Ne-zhingwaakokaag (Pine City, MN), Neyaashiing (Vineland, MN) . 

## Izvori
Miskwagamiwisagaigan

**Miskwagamiwisagaigan** (Red Lake Chippewa, Chippewa of Red Lake, Chippeways of Red Lake) /=red-water lake; od miskwa, *red* + gami, *water*, ' + saga-igan, *lake*/, jedna od mnogobrojni bandi Chippewa Indijanaca koji su živjeli oko jezera Red Lake i duž rijeke Red Lake u američkoj državi Minnesota.

Njihova populacija iznosila je 1.353 (1905). Svoju zemlju oni i Pembina Chippewa ugovorom iz 1864. prepuštaju Minnesoti . Danas žive na rezervatu Red Lake ili Miskwaagamiwi-zaaga’igan u sjevernoj Minnnesoti u okruzima Beltrami i Clearwater.

Današnja su im naselja: Miskwaagamiwi-zaaga’igan (Red Lake), Ogaakaan (Redlake), Madaabiimong (Redby) i Obaashiing (Ponemah).
## Izvori

## Vanjske veze
*Red Lake Band Of Chippewa Indians
Missisauga

**Missisauga** (*Misi-zaagiing*) /od Chippewa: *misi*, ‘large,' i *zaagi*, ‘outlet (of a river or bay)' = large outlet,' u aluziji na ušće rijeke Mississagi – Hewitt./, pleme ili podpleme Chippewa Indijanaca koje se dugo vremena smatralo zasebnom skupinom. Kada su ih 1634. otkrili Francuzi oni su živjeli oko ušća rijeke Mississagi duž sjeverne obale North Channela uz jezero Huron u Ontariju, i susjednom dijelu otoka Manitoulin. U ranom 18. stoljeću zbog trgovačkih želja sa Europljanima oni počinju da migriraju prema jugoistoku, u kraj nekad nastanjen plemenima Huron, što se nalazi između jezera Huron i Erie. Ovdje 1705. unište naselje Irokeza kod Ft. Frontenaca i nasele se oko jezera St. Clair, tu će kasnije osnovati pet sela. Želja im je da svoja krzna razmjenjuju za englesku robu. Nešto kasnije, oko 1720. Francuzi osnivaju trgovačku postaju sa nakanom da stimuliraju trgovinu sa Missisaugama. Ovo neće dugo trajati jer će se pred kraj prve polovice stoljeća (1746-50) priključit Irokezima u ratu protiv Francuza. Savez sa Irokezima je kratkotrajan, i završava okončanjem Francuskih i indijanskih ratova.

Brojno stanje Missisauga iznosilo je 1736. oko 1,300, od čega oko 250 na Manitoulinu i Mississagi, a ostali na poluotoku Ontarija. Godine 1778 procjenjen im je broj na 1,250, uglavnom na sjevernoj obali jezera Erie, a 1884. spao je na 744. Godine 1911. službeni izvještaj o broju Mississauga je 856, od toga 195 na Mud Lake, 97 na Rice lake, 33 u Scugogu, 263 u Alnwicku i 266 u New Creditu u Ontariju. Indijanci iz New Credita koji su Old Credit napustili 1847. najnaprednija su grupa Mississauga, kulturno asimilirani od bijelaca i danas se nazivaju * 'the Mississaugas of the New Credit First Nation' * (njihov broj danas iznosi preko 1,300). Ostale skupine žive po drugim rezervatima u Ontariu: Curve Lake First Nation, to je pleme sa Mud Lake (oko 1,760), Mississauga First Nation sa Blind Rivera. 

## vanjske poveznice
* Missisauga Indians 
* The Mississaugas of the New Credit First Nation
Mundua

**Mundua**, jedno od plemena Algonquian Indijanaca koje je obitavalo nekada na sjeveru poluotoka Lower Peninsula u Michiganu. Ovo veoma ratoborno pleme utjerivalo je strah u kosti svojim susjedima, zbog čega je protiv njih na Velikom vijeću Ojibwa, donesena odluka da ih se pokori. Pokrenuta je velika akcija u kojoj su (negdje 1640.-tih; Sultzman ) pobijeđeni. Ojibwe su preživjele žene i djecu prisvojili te su postali nositelji klana Marten (Wabezhaze) koji pripada fratriji Mousonee.

Hodge smatra da su moguće isti narod kojreg su jezuiti 1z 1640.-tih godina nazivali Mantoue ili Mantouek, a tih su godina živjeli na gornjem poluotoku Michigana, a koji su vjerojatno 1670.-tih dospjeli na rijeku Fox u wisconsinu gdje ih jezuiti nazivaju imenom Nantoue.
## Izvori

## Izvori
Namaygoosisagagun

**Namaygoosisagagun** (Collins First Nation), jedna od bandi Ojibwa danas nastanjeni na području Colinsa u Ontariju. Ime im dolazi od Namegosi-zaaga'igan, što znači trout lake, domorodačko ime za jezero Colins. Od oko 140 pripadnika ove bande njih 20 živi u Colinsu.

## Izvori

## Vanjske veze
* Namaygoosisgagun First Nation
Mikinakwadshiwininiwak

**Mikinakwadshiwininiwak** (Mikinaakowajiwing, Turtle Mountain Chippewa. Kod Swantona navode se kao Midinakwadshiwininiwak ) /Mi'kĭna'kĭwadshĭwĭnĭnĭwŭg =*people of the Turtle mountain*; današnji ojibwa oblik glasi  Mikinaakwajiw-ininiwag)/ jedna od skupina Plains Chippewa Indijanaca u području Turtle Mountaina u Sjevernoj Dakoti.

Godine 1905 na rezervatu Fort Totten bilo ih je 211 punokrvnih i 1.996 miješanih.

Pleme u suvremeno vrijeme broji oko 30.000 pripadnika, od toga 5.815 živi na rezervatu Turtle Mountain. Jedna skupina Turtle Mountain Chippewa 1890.-tih odlaziu Montanu pod vodstvom poglavice Thomas Little Shell (Ayabiwewidang ili "Sit to Speak"), gdje će postati poznati kao Little Shell Chippewa.

Glavno im je naselje Mikinaakowajiwing (Turtle Mountain).
## Izvori

## Vanjske veze
*Chippewa Indian Divisions
Nameuilni

**Nameuilni** /dolazi od Numawiwini =sturgeon man/, jedna od bivših bandi Ojibwa Indijanaca, porodica algonquian, koji su oko 1760. živjeli sjeverozapadno od jezera Superior, na području kanadske provincije Ontario. Područje im se nalazilo između jezera Rainy Lake i jezera Lake Nipigon . 

Chauvignerie kaže da im je totem bio Sturgeon (jesetra). Nameulini su možda čipeva-klan Nama, ali pod ovim imenom se više ne spominju.

## Izvori
Nibowisibiwininiwak

**Nibowisibiwininiwak** /domorodački naziv u značenju *Death river people*, / jedna od brojnih skupina Ojibwa Indijanaca naseljenih u Kanadskoj provinciji Saskatchewan, sjeverno od jezera Winnipeg. Gatschet (1882) ih navodi kao Nibowi-sibi-wininiwak. U Smithson. Misc. Coll. (1878) nazivaju ih Lake Winnipeg band . Isto je značenje imena bande Onepowesepewenewak (*people of death river*) iz Minnesote.

## Izvori
Nipissing

**Nipissing** /Nipissing, ='at the little water or lake'; Nipissirien, dolazi od Nipisiriniwok  ili "*gent de l'aigua petita*" ='little-water people'; Francuzi su ih nazivali La nation des sorciers, ili *narod čarobnjaka*, / naziv za jednu od značajnijih skupina Chippewa Indijanaca koji su u vrijeme njihovog otkrića od strane Francuza 1613., živjeli uz jezero Nipissing u Ontariju.

Nipissing su, kaže Sultzman, živjeli previše sjeverno da bi uzgajali kukuruz , pa su se orjentirali na lov i ribolov . Bili su malen, miroljubivi narod najpoznatiji po svojem šamanizmu, a zbog velikog broja šamana kojih je bilo među njima prozvali su ih  * 'narodom čarobnjaka' *.

Populacija im je iznosila oko 1.000 (16125; Sultzman). Godine 1650 napali su ih Irokezi, i mnoge pri tom poklali. Izbjegli su prema jezeru Nipigon gdje ih 1667 nalazi Allouez. Na jezero Nipissing ponovno su se vratili 1671. Dio ih kasnije odlazi na Three Rivers a dio sa katoličkim Irokezima u selo Oku.

Populacija Nipissinga od prvotnih 1.000 svedena je na 162 (1884); 223 (1906), a dana iznosi preko 1.800 (Sultzman).

Jednu njihovu skupinu Hodge naziva Miskouaha.

## Izvori
Ottawa Lake Men

**Ottawa Lake Men** (Lac Court Oreilles, Lac Courte Oreilles Chippewa, Lac Court Oreilles, LCO, Odaawaa-zaaga’iganiwininiwag), jedna od deset glavnih skupina Chippewa Indijanaca u području jezera Lac Courte Oreilles u Wisconsinu, u jeziku ojibwa nazivanom Odaawaa-zaaga’igan ili Ottawa Lake.

Hodge ih locira pod imenom Lac Court Oreilles na izvore rijeke Chippewa u okrugu Sawyer u Wisconsinu. Godine 1852 čine dio skupine Betonukeengainubejig.

Danas su poznati kao Lac Courte Oreilles, čine jednu od 6 skupina Gichigamiwininiwag ili Lake Superior Chippewa i žive na istoimenom rezervatu utemeljenom 1854. Populacija im je 1905. iznosila 1.214. Suvremena populacija oko 6.000

## Izvori

## Vanjske veze
*Chippewa Indian Tribe
*lac Courte Orelles band of Ojibwe 
*Lac Courte Oreilles
Onepowesepewenenewak

**Onepowesepewenenewak** (Önipöwisībīwininiwag) /Onĭpowĭsibiwĭnĭnĭwŭg =*people of death river*, (vidi Nibowisibiwininiwak)/ jedna od nekadašnjih brojnih skupina Chippewa Indijanaca koji su živjeli u današnjoj Minnesoti. Long ih naziva Onepowe Sepe Wenenewok . 

## Izvori
Outchichagami

**Outchichagami** /od montagnais Utchĭkägämi =people near the water; Gerard,/ ime malenog plemena koje je živjelo sjeverno od rijeke Albany, u Keewatinu, Kanada. Govorili su jednim dijalektom chippewa koji su prilično dobro razumjeli Čipeve sa sjeverne obale jezera Superior. Navode se i pod imenom Outchichagamiouetz u *La Tour, Map* 1779.

## Literatura
* Frederick Webb Hodge, Handbook of American Indians North of Mexico
Outchougai

**Outchougai** (Atchougue, Outchougi), banda Algonquian Indijanaca koji su 1640. živjeli na istočnoj obali Georgian Baya i možda južno od French Rivera. Godine 1736. žive u Oki u Quebecu, a Chauvignerie ih opisuje kao klan Nipissinga, sa čapljom kao totemom. Sultzman i Swanton ih imaju na popisu bandi Ojibwa. Ostali nazivi: Achagué, Atchougek i sl.

## Literatura
Frederick Webb Hodge, Handbook of American Indians North of Mexico

## Vanjske veze
* Ojibwe History
Plains Ojibwa

**Plains Ojibwa** (Bungee, Plains Chippewa), zapadna grana Chippewa Indijanaca koji su sa jezerskog područja prodrli skroz na velike prerije Sjeverne Amerike i adoptirali kulturu bizona. Postali su poznati kao Bungee ili Plains Ojibwe, a tu su se još zadržali u Sjevernoj Dakoti na područjima rezervata Turtle Mountain i Rocky Boy u Sjevernoj Dakoti i Montani. 

Bande iz Sjeverne dakote su (Sultzman): Bungee (Bunbi, Bungi, Plains Chippewa, Plains Ojibwe), Little Shell, Midinakwadshiwininiwak, Pembina i Turtle Mountain. U Montani žive sa Cree Indijancima kao Chippewa-Cree Indians of the Rocky Boy's Reservation.

## Literatura
* *James Henri Howard*, The Plains-Ojibwa or Bungi, 1977, J. &amp; L. Reprint Co. (Lincoln, Neb)
Pokegama

**Pokegama** /=&quot;*water at the side of a river*,&quot; &quot;*the river divides*&quot; ili &quot;*water that turns off to one side*.&quot;/, jedna od bandi Chippewa Indijanaca sa jezera Pokegama, okrug Pine, Minnesota. Danas su jedna od bandi kolektivno poznatih kao Mississippi Chippewa u koje još spadaju White Oak, Gull Lake, Mille Lac, Rice Lake, Snake River, Crow Wing, Sandy Lake, Swan River, Rabbitt Lake, Trout Lake i Pelican Lake.

## Izvori
Rabbit Lake Chippewa

**Rabbit Lake Chippewa**, Chippewa banda sa jezera Rabbit Lake u Minnesoti.

Spominju se u ugovorima (1863) koje SAD imaju sa Chippewa plemenima Gull Lake, Mille Lac, Sandy Lake, Rabbit Lake, Pokegama Lake (Pokagomin Lake) i Rice Lake, iz Minnesote, sa kojima pripadaju (uz još neke) široj skupini Mississippi Chippewa ili Gichi-ziibiwininiwag. Njihovi potomci danas sa još nekim srodnim skupinama čine dio White Earth Chippewa na rezervatu White Earth.

## Izvori

## Vanjske veze
*Chippewa Indian Tribe
Shabwasing

**Shabwasing**, jedno od plemena ili manjih plemenskih skupina Chippewa Indijanaca, porodica algonquian, koji su u 19. stoljeću (1851.) živjeli vjerovatno na mičigenskom poluotoku Lower Peninsula (Lower Michigan). Spominje ih Smith u *Ind. Aff. Rep.* 53, 1851

## Izvori
Oschekkamegawenenewak

**Oschekkamegawenenewak** /Oshă'kŭmĭ-gawĭnĭnĭwŭg = *people of the transverse ridge*; W. J.,/ nekadašnja Chippewa banda koja je 1753. živjela kod jezera Rainy Lake u Minnesoti. Isto ime koristi se i za jednu bandu Čipeva koja je u prošlosti živjela istočno od jezera Mille Lac, a danas žive na rezervatu White Earth.

Isto i Oschekkamega Wenenewak, Oshä’kamigäwininiwag.

## Izvori

## Vanjske veze
* Chippewa Indian Tribe
Sheshegwaning

**Sheshegwaning** (Sheshegwaning First Nation), jedna od Chippewa bandi na zapadu otoka Manitoulin u kanadskoj provinciji Ontario. Populacija na rezervatu Sheshegwaning 20 iznosi 88 (2001), 107 (2006) . U Sheshegwaningu se nalaze 42 domaćinstva, policija, škola, zdravstvena stanica (podignuta 1998) i administrativni ured bande .

## Izvori

## Vanjsske poveznice
*Sheshegwaning First Nation
Mekadewagamitigweyawininiwak

**Mekadewagamitigweyawininiwak** (Black River Chippewa, Makadewaagamiitigweyaawininiwag), jedna od brojnih bandi Chippewa Indijanaca sa Black Rivera u jugoistočnom Michiganu. Njihovo ime koje nose prema lokalitetu znači "the people of the Blackwater River." Od godine 1807. do 1836. žive na rezervatu u Port Huronu a danas su njihovi potomci dio nacije Saginaw Chippewa u koju još pripadaju Swan Creek i Saginaw s kojima su 18. lisopada 1864 uključeni u ugovor i smješteni na rezervat Isabella Indian Reservation blizu Mount Pleasanta. Njihovo naselje Black River u njihovom jeziku zove se Makadewaagamiitigweyaang.
## Izvori

## Vanjske veze
* Treaty with The Chippewa of Saginaw, Swan Creek, and Black River 
* Saginaw Chippewa Indian Tribe
Wanamakewajenenik

**Wanamakewajenenik** /=*people eating meat out of skin bags*; odnosno pemmican-eaters; jedači pemikana/ (Tecomimoni), jedna od brojnih odžibvanskih skupina, porodica algonquian, koji su nekada živjeli u blizini jezera Lake of the Woods nagranici Minnesote i *[[Kanada|Kanade]]*. 

Naziv se kod još nekih autora nalazi u sličnim oblicima. Chauvignerie ih naziva Tecomimoni.

## Izvori
Wazhush

**Wazhush** (Wazhashk-Onigamininiwag; Muskrat Portage Chippewa) /od wazhash, 'muskrat'; mošusni štakor ili Ondatra zibethicus, jedna vrsta ondatre/, Prema Warrenu jedna od 10 glavnih grana Chippewa Indijanaca koja na početku 19 stoljeća živi na sjeverozapadnoj obali jezera Superior u Grand Portage i Thunder Bayu, na granici Minnesote i Ontarija, Kanada. Danas su poznati kao Muskrat Portage Band ili Wazhashk-Onigamininiwag.

## Vanjske veze
* Handbook of American Indians North of Mexico 
* Chippewa Indian Tribe
Wiaquahhechegumeeng

**Wiaquahhechegumeeng** /*at the end of the great lake*/, jedna od seoskih bandi ili sela Chippewa Indijanaca, porodica algonquian, koje se nalazilo uz jezero Superior na području današnjeg okruga Douglas u Wisconsinu . Ostale varijante imena su Fond du Lac i Wi-a-quah-he-che-gume-eng (Warren, 1852)

## Izvori
Winnebegoshishiwininewak

**Winnebegoshishiwininewak** (Winnebegoshishiwininiwak, Lake Winnebagoshish band, Winnebigoshish, Winnebegoshishi-wininewak) /= people on Winnibigashish lake,/  jedna od brojnih bandi Chippewa Indijanaca čiji je dom bio na jezeru Winnibigashish u Minnesoti . Ugovore sa SAD-om potpisuju 1863, 1864 i 1886. u kojima su u prva dva ugovora bili uključeni i bande Mississippi Chippewa i Pillager, a ugovor iz 1866. i White Earth i Pillager Chippewa .

## Izvori
Yellow Lake

**Yellow Lake**, jedno od sela Chippewa Indijanaca, utemeljno oko 1740. na jezeru Yellow Lake, na području današnjeg okruga Burnett, u saveznoj američkoj državi Wisconsin. Spominje ga Warren (1852) u Minn. Hist. Soc. Coll., v. 171, 1885

## Izvori
Sugwaundugahwininewug

**Sugwaundugahwininewug** (ili *Zagaakwaandagowininiwag* = men of the Thick Fir-Woods; Bois Forte Band of Chippewa), prema Warrenu jedna od deset glavnih skupina Ojibwa Indijanaca koji su nekad bili nastanjeni sjeverno od jezera Superior u Ontariju, Kanada, uključujući i područje današnjeg nacionalnog parka Voyageurs.
Zagaakwaandagowininiwag danas žive na rezervatima Ontarija i Minnesote podijeljeni na najmanje 4 bande.

Naselja: Asabikone-zaaga’iganiing (Nett Lake) i Onamanii-zaaga’iganiing (Vermilion Lake), oba u Minnesoti
## Izvori

## Vanjske veze
* People of the Thick Fir Woods
Doki's Band

**Doki's Band** (Waabnoong Bemjwang, Dokis Indian Band, Dokis), jedna od bandi Chippewa Indijanaca koja je živjela na mjestu gdje French River otiće iz jezera Nipissing na svom 110 dugom putu za Georgian Bay, Ontario, Kanada. danas pod imenom Dokis ili Waabnoong Bemjwang žive na rezervatu Dokis Reserve u Ontariju. Populacija preko 200 

## Izvori
Wahsuahgunewininewug

**Wahsuahgunewininewug** (Wauswagiming, Waaswaaganiwininiwag, Lac du Flambeau Chippewa), ili * 'Men of the Torches' * /Wauswagiming, od Wáuswágaming, *at the torchlight fishing lake*; Gerard/, jedna od deset glavnih skupina Chippewa Indijanaca koji su živjeli na izvorima rijeke Wisconsin u Wisconsinu i uz jezro Lac de Flambeau.

Ime koje oni nose dolazi po bakljama koje su Čipeve izrađivali od velikih komada brezove kore što je opisao američki antropolog Frances Densmore (1867 - 1957) u * 'How Indians Used Wild Plants for Food, Medicine, &amp; Crafts' * (str. 390). Na ovom jezeru Lac de Flambeau običavali su loviti ribu uz korištenje baklji, a Francuzi su naziv jezera preveli sa Lac de Flambeau (*at the lake od torches*) .

Prema lokalitetu nazivanu su i Lac du Flambeau. Današnji službeni naziv je Lac du Flambeau Band of Lake Superior Chippewa . Glavno im je naselje u okrugu Vilas, gradić Lac du Flambeau, na njihovom jeziku Waaswaaganing

## Izvori

## Vanjske veze
*Chippewa Indian Tribe
Lamasconson

**Lamasconson**, jedno od nekoliko malenih plemena ili bandi Algonquian Indijanaca koje je nekada obitavalo na područjima današnjih okruga St. Mary i Charles u Marylandu, odakle su 1651. (prema Bozemanu) preseljeni na gornju Wicomico. Hodge smatra da su manji ogranak Conoya.
 
## Literatura
* Frederick Webb Hodge, Handbook of American Indians North of Mexico

## Vanjske veze
* Maryland Indian Land Cessions
Mattapanient

**Mattapanient**.- jedna od lokalnoh sklupina Conoy Indijanaca, porodica Algonquian, nastanjeni u prvim godinama 17. stoljeća na rijeci Patuxent u Marylandu, okrug Prince Georges (St. Marys, prema Swantonovim sumnjama). Glavno istoimeno naselje (1608.) nalazilo se unutar sadašnjeg Merkle Wildlife Sanctuary. Plemena Patuxent, Mattapanient i Acquintanacsuak prema kapetanu Johnu Smithu brojala su oko 200 ratnika. 

## Izvori
Moyawance

**Moyawance** (Moyaons).- jedna od lokalnioh skupina Conoy Indijanaca sa sjeverne obale rijeke Potomac. Glavno istoimeno naselje nalazilo se blizu Broad Creeka. Prema Johnu Smithu Moyowance su imali oko 100 ratnika (ukupno 400), i moguće da su ogranak Piscatawaya, sa kojima postaju Calvertovi saveznici protiv virginijskog trgovca William Claibornea i Susquehanna Indijanaca.

## Literatura
* Frederick Webb Hodge, Handbook of American Indians North of Mexico

## Vanjske veze
* Voyages of Exploration
Pamacocack

**Pamacocack** (Mattawomen).- Jedna od lokalnih skupina Conoy Indijanaca nastanjeni prvih godina 17. stoljeća uz Mattawomen Creek i Quantico Creek u sadašnjem okrugu Prince William u Virginiji. Na mapi Johna Smitha (1608), njihovo glavno selo *Nussamek* nalazilo se Sandy Pointu. -na svome područj u Pamacocacki su ostali sve do 1735 godine. Ovo pleme po svoj prilici nije nesatalo, a njihovi potomci mogli bi biti današnji Piscataway Indijanci nastanjeni u južnom Marylandu. 

## Izvori
Patuxent

**Patuxent**, pleme Algonquian Indijanaca iz okruga Calvert u današnjoj saveznoj američkoj državi Maryland od Solomon's Islanda do Hunting Creeka. Sela Patuxenta nalazila su se u ranom 17. stoljeću duž istoimene rijeke, a prvi ih susreće kapetan John Smith koji 1608. istražuje najsjevernije krajeve zaljeva Chesapeake. Godine 1650. oni migriraju uz rijeku a 1692. gube se u populaciji Chaptico Indijanaca koji su se plemenski održali do 1707. Pripadali su plemenskom savezu Conoy.

## Izvori
Secowocomoco

**Secowocomoco**, pleme američkih Indijanaca porodice Algonquian, nastanjeno u kolonijalno doba uz rijeku Wicomico u današnjim okruzima St. Marys i Charles, na području današnjeg Marylanda. Njihovo glavno selo nazivalo se *Secowocomoco*, a na njegovom mjestu su 1634 kolonisti predvođeni Leronardom Calvertom podigli prvo naselja na području Marylanda, današnje selo Saint Marys City. Secowocomoco su bili pripadnici konfederacije Conoy, a John Smith kaže da su imali 40 ratnika (1606 godine). 

## Izvori
Ahtahkakoop

**Ahtahkakoop** (Ahtahkakoop First Nation), jedna od bandi Cree Indijanaca 72 kilometara sjeverozapadno od Prince Alberta na istoimenom rezervatu u Saskatchewanu, Kanada. Ime dolazi po poglavici Ahtahkakoop (Starblanket) koji 1887. potpisuje ugovor Treaty Six.

Suvremena populacija je blizu 2.500 od čega preko 1.200 na rezervatu .

## Reference
Alimibegouek

**Alimibegouek** /možda od chippewa ŭnĭmĭbigog, =*they that live by the river*; Jones,/ ime dano (u Jesuit Relation 1656-58) kao jednoj od 4 glavne grupe Cree Indijanaca, za ostale 3 daju se Kilistinons of the Ataouabouscatouek Bay; Kilistinons of the Nipisininiens i Nisibourounik Kilistinons. Alimibegoueki se lociraju na jezeru Alimibeg (Nipigon ?) u Ontariju, Kanada. Creuxius ih smješta neposredno uz južnu obalu Hudson Baya, kraja i danas naseljenim Creejima.

## Literatura
** Frederick Webb Hodge, Handbook of American Indians North of Mexico

## Vanjske veze
* Cree Indian Bands, Gens and Clans 
* The Major Alqonquin Nations
Ermineskin

**Ermineskin** (Ermineskin Tribe, Ermineskin Cree Nation), jedna od zapadnih skupina Cree Indijanaca koji danas žive na rezervatima Ermineskin 138 i Pigeon Lake 138a u središnjem dijelu kanadske provincije Alberta. Kraj što ga naseljavaju poznat je kao Bear Hills ili Maskwacheesihk, a nalazi se oko 50 kilometara južno od Edmontona, između gradova Ponoka i Wetaskiwin. Suvremena populacija iznosi preko 3.000 .

## Izvori
Maskegon

**Maskegon** (Swampy Cree; Močvarni Cree) /Maskegon dolazi od Mŭskīgōk, 'they of the marshes or swamps.'-W. J./ , pleme Algonquian Indijanaca srodno sa Cree-ima, nastanjeni u mičvarnim krajevima južne Kanade između jezera Winnipeg i Šumskog jezera (Lake of the Woods) na zapadu do Hudson Baya na istoku, uključujući bazene rijeka Nelson, Hays i Severn, i prostirući se na jug do jezera Superior. Trgovci su ih nazivali Swampy Cree, a rani misionari ih nisu smatrali posebnim narodom. Brojno stanje Maskegona u provicijama Saskatchewan i Manitoba iznosilo je u rano 20. stoljeću nekoliko tisuća. Godine 1889. njih 1,254 živjelo je sa Chippewa Indijancima na rezervatima Birch River, Black River, Fisher River, Berens River, Poplar River, Norway House i Cross Lake u Manitobi. Na području Saskatchewana žive bande Cumberland, Shoal Lake, Moose Lake, Chemewawin i Grand Rapids, a broje 605 (1903); the Pas ili Opaskwayak, John Smith, James Smith.

## Vanjske veze
* Maskegon Indian History
Muskwoikakenut

**Muskwoikakenut** /=*He shoots bears with arrows*; ime prema poglavici,/ jedna od bandi Cree Indijanaca naseljena 1856. u blizini Ft. de Prairie na Sjeverozapadnom Teritoriju u Kanadi. Spominje ih Hayden.

## Izvori

## Vanjske veze
* Cree Indian Divisions
Potapaco

**Potapaco**.- jedna od lokalnih skupina Conoy Indijanaca, porodica Algonquian, nastanjeni u ranom 17 stoljeću u južnim i središnjim predjelima okrugu Charles u Marylandu. Njihovo glavno središte, *Potapaco*, na mapi Johna Smitha ucrtano je (1608) na Port Tobacco Riveru. 

## Izvori
Piscataway

**Piscataway** (Conoy vlastiti, Piscatawa), glavno pleme Algonquian konfederacije Conoy nastanjenih u ranom 17. stoljeću u šumovitim predjelima okruga Prince Georges duž rijeke Potomac u današnjem Marylandu . Glavno selo također se zvalo Piscataway u kojem je 1634, u vrijeme engleske okupacije, vladao vrhovni poglavica Conoya, a 1640., u njemu je utemneljena jezuitska misija koja je dvije godine kasnije napuštena. Danas su podijeljeni na 3 bande: Cedarville Band, Turtle Band i Beaver Band.

## Vanjske veze
* The Cedarville Band of Piscataway Indians
Muskwoikauepawit

**Muskwoikauepawit** /=Standing bear,/ jedna od bandi Cree Indijanaca koji su svoje ime uzeli po poglavici, a 1856. živjeli su kod Ft. de Prairie na Sjeverozapadnom teritoriju u Kanadi. Spominje ih Hayden (1862).

## Izvori

## Vanjske veze
* Cree Indian Divisions
Nakkawinininiwak

**Nakkawinininiwak** ('men of divers races') miješano pleme od Cree i Chippewa Indijanaca na rijeci Saskatchewan na Sjeverozapadnom teritoriku, Kanada. Bacqueville de la Potherie (u Hist. Am., i, 170, 1753) naziva ih Nakoukouhirinous.

## Izvori
Oskquisaquamai

**Oskquisaquamai**, jedna od skupina algonquian Indijanaca o kojima Hodge govori kao o ihtiofazima. Spominju se sredinom 18 stoljeća uglavnom uz Cree i Maskegon Indijance; Bacqueville de la Potherie (1753) naziva ih Oskquisaquamai; Osquisakamais kod Arthura Dobbsa (1744). Prema Hodgeu, vjerojatno jedna od skupina Creeja.

## Izvori

## Vanjske veze
* Cree
Whitefish Lake

**Whitefish Lake** (Whitefish Lake First Nation), jedna od bandi Cree Indijanaca iz kanadske provincije Alberta, danas naseljeni na tri rezervata (reserves), Utikoomak Lake 155, Utikoomak Lake 155a i Utikoomak Lake 155b. populacija im iznosi oko 1.800 . Glavno gradsko središte je Atikameg.

## Izvori
Wikyuwamkamusenaikata

**Wikyuwamkamusenaikata** / =painted lodge,/ jedna od brojnih bandi Cree Indijanaca, porodica Algonquian, koji su 1865. živjeli blizu Fort de Prairie na Sjeverozapadnom teritoriju u Kanadi. Ime su uzeli prema jednom svom poglavici . Spominje ih Hayden (1862).

## Izvori
Akonapi

**Akonapi** (Akhonapi, Ahkonapi, Akovini), narod iz priča Delaware Indijanaca koji se spominje u Walam Olumu, i sa kojima su se Delawarci borili tijekom svojih migracija. Brinton ih identificira sa Akovinima iz iste tradicije, i smatra da su živjeli sjeverno od rijeke Ohio u Ohaju ili Indiani. Akovini bi, nadalje prema Brintonu, odgovarali sa Sinako, a Towakon s Towako koji su identificirani kao Ottawe. Ove identifikacije su po Hodgeu korektne jer se zna da među Ottawa Indijancima postoji grupa koja je poznata kao Sinago.

## Vanjske veze
* Akonapi Indian Tribe History
Eriwonec

**Eriwonec** (Armewamese, Armewamex, Erinonec, Ermamex), jedno od malenih plemena ili podplemena Unalachtigo ili Unami Indijanaca, šira grupa Delaware, koji su u 17. stoljeću živjeli oko Old Man's Creeka u okrugu Salem ili Gloucester u New Jerseyu. Njihovo istoimeno selo Eriwonec (200 stanovnika 1648) nalazilo se na Old Man's Creeku u blizini Asomoche, i oko 5 milja niže od Rancocasa . Sultzman ih svrstava među Unamije a Swanton u Unalachtigo.

## Izvori
Keskaechquerem

**Keskaechquerem**, jedna od ranih bandi Algonquian Indijanaca sa Long Islanda koje Sultzamn smatra dijelom plemena Unami, dok ih drugi autori smatraju plemenom koje će poslije biti poznato kao Canarsee (konfederacija Metoac). Keskaechqueremi još 1636, kaže povjesničar Dr. Henry R. Stiles, prodaju Willem Adriaense Bennetu i Jaques Bentynu područje poznato kao Gowanus (kasniji (Brooklyn) a 1639. Nizozemskoj Zapadnoindijskoj kompaniji močvarno područje Cripplebush na kojem će nastati današnji Bushwick, Greenpoint i Williamsburg. -Keskaechquerem je bilo palisadama zaštićeno istoimeno selo smješteno blizu Flatlandsa, jednog od pet nizozemskih gradova na Long Islandu. Vidi Canarsee. 

## Izvori
Catskill

**Catskill** (Katskill), jedno od malenih plemena Munsee Indijanaca iz šire skupine Delaware, koji su živjeli u 17. stoljeću na Catskill Creeku, u okrugu Greene u New Yorku. Od engleskog pomorca Hudsona koji ih je posjetio 1609. nazivani su kao &quot;*loving people*,&quot; ili &quot;*a very loving people*&quot;  i imali su reputaciju vrlo miroljubivog naroda. Godine 1663. poglavica im je bio Long Jacob; a sachem iz 1682. zvao se Mahak Niminaw .

## Izvori
Esopus

**Esopus** (ostale varijante: Aesopus, Æsopus, Sopus, Sopes, Zopus, Sepus, isl.) /od sip =river, i -us, =small/,zajednički naziv za skupinu Munsee plemena što su nekada živjeli duž zapadne obale rijeke Hudson u okruzima Greene i Ulster u New Yorku. Glavnu skupinu čine Minisinki, a ostali su Catskill, Mamekoting, Waoranec, Warranawonkong i Wawarsink. Naziv Esopus je staro ime Kingstona, što je bilo njihovo glavno sastajalište. Esopusi sa Nizozemcima vode nekoliko ratova u okolici Kingstona. Prvi je započeo 1659. a završio 1660. Nekoliko godina kasnije (1663) započeli su novi rat koji je završio svibnju sljedeće godine, ali su ga nastavili Munsee sve do 1676. 

Njihovih potomaka danas ima međuplemenima Stockbridge i Munseema u Wisconsinu i Ramapough Mountain Indijamncima u New Jerseyu.

## Izvori
Mamekoting

**Mamekoting**, jedno od pet (Hodge) plemena i poglavištvo Esopus Indijanaca, šire skupine Munsee Delaware, iz doline Mamakating Valley, zapadno od planina Shawangunk Mountains u New Yorku. Spominje ih Ruttenber .

## Izvori
Papagonk

**Papagonk**, jedna od lokalnih bandi  i istoimeno selo Munsee Indijanaca  , u kolonijalno doba nastanjeno u okrugu Ulster i blizu današnjeg Colchestera u okrugu Delaware na jugoistoku današnjeg New Yorka. Rani izvori spominju dva indijanska sela do 1776. godine, to su Pawpacton, koje se pretvorilo u Pepacton i Papagouck koji bi mogao bit Papagonk, a nalazila su se na mjestu današnjeg Colchestera.

## Izvori
Waoranec

**Waoranec**, jedno od malenih plemena Munsee ili Unami Indijanaca koje je u vrijeme prvih kontakata sa Europljanima živjelo na Esopus Creeku u okrugu Ulster u američkoj državi New York. Swanton ih pripisuje Unamima, a Hodge skupini Esopus sa plemenima Catskill, Mamekoting, Warranawonkong i Wawarsink .

## Izvori
Wysox Indijanci

**Wysox Indijanci**, jedna od skupina Munsee Indijanaca koja je živjela na jednoj manjoj pritoci rijeke Susquehanne na mjestu današnjeg Wysoxa, u okrugu Bradford u Pennsylvaniji. Prema izvjesnom Dayu (Penn., 137, 1843) imali su dvije krvave bitke na ušću Towanda creeka, sa Indijancima koji su tamo živjeli, možda Nanticokama

## Izvori
Atayonek

**Atayonek**, jedno od brojnih manjih podplemena ili plemena Unalachtigo Indijanaca, šira skupina Delaware koja je živjela negdje na donjem toku Delaware. Spominje ih Sultzman  u svojoj Povijesti Delawara a citira ga i Evan T. Pritchard u svojem *No Word for Time*. Swanton i Hodge ih nemaju na svojim popisima Delawarskih bandi. 

## Izvori
Chikohoki

**Chikohoki** (po Sultzmanu isto i Chihohock, Chilohoki ), jedna od skupina Unalachtigo Indijanaca, delawarske rase, koji su živjeli na zapadnoj strani rijeke Delaware, a njihovo glavno selo nalazilo se na mjestu *Crane Brook Church*-a blizu ušća rijeka Christanna.

Istoimeno selo Chikohoki, pripadalo je Manta Indijancima a nalazilo se namjestu današnjeg Burlingtona, u okrugu Burlington u New Jersey.

## Izvori
Unami

**Unami** /"The People Down River"/ ('Turtle tribe of the Delaware'), zbirno ime za mnogobrojne bande Algonquian Indijanaca koje čine jednu od tri glavnih grana Lenni-Lenape. Unami su nastanjivali područje pensilvanijske strane rijeke Dlaware, područje New Jerseya i sjevernog Delawara. U aluziji na svoj totem * 'Pakoango' * ili * 'Poke-koo-un’-go' *, nazivani su i *Turtle tribe of the Delaware*.
Suvremena Unami populacija iznosila je 1997. 13,500. Osim nekoliko staraca svi Unami ili Lenape, kako danas sebe nazivaju, govore engleski.

Prema Sultzmanu Umani bande su bile: Ahaimus, Aquackanonk, Armeomeck, Assunpink, Axion (Atsayonck, Atsayongky), Brotherton, Calcefar, Coacquannok, Coaxen, Communipaw (Gamaoenapa), Cranbury, Crosswick (Crossweeksung), Edgepillock (Indian Mills), Eriwonec (Armewamese, Armewamex, Erinonec, Ermamex), Gweghkongh, Hackensack, Haverstraw (Haverstroo), Hespatingh, Keskaechquerem, Konekotay, Lehigh (Gachwechnagechga), Hockanetcunk, Macock, Matanakon (Matikonghy), Matovancon, Mechgachkamic, Meggeckessou, Meletecunk (Metacunk), Momakarongk, Mooharmowikarun, Mookwungwahoki, Mosilian (Mosinan), Muhhowekaken, Muhkarmhukse, Muhkrentharne, Navasink, Nittabonck (Nittabakonck), Neshamini, Neshannock, Nyack (2) (Nayack), Okehocking (Okahoki, Okanickon), Paatquacktung, Passayunk (Passajung), Pavonia, Pemickpacka, Playwicky, Pocopson (Poaetquissingh, Pocaupsing), Raritan (Sanhikan), Ramcock (Ancocus, Rancocas, Rankoke, Remahenonc, Remkoke), Sawkin, Schuykill, Shackamaxon, Soupnapka, Tappan, Waoranec, Weepink, Welagamika, Wickquakonick (Wicoa), Wichquaquenscke.

Swanton u Uname klasificira: 
* Aquackanonk,na rijeci Passaic River, New Jersey, i područje Dundee in Passaicu.
* Assunpink, naStony Creek blizu Trentona.
* Axion, istočna obala rijeke Delaware između Rancocas Creeka i Trentona.
* Calcefar, unutrašnjost New Jerseya između Rancocas Creeka i Trentona.
* Canarsee, u okrugu Kings, Long Island, na južnoj obali Manhattan Islanda, i istok Staten Islanda, New York
* Gachwechnagechga, Lehigh River, Pennsylvania.
* Hackensack, u dolinama rijeka Hackensack i Passaic.
* Haverstraw, zapadna obala donjeg Hudsona, u okrugu Rockland, N. Y.
* Meletecunk, u okrugu Monmouth.
* Mosilian, istočna obala rijeke Delaware oko Trentona.
* Navasink, u području planina Highlands of Navesink.
* Pompton, na Pompton Creek.
* Raritan, u dolini rijeke Raritan i istočna obala rijeke Delaware.
* Recgawawanc, otok Manhattan i susjedno kopno New Yorka zapadno od Bronxa.
* Tappan, zapadna obala rijeke Hudson u okrugu Rockland County, N. Y., i u okrugu Bergen.
* Waoranec, kod Esopus Creeka, okrug Ulster, N. Y.

## Reference
Unalachtigo

**Unalachtigo** (Unalactigo) /od W'nalātchtko, 'people who live near the ocean,' naziv koji dolazi zbog blizine oceana,/ jedna od tri glavne grane Delaware Indijanaca sa donjeg toka rijeke Delaware na području današnjeg južnog New Jerseya, Sjevera države Delaware i jugoistočne Pennsylvanije. Unalachtigo su činili najjužniju granu Delawaraca čiji je plemenski amblem bio totem Purana (Turkey), pa su nazivani i * 'Turkey tribe of the Delaware' *. Ovaj totem Purana, prema američkom antropologu Danielu Brintonu nije označavao rod nego geografsku grupu . Njihovo glavno sjedište bio je Chikohoki, na mjestu današnje Burlingtona u New Jerseyu.

## Plemena
Prema Lee Sultzmanu do 1682. Unalachtigo su se sastojali od sljedećih plemena i sela: Amimenipaty, Assomoche (kod Swantona Asomoche, Atayonek, Big Siconese, Chikohoki (Chihohock, Chilohoki), Cranbury, Hickory, Hopokohacking, Kahansuk, Kechemech, Little Siconese (Chiconesseck), Manta (Mantes), Memankitonna, Minguannan (Minguahanan, Minguarinari), Nantuxet, Naraticon (Naraticonck, Narraticong), Quenomysing (Quineomessinque), Roymount (selo na Cape Mayu), Sewapoo (Sewapoi), Sickoneysinck (Siconese, Sikonessink), Tirans i Watcessit.

Swantonov popis je malo drugačiji: Amimenipaty, Asomoche, Chikohoki, Eriwonec, Hopokohacking, Kahansuk, Manta, Memankitonna, Nantuxet, Naraticon, Neshamini (?), Okahoki, Passayonk, Shackamaxon, Siconesse, Tirans i Yacomanshaghking.

Plemenske skupine Eriwonec (Armewamese, Armewamex, Erinonec, Ermamex), Neshamini, Okahoki (Okehocking, Okanickon), Passayunk (Passajung), Shackamaxon i Yacomanshaghking, po nekim pripadaju u Uname.

## Vanjske veze
* Unalachtigo Indian Tribal History
* The Unalachtigo of New Jersey
Hickory Indijanci

**Hickory Indijanci**, jedna od manjih bandi il tribeleta Delaware Indijanaca koji su nekada živjeli u selu blizu Lancastera u današnjoj Pennslvaniji. Spominje ih Day (u Penn., 397, 1843). Sultzman ih navodi na popisu Unalachtiga. Selo sličnog imena, Hickorytown, također u Pennsylvaniji, nije pripadalo njima nego Munseema.

## Literatura
* Frederick Webb Hodge, Handbook of American Indians North of Mexico

## Izvori

## Vanjske veze
* Delaware Indian Tribe Clans
Naraticon

**Naraticon** (Naraticonck, Narraticong), jedna od skupina Delaware Indijanaca, koje razni autori lociraju na različita mjesta, a prema Brintonu Živjeli su na Raccoon Creeku u južnom New Jerseyu. Lee Sultzman ih vodi kao jednu od skupina Unalachtiga.

Ostali nazivi za njih bili su Naratekona, Naricon, Narraticongs, Narraticonse, Narratikonck.
## Izvori
Ahaimus

**Ahaimus**, jedno od brojnih bivših malenih plemena ili sela Delaware Indijanaca, skupine Unami, koje je moralo živjeti negdje na području današnjeg okruga Bergen na sjeveroistoku američke države New Jersey. Ovo ime navodi Sultzman u svojoj povijesti plemena Delaware . Swanton ih nema svome popisu.

## Reference
Armeomeck

**Armeomeck**, jedno od malenih Algonquian plemena ili podplemena koje je pripadala delawarskoj skupini Unami i živjela negdje u dolini rijeke Delaware (rijeka)Delaware. Swanton ih nema na popisu Unamija a spominje ih  Amy C. Schutt i Sultzman kojega slijedi i Evan T. Pritchard  u * 'No Word for Time' *. Podatke o njima i susjednim skupinama Sanhican, Matanackouses, etc. prikupio je Johan de Laet, direktor Nizozemske zapadnoaijske kompanije (GWC; Geoctroyeerde Westindische Compagnie) . 

## Izvori
Calcefar

**Calcefar**, nekadašnje maleno pleme Unami Indijanaca, jezična porodica Algonquian, iz unutrašnjosti New Jerseya. Stanovali su između Rancocas Creeka pritoke Delawarea i sadašnjeg Trentona. Godine 1648. broj muškaraca (ratnika) procjenjen je na 150 . 

## Izvori
Gachwechnagechga

**Gachwechnagechga**  /*islanders* — Hewitt)/ (kod Gatschetta i Lehigh, Lecha), jedna od skupina Unami Indijanaca, šira skupina Delaware ili Lenni Lenape, koji su nekada živjeli uz rijeku Lehigh u Pennsylvaniji. 

Naziv Lehigh dolazi od delawarskog *lechau*, u značebnju *fork of a river*, a označava pritoku Delawara, a kasnije i ugljena pronađenog u tom kraju.

## Izvori
Haverstraw

**Haverstraw** /nizozemski haverstroo, =oat-straw/, ime koje su Nizozemci dali jednoj skupini Unami Indijanaca (prema Ruttenberu), koji su živjeli na zapadnoj obali donjeg toka rijeke Hudson, na mjestu današnjeg okruga Rockland u New Yorku. 

Ime kojim su sami sebe nazivali danas je izgubljeno, ali moglo bi biti (Hodge) Reweghnome ili Rumachenanck.

## Izvori
Mookwungwahoki

**Mookwungwahoki** /= *eye pain*/, jedna od podgrupa Unami Indijanaca (Sultzman) , rase Delaware. Prema Morganu oni su treći na popisu od dvanaest nižih klanova klana Pullaook ili Puran (Turkey), u koje još pripadaju (1) Moharala (big bird);(2) Lelewayou (bird's cry);(4) Mooharmowikarnu (scratch the path); (5) Opinghoki (opossum ground); (6) Muhhowekaken (old shin); (7) Tongonaoto (drift log); (8) Noolamarlarmo (living in water); (9) Muhkrentharne (root digger); (10) Muhkarmhukse (red face); (11) Koowahoke (pine region); i (12) Oochukham (ground scratcher).

## Izvori
Rancocas

**Rancocas** (Chichequaas, Ramcock, Ancocus, Rancocas, Rancokas, Rankoke, Remahenonc, Remkoke), tribelet Unami Indijanaca, šire grupe Delaware, sa istočne obale Delaware u New Jerseyu. Njihovo selo Ramcock nalazilo se na području današnjeg okruga Burlington. Broj njihovih ratnika (1648), procjenjen je na 100 .

## Izvori
Shackamaxon

**Shackamaxon** je povijesno selo Lenape Indijanaca. Bilo je središte skupine Unami, a prema Williamu Pennu, možda i cijele Lenni Lenape nacije. Nalazilo se uz rijeku Delaware, na području današnjeg Kensingtona, sada dijela Philadelphije u Pennsylvaniji.

U Shackamaxonu je Penn 1682. godine potpisao ugovor s Delaware Indijancima. Na tom je mjestu danas memorijalni park.

## Izvori

## Vanjske veze
* Muzej Pennovog sporazuma
Chinko

**Chinko** (Chinkoa), jedno od ranih plemena Algonquian Indijanaca koja se spominju 1680.-tih godina kao dijelovi konfederacije Illinois. Spominju ih jezuitski misionar Allouez i francuski istraživač La Salle . Kasnije se više ne spominju, nestali su kao i Chepoussa, Coiracoentanon, Espeminkia, Maroa, Moingwena i Tapouaro u ratovima ili asimilacijom u jače skupine Illinoisa .

## Izvori
Coiracoentanon

**Coiracoentanon** (Korakoenitanon).- jedno od 12 izvornih plemena konfederacije Illinois (Cahokia, Chepoussa, Chinko, Espeminkia, Kaskaskia, Michibousa, Michigamea, Moingwena, Peoria, Tamaroa i Tapouaro), koje od ranih autora spominje La Salle. Njihov dom nalazio se (*1640*.) uz Des Moines u jugoistočnoj Iowi. –Tijekom 1680-tih i kasnije do 1690. Illinoisi su zauzeti ratovima. Nakon što su Francuzi potisnuli Irokeze u New Yorku, Osage i Missouri potisnuli su plemena Moingwena, Peoria, Tapouaro i Coiracoentanon. Moingwene su apsorbirani od Peoria, a plemena Tapouaro i Coiracoentanon su se izgubili u Kaskaskiama. O njima se kasnije neće više čuti.

## Izvori
Espeminkia

**Espeminkia**, jedno od ranih plemena plemenskog saveza Illinois iz doline gornjeg Mississippija. Prvi i posljednji spominje ih La Salle 1680. i vezi velikog napada Seneca Indijanaca na Illinoise. Prije samog napada dolazi do evakuacije Francuza, a Illinoisi bježe preko Mississippija. Oko 500 ratnika (naoružani sa 100 mušketa, a ostali lukovima i strijelama) plemena Tamaroa, Espeminkia i Maroa, ostalo je na istočnoj obali Mississippija blizu Grand Kaskaskie na blizu Starved Rocka (danas Starved Rock State Park u Illinoisu), sklonivši žene, djecu i starce na jednom otoku 6 milja niz rijeku. La Salle koji je posjetio u dvanaestom mjesecu iste godine mjesto pokolja, pronašao je tisuće izmasakriranih tijela. Espeminkie su kompletno pobijeni, a preživjelo je tek nekoliko pripadnika plemena Maroa i Tamaroa.

## Vanjske veze
* Tribes of the Region at First Contact (1673)
Kaskaskia

**Kaskaskia**, pleme američkih Indijanaca porodice Algonquian naseljeno u drugoj polovici 17 stoljeća na mjestu današnjeg grada Utica u okrugu La Salle u Illinoisu gdje im se 1673. nalazilo glavno selo, te u okolnim područjima. Godien 1700.-te oni kreću prema ušču rijeke Kaskaskia, na mjestu današnjeg okruga Randolph. Incidentom u Cahokiji, između Kaskaskia ratnika i velikog poglavice Ottawa Indijanaca, rezultirao je smrću Pontiaca, na što su plemena Sac, Fox, Kickapoo i Potawatomi poveli sa Illinoisima rat do istrebljenja.

Kaskaskie su sudjelovali u potpisivanju najmanje 15 ugovora sa SAD.-om. Konačno tridesetog kolovoza 1803. ugovorom u Vincennesu, Indiana, prepuštaju svoju zemlju SAD.-u, koji ih uzimaju u zaštitu "against other Indian tribes". Godine 1832. oni sa Peoriama odlaze na prvi indijanski teritorij u Kansas, Paola, a 1867. u Oklahomu gdje čine dio naroda Peoria, koje je tamo federalno organizirano pod imenom Peoria Indian Tribe of Oklahoma.

## Vanjske veze
* Kaskaskia Indians
Michigamea

**Michigamea** /Mishigamaw, "the great water" ili "big lake"/, jedno od plemena Illinois Indijanaca, jezične porodice Algonquian, čiji je izvorni dom bio na području rijeke Sangamon u Illinoisu. Odavde pod pritiskom neprijateljskih plemena sa sjevera, uključujuć Siouxe, migriraju na jug pa se nastanjuju na sjeveroistoku Arkansasa, gdje ih 1673. nalazi otac Jacques Marquette. Mira nemaju ni ovdje, napadaju ih Chickasawi, pa 1700. odlaze nazad u Illinois, gdje će se udružiti sa Kaskaskiama sa kojima dijele kasniju sudbinu. Potomaka im se može naći među mješancima Indijanaca Peoria u okrugu Ottawa u Oklahomi.

## Vanjske veze
* Michigamea Indian Tribe History
Chepoussa

**Chepoussa**, jedno od ranih plemena koje spominju La Salle i Allouez kao skupinu Illinois Indijanaca sa rijeke Kaskaskia , pritoke Mississippija u Illinoisu. Prema drugima, Chepoussa i Michigamnea su živjeli u sjeveroistočnom Arkansasu . Bili su možda ubližem savezu sa Michigameama . Spominju se 1698. kada je izvjesni Jean Couture, Tontijev čovjek, doveo charlestonskog trgovca robljem Thomasa Welcha na Arkansas Post, koji je opskrbio Quapawe sa tridesaet pušaka kako bi napali pleme Chakchiuma. Quapawi međutim nisu krenuli na Chakchiume nego su novooružje iskoristili kako bi napali plemena Michigamea i Chepoussa, i potisnuli ih iz sjeveroistočnog Arkansasa.

## Izvori
Cahokia

**Cahokia**, nekoć vodeće pleme konfederacije Illinois naseljeno ranih 1700.-tih godina blizu današnjeg grada Cahokia u Illinoisu. Cahokie su pripadali jezičnoj porodici Algonquian, i najbliži plemenu Tamaroa. Ime ovog plemena dano je i najvećem pretpovijesnom zemljanom moundu (humku), Cahokia Mound, na području SAD-a lociranom oko 6 milja (10 kilometara) istočno od St. Louisa u Missouriju.
Godine 1818. njihove poglavice potpisuju ugovor u Edwardsvilleu u Illinoisu, po kojemu svoja plemenska područja prepuštaju SAD-u. Cahokie su se nakon toga priključila Kaskaskiama i Peoriama, a potomaka imaju u okrugu Ottawa u Oklahomi.

## Vanjske veze
* Cahokia Indian Tribe History