open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Ordovicij

**Ordovicijski period** je drugi od šest velikih (sedam u Sjevernoj Americi) perioda paleozojske ere. On slijedi kambrijski period i prethodi silurskom periodu. Ordovicij, nazvan prema velškom plemenu Ordovičana, je godine 1879. definirao Charles Lapworth u nastojanju da riješi spor između sljedbenika Adama Sedgwicka i Rodericka Murchisona, koji su iste naslage stijena u sjevernom Walesu stavljali u kambrij i silur. Lapworth, shvativši da je fosilizirana fauna u spornoj strati različita i od one u kambriju i od one u siluru, odlučio da se ona mora smjestiti u vlastiti period.

Dok je prihvaćanje posebnog ordovicijskog perioda teklo sporo u Velikoj Britaniji, u ostatku svijeta se on brzo proširio. Međunarodno priznanje je steakao godine 1906, kada je prihvaćen kao službeni period paleozoika od strane Međunarodnog geološkog kongresa.

## Galerija

Datoteka:OrdovicianEdrio.jpg|*Cystaster stellatus*, *Corynotrypa*
Datoteka:FossilMtnUT.jpg|
Datoteka:OrdOutcropTN.JPG|
Datoteka:LibertyBorings.jpg|*Trypanites*
Datoteka:Petroxestes_borings_Ordovician.jpg|*Petroxestes*
Datoteka:OilShaleFossilsEstonia.jpg|Bryozoa
Datoteka:OrdFossilsMN.JPG|Brachiopoda, Bryozoa
Datoteka:PlatystrophiaOrdovician.jpg|*Platystrophia ponderosa*
Datoteka:Echinosphaerites.JPG|*Echinosphaerites*
Datoteka:Prasopora.JPG|*Prasopora*
Datoteka:EncrustedStroph.JPG|Brachiopoda, Bryozoa
Datoteka:Protaraea.jpg|*Protaraea richmondensis*
Datoteka:ZygospiraAttached.jpg|*Zygospira modesta*
Datoteka:DiplograptusCaneySprings.jpg|*Amplexograptus*
Geološki period

Geološki **period** je jedinica geološke kronologije koja dijeli ere u manje dijelove. Periodi se smatraju neformalnima, ali se još uvijek koriste kako bi označili zasebne naslage stijena i fosilne tragove. Dok paleontolozi više vole govoriti o faunalnim fazama nego geološkim periodima, oni se još uvijek rado koriste u popularnim prezentacijama paleontologije. Primjeri takvih referenci su knjiga i film *[[Jurassic Park|Jurski park]]*.
Donji ordovicij

**Rani ordovicij**, isto tako znan i kao **donji ordovicij** od strane geologa, je prva pod-jedinica ordovicijskog perioda, te se odlikuje velikom diversifukacijom morskog života, koja su slijedila izumiranja na kraju kambrija.

Trilobitima su pridružili mnogi drugi organizmi, uključujući tabulate koralje, strophomenid, rhynchonellid, i mnoge nove orthid brahiopode, bryozoa, planktonske graptolite i conodonte, i mnoge druge tipove mekušaca i bodljikaša. Svi oni su se širili, zajedno uz organizme iz kasnog kambrija, te im se pridružila nova grupa zvana Phacopida.

## Vanjske veze

* Early Ordovician Climate
* GeoWhen Database - Early Ordovician
Agim Çeku

**Agim Čeku** (albanski: *Agim Çeku*) je kosovski političar koji je služio kao premijer Kosova od 2006. do 2008. godine, odnosno bivši komandant Kosovskog zaštitnog korpusa i Oslobodilačke vojske Kosova.

Čeku je rođen 29. oktobra 1960. godine u selu Čuška kod Peći na. Karijeru je započeo u JNA, pa je nakon dvije godine na Vojnoj akademiji u Beogradu i dvije godine u vojnoj školi u Zadru postao nastavnik u Školi rezervnih oficira. JNA je napustio 1990. godine, a godinu dana kasnije se priključio Zboru narodne garde, koji će kasnije postati Hrvatska vojska.

Početkom 1990-ih je sudjelovao u ratu na prostoru Hrvatske, i godine 1993. je ranjen za vrijeme Operacije Medački džep. U HV je napredovao do čina brigadira.

Početkom izbijanja oružanih sukoba na Kosovu, napušta Hrvatsku i priključuje se redovima OVK. U maju 1999. postaje komandant OVK, a nakon dolaska snaga NATO na Kosovo postaje komandantom Kosovskog zaštitnog korpusa. 

Srpske vlasti su Cekua optužile za niz teških zločina počinjenih za vrijeme sukoba na Kosovu, te za njim raspisale međunarodnu tjeralicu. Na temelju tjeralice je dva puta kraće bio uhapšen - prvi put u Ljubljani, drugi put u Budimpešti.

1.3. 2006. je od strane kosovskog predsjednika Fatmir Sejdiu imenovan za kosovskog premijera.
Ljetne olimpijske igre 1916.

Međunarodni olimpijski komitet je odredio da se Olimpijske igre 1916. godine imaju održati u Berlinu. Njemačka prijestolnica je određena za domaćina, pobijedivši kandidature Aleksandrije i Budimpešte.

Za igre je planiran tjedan zimskih sportova, koji je trebao sadržavati brzo klizanje, umjetničko klizanje, hokej na ledu i nordijsko skijanje.

Berlinski organizatori su ozbiljno shvatili kandidaturu te je 1912. i 1913. sagrađen velebni olimpijski stadion.

Pripreme za održavanje igara nije omelo ni izbijanje prvog svjetskog rata godine 1914. Mnogi su tada držali da će do 1916, kada su se Igre trebale održati, rat biti završen. Kada se ispostavilo da to nije slučaj, bilo je kasno da se Igre organiziraju na neutralnom terenu ili pokuša ishoditi olimpijsko primirje.

Neodržavanje Olimpijskih igara je teško pogodilo olimpijski pokret, koji je odlučio da se u spomen na taj događaj slijedeće Olimpijske igre službeno zovu VII. Olimpijskim igrama, te tako ustanove presedan koji će biti korišten za Olimpijade 1940. i 1944. godine.

Godine 1931. MOK je odlučio da Berlin dobije domaćinstvo Olimpijade koja je konačno održana 1936. godine.
Ljetne olimpijske igre 1940.

XII. Olimpijske igre su bile zakazane za period između 21.9. i 6.10. 1940. u japanskom glavnom gradu Tokiju. Tokyo je pravo na igre dobio pobijedivši kandidaturu Helsinkija.

Međutim, izbijanje drugog japansko-kineskog rata godine 1937. je MOK natjeralo da Igre umjesto toga zakaže za period između 20.7. i 4.8. 1940. u Helsinkiju.

Olimpijada u Helsinkiju je trajno otkazana nakon izbijanja drugog svjetskog rata.

MOK je, smatrajući to svojom moralnom obvezom, odlučio da oba dva grada budu domaćini budućih Igara. Helsinki je Igre dobio 1952, a Tokyo 1964. godine.
Ljetne olimpijske igre 1944.

XIII. Olimpijske igre su trebale biti održane u Londonu godine 1944. Odluku je Međunarodni olimpijski komitet donio u junu 1939.

Samo nekoliko mjeseci kasnije izbio je drugi svjetski rat, učinivši sve priprema za Olimpijadu bespredmetnim. 

London je ipak postao domaćinom Olimpijskih igara, ali tek kada je završio rat. Igre su održane 1948. godine.
Ljetne olimpijske igre 2008.

**XXIX. Olimpijske igre - Peking 2008**

**XXIX. Olimpijske igre** održane su od 8. kolovoza do 24. kolovoza 2008. u Pekingu.

Ceremonije otvaranje i zatvaranja Olimpijskih igara, kao i mnoga natjecanja, održana su na Nacionalnom stadionu u Pekingu (također poznatom i kao "Ptičje gnijezdo").

## Odabir domaćina

Peking je za domaćina igara izabran 13. srpnja 2001. tijekom 112. zasjedanja MOO-a u Moskvi, pobijedivši Toronto, Pariz, Istanbul i Osaku. Prije tog zasjedanja pet drugih gradova (Bangkok, Kairo, Havana, Kuala Lumpur i Sevilla) su podnijeli kandidature, ali nisu uspjeli ući u uži izbor 2000. Poslije prvog kruga glasovanja, Peking je imao značajno vodstvo ispred 4 preostala kandidata. U drugom krugu, Peking je skupio više glasova nego svi ostali kandidati zajedno.

## Zastupljeni športovi
Program je bio sličan kao i u Ateni 2004. Natjecatelji se natječu u 28 športova, a ukupno se održava 302 natjecanja (165 muških, 127 ženskih i 10 mješovitih).

Programu se dodalo 9 novih disciplina, dvije u biciklizmu (BMX u obe konkurencije). Žene su se prvi put natjecale u 3000 m s preponama. Plivački maraton (10&nbsp;km) se dodalo i u muškoj i ženskoj konkurenciji. Parove u stolnom tenisu (muškarci i žene) zamijenilo je ekipno natjecanje.

Sljedeći su športovi bili zastupljeni na igrama. Športovi u vodi su podijeljeni na 4 pojedinačna športa: skokovi u vodu, plivanje, sinkronizirano plivanje i vaterpolo. Broj natjecanja je prikazan u zagradi.

## Raspored natjecanja
Tijekom Ljetnih olimpijskih igrara u Pekingu održavaju se 302 natjecanja u 28 športova (165 za muškarce, 127 za žene i 10 mješovito). To je jedno natjecanje više nego na prethodnim OI u Ateni 2004. godine. Devet je novih natjecanja na programu, od čega su dva u biciklizmu (BMX). Atletičarke se prvi put natječu u utrci na 3000 m sa zaprekama, plivači u plivanju na duge pruge. U stolnom tenisu su dosadašnja natjecanja u parovima zamijenjena momčadskim natjecanjima.

**Legenda tablice:**
* zelenom bojom su označene **<span style="color:#00CC33;"> ceremonije otvaranja</span>** i **<span style="color:#ee3333;">zatvaranja OI</span>**,
* plavom bojom su označeni dani **<span style="color:#3399ff;"> kvalifikacija</span>** u pojedinim športovima,
* žutom bojom su označeni dani kada se održavaju **<span style="color:#FFCC00;"> finalna natjecanja</span>** (broj u polju je broj finalnih natjecanja tog dana),
* u posljednjem stupcu je ukupan broj natjecanja u pojedinim športovima,
* športovi su poredani abecedno.





¹ = MOK natjecanja u plivanju, sinkroniziranom plivanju, vaterpolu i skokovima u vodu vodi pod zajedničkim nazivom "vodeni športovi".

² = Sadrži i natjecanja u ritmičkoj gimnastici i trampolinu.

## Hrvatska na OI 2008.

## Vanjske veze

* Službena stranica OI u Pekingu 2008  
* XXIX. Olimpijske igre - Peking 2008
Savezne zemlje Njemačke

Njemačka je federacija 16 država, pokrajina, odnosno zemalja (*Länder*). Svaka država je na federalnom nivou zastupljena u Bundesratu.
Porajnje-Falačka

**Porajnje-Falačka** (*Rheinland-Pfalz*) je savezna pokrajina u zapadnom dijelu Njemačke. Glavni grad je Mainz. Površina iznosi 19.846 km², a pokrajina ima oko četiri milijuna stanovnika.
Saarland

**Zastava**



**Statistike** 
Glavni grad:Saarbrücken
Površina:2,568.69 km²
Stanovnika:1,056,000 *(31/12/2004)*
gust. stanovništva:411 people/km²
Web-stranica:http://www.saarland.de/
ISO 3166-2:DE-SL
**Politika** 
Ministar-predsjednik:Peter Müller (CDU)
Vladajuća stranka:CDU
**Karta** 



**Saarland** je jedna od 16 njemačkih saveznih država. Glavni grad je Saarbrücken. Ima površinu od 2570&nbsp;km² i 1,08 miliona stanovnika. I po površini i po broju stanovnika je jedna od najmanjih *Flächenländer* ("područnih država"), tj. država koje nisu gradovi-države.

## Vanjske veze
* Službena vladina stranica
* Statistički biro 
* WorldStatesmen - Germany
Donja Saksonija

**Zastava**



**Grb**



**Statistika** 
Glavni grad:Hanover
Površina:47,618 km²
Stanovnika:8,002,916 *30.9. 2004.*
Gust. stanovništva:168 st./km²
Web-stranica:niedersachsen.de
ISO 3166-2:DE-NI
**Politics** 
Ministar-predsjednik:Christian Wulff (CDU)
Vladajuće stranke:CDU/FDP
**Karta** 



**Donja Saska** ili **Donja Saksonija** (njemački: ***Niedersachsen***) je pokrajina u sjevernom dijelu Njemačke, u donjenjemačkom jezičnom prostoru. To je površinom druga po veličini (iza Bavarske) pokrajina u Njemačkoj. Glavni grad pokrajine je Hannover.

## Geografija
### Prostorni položaj
Donja Saska na sjeveru izlazi na Sjeverno more i donji tok Elbe. Jedina iznimka je Amt Neuhaus, koji je na desnoj obali Elbe. Na jugoistoku graniči sa Harzom, njemačkim srednjim gorjem Veći dio zemlje je na sjevernonjemačkoj nizini. Na sjeveroistoku se pruža Lüneburger Heide. Dok tu dominira siromašno tlo (vriština) i pijesak, na istoku i jugoistoku je najbolje tlo Njemačke. U takvim uvjetima (glinasto i pjeskovito tlo) je ovdje poljoprivreda razvijena i uspješna.

Donju Sasku obilježavaju rijeke Aller, Vezer, Ems i Elba.

Najviši brijeg je Wurmberg (971 m) u Harzu.

### Klima
Klima je u Donjoj Saskoj određena umjerenim temperaturama i dovoljnom količinom vlage. To znači, da se klima ove Pokrajine može smatrati maritimnom.

### Granice
Susjedne pokrajine su Schleswig-Holstein, Hamburg, Mecklenburg-Zapadno Pomorje, Brandenburg, Saska-Anhalt, Tirinška, Hessen, Sjeverna Rajna-Vestfalija i Bremen. Niti jedna pokrajina Njemačke ne graniči sa tako velikim brojem pokrajina.

Osim toga, Donja Saska graniči i sa Nizozemskom, a izlazi i na obalu Sjevernog mora.

## Historija
Donja Saska je novoosnovana nakon 2. svjetskog rata. Prije toga je bila dio britanske okupacijske zone u (dotadašnjem) Njemačkom Reichu. Savezna pokrajina obuhvaća nekadašnja područja Kraljevine Hannover (1866. do 1946. pruske provincije Hannover, 1946. Zemlja Hannover), Velikog vojvodstva Oldenburg, Vojvodstva Braunschweig i Kneževine Schaumburg-Lippe.

Ime "Donja Saska" kao naziv za regiju je puno starije.; ime i grb nove pokrajine potiču plemena Sasa, koji su naseljavali otprilike područje današnje Donje Saske i neka područja uz njene granice. Pra(Jezik) domaćeg stanovništva je donjesaski, jedan od donjenjemačkih jezika. Dodatak "Donja" potječe još iz srednjeg vijeka (Donjosaski Carski okrug) i razlikuje staru Sasku zemlju od kasnije iz dinastičkih razloga nastale "Gornje saske".

Postoji uska veza nastala personalnom unijom u 18. stoljeću između vladajuće kuće u Hannoveru i Ujedinjenog Kraljevstva Velike Britanije i Irske. "Pjesma donjih Sasa" se smatra himnom Pokrajine.

## Politika
Na Pokrajinskim izborima 2. veljače 2003. je SPD pretrpjela težak poraz i izgubila vladajuću većinu. Pobjednik na izborima je bila CDU koja vlada u koaliciji sa FDPom.

Ako donjesaski parlament ne bude ranije raspušten, slijedeći izbori prema Pokrajinskom Ustavu mogu biti najranije 4. studenog 2007. a najkasniji dozvoljeni datum je 3. veljače 2008.

U Bundesratu Donja Saska ima najveći mogući broj glasova, šest, kao i Bavarska, Baden-Württemberg i Sjeverna Rajna-Vestfalija.

## Gospodarstvo
Tremadok

Tremadocij je prva međunarodno priznata faza ordovicijskog periodaa paleozojske ere. Trajao je otprilike 9,7 miliona godina, od prije 488,3 do prije 478,6 Ma (miliona godina).

Tremadocij se dogodio na početku velikog uzdizanja morske razine (trangresije). Tada se razina mora povećala i ravnice su bile popljavljene. Dokazi prikupljeni u područjima oko Baltičkog mora i Skandinavije ukazuju da su bilo tri ili četiri takva događaja u tremadociju, s razinom mora koja se u međuvremenu spuštala na različite razine. U svakom slučaju, plitka mora su činila daleko veći dio površine planeta nego danas. 

Međa odabrana za označavanja ordovicijskog perioda i tremadocijskog stadija je prilično korisna. S obzirom na korelaciju s naglim širenjem graptolita, konodonta i raznih vrsta trilobita, temelj tremadocija omogućava naučnicima da određuju srodnost ne samo između tih vrsta, nego i vrsta u drugim područjima. To čini lakšim određivanje nastanka mnogih drugih vrsta u odnosu na ordovicijski period.
Skandinavija

**Skandinavija** označava područje sjeverne Evrope, koje sačinjavaju Danska, Norveška i Švedska. 

Ove zemlje djele vrlo srodne skandinavske jezike i njihovo zajedničko kulturno i historijsko nasljeđe.

Internacionalno gledajući, »Skandinavija« može također značiti Skandinavsko poluostrvo, koje sačinjavaju Norveška i Švedska, bez Danske, ali se ovaj izraz koristi samo u strogo geografskom značenju. Ponekad se pogrešno koristi izraz **[[nordijske zemlje]]** o Skandinaviji i obrnuto.

## Etimologija
Riječ *Skandinavija* se prvi put koristi kod Plinija (23-79) u formi *Scadinauia* i vjerovatno se sastavljena od starogermanske riječi 'skadin' (stijena, brazda) i 'auio' (ostrvo). Ovaj prvobitni izraz je preživio u imenu dijela južne Švedske Skåne.

Jordanes (ca. 485-552) spominje da je Ptolomej pisao o ostrvu **Scandza**, i da na sjevernom dijelu ostrva živi jedno uporno pleme, koje sredinom ljeta četrdeset dana uzastopce ima dnevno svijetlo, a sredinom zimi isto tako ne vidi svijetla. Ptolomej je najvjerovatnije ova saznjanja dobio od Grka Pytheasa od Massalije (Marsej).

## Vanjske veze

* northvegr.org: Jordanes o 'Scandzi'
Geolog

**Geolog** je osoba koja doprinosi naučnoj geologiji, proučavajući strukturu u fizičke procese na Zemlji. 

## Obuka i obrazovanje
Obrazovanje geologa u pravilu sadrži sadržava stjecanje znanja iz kemije, fizike, matematike, a ponekad i biologije, a uz to se na geološkim katedrama proučavaju posebni predmeti kao što su; vulkanologija, hidrologija i stijene te mineralologija. Većini geologa su također važne vještine vezane uz GIS i druge kartografske tehnike. Studenti geologije ponekad znaju provesti ljetne raspuste živeći i radeći u terenskim uvjetima zajedno sa svojim nastavncima. Tečajevi iz geologije znaju biti prilično korisni studentima geografije, inženjerstva, kemije, urbanizma, argeologije, ekologije i drugih disciplina.

## Karijere u geologiji
Profesionalni geolozi su obično zapolseni u širokom dijapazonu vladinih službi, privatnih tvrtki, te neprofitnih i akademskih institucija. Lokalne, regionalne i nacionalne vlasti upošljavaju geologe kako bi uz njihovu pomoć planirali i procjenjivali iskopavanja, građevinske lokacije, ekološke aspekte gradnje, pripremljenost za prirodne katastrofe te istraživali prirodne resurse. 

## Povezano
* Popis geologa
Hessen

**Hessen** je jedna od njemačkih šesnaest federalnih država (''Bundesländer'') i ima površinu od 21.110 km² te preko šest miliona stanovnika. Glavni grad je Wiesbaden dok je ekonomski centar Frankfurt na Main.

## Vanjske veze

* službeni vladin portal
* Šezdeset godina modernog Hessena  (također službeni sajt)
* portal o istočnom dijelu Hessena 
* Virtualni izlet kroz Rhön - dio istočnog Hessena
Sjeverna Rajna-Vestfalija

**Državni grb (Landeswappen)**







**Građanska zastava (Landesflagge)**







**Službena državna zastava****(Landesdienstflagge)**







**Statistike**
 
Glavni grad:Düsseldorf
Površina:34,080 km²
Stanovnika:18,060,211 *(2002)*
gust. stanovnika:530 inh./km²
BDP:Euro 463B (2002)
Web-stranica:http://www.nrw.de/
ISO 3166-2:DE-NW
**Politika** 
premijer:Jürgen Rüttgers (CDU)
Vladajuće stranke:CDU/FDP koalicija
**Karta** 







**Sjeverna Rajna-Vestfalija** (njemački: *Nordrhein-Westfalen*, često skraćeno na: *NRW*) je - po stanovništvu i ekonomskoj snazi - najveća federalna država Njemačke. Sjeverna Rajna-Vestaflija ima preko 18 miliona stanovnika, daje otprilike 22 % njemačkog bruto-društvenog proizvoda te se prostire na površini od 34.080 km². Sjeverna Rajna-Vestfalija se nalazi u zapadnom dijelu Njemačke i graniči s Belgijom i Holandijom. 

Glavni grad je Düsseldorf, a ostali važni gradovi su Köln, Essen, Dortmund, Duisburg, Bielefeld, Bonn i Münster.

## Vanjske veze

* Službeni vladin portal
* Turizam
Preston Cloud

**Preston Ercelle Cloud, Jr.** (26. 9. 1912. – 1991) je američki paleontolog, geograf i profesor. Najpoznatiji je po svom radu na polju geološke kronologije i porijeklu života na Zemlji.

## Knjige
* 
* 
* 
* 
* 
* 
* 
*
Idealizam

**Idealizam** je filozofski smjer koji ideju smatra osnovom svega. Riječ je grčkog porijekla. Suprotno idealizmu je materijalizam. Postoji nekoliko formi idealizma: subjektivni idealizam, transcendentalni idealizam i apsolutni idealizam.

## Relevantni članci
* Filozofija
* Materijalizam
* Subjektivni idealizam
* Transcendentalni idealizam
* Apsolutni idealizam

Ньзж
Apsolutni idealizam

**Apsolutni idealizam** je jedna forma idealizma. Jedan od najpoznatijih predstavnika apsolutnog idealizma je George Wilhelm Friedrich Hegel (pripadnik njemačkog klasičnog idealizma, zajedno sa Kantom, Fichtheom i Schelingom). Pripadnici apsolutnog idealizma smatraju da je cjelokupna stvarnost jedna jedinstvena apsolutna ideja. Ona predstavlja jedinstvo subjekta i objekta i ona se neprestano razvija, kreće, unutar sebe. Hegel je tu pokretačku snagu apsolutne ideje nazvao "dijalektika", i stvorio je tri zakona dijalektike. 

## Relevantni članci
* Metafizika
* Idealizam
Subjektivni idealizam

**Subjektivni idealizam** je jedna od formi idealizma, odnosno mogao bi se prikladnije nazvati imaterijalizam i stav koje se vezuje za George Berkeleya, prema kojem postojati znači biti opažen (*esse est percipi*). 

## Relevantni članci

* Idealizam
* Novovjekovna filozofija
* Materijalizam
* George Berkeley
Priroda

**Priroda** (također poznata po nazivima **materijalni svijet**, **materijalni univerzum**, **prirodni svijet** i **prirodni univerzum**) je naziv za svu materiju i energiju, pogotovo u njihovim esencijalnim oblicima. Priroda je predmet naučnog proučavanja, a historija koncepta prirode je historija nauke.

"Priroda" sadrži sve što postoji, od univerzalnog do subatomskog. Ona sadrži sve životinje, biljke i minerale; sve prirodne resurse i događaje (uragane, tornadoe, potrese). Također sadrži ponašanje živih bića, kao i procese koji se vezuju uz nežive predmete - "način" na koji se stvari mijenjaju.

## Zemlja

Zemlja je jedina poznata planeta na kojoj postoji život. Zemlja je evoluirala kroz geološke i biološke procese, čiji su tragovi još uvijek prisutni. Starost Zemlje se procjenjuje na 4,55 milijardi godina.

## Život

Iako ne postoji univerzalna definicija života, generalno se podrazumijeva da je biološka manifestacija života karakterisana organizacijom, metabolizmom, rastom, adaptacijom, odgovorom na stimulanse i reprodukcijom. Za život se jednostavno može reći da je karakteristično stanje organizama.

## Materija i energija

Neke nauke posmatraju prirodu kao materiju u kretanju, za koju važe određeni zakoni. Iz tog razloga, jedna od fundamentalnih nauka je fizika. Danas se smatra da vidljivi dio materije svemira čini svega 4% od ukupne mase. Za ostatak se vjeruje da 23% čini tamna materija, a 73% tamna energija. Egzaktna priroda ovih fenomena još nije poznata i predmet je istraživanja.

## Ovako izgleda priroda:

Datoteka:Galunggung.jpg|Galunggung, vulkan snimljen 1982. g.
Datoteka:A_storm_at_Pors-Loubous.jpg|Valovi
Datoteka:Hopetoun falls.jpg|Slapovi u Australiji
|Švicarske Alpe
Datoteka:A tornado near Anadarko, Oklahoma, on May 3, 1999.jpg|Tornado
Datoteka:Lake mapourika NZ.jpeg|Jezero Mapourika na Novom Zelandu
Datoteka:Biogradska suma.jpg|Biogradska šuma u Crnoj Gori


## Vanjske veze
* The Nature Conservancy - a charitable organization devoted to preserving natural diversity worldwide
* English Nature UK government organization devoted to preserving natural diversity in the UK
* Nature Detectives  An online research and education project for under 18s in the UK
* A Guide to Nature and Wildlife Conservation 
* Nature (1869-1875) This collection of Nature provides insight into the developments and achievements of science at the end of the nineteenth century.
Maglica

**Maglica** ili **nebula** je međuzvjezdani oblak, sačinjen od prašine i plinova. U početku je nebula bila ime za sve oblike magličastih nebeskih tijela, uključujući i galaksije. Danas se kao zajednički naziv za sve ove magličaste objekte koristi termin objekti dubokog svemira.

Nebule (maglice) mogu biti podijeljene na planetarne maglice, difuzne maglice i tamne maglice.

Difuzne maglice se dijele na emisijske maglice (koje zrače same) i refleksijske maglice (koje reflektiraju svjetlost obližnjih zvijezda).

## Povezano
* Difuzna maglica
:* Emisijska maglica
::* Područje H II
::* Planetna maglica
:* Odrazna maglica
* Tamna maglica
* Ostatak supernove
* Protoplanetna maglica
* Otvoreni skup
* Supernova
* Područje H I

## Vanjske veze
Kristal

U hemiji i mineralogiji, **kristal** predstavlja čvrstu materiju čiji su konstruktivni elementi atomi, molekuli, ili joni a koji grade pravilnu unutrašnju (prostornu) strukturu. Reč kristal potiče od grčke reči "κρύσταλλος" koja znači *čisti led*, i nekada se odnosio samo na kristal kvarca.

U mineralogiji kristal je telo ograničeno geometrijskim površinama (pljosnima) a u svim delovima ima jednaka hemijska svojstva.

Većina metala predstavljaju polikristale. Kod kristala je česta pojava bližnjenja, odnosno simetričnog urastanja kristala.

## Kristalna struktura

Kakvu će kristalnu strukturu fluid formirati zavisi od hemijskog sastava fluida, uslova pri kojim dolazi do očvršćavanja i od pritiska. Proces formiranja kristalne strukture, odnosno nastanka kristala, naziva se **kristalizacija**.

## Granični elementi kristala
Spoljašnja poliedarska forma kristala predstavljena je graničnim elementima kristala. Granični elementi kristala su:
* pljosni
* rogljevi
* ivice

**Pljosni** su uglavnom glatke ravne površine koje sa svih strana omeđuju kristal. **Rogljevi** predstavljaju tačkaste granične elemente koji se nalaze na mestu preseka tri ili više pljosni ili na mestu susreta tri ili više ivica. **Ivice** su lineamenti koji se javljaju na kontaktu dve pljosni. Ispitivanjem ovih elemenata i utvrđivanjem postojanja elemenata simetrije određuje se po kojoj kristalnoj sistemi se odvijala kristalizacija.

## Literatura

* 
* Dr Dimitrije Tjapkin:*Fizička elektronika i elektronska fizika čvrstog tela*, Naučna knjiga, Beograd, 1988.
* 

## Vanjske veze

* Hemija kristala 
* Uvod u kristalografiju i mineralne kristalne sisteme
* Kristalografski pamfleti za učenje 
* Kristalne strukturne rešetke 
* Virtualni muzej kristala
* Gigantski kristalni projekat - dokumentovani najveći kristali i kristalni agregati ikada pronađeni
Had

**Had** (grč. **ᾍδης**, *Haidēs*; **Ἀΐδης**, Aïdēs = "neviđen") je u grčkoj mitologiji bog podzemnog svijeta (Hada). Ime mu znači "nevidljiv", što i jest. Zato su ga Grci zvali i Pluton, što znači "bogat", jer je gospodar klica i metala. I Rimljani su ga zvali Pluton. 
## Opis
Had nije zao, već neutralan, iako je pravedan. Otac mu je Kron, majka Reja, braća su mu Zeus i Posejdon, a sestre Demetra, Hestija i Hera. Had je dobio vlast nad podzemljem pri podjeli svijeta, a Kiklopi su mu dali kacigu od koje je postao nevidljiv koju ju je katkad posuđivao bogovima i ljudima. Prijestolje mu je u podzemnoj palači, napravljeno od ebanovine. Ima vile kojim uništava, a na svom štapu drži pticu. Kočiju mu vuku crni konji, njegove su biljke čempres i narcis, a Kerber, višeglavi pas, koji može imati jednu, dvije, tri ili pedeset glava, čuva vrata podzemlja.

## Vladanje podzemljem

Budući da je Had gospodar podzemlja, ima zloglasne epitete: Clymenus ("zloglasni"), Eubules ("koji dobro pogađa") i Polydegmon ("koji mnogo prima", jer Hadu ljudi daju srebrnjake). Had obiluje dušama, metalima i jaucima, a pomažu mu demoni. Nitko nije smio izići iz podzemlja osim Hadovog nećaka Hermesa, dok su u podzemlje išli samo junaci. Had nije bog smrti te zato ne vlada paklom, Tartarom. Bog je smrti Tanatos u crnom plaštu, s crnim krilima. Grci su Hadu prinosili crne životinje i ljudske žrtve, dok bi krv skupili u jamu i bunare kako bi došla u podzemlje, a bilo je i igara u Hadovu čast. Had je vladao iz svoje palače, nikada nije izlazio na Zemlju, osim jednom, kada se išao izliječiti.

## Hadova žena
Hadova je žena Nadja, Hadova nećakinja (jer je Zeusova i Demetrina kćer). Jednog je dana brala cvijeće, s nimfama ili s Atenom i Artemidom, kada joj je had nezno prisao sa ledja i ususkao joj plod iz dubine pakla. Had je došao u svojoj kočiji van i oteo ju, te ju odnio u podzemlje, uzrokujući tugu Demetre, koja je plakala i tugovala. Iz njezinih suza je nastao led, a odbila se vratiti na Olimp, sve dok joj se ne vrati kćer. Zeus je poslao Hermesa, glasnika, da prenese poruku Demetri i Perzefoni. Ušao je u podzemlje i naredio Hadu da pusti svoju ženu, ali je ona pojela zrnje šipka, pa je morala ostati. Had je ipak bio razuman pa je pustio Perzefonu na Zemlju, ali se ona morala vraćati. Jedini bog koji je vidio otmicu bio je Helije, a također sve su vidjeli i pastiri na polju. Had je bolji od svoje braće u vjernosti; imao je samo jednu ljubavnicu, Minto.
## Vanjske veze

* Had u klasičnoj literaturi i umjetnosti
* Had u grčkoj mitologiji
Had (podzemni svijet)

**Had** (grč. **ᾍδης**, *Haidēs*; **Ἀΐδης**, Aïdēs = neviđen) naziv je za podzemni svijet, a isti naziv nosi i njegov vladar.
## Podjela Hada, podzemlja
Had se dijeli na tri glavna dijela: Asfodel, Elizij i Tartar. Svim tim krajevima raste cvijeće smrti ili asfodel. U podzemlju ima i rijeka. To su:
* Aheront - rijeka boli.
* Kokit - rijeka jadikovanja.
* Flegeton - rijeka vatre.
* Leta - rijeka zaborava.
* Stiks - rijeka mržnje.
* Mnemozina - rijeka sjećanja.
* Eridan - rijeka hladnoće, spominje je Vergilije u svojoj *Eneidi*.

Stiks je granica između gornjega i donjega svijeta. Prva regija podzemlja jest Asfodel. Homer je u *[[Odiseja|Odiseji]]* opisao da tamo lutaju junaci među manjim duhovima koji se vrzmaju naokolo poput šišmiša. Ovdje lutaju bez radosti, tuge i osjećaja. Prema Homeru, tu je najviše ljudi, a među ostalima i Ahilej. Ahilej reče Odiseju da bi radio bio nadničar seoski nego vladar ljudima u carstvu sjena. Opisivao mu je s tugom nemilu sudbinu umrlih duša u Hadu. Samo prolijevanje krvi u njihovu čast može im vratiti ljudske osjećaje.

Nakon toga dolazi Ereb koji se sastojao od Lete, rijeke zaborava, gdje su se duše skupljale da bi im se izbrisalo pamćenje te da se ne sjećaju prošloga života pri reinkarnaciji, i od Mnemozine, rijeke sjećanja, gdje su također pili pripravnici. U Erebu živi Had sa svojom ženom Perzefonom, u palači, a tako su prikazani i na jednom vrču iz Italije. U predvorju palače sjedi trojica braće, suci: Minos, Eak i Radamant. Tamo je i Trivij (raskršće tri ceste) posvećen Hekati, na kome se sudilo dušama umrlih. Oni koji nisu činili ni velika djela niti velike grijehe bili su upućivani u Asfodel. Tko je činio loša djela i bio zao za svoga života bio je slan u Tartar. Za herojska djela završavalo se na Elizejskim poljanama. Nakon Ereba potrebno je prijeći, preko koje mrtve prevozi Haron u svome čamcu, a mrtvi mu plaćaju srebrnjacima. Kerber, troglavi pas, čuva vrata pravog podzemlja - Tartara.
## Podzemna božanstva
Bogovi i božice u podzemlju utjeruju ljudima strah u kosti. Tu je naravno Tanatos, bog smrti crnih krila, koji reže kosu umirućima. Neke strašne božice su Kere koje sišu krv, Empuza ubija ljude na raskršćima, Lamija ubija djecu u snu, Hekata vlada čudovištima, dok se bogu sna Hipnou ne može odolijeti, on svladava i samog Zeusa. Poznate su osvetnice Uranove kćeri Erinije, Srde ili Furije.
## Smrtnici u podzemlju
Ljudi nisu znali mnogo o Hadu jer se nitko nikad nije vratio iz njega. Jedino su ga razgledali Eneja i Heraklo koji je odavde odnio Kerbera zbog ispunjavanja svojih zadataka kralju Euristeju. Tu je bio Orfej koji je išao po Euridiku. Također je tu bio i Sizif koji je na vrijeme uspio pobjeći i Tezej kojeg je oslobodio Heraklo.

## Vanjske veze

;Karte podzemnog svijeta u grčkoj mitologiji:
* Color map
* Ancient map
* Map of the Underworld
Eon (geologija)

**Eon** je naziv za vrlo dugo vremensko razdoblje. Geolozi izraz eon koriste kao najveću jedinicu geološke kronologije. Na primjer, fanerozojski eon je dug 550 miliona godina i pokriva vremenski period u kome žive životinje koje su u stanju ostaviti fosile s tvrdom ljušturom.

**Eon** se sastoji od nekoliko era, koje se sastoje od manjih perioda, koje su, pak sastavljene od epoha. Mi trenutno živimo fanerozojskom eonu, kenozojskoj eri, neogenskom periodu i holocenskoj epohi.

Jedna definicija eon smatra "jedinicom geološkog vremena koja iznosi milijardu godina" http://www.m-w.com/dictionary/eon, ali se ona rijetko upotrebljava.

Samo jedan eon postoji prije fanerozoika: Prakambrij. Međutim, taj izraz se ne koristi uvijek, jer se prakambrij tradicionalno klasificirao kao era. Ukoliko netko prihvati klasifikaciju prakambrija kao eona, geološka tablica je podijeljena na slijedeći način:

Prakambrijski eon pokriva četiri milijarde godina u historiji Zemlje prije nastanka tvrdoljušturnih životinja, dok fanerozoik pokriva sve ostalo. Prvi je skooro osam puta duži od potonjeg, ali, uz pretpostavku da neće biti novih podjela, ovakvo stanje se može promijeniti u budućnosti. Sve te podjlee su određene od strane ljudi te arbitrarne, te je moguće da fanerozoik bude duži od prakambrija, ukoliko se u slijedeće tri i pol milijarde godina ne dogodi geološki događaj zbog kojeg bi trebalo odrediti novi eon. 

## Literatura
* USA National Park Service 
* Washington State University 

Prema podacima sa stranice UCMP (http://www.ucmp.berkeley.edu/help/timeform.html), postoje samo 2 vremenska perioda klasificirana kao "EON": 1) prakambrij, i 2) fanerozoik. Had, arhej i proterozoik su klasificirani kao "Ere."
Era (geologija)

Geološka **era** je jedinica geološkog vremena na temelju koje se fanerozojski Eon dijeli na tri manja perioda. Paleozoik, mezozoik i kenozoik predstavljaju tri glavna stadija u razvoju fosilnih tragova. Te ere su razdvojenje međama katastrofalnog izumiranja - P-T međom između paleozoika i mezozoika te K-T međom između mezozoika i kenozoika. Postoje dokazi da je katastrofalni udar meteora igrao ulogu u određivanju granica između era.

Had, arhej i proterozoik čine neformalne prakambrijske ere. One pokrivaju četiri milijarde godina u historiji Zemlje prije nastanka tvrdoljušturnih životinja.
Lunarna geološka hronologija

**Lunarna geološka kronologija** (ili preciznije **selenološka kronologija**) dijeli historiju Zemljinog Mjeseca na šest opće priznatih geoloških perioda:
* Kopernicijski period : 1100 Ma do danas
* Eratostenijski period : 3200 Ma do 1100 Ma
* Gornja imbrijska epoha : 3800 MY do 3200 Ma
* Donja imbrijska epoha : 3850 Ma do 3800 Ma
* Nektarijska epoha : 3920 Ma do 3850 Ma
* Pranektarijska epoha: 4550 Ma do 3920 Ma

Gore navedeni datumi su predmeti rasprave, jer su podjele nastale na osnovu datuma značajnih lunarnih geoloških događaja koje je teško točno odrediti. Većina lunarnih uzoraka na temelju kojih je stvorena kronologija pripadaju bazaltnim naslagama imbrijske ere. Uzorci od prije i nakon tog vremena su manje brojni, a stariji uzorci su bili izloženi meteorskim udarcima zbog kojih je teško odrediti preciznu radiometrijsku starost.

U mnogim lunarnim visoravnima planetolozi trenutno ne mogu razlikovati nektarijski i pranektarijski materijal. Ove naslage se zovu praimbrijskim materijalima, te sadrže oba perioda.


ImageSize = width:800 height:100
PlotArea = left:15 right:15 bottom:20 top:5
AlignBars = early

Period = from:-4550 till:0
TimeAxis = orientation:horizontal
ScaleMajor = unit:year increment:500 start:-4500
ScaleMinor = unit:year increment:100 start:-4500

PlotData=
 align:center textcolor:black fontsize:8 mark:(line,black) width:25 shift:(0,-5)

 text:Kopernicij from:-1100 till:0
 text:Erastotenij from:-3200 till:-1100
 text:Gornji_imbrij from:-3800 till:-3200
 text:Donji~Imbrian from:-3850 till:-3800 shift:(0,25)
 text:Nektarij from:-3920 till:-3850 shift:(0,5)
 from:start  till:-3920  text:Pranektarij


## Povezano
* Geologija Mjeseca
Hronologija univerzuma

**Kronologija Velikog praska** opisuje događaje koji su se dogodili ili se tek imaju dogoditi prema naučnoj teoriji o Velikom prasku. Zapažanja sugeriraju da je univerzum kakvog poznamo nastao prije otprilike 13,7 milijardi godina. Otada do danas, evolucija svemira je prošla kroz tri faze.

Najraniji univerzum, o kojem se danas malo zna, postojao u djeliću sekunde u kojem je univerzum bio tako vruć da su čestice imale energiju veću od onih koje se danas dosežu akceleratorima čestica na Zemlji. Dakle, dok su glavne karakteristike ove epohe razradile u teoriji Velikog praska, detalji su uglavnom temeljeni na pretpostavkama.

Nakon ovoga, u doba ranog univerzuma, evolucija univerzuma se odvijala prema onome što znamo o fizici elementarnih čestica. Tada su se pojavili prvi protoni, elektroni i neutroni, zatim jezgre i konačno atomi. S formiranjem neutralnog vodika, pojavilo se pozadinsko zračenje.

Konačno, zapučela je epoha strukturnih formacija, kada se materija počela skupkhati u prvim zvijezdama i kvazarima, i konačno galasksijama, galaktičkim superjatima i superjatima. Budućnost svemira još nije u potpunosti poznata.

## Vanjske veze
* Holtz, Brian (2002). Human Knowledge: Foundations and Limits. Retrieved March 25, 2004. 
* PBS Online (2000). From the Big Bang to the End of the Universe - The Mysteries of Deep Space Timeline. Retrieved March 24, 2005.
* Schulman, Eric (1997). The History of the Universe in 200 Words or Less . Retrieved March 24, 2005.
* Space Telescope Science Institute Office of Public Outreach (2005). Home of the Hubble Space Telescope. Retrieved March 24, 2005.
* Fermilab graphics  (see "Energy time line from the Big Bang to the present" and "History of the Universe Poster")
Starost Zemlje

**Starost [[Zemlja|Zemlje]]** je procijenena na 4,54 milijarde (4.54 &times; 109) godina, na osnovu detaljnih naučnih podataka.

Ova procjena predstavlja kompromis između najstarijih zemaljskih minerala - malih kristala zirkona na području Jack hillsa Zapadne Australije - i astronomskih i planetoloških procjena starosti Sunčevog sistema. Dokazi na osnovu radiometrijskog određivanja starorsti zirkona dalje potvrđuju da je Zemlja stara najmanje 4,404 milijarde godina. Uspoređujući masu i luminozitet Sunca s brojnim drugim zvijezdama, može se zaključiti da je Sunčev sistem mnogo stariji od tih stijena. Ca-Al-bogate inkluzije - najstariji poznati tvrdi sastojci unutar meteorita koji su se formirali zajedno sa Sunčevim sistemom - su stari 4,567 milijarde godina, davši tako najstariju granicu za starost Sunčevog sistema, a zajedno s njim i granicu za starost Zemlje. Pretpostavlja se da je sažimanje Zemlje započelo ubrzo nakon stvaranja Ca-Al-bogatih inkluzija i meteorita. S obzirom da se točno ne zna koliko dugo je trajalo sažimanje Zemlje, a različiti teoretski modeli variraju od nekoliko miliona do nekoliko stotina miliona godina, točnu starost Zemlje je teško odrediti.
Luminozitet

**Luminozitet** u astrofizici je količina energije koju izrači tijelo u jedinici vremena.

Oznaka i jedinice: L u jedinicama W.

## Luminozitet zvijezde

Neka zvijezda polumjera R ima površinsku temperaturu T. Tada je njen luminozitet:

L=4\pi \sigma R^2 T^4

gdje je \sigma Stefan-Boltzmannova konstanta, 5.670 400(40) &times; 10&minus;8 J s&minus;1 m&minus;2 K&minus;4.

## Teorija raspršenja i akceleratorska fizika

U ovom slučaju luminozitet je broj čestica koje se raspršuju po jedinici površine i u jedinici vremena.

Oznaka i jedinice: L u jedinicama m-2&nbsp; s-1 ili, češće, b−1&nbsp;s−1.

Luminozitet je važno obilježje ubrzivača čestica. Integrirani luminozitet (jedinica m-2 ili b−1) opisuje luminozitet kojeg je ubrzivač isporučio u nekom vremenu i kad se pomnoži s udarnim presjekom nekog konkretnog procesa daje očekivani broj tih procesa za to vrijeme.
Kilogram po metru kubnom

**[[Kilogram]] po [[metar kubni|metru kubnom]]** (simbol: **kg/m&sup3;**, ili **kg m<sup>-3</sup>**) je SI jedinica za gustoću.

Gustoća vode iznosi pri temperaturi od 277 K iznosi 1000 kg/m&sup3;, pa tona vode ima volumen od 1 m&sup3;

Pored kg/m&sup3;, često se koristi i jednica **g/cm&sup3;**, a vrijedi:
: 1 **g/cm&sup3;** = 1000 **kg/m&sup3;**

Jedinica **gram po litri** (simbol: **g/l**) je identična jedinici kg/m&sup3;
Metar kubni

**Kubni [[metar]]**, oznaka **m<sup>3</sup>** je osnovna mjerna jedinica za volumen.

Osim osnovnog oblika - Kubni metar, često se koriste i izvedenice:
* **milimetar kubni **ili 1 **mm<sup>3</sup>** = 1 * 10-9 metara kubnih
* **centimetar kubni ** ili 1 **cm<sup>3</sup>** = 1 * 10-6 metara kubnih
* **decimetar kubni ** ili 1 **dm<sup>3</sup>** = 1 * 10-3 metara kubnih
* **kilometar kubni ** ili 1 **km<sup>3</sup>** = 1 * 109 metara kubnih

Vidi i:
* metar
* Četvorni metar
* Litra
* SI prefiksi
Kocka

ona služi i za formulu opsega i površine  
**Kocka** (ili pravilni heksaedar) je geometrijsko telo, jedno od Platonovih tela. Kocka spada u paralelepipede, to je pravilna četverostrana prizma - sastoji se od šest jednakih kvadrata, njenih stranica. Ona ima 12 bridova i 8 vrhova.

Mreža kocke sastoji se od 6 jednakih kvadrata.Ima 24 ivice.

## Formule
(*a* - stranica)

## Višedimenzionalne kocke
Analogija kocke u četriri dimenzije zove se hiperkocka. Ona se sastoji od osam jednakih kocaka.

Analogija kocke u n-dimenzionalnom prostoru se naziva jednostavno n-dimenzionalnom kockom.

## Vanjske veze

* The Uniform Polyhedra
* Spinning Hexahedron
* Virtual Reality Polyhedra
* Paper Models of Polyhedra
Četverokut

**Četverokut** ili **četverougao** je zatvoren geometrijski lik koji ima četiri kuta i četiri stranice. Zbroj svih kutova u četverokutu iznosi 360°.

Podjela četverokuta:
* trapez
* pravokutnik
** kvadrat
* paralelogram
** romb

## Vanjske veze
* Varignon and Wittenbauer Parallelograms by Antonio Gutierrez from "Geometry Step by Step from the Land of the Incas"
* Van Aubel's theorem Quadrilateral with four squares by Antonio Gutierrez from "Geometry Step by Step from the Land of the Incas"
* Compendium Geometry Analytic Geometry of Quadrilaterals
* Quadrilaterals Formed by Perpendicular Bisectors
* Projective Collinearity in a Quadrilateral
Sfera

* **Sfera** je geometrijsko mesto tačaka prostora čije je rastojanje od date tačke ***O*** jednako datoj duži ***r***. Data tačka ***O*** naziva se središtem, centrom sfere, a data duž ***r*** poluprečnikom sfere.
* Jednačina sfere u **pravouglim Dekartovim** koordinatama ima oblik:
(x-a)^2 + (y-b)^2 + (z-c)^2 = r^2\,
: gde su ***a,b,c*** koordinate središta (centra), a ***r*** poluprečnik sfere.
* Sfera se može posmatrati kao **površ** dobijena **obrtanjem kružnice** oko svog prečnika (dijametra).
** Površina površi sfere poluprečnika ***r*** određena je formulom: S = 4 \pi r^2\,.
** Dodirna ravan sfere normalna je na poluprečnik, povučen u tački dodira.
** Slika sfere u ortogonalnoj projekciji je kružnica, a u proizvoljnoj paralelnoj projekciji je elipsa.
** Svaki presek sfere sa ravni jeste kružnica. Presek sfere ***O(r)*** sa ravni koja prolazi kroz centar sfere jeste kružnica poluprečnika ***r***, veliki krug; svaki drugi presek sfere sa ravni jeste kružnica poluprečnika manjeg od poluprečnika ***r*** sfere, mali krug.
* Unutrašnjost sfere je lopta.

### Pojmovi
;Veliki krug: Presek sfere i ravni koja prolazi kroz centar sfere.
;Suprotne (antipodne) tačke: Par tačaka na sferi koji su presek sfere i prave koja prolazi kroz centar sfere.
Ako jednu tačku nazovemo severni pol, suprotna tačka se zove južni pol. Ekvidistantni veliki krug se tada zove ekvator. Krugovi paralelni ekvatoru se zovu paralele ili uporednici, a krugovi koji prolaze kroz polove se zovu meridijani.

Ova terminologija se koristi za planetu Zemlju, ali i za druga astronomska tela sfernog ili sličnog oblika.

## Povezano
* Sferoida
* Prostor

## Vanjske veze
* Mathworld website
* More Sphere Images from Maths is Fun
Piramida

**Piramida** može značiti:

* Piramida (geometrija), geometrijsko tijelo
* Piramida (arhitektura), grobnice u Egiptu, Srednjoj Americi i dr.
Piramida (geometrija)

**Piramida** je geometrijsko tijelo sastavljeno od baze (mnogokut, najčešće trokut ili pravokutnik) i stranica (trokuti).

U deskriptivnom smislu piramida "nastaje" kada:
# Postavimo *bazu* u neku ravninu (npr. horizontalna ravnina). Baza može biti bilo koji mnogokut (npr. kvadrat).
# *Visina* je dužina kojoj je početna točka u ravnini baze, a krajnja točka izvan ravnine baze.
# Spojimo krajnju točku visine s vrhovima baze.

## Podjela

S obzirom na bazu, piramide se dijele na trostrane (baza trokut), četverostrane (baza četverokut) ili višestrane/poligonalne (baza višekut/poligon). Ako je baza pravilni poligon (sve stranice jednake), tu piramidu nazivamo *pravilna* piramida.

S obzirom na kut između ravnine baze i visine, piramide se dijele na uspravne (pravi kut) i na kose piramide (svaki kut koji nije pravi).

Tako se, na primjer, piramida kojoj je baza kvadrat a visina je dužina položena okomito iz središta kvadrata naziva *pravilna uspravna četverostrana piramida*.

## Volumen i oplošje
Volumen piramide jednak je umnošku jedne trećine površine baze s duljinom visine:

: \mathit{V}=\frac{1}{3}\mathit{B}\mathit{v}

Oplošje piramide jednako je zbroju površina baze i površina svih stranica. 

: \mathit{O}=\mathit{P}(baza)+\mathit{P}(s_1)+\mathit{P}(s_2)+...+\mathit{P}(s_n) \,\!

## Pravilna trostrana piramida
:s^2 = H^2+(\frac{a\sqrt{3}}{3})^2
:\sin \omega = \frac{H}{s}
:\cos \omega =\frac{\frac{a\sqrt{3}}{3}}{s}
:\tan \omega = \frac{H}{\frac{a\sqrt{3}}{3}}
:h^2 = H^2+(\frac{a\sqrt{3}}{6})^2
:\sin \phi = \frac{H}{h}
:\cos \phi =\frac{\frac{a\sqrt{3}}{6}}{h}
:\tan \phi = \frac{H}{\frac{a\sqrt{3}}{6}}
:s^2=h^2+ (\frac{a}{2})^2
:P= \frac{a^2\sqrt{3}}{4}
:h= \frac{a\sqrt{3}}{2}
:r=  \frac{1}{3}h= \frac{a\sqrt{3}}{6}
:R=  \frac{2}{3}h= \frac{a\sqrt{3}}{3}
:B= \frac{a^2\sqrt{3}}{4}
:M=3 \frac{ah}{2}
:P=B+M
:P= \frac{a^2\sqrt{3}}{4}+ 3 \frac{ah}{2}
: \mathit{V}=\frac{1}{3}\frac{a^2\sqrt{3}}{4}\mathit{H}
## Pravilna četverostrana piramida

:P=a^2
:d=a\sqrt{2}
:r=\frac{a}{2}
:R=\frac{d}{2}= \frac{a\sqrt{2}}{2}   

:B=a^2
:M=4\frac{ah}{2}
:P=a^2 + 2ah

:V=\frac{1}{3}BH
:V=\frac{1}{3}a^2H

:s^2= H^2+ (\frac{d}{2})^2
:\sin \omega=\frac{H}{s}
:\cos \omega=\frac{\frac{d}{2}}{s}
:h^2= H^2+ (\frac{a}{2})^2
:\sin \phi =\frac{H}{h}
:\cos \phi =\frac{\frac{a}{2}}{h}
:s^2=h^2+ (\frac{a}{2})^2
Geometrijsko telo

**telo** (ek.) ili **tijelo** (ijek.) (lat. *corpus*), u geometriji, figura ograničena sa svih strana delovima površi. Primeri geometrijskih tela su kocka, okrugla tela i druga.
Promjer

**Promjer**, **prečnik** ili **dijametar** je pojam u geometriji koji označava duljinu prave crte koja prolazi kroz središte kružnice i čiji krajevi se nalaze na crti kružnice. On je ujedno i skup polovišta međusobnmo paralelnih tetiva. Ukoliko znamo promjer kružnice, možemo izračunati i površinu kruga unutar kružnice koristeći slijedeću formulu:

:   P = d * \mathbb{\pi} 

gdje slovo **d** označava promjer (lat. diametar), a π (čita se "Pi") je iracionalan broj koji iznosi približno 3.14.

**Polumjer** (*radijus*) je polovica promjera, odnosno udaljenost od središta kružnice do crte kružnice.
Astrofizika

**Astrofizika** je dio astronomije koji se bavi proučavanjem fizike svemira, uključujući luminozitet, gustoću, temperaturu i kemijski sastav zvijezda, nastanak i evoluciju galaksija, svojstva međuzvjezdanog prostora, fizikalnu kozmologiju, svojstva crnih rupa i drugih pojava na nebu.

## Povezano
* Astronomija
Prizma (geometrija)

**Prizma** je poliedar određen s dva sukladna poligona koji leže u paralelnim ravninama i imaju paralelne odgovarajuće stranice. 
Ako su svi bočni rubovi okomiti u odnosu na bazu onda je prizma uspravna. Ona je pravilna ako su joj baze pravilni mnogokuti.

Ako su baze paralelogrami tada se prizma naziva paralelepiped i ima šest strana. 
Posebni slučajevi paralelepipeda su 
*kvadar kojem su baze pravokutnici
*kocka kojoj su baze kvadrati
Visina h prizme je dužina okomice koja je spuštena iz bilo koje točke jedne baze na ravninu druge baze. 

## Formule

### Volumen ili zapremina

:V = B \cdot h

gdje je *B* površina baze, a *h* visina prizme.

Volumen kocke **V = a<sup>3</sup>**  

Volumen kvadra **V = abc**

### Oplošje

:O = 2 \cdot B + M

gdje je *B* površina baze, a *M* površina plašta. 

Oplošje kocke **O = 6a<sup>2</sup>** 

Oplošje kvadra **O = 2(ab + ac + bc)**

## Pravilna prizma

Prizma je **pravilna** ukoliko je uspravna te joj je baza pravilan mnogokut. Kocka je četverostrana pravilna prizma.

### Formule

Oplošje pravilne prizme **2 B + P**, gdje je *B* površina baze, a *P* površina pobočja.

Površina baze:

:B = \frac{n}{2} a^2 \cot{\frac{\pi}{n}}

gdje je baza pravilan *n*-terokut, *a* je duljina brida baze.

Površina pobočja:

:P = n \cdot a \cdot h

gdje je baza pravilan *n*-terokut, *a* je duljina brida baze, a *h* je visina prizme.