open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Univerzitet Ca' Foscari

**Univerzitet Ca' Foscari** () je javni univerzitet u italijanskom gradu Veneciji. Utemeljen je kao institut kraljevskim dekretom 8. augusta 1868. i izvorno je nosio naziv *Regia Scuola Superiore di Commercio* (Kraljevska trgovačka visoka škola), a status univerziteta dobio je 1968. godine. Sjedište univerziteta nalazi se u gotičkoj palači Ca' Foscari po kojoj nosi novo ime. Kasnih 2010-ih brojao je preko 20.000 studenata i bio je rangiran kao jedan od najkvalitetnijih univerziteta u državi.

## Povezano
* Lista univerziteta u Italiji

## Vanjske veze

* Università Ca' Foscari Venezia
La luz incidente

***La luz incidente*** () je argentinsko-francusko-urugvajski crno-bijeli film snimljen 2015. godine u režiji Ariela Rottera. Po žanru je drama, a radnja se događa u Buenos Airesu 1960-ih. Protagonistica, čiji lik tumači Érica Rivas, je žena koja se nakon smrti muža počinje povlačiti iz života, ali što se promijeni kada upozna neobičnog stranca. *La luz incidente* je sljedeće godine osvojio argentinsku nacionalnu filmsku nagradu.

## UIoge
*Érica Rivas ... Luisa
*Marcelo Subiotto ... Ernesto
*Susana Pampín
*Elvira Onetto
*Rosana Vezzoni
*Roberto Suárez
*Greta Cura
*Lupe Cura

## Reference

## Vanjske veze
* ''La luz incidente (2015)'' en el sitio Cine Nacional
* 
* ''La luz incidente'' en Todas Las Críticas
I, Daniel Blake

***I, Daniel Blake*** () je britansko-francusko-belgijski igrani film snimljen 2016. godine u režiji Kena Loacha. Naslovni protagonist, čiji lik tumači Dave Johns, je 59-godišnji stolar koji je teško obolio na srcu i kome je ljekar zabranio rad, ostavivši ga tako bez prihoda. Radnja prikazuje njegove napore da od britanske države ishodi socijalnu naknadu za nezaposlene, pri čemu se suočava sa bezdušnom i nesposbobnom birokracijom. *I, Daniel Blake* se, kao i brojni Loachovi filmovi, isticao socijalnom angažiranošću i eksplicitnim iznošenjem autorovih ljevičarskih stvaova, kao i inzistiranju na realizmu, korištenju naturščika i improvizaciji teksta. Premijerno je prikazan na Kanskom festivalu gdje je dočekan trijumfalno i sa ovacijama, te je osvojio Zlatnu palmu. Prilikom prikazivanja u Britaniji ga je posebno hvalio Jeremy Corbyn, vođa opozicijske Laburističke stranke.

## Uloge

* Dave Johns ... Daniel Blake
* Hayley Squires ... Katie Morgan
* Briana Shann ... Daisy Morgan
* Dylan McKiernan ... Dylan Morgan
* Kate Rutter ... Ann
*Sharon Percy ... Sheila
* Kema Sikazwe ... China
* Steven Richens ... Piper
* Gavin Webster ... Joe
* Calum Cunningham ... Job Seeker

## Izvori

## Vanjske veze
* 
*''I, Daniel Blake: An Authentic Cinema'' an essay by Girish Shambu at the Criterion Collection
Desde allá

***Desde allá*** () je venezuelansko-meksički igrani film snimljen 2015. godine u režiji Lorenza Vigasa. Protagonist, čiji lik tumači Alfredo Castro je sredovječni zubni tehničar koji povremeno unajmljuje siromašne mladiće sa ulice da se pred njim skidaju kako bi mogao masturbirati. Radnja prikazuje kako sa jednim od njih, 17-godišnjim pripadnikom ulične bande (čiji lik tumači Luis Silva) započinje dublji odnos. *Desde allá* je premijerno prikazan na venecijanskoj Mostri gdje je osvojio Zlatni lav.

## Zlatni lav
* 
* https://www.youtube.com/watch?v=L1EJO5zMtHQ Videocomentario sobre Desde allá.
Fuocoammare

***Fuocoammare*** () je italijansko-francuski dokumentarni film snimljen u režiji Gianfranca Rosija i premijerno prikazan početkom 2016. godine. Potaknut je tada aktualnom evropskom migrantskom krizom te prikazuje kako se nekoliko stanovnika otoka Lampedusa suočava sa masama izbjeglica iz Afrike i Bliskog Istoka koje prelaze Sredozemno more, često uz velike rizike, kako bi stupili na njegovo tlo i zatražili azil u Evropskoj uniji. Politička angažiranost filma, odnosno stav o nužnosti primanja što većeg broja izbjeglica, imponirali su žiriju Berlinskog filmskog festivala gdje je *Fuocoammare* dobio Zlatni medvjed, postavši prvi dokumentarac kome je to uspjelo u historiji te manifestacije. Filmom je bio oduševljen i tadašnji italijanski premijer Matteo Renzi, koji je otkupio 27 DVD-ova kako bi ih poklonio šefovima i državama ostalih zemalja EU i uvjerio da prime što više izbjeglica.

## Vanjske veze
*
Divines

***Divines*** () je francusko-katarski igrani film snimljen 2016. godine u režiji Houde Benyamine. Po žanru je drama, a radnja je smještena u pariški *[[banlieu]]* gdje vladaju siromaštvo i kriminal. Protagonistica, čiji lik tumači Oulaya Amamra je 16-godišnja djevojka koja sanjari da odatle izađe, ali je prisiljena raditi za lokalne dilere, te koja se upozna i sprijatelji sa plesačicom (čiji lik tumači Déborah Lukumuena). *Divines* je premijerno prikazan na Kanskom festivalu gdje je osvojio nagradu za najbolju kameru.

## Reference

## Vanjske veze
* 
* 
* Cineuropa
* UniFrance
* France 2 Cinéma
Dohtar

***Kćer*** ( je iranski igrani film snimljen 2016. godine u režiji Reze Mirakamija. Po žanru je drama, a radnja prikazuje kako 16-godišnja djevojka iz malog grada odlazi posjetiti prijateljicu u Teheranu, da bi se pri povratku suočila sa očevim gnjevom. *Kćer* je prikazana na Moskovskom festivalu gdje je osvojila glavnu nagradu.

## Izvori

## Vanjske veze
*
Bohicon

**Bohicon** je grad i središte istoimene općine u Beninu, smješten u departmanu Zou. Bohicon je konurbacija Abomeyja, glavnog grada departmana Zou, i ima oko 125,000 stanovnika te se nalazi na željezničkoj pruzi Cotonou-Parakou, odnosno na dvama glavnim autocestama u Beninu - RNIE 2 i RNIE 4. Bohicon je relativno novi grad, osnovan u XX. vijeku, te je važno središte međunarodne trgovine i komunikacija; dobro je povezan sa susjednim Togoom, Nigerom, Burkinom Faso i Nigerijom. 

Bohicon je imao dugu tradiciju trgovine ovcama te čak i izvorni naziv grada na lokalnim jezicima, **Gboxicon**, znači "tržnica ovcama". Uz to, značajna je i trgovina hranom, tekstilom, začinima i sitnom stokom. Prema procjeni iz 2019. godine, Bohicon je šesti najveći grad u Beninu; dominantna vjerska skupina su muslimani (u gradu postoji i džamija), a postoji i značajna zajednica Jehovinih svjedoka, koji u gradu imaju svoju crkvu. 

U Bohiconu se nalazi nekoliko koledža i poznata tehnički licej (*Lycée Technique de Bohicon*), a od znamenitosti je značajan arheološki park. Iz Bohicona se lako dolazi i do podzemnog grada Agongointo-Zoungoudo, važnog kulturnog dobra u Beninu. 

## Reference

## Vanjske veze
* Site officiel de la ville 
* Roch A. Houngnihin, ''Monographie de la commune de Bohicon'' , Afrique Conseil, 2006, 25 p.
* MétéoConsult
Ernelláék Farkaséknál

***Ernelláék Farkaséknál*** (), poznat i pod engleskim naslovom ***It's Not the Time of my Life*** () je mađarski igrani film snimljen 2016. godine u režiji Szabolcsa Hajdua. Po žanru je drama, a prikazuje susret dvije porodice - jedne koja je prije deset godina bez uspjeha započeti novi život u Škotskoj i jedne koja je ostala u Mađarskoj. *Ernelláék Farkaséknál* je premijerno prikazana na festivalu u Karlovym Varyma gdje je osvojila Kristalni globus.

## Uloge
* Erika Tankó ... Ernella
* Domokos Szabó ... Albert
* Lujza Hajdu ... Laura
* Orsolya Tôrôk-Illyés ... Eszter
* Szabolcs Hajdu ... Farkas
* Imre Gelányi ... Sanyi

## Vanjske veze
*
Bezbog (film)

***Bezbožnica*** () je bugarsko-dansko-francuski igrani film snimljen 2016. godine u režiji i po scenariju Ralice Petrove. Po žanru je drama, a protagonistica, čiji lik tumači Irena Ivanova je bolničarka iz malog bugarskog grada koja se brine o ostarjelim pacijentima oboljelim od demencije. Radnja prikazuje, kako gonjena pohlepom i ovisnošću o morfiju, krade njihove lične dokumente kako bi ih prodavala kriminalcima u svrhu krađe identiteta. *Bezbog* je premijerno prikazan na festivalu u Locarnu gdje je osvojio Zlatni leopard.

## Vanjske veze
* 
*
Allada

**Allada** je grad i općina na jugu Benina, u sklopu departmana Atlantique. Allada je danas mali grad od oko 20,000 stanovnika, prema procjeni iz 2019. godine, međutim imao je vrlo značajnu ulogu u historiji Benina te se danas smatra važnim kulturološkim središtem. 

Allada je ranije bila sjedište fonskog (Aja) kraljevstva **Adanwssa** (srpskohrvatski: *Sjedište gnjeva*); kroz historiju su se grad koristili nazivi **Arda** ili **Velika Ardra**. **Kraljevstvo Allada** je bilo najvažnije i najmoćnije regionalno kraljevstvo u XVI. i XVII. vijeku, dok ga 1724. godine nije osvojilo susjedno Kraljevstvo Dahomej. Iako je Allada formalno izgubila nezavisnost, tradicija izbora kraljeva nastavila se duboko kroz francusku upravu pa čak i danas; najrecentniji kralj je izabran 1992. godine, a uzeo je kraljevski naziv Kpɔɖegbe (srpskohrvatski: "Leopard riče"). 

Zanimljivost je kako je slavni haićanski revolucionar Toussaint Louverture bio sin aladskog princa Gaoa Guinoa, sina tadašnjeg aladskog kralja Sosa, koji je bio posljednji vladar nezavisne Allade, do 1724. godine.

## Reference

## Vanjske veze
*Site de la ville d'Allada
Djougou

**Djougou** je grad i općina na sjeverozapadu Benina te glavni grad departmana Donga. Djougou je važno trgovinsko središte u Beninu, a nalazi se nekih 30 kilometara od granice s Togom. Prema procjeni iz 2019. godine, Djougou je s oko 237,000 stanovnika treći najveći grad u Beninu, iza Cotonoua i Abomey-Calavija te ispred glavnog grada, Porto-Nova. 

Djougou je primarno trgovinski grad s dugogodišnjom tradicijom; velika tržnica se u gradu otvara svaka četiri dana, s tim da su redovne trgovine i tržnice otvorene svakodnevno. Dobro je prometno povezan upravo zbog toga te se iz grada lako može doći do Cotonoua na jugu, obližnjeg Parakoua, ali i togoanske granice na zapadu. 

Stanovništvo u gradu je predominantno mlado i u porastu. Najbrojnija etnička skupina su Dendiji, mada su prisutne i brojne druge etničke skupine poput Joruba ili Fona. Predominantna vjerska grupacija su muslimani, dok su ostale veće skupine katolici i protestanti. 

U gradu nema univerziteta, ali ima nekoliko osnovnih i srednjih škola. 

## Gradovi prijatelji
* Évreux, Francuska
* Al-Vakra, Katar

## Reference

## Literatura
* Chabi Félix Biaou, ''Monographie de la commune de Djougou'' , Afrique Conseil, mars 2006, 48 p.
* Zakari Dramani-Issifou, « Un paradoxe culturel au nord-ouest du Bénin : Djougou et l'aire dendi », in Hélène Joubert et Christophe Vital, *Dieux, rois et peuples du Bénin : arts anciens du littoral aux savanes*, Paris, 2008,  
* Bertin Tohoumon, *Rapports entre autorités traditionnelles et pouvoirs publics à Djougou de la période coloniale à nos jours (1897-2008)*, Université d'Abomey-Calavi (Bénin), 2011, 77 p. (mémoire de maîtrise)
Bog vidi istinu, ali je neće uskoro reći

***Bog vidi istinu, ali je neće uskoro reći*** () je priča ruskog književnika Lava Tolstoja originalno objavljena 1872. godine. Protagonist je Ivan Dimitrijevič Aksjonov, trgovac iz Vladimira koji bude uhapšen i osuđen za ubistvo koje nije počinio. Radnja prikazuje kako za vrijeme služenja kazne u Sibiru otkriva da je jedan od drugih robijaša stvarni počinitelj, ali mu odluči oprostiti. 

Priča je nekoliko puta bila ekranizirana, a pri čemu je najpoznatiji nagrađeni filipinski film *[[Žena koja je otišla]]*.
Ang Babaeng Humayo

***Ang babaeng humayo*** () je filipinski crno-bijeli igrani film snimljen 2016. godine u režiji Lava Diaza. Po žanru je drama, a djelomično je inspiriran pričom *[[Bog vidi istinu, ali je neće uskoro reći]]* ruskog književnika Lava Tolstoja. Protagonistica, čiji lik tumači Charo Santos-Concio, je žena koja je 30 godina provela u zatvoru za ubistvo koga nije bila počinila. Radnja prikazuje kako pri izlasku otkriva kako joj je zločin namjestio njen tadašnji ljubavnik, koji je sada postao gangsterski bos. *Ang babaeng humayo* je premijerno prikazan na venecijanskoj Mostri gdje je osvojio Zlatni lav.

## Reference

## Vanjske veze
*
Ja nisam Pan Jinlian

***Ja nisam [[Pan Jinlian]]*** (), u međunarodnoj distribuciji poznat pod engleskim naslovom ***I Am Not [[Madame Bovary]]*** (), je kineska filmska komedija snimljena 2016. godine u režiji Feng Xiaoganga. Predstavlja adaptaciju istoimenog romana Liu Zhenyuna. Protagonistica, čiji lik tumači Fan Bingbing je žena koja se odluči sporazumno razvesti od muža kako bi njih dvoje mogli zaobići stroge propise o organičenju posjedovanja nekretnina. Radnja prikazuje komplikacije koje nastanu kada je sada već bivši muž odluči izigrati, a zbog čega počinje njena desetogodišnja borba sa birokracijom i sudovima. *Ja nisam Pan Jinlian* je na Festivalu u San Sebastianu dobila nagradu Zlatna školjka.

## Izvori

## Vanjske veze
*
Testről és lélekről

**Tijelo i duša** (mađ. *Teströl és lélekröl*) je mađarski dramski film iz 2017. godine, kojeg je režirala Ildikó Enyedi. U Srbiji je prikazan pod naslovom ***Na telu i duši***.

## Radnja
Mária je mlada introvertka, koja je nedavno počela raditi u klaonici u Budimpešti kao kontroler kvalitete. Svoj posao shvaća ozbiljno. Njezin šef Endre je također tiha osoba. Polako se upoznavaju i s začuđenošću shvate da imaju iste snove, u kojima se sastajaju kao jelen i košuta. Ovi snovi su jedini gdje oni mogu pokazati sve osjećaje.

## Nagrade
Film pobijedio je Zlatnog medvjeda na Berlinaleu i Europsku filmsku nagradu za najbolju žensku ulogu. Bio je također izabran mađarski kandidat za Oscara.

## Uloge
* Alexandra Borbély kao Mária
* Géza Morcsányi kao Endre
* Zoltán Schneider kao Jenő
* Ervin Nagy kao Sándor (Sanyi)
* Réka Tenki kao Klára

## Izvori


## Vanjske veze
*
Kandi (Benin)

**Kandi** je grad i općina u Beninu, smješten na sjeveroistoku zemlje, u departmanu Alibori, čiji je i glavni grad. Osnovan još u doba kada su na području Benina djelovala različita etnička kraljevstva, Kandi je danas sedmi najveći grad u državi. Inicijalno je bio trgovinsko središte, međutim danas je poljoprivredni centar Benina. U gradu živi oko 109,00 stanovnika, prema procjeni iz 2019. godine. 

Kandi je grad što je osnovan pod patronatom Kraljevstva Bariba, kao ogranak njihove federacije Borgu. Etnički dominantni bili su Baribe, ali i dio Joruba, koji su pobjegli od ratnih pohoda Carstva Oyo. Poljoprivreda je danas dominantna gospodarska djelatnost, a slijede ju trgovina, prijevoz i izrada rukotvorina. U okolici postoje i značajna nalazišta željeza. 

Kandi je povezan s ostatkom zemlje preko autoceste RNIE 2, a ima i gradski aerodrom.

## Reference

## Vanjske veze
* ''Plan de développement communal de Kandi''  (2002, 133 p.)
Ouidah

**Ouidah** () ili **Wydah** () je obalni grad na jugu Benina, smješten u departmanu Atlantique. Ouidah danas broji oko 83,500 stanovnika, prema procjeni iz 2019. godine, te ima izrazito velik historijski značaj za Benin; Ouidah je dugo vremena bio centar translatlantske trgovine robljem i jedno od središta na "Obali robova". 

Francuzi za grad koriste još i nazive **Juida** ili **Juda**, dok ga Portugalci nazivaju **Ajudá**; rjeđe se susreće i nizozemski naziv **Fida**. 

## Historija

Prema lokalnoj tradiciji, kralj Kpase, vladar Kraljevstva Whydah, osnovao je grad negdje pred kraj XVI. vijeka. Inicijalni naziv grada bio je **Glēxwé** (srpskohrvatski: "Seoska kuća"). Kako je bio smješten na obali, grad je bio vrlo pogodno trgovinsk mjesto, što su iskoristili Britanci, koji su 1650. godine na području grada izgradili utvrdu. 

Ubrzo je grad postao središte trgovine robljem na tom području, a kontrolu su uskoro preuzeli Portugalci, koji su u gradu izgradili utvrdu São João Baptista de Ajudá (srpskohrvatski: Sveti Ivan Krstitelj od Ajude). Upravo će ta utvrda poslužiti kao jezgra razvoja samoga grada. Portugalci su početkom XVIII. vijeka lokalnom vladaru Haffonu poklonio krunidbenu čast kao znak zahvalnosti. U tom je periodu Whydah bio druga najveća luka u triangularnoj trgovini robljem na relaciji Afrika-Amerike-Europa. 

Haffon je vladao kraljevstvom sve do 1727. godine, kada je dahomejski vladar Agaja iznenada napao grad i ubrzo ga pokorio, zajedno sa susjednom Alladom. Kraljevstvo Whydah je ubrzo postalo grad u sklopu Kraljevstva Dahomej, dok su europski kolonizatori i trgovci u gradu izgradili utvre kako bi zaštitili svoje interese; portugalska utvrda São João Baptista predana je Dahomeju tek 1961. godine. U vrijeme francuske uprave u Beninu, Ouidah se nastavio razvijati kao trgovinsko središte te je ubrzo prometno povezan s ostalim gradovima.

## Kultura

Ouidah je vrlo važno kulturno središte u Beninu zbog svog historijskog značaja. U gradu su, zbog stalne cirkulacije robova iz različitih dijelova svijeta, prisutne brojne etničke i vjerske skupine; u gradu postoje islamski i kršćanski vjerski objekti, a značajne turističke lokacije su lokalna katedrala te manja, Bazilika bezgrešnog začeća. Prisutna su i svetišta za sljedbenike lokalnih vudu religija. 

U gradu postoji i historijski muzej te umjetnička galerija, koja je smještena u obnovljenoj zgradi brazilskih robova. Važan spomenik su i Vrata bez povratka, memorijalni slavoluk posvećen porobljenim Afrikancima.

## Gradovi prijatelji
*  Melun, Francuska
*  Saint-François, Guadeloupe, Francuska
*  Villeneuve-d'Ascq, Francuska

## Reference

## Vanjske veze
* Ouidah  (site de l'Office du Tourisme)
* Door of No Return
Ganvié

**Ganvié** je naselje na jezeru Nokoué na samom jugu Benina, koje administrativno pripada općini i gradu Sô-Ava u departmanu Atlantique. Naselje su osnovali pripadnici naroda Tofinu, koji su se na jezeru skrivali od ratobornih Fona, koji su hvatali robove za trgovinu s Europljanima, a nastalo je krajem XVI. ili početkom XVII. vijeka. S obzirom da se cijelo naselje u potpunosti nalazi na vodi, stanovnici Ganviéja često se nazivaju "Vodeni ljudi".

Inicijalno se populacija bavila radom na farmama, ali danas su predominantne djelatnosti ribarstvo i uzgoj riba. Uz to, značajnu ulogu ima i turizam, s obzirom da je Ganvié zbog svog specifičnog položaja i stila jako popularan među turistima.

## Galerija


Image:COLLECTIE TROPENMUSEUM Portret van een jongen naast een visnet met op de achtergrond de paalwoningen van Ganvie TMnr 20007961.jpg|1962.
Image:COLLECTIE TROPENMUSEUM Huizen met boten en visnet in het paalwoningendorp Ganvie TMnr 20007975.jpg|1962.
Image:COLLECTIE TROPENMUSEUM Passagiers in de boot van het toerisenbureau dat naar Ganvie zal varen TMnr 20007984.jpg|1962.
Image:Commerce à Ganvié.jpg|2013.
Image:Ganvié 11 (2013).jpg|2013.
Image:Famille visitant Ganvié.jpg|2017.


## Reference

## Literatura

* Georges Édouard Bourgoignie, *Les Hommes de l'eau : ethno-écologie du Dahomey lacustre*, Éd. Univ., 1972, 391 p. http://excerpts.numilog.com/books/9782402570190.pdf
* Ignace Djenontin, *Monographie communale de So-Ava*, Afrique Conseil, mars 2006, 42 p. http://www.ancb-benin.org/pdc-sdac-monographies/monographies_communales/Monographie%20So-Ava.pdf 
*  Mathurin C. Houngnikpo, Samuel Decalo, « Ganvié », in *Historical Dictionary of Benin*, Rowman & Littlefield, 2013, str. 181-182
* Armelle Sabine Yélignan Hounkpatin, *Ecosystème aquatique et pollution par les métaux toxiques : cas d'une étude réalisée dans la cité lacustre de Ganvié (République du Bénin)*, Éditions universitaires européennes, Sarrebruck (Allemagne), 2012, 107p. 
* Dominique Mwankumi, *La peur de l'eau : une journée de deux enfants à Ganvié, cité lacustre au Bénin*, l'École des loisirs, Paris, 2006, 45 p.  
* Pierre Pétrequin, Anne-Marie Pétrequin, *Habitat lacustre du Bénin : une approche ethnoarchéologique*, FeniXX, 1984, 214 p.
Reyer Venezia Mestre

**КК Rejer Venecija Mestre** () je italijanski košarkaški klub iz Venecije. Iz sponzorskih razloga pun naziv kluba trenutno glasa Umana Rejer Venecija (*Umana Reyer Venezia*). U sezoni 2018/19. takmičio se u Seriji A Italije i u FIBA Ligi šampiona.

## Uspesi
### Nacionalni
* **[[Serija A Italije u košarci|Prvenstvo Italije]]:**
** **Prvak (4):** 1942, 1943, 2017, 2019.
* **[[Superkup Italije u košarci|Superkup Italije]]:**
** **Finalista (1):** 2017.

### Međunarodni
* **[[Кup Radivoja Кoraća]]:**
** **Finalista (1):** 1981.
* **[[FIBA Кup Evrope]]:**
** **Pobednik (1):** 2018.

## Učinak u prethodnim sezonama

## Istaknuti igrači
*  Pjetro Aradori
*  Esteban Batista
*  Majkl Bramos
*  Saša Vujačić
*  Dražen Dalipagić
*  Ivan Zoroski
*  Denis Markonato
*  Džeremi Pargo
*  Ratko Radovanović
*  Trajko Rajković
*  Boris Savović

## Istaknuti treneri
*  Aleksandar Nikolić
*  Petar Skansi

## Vanjske veze

* Zvaničan sajt kluba
Abomey-Calavi

**Abomey-Calavi** je grad i općina u Beninu, smještena na jugu zemlja u departmanu Atlantique. Prema procjeni iz 2019. godine, Abomey-Calavi je drugi najveći grad u Beninu, s oko 385,000 stanovnka; veći je jedino Cotonou, čije je Abomey-Calavi predgrađe, dok treći grad po redu Djougou. 

Historija Abomey-Calavija neraskidivo je povezana uz grad Abomey i historijsko Kraljevstvo Dahomej, koje je Abomey-Calavi utemeljilo kao "ogranak" svog glavnog grada na jugu, koji bi bio bolje povezan s Cotonouom i trgovinom koja se odvijala uz Beninski zaljev. Međutim, kako su godine odmicale, Abomey-Calavi je sve više dobivao na značaju te je ubrzo prestigao sam Abomey; od 1906. godine, lokalna zajednica u Abomey-Calaviju birala je vlastitog vladara (čija je titula blaud), neovisno o Abomeyju. 

Primarne djelatnosti danas su predominantne u gradu; stanovništvo se uglavnom bravi poljoprivredom, stočarstvom i ribarstvom, a značajnu ulogu imaju i trgovina te prerađivačka industrija. U gradu djeluje i nacionalno značajni Univerzitet u Abomey-Calaviju. 

## Reference

## Vanjske veze
*
Venezia F.C.

**Venezia Football Club** ili jednostavno **Venezia** je italijanski nogometni klub sa sjedištem u gradu Veneciji. Venezia je osnovana 19. decembra 1907. godine. 

## Uspjesi
**[[Coppa Italia]]:**
:***Pobjednici (1)**: 1940/41.

**[[Serie B]]:**
:***Prvak (2):** 1960&ndash;61; 1965/66.
:***Promocija u viši rang (1):** 2000/01.

**[[Serie C]]** / **[[Serie C1]]**:
:***Prvak (2):** 1935/36.; 1955/56.

**[[Serie C2]]:**
:***Prvak (1):** 2005/06.

**[[Serie D]]:**
:***Promocija u viši rang (1):** 1982/83., 2015/16.

## Istaknuti igrači

## Vanjske veze

* Službene stranice
Steelyard Blues

***Steelyard Blues*** je američka kriminalistička filmska komedija snimljena 1973. godine u režiji Alana Myersona. Protagonist, čiji lik tumači Donald Sutherland, je bivši robijaš koji sanja o tome započne novi život tako što zajedno sa prijateljima odleti starinskim hidroavinom Consolidated PBY Catalina. Radnja prikazuje kako obnova letjelice zahtijeva novac kojeg namjerava dobaviti sitnim pljačkama.

## Ulice
*Mel Stewart – Crnac u zatvoru
*Donald Sutherland – Jesse Veldini
*Howard Hesseman – Frank Veldini
*Morgan Upton – Policijski kapetan Bill
*Peter Boyle – Eagle Thornberry
*Jessica Myerson – Savage Rose
*Beans Morocco – Rocky (kao Dan Barrows)
*John Savage – Kid
*Jane Fonda – Iris Caine
*Nancy Fish – Konobarica u dvorani za biljar
*Roger Bowen – Vatrogasni komesarr Francis
*Garry Goodrow – Duval Jax
*Lynette Bernay – Konobarica u baru
*Richard Schaal – Službenik ZOO-vrta Mel
*Edward Greenberg – Neiskusni policajac

## Izvori

## Vanjske veze
* 
*
Zama (film, 2017)

***Zama*** je igrani film snimljen 2017. godine u argentinskoj i međunarodnoj koprodukciji te u režiji Lucrecije Martel. Po žanru je drama, a predstavlja adaptaciju istoimenog romana Antonija di Benedetta. Radnja se događa u 18. vijeku, a protagonist, čiji lik tumači Daniel Giménez Cacho je španski kolonijalni namjesnik koji u Asuncionu čeka na službeni premještaj u Buenos Aires. *Zama* je osvojila argentinsku nacionalnu filmsku nagradu.

## Uloge
* Daniel Giménez Cacho ... Don Diego de Zama
* Lola Dueñas ... Luciana Piñares de Luenga
* Matheus Nachtergaele ... Vicuña Porto
* Juan Minujín ... Ventura Prieto

## Reference

## Vanjske veze
*  on Cinenacional.com
* 
* 
*
Let 141 kompanije UTA

**UTAGE-ov let 141** bio je međunarodni putnički let kojim je upravljao gvinejski operater Union des Transports Aériens de Guinée (UTAGE), koji je letio iz Conakryja za Dubai u Ujedinjenim Arapskim Emiratima, uz prvo zaustavljanje u Cotonouu, u Beninu. Avion je trebao iz Cotonoua krenuti za Kufru u Libiji 25. prosinca 2003. godine, međutim srušio se u Beninski zaljev, pri čemu je poginula 141 osoba, mahom libanonskog državljanstva. Nedugo nakon pada, ekipe spasioca pronašle su 35 preživjelih, međutim dio njih je umro na putu do bolnice; ukupno su preživjele samo 22 osobe.

Let 141 je bio Boeing 727-223 koji je ranije bio pod upravom American Airlinesa, registracijske oznake 3X-GDO. Let je išao iz Conakryja prema Dubaiju, uz zaustavljanja u Cotonouu, Kufri i Bejrutu. Konačni izvještaj o nesreći, što ga je objavio francuski BEA, zaključio je kako se nesreća dogodila zbog preopterećenja aviona, odnosno zbog činjenice da je masa aviona bila veća od dopuštene i to je onemogućilo pravilno uzlijetanje. Let 141, istina, jest uzletio, ali kako mu je trebalo dugo vremena da ostvari visinu, udario je u zgradu i pao u ocean. U izvještaju si naglašeni i loši uvjeti na aerodromu.

Ovo je bila ukupno stota nesreća u kojoj je sudjelovao Boeing 727. Danas se smatra najtežom avionskom nesrećom u historiji Benina te ukupno jedanaestom najvećom nesrećom u historiji.

## Reference

## Vanjske veze
*  (Summary of the French accident investigation)
*Cockpit Voice Recorder transcript and accident summary
*Bureau d'Enquêtes et d'Analyses pour la sécurité de l'Aviation Civile
** "Accident d'un Boeing 727 à Cotonou le 25 décembre 2003."  ()
** Summary of the English translation of investigation (Archive)
*** Full English report( )
** Original French report  (HTML) (Archive)
***PDF version of the French report ( )
Vrata bez povratka (Ouidah)

**Vrata bez povratka** su memorijalni slavoluk u gradu Ouidah, u Beninu. Slavoluk je izgrađen od betona i bronce, a nalazi se na plaži, okrenut prema Beninskom zaljevu. Postavljen je u spomen svih porobljenih afričkih robova koji su s Obale robova u Ouidi, koja je bila jedna od najvažnijih luka na transatlantskoj ruti, prodavani i odvođeni u Amerike. 

Glavni arhitekt bio je Yves Ahouen-Gnimon, međutim na izradi slavoluka sudjelovao je veliki tim umjetnika i dizajnera. Beninski umjetnik Fortuné Bandeira ukrasio je stupove i niske reljefe, statue Egunguna (maskirana figura u jorupskom folkloru) izradio je Yves Kpede dok je brončane statue napravio Dominque Kouas Gnonnou.

## Reference
Podzemni grad Agongointo-Zoungoudo

**Podzemni grad Agongointo-Zoungoudo** je arheološko nalazište u Beninu, smješteno nekih devet kilometara od grada Abomeyja, u sklopu općine Bohicon, u departmanu Zou. Podzemno naselje je otkriveno u veljači 1998. godine od strane danske građevinske kompanije DANIDA-e, koja je u to doba u Beninu gradila obilaznicu. 

Na površini od oko sedam hektara, naselje se sastoji od serije podruma i podzemnih nastambi od feralitske gline, koje su smještene oko deset metara ispod površine. Ukupno su pronađene 52 nastambe, a izgrađene su tokom XVI. vijeka, za vrijeme vladavine kralja Dakodonou, drugog kralja Abomeyja. Čini se da je osnovna funkcija ovih podzemnih nastambi bila pružanje smještaja i zaštite ratnicima. Na lokalnom fon jeziku, nazivaju se *ahouandô*, što znači "rupa rata". 

Od 1998. godine je kandidat za UNESCO-vu listu Svjetske baštine.

## Galerija


Village souterrain d'Agongointo de Bohicon.jpg
Cabane au village souterrain d'Agongointo.jpg
Refuge au village souterrain d'Agongointo.jpg
Refuge du village souterrain d'Agongointo.jpg
Entrée d'un souterrain à Agongointo.jpg

## Reference

## Vanjske veze
*  UNESCO World Heritage Center.org: Agongointo-Zoungoudo Underground Town (''Village souterrain d'Agongointo-Zoungoudo'')
* UNESCO World Heritage Center.org: Criteria
Jeune Femme

***Jeune Femme*** () je francusko-belgijski igrani film snimljen 2017. godine u režiji Léonor Serraille. Po žanru je mješavina drame i komedije, a protagonistica, čiji lik tumači Lætitia Dosch, je žena u ranim tridesetim koja je prekinula vezu, ostala bez novaca i posla, ali usprkos svega postaje odlučna okrenuti novi životni list u Parizu. *Jeune Femme* je premijerno prikazana na Kanskom festivalu gdje je osvojila nagradu za najbolju kameru.

## Uloge
* Lætitia Dosch ... Paula
* Souleymane Seye Ndiaye ... Osman
* Grégoire Monsaingeon ... Joachim

## Reference

## Vanjske veze
* 
*
Yuan Shang (film)

***Yuan Shang*** je kineski igrani film snimljen 2017. godine u režiji Liang Qiaoa. Po žanru je drama, a protagonist je reporter koji se iz Pekinga vraća u svoje zabačeno rodno selo kako bi izvještavao o otkriću rijetke ptice japanskog ibisa. *Yuan Shang* je premijeru imao na Moskvoskom festivalu gdje je osvojio glavnu nagradu.

## Vanjske veze
*
I Fell in Love with the Devil

**"I Fell in Love with the Devil"** je pjesma kanadske pjevačice Avril Lavigne. Objavljena je 26. lipnja 2019. godine kao treći službeni singl s njenog šestog studijskog albuma *[[Head Above Water (album)|Head Above Water]]*. Pjesmu je napisala Lavigne, dok su producenti iste Lavigne i Chris Baseford.

## O pjesmi
Pjesmu "I Fell in Love with the Devil" napisala je sama Lavigne, to je ujedno i njen prvi singl u karijeri čije autor samo ona. Prvi put je pjesma objavljena u sklopu njenog šestog studijskog albuma *[[Head Above Water (album)|Head Above Water]]* u veljači 2019. godine. Dana, 7. lipnja 2019. Lavigne objavila je preko Instagrama kako će pjesma biti objavljena kao singl s albuma. Istog je dana otvorila nagradnu igru za njene pratitelje koji su trebali dizajanirati omot singlice. Pobjednik nagradne igre kao i omot singlice objavljeni su 26. lipnja 2019. godine skupa s radijskom verzijom singla.

## Popis pjesama
;Digitalno preuzimanje
# "I Fell in Love with the Devil" - 4:15

;Digitalno preuzimanje 2
# "I Fell in Love with the Devil" - 3:38

## Povijest objavljivanja

## Reference

## Vanjske veze
*
Musée Honmè

**Musée Honmè** (ili **Honmey**) je muzej u Porto-Novu, Benin, koji se nalazi na području bivše vladarske palače lokalnih vladara. Tremin "Honmè" ili "Honmey" znači "u unutrašnjosti vrata", odnosno u širem kontekstu označava samu palaču. Kroz historiju su se koristili termini **Kraljevska palača** ili **Palača kralja Toffe**. Formalno je otvoren 1988. godine. 

Iako je sama palača primarni eksponat muzeja, u sklopu istoga se nalazi oko 230 eksponata, mahom kulturološki značajnih predmeta, muzičkih instrumenata (primjerak *[[alounloun]]a*), umjetnina i portreta, fotografija kraljevske obitelji te brončana bista kralja Toffe; većina eksponata u muzeju povezana je upravo s Toffom.

Od 1995. do 2007. godine, Musée Honmè je bilježio godišnji porast broja posjetitelja s cca. 4,000 (1995.) na gotovo 7,500 (2007.) godine. 

## Galerija


File:Honmé1.jpg|Unutrašnjost muzeja
File:Courtyard Musee Honme Porto Novo Benin Dec 2017.jpg|Unutarnje dvorište muzeja
File:Front yard Musee Honme Porto Novo Benin Dec 2017.jpg|Prednje dvorište muzeja
File:Musée Honmè-Eté 1999 (3).jpg|Statua u muzeju
File:Musée Honmè-Eté 1999 (2).jpg|Statua u muzeju
File:Musée Honmè-Eté 1999 (4).jpg|Statua u muzeju
File:Musée Honmè-Eté 1999 (5).jpg|Statua u muzeju


## Reference

## Vanjske veze

* Inforoute du patrimoine culturel béninois. Les musées
Made in U.S.A. (film, 1966)

***Made in U.S.A*** je francuski igrani film snimljen 1966. godine u režiji Jean-Luc Goddarda. Po žanru je mješavina kriminalističkog filma i crne komedije, sa primjesama politički intoniranog science fictiona, a radnja je velikim dijelom inspirirana romanom *[[The Big Sleep]]* američkog pisca Raymonda Chandlera, njegovom klasičnom hollywoodskom adaptacijom, kao i romanom *The Jugger* Donalda E. Westlakea. Radnja je smještena (u tada buduću) 1969. godine, a protagonistica, čiji lik tumači Anna Karina je tajanstvena žena koja traži svoga ljubavnika koji je komunistički aktivist. *Made in U.S.A*, napravljen u stilu Novog vala, je postao predmetom spora oko autorskih prava te je zbog toga njegovo prikazivanje u SAD bilo zapriječeno, učinivši ga jednim od opskurnijih naslova u Godardovoj filmografiji.

## Reference

## Vanjske veze
* 
* Made in U.S.A. from Rialto Pictures
* Made in U.S.A. from Film Forum, including a January 2008 Q & A with co-star László Szabó
*''Made in U.S.A: The Long Goodbye'' an essay by J. Hoberman at the Criterion Collection
Rasterna mreža

**Rasterna mreža** koje se ponekad naziva i *kvadratura* je crtež mreže kvadratičnih polja koji se ucrtava prije (ispod) ili nakon (iznad) crtanja glavnoga motiva, zbog lakšeg prijenosa kompozicije u drugi medij i druge omjere. 

## Literatura
*Margarita Sveštarov Šimat: Crteži starih majstora iz fundusa Kabineta grafike Hrvatske akademije znanosti i umjetnosti, Zagreb, 2009., str. 65, 70, 79
Kirijakos Micotakis

**Kyriakos Mitsotakis** (; 4. mart 1968 -) je grčki desničarski političar, koji od 2016. vodi stranku Nova demokracija, i koji je nakon izbora 2019. postao premijer Grčke. Rođen je kao sin uglednog političara i premijera Konstantina Micotakisa, a prije bavljenja politikom je ostvario uspješnu karijeur kao financijski analitičar i direktor niza uglednih zapadnih banaka. 

## Vanjske veze
*
Konstantin Micotakis

**Konstantin Micotakis** (; Halepa, 18. oktobar 1918 — Atina, 29. maj 2017) bio je grčki političar i bivši premijer Grčke. Bio je takođe kratko ministar spoljnih poslova.

Diplomirao je prava i ekonomiju na Univerzitetu u Atini. Imao je četvoro dece, njegova ćerka je grčka političarka Dora Bakojani.

## Reference

## Literatura
* 

## Vanjske veze

* Wilsford, David, ed. *Political leaders of contemporary Western Europe: a biographical dictionary* (Greenwood, 1995) pp.&nbsp;318–23.
* The Konstantinos Mitsotakis Foundation/Ίδρυμα Κωνσταντίνος Μητσοτάκης
Gđa Fang

***Gđa Fang*** () je kinesko-francusko-njemački dokumentarni film snimljen 2017. godine u režiji Wang Bing. U njemu se prikazuje posljednjih deset dana u životu Fang Xiuying, 68-godišnje žene iz kineske provincije koja boluje od uznapredovale Alzheimerove bolesti. Premijerno je prikazan na Festivalu u Locarnu gdje je osvojio Zlatni leopard.

## Izvori

## Vanjske veze
*
Křižáček

***Křižáček*** () je češko-slovačko-italijanski historijski film snimljen 2017. godine u režiji Vaclava Krndke. Radnja, inspirirana pjesmom *[[Svojanovský křižáček]]* Jaroslava Vrchlickog, se događa u srednjem vijeku i prikazuje kako vitez, čiji lik tumači Karel Roden, odlazi na dalek i opasan put kako bi pronašao svog sina koji je pobjegao od kuće kako bi se priključio Dječjem križarskom ratu.

## Uloge
* Karel Roden ... Bořek
* Aleš Bílík ... Szimko
* Jana Semerádová ... Majka
* Matouš John ... Jeník
* Jiří Soukup ... Pustinjak
* Michal Legíň ... Uhlíř
* Šimon Vyskočil ... Uhlířov sin
* Jana Oľhová ... Gostioničareva žena
* Ivan Krúpa ... Gostioničar
* Eliška Křenková ... Anđeo
* Jan Bednář ... Štěpán
* Tomáš Bambušek ... Glumac

## Reference

## Vanjske veze
*
*
Tommy Wiseau

***Tommy Wiseau*** je američki filmski režiser, scenarist, producent i glumac, najpoznatiji po svom debitantskom filmu *[[The Room (film, 2003)|The Room]]*.

## Vanjske veze

*
*TOMMY WISEAU on YouTube
*
The Train Robbers

***The Train Robbers*** () je američki vestern film snimljen 1973. godine u režiji Burta Kennedyja. Protagonist, koga tumači John Wayne, je ostarjeli revolveraš koga je udovica pljačkaša vlakova (čiji lik tumači Ann-Margret) unajmila da pronađe skriveno opljačkano zlato koje namjerava za nagradu vratiti željezničkoj kompaniji.

## Uloge
* John Wayne ... Lane
* Ann-Margret ... Lowe
* Rod Taylor ... Grady
* Ben Johnson ... Jesse James
* Christopher George ... Calhoun James
* Bobby Vinton ... Ben Young
* Jerry Gatlin ... Sam Turner
* Ricardo Montalban ... Pinkertonov agent

## Izvori

## Vanjske veze
* 
* 
* 
* 
* 
* Profil filma na portalu mojtv.hr
The Room (film)

***The Room*** () je američki igrani film snimljen 2003. gdoine u režiji i po scenariju Tommyja Visseaua, poznat po tome što je nakon premijere proglašen jednim od najgorih filmskih ostvarenja ikada napravljenih, ali i po tome što je usprkos toga u kasnijim godinama stekao kult status.

Film, za koji je Visseau također napisao scenario, te ga producirao, predstavlja njegov režijski debi, a po žanru nominalno pripada ljubavnoj drami. Protagonist, koga tumači sam Visseau, je uspješni bankar iz San Francisca koji se suočava sa time da ga supruga (čiji lik tumači Juliette Danielle) vara sa najboljim prijateljem (čiji lik tumači Greg Sestero). Radnja prikazuje kako će međusobno optuživanje na kraju dovesti do tragedije.

Visseauov film je nakon premijere bio napadnut od strane kritike, koja je bila užasnuta lošom kvalitetom glume, scenarija i režije. Međutim, ubrzo nakon toga se na kasnijim prikazivanjima dio publike počeo zabavljati, smatrajući ga nenamjernom, ali efektnom autoparodijom. Sa vremenom se oko filma stvorio kult, na temelju koga je godine 2010. stvorena istoimena video-igra, web-serija i satirički mjuzikl.

Godine 2011. je Greg Sestero svoja iskustva sa snimanja opisao u knjizi *[[The Disaster Artist (knjiga)|The Disaster Artist]]* koja je godine 2017. adaptirana u istoimeni nagrađeni film sa Jamesom Francom u glavnoj ulozi.

## Izvori

## Vanjske veze
* 
* 
* 
* 
* *[https://www.youtube.com/watch?v=-htzzL-JOUg The Room]* on YouTube
* *[https://www.101soundboards.com/boards/10043 The Room Soundboard]*
Obala robova

**Obala robova** (engleski: *Slave Coast*) je historijski naziv za priobalne dijelove Zapadne Afrike uz Beninski zaljev, koji su bili jedan od centara transatlantske trgovine robljem od ranog XVI. do XIX. vijeka. Obala robova bila je dio šireg područja u Zapadnoj Africi koje je služilo Europljanima za trgovinu robljem, a kojem su pripadale još i Zlatna obala, Obala bjelokosti i Obala papra (ili Obala žita).

Iako se ona razvijala i ranije, Europljsni su počeli formalno dokumentirati trgovinu robljem na ovom području oko 1670. godine. S vremenom je trgovina postala toliko razvijena da je tokom XVIII. i XIX. vijeka postojalo posebno trgovačko društvo koje je djelovalo na tom području. Većinu trgovine vodili su Portugalci, Nizozemci, Francuzi i Britanci, a robovi su dalje odvođeni u Novi svijet, najčešće u Brazil i Karibe. Najvažnije luke su bile Ouidah, Lagos, Aného, Grand-Popo, Agoué, Godomey, Porto-Novo i Badagry; robovi kojima se trgovalo u ovim lukama uglavnom su bili zatočeni pripadnici različitih etničkih skupina s tog područja koje bi jače države pokorile tokom svojih pohoda. Europljani su Afrikancima davali alkohol, duhan, tekstil i druga dobra.

Procjenjuje se da je između dva i tri milijuna ljudi "ukradeno" iz Afrike tokom perioda intenzivne trgovine, s tim da neke suvremene brojke govore o više od 12,000,000 prodanih robova.

Uvjeti na Obali robova bili su teški i bolesti su bile česte; zbog visoke stope smrtnosti od bolesti poput žute groznice, malarije ili toplotnog udara, kao i raznih gastroenteroloških problema, Obala robova je imala nadimak "Groblje bijelog čovjeka" (engleski: "the White man's grave").

Nakon što su europske zemlje formalno zabranile trgovinu robljem, ista je na Obali robova nastavljena još neko vrijeme s nezavisnim trgovcima, koji su zamijenili državne kompanije. Zbog velikog protoka ljudi na ovom području, došlo je do miješanja kultura koje je ostavilo traga na suvremenoj beninskoj kulturi (posebice je značajan utjecaj brazilske kulture), a česti su bili i brakovi između lokalnih žena i Europljana koji su trajno bili stacionirani na Obali robova.

## Povezano

* Atlantska trgovina robljem
* Triangularna trgovina
* Nizozemska Obala robova

## Reference

## Literatura

* Law, Robin and Kristin Mann. "African and American Atlantic Worlds". *The William and Mary Quarterly*, 3rd Ser., 56:2 Apr. 1999, pp.&nbsp;307–334.
* Shillington, Kevin. *History of Africa*. 2nd Edition, Macmillan Publishers Limited, NY USA, 2005.
* St Clair, William. *The Door of No Return: The History of Cape Coast Castle and the Atlantic Slave Trade*. BlueBridge.
Félix Couchoro

**Félix Couchoro** (Ouidah, 30. siječnja 1900. – Lomé, 5. travnja 1968.) bio je beninsko-togoanski pisac, koji se smatra začetnikom beninske književnosti; njegov roman *[[L'Esclave]]* iz 1929. godine se smatra prvim romanom beninske nacionalne književnosti. 

Couchoro je rođen u brazilskoj četvrti u mjestu Ouidah, u današnjem Beninu, koji je tada bio dio Francuskog Dahomeja. Školovao se, od 1915. do 1919. godine, pri katoličkim misijama i školama u Grand-Popu i Ouidi. Od 1919. do 1924. je predavao u Grand-Popu, nakon čega je preuzeo mjesto voditelja ogranka Zapadnoafričkog trgovačkog društva (*Société Commerciale de l’Ouest Africain*, SCOA), gdje je radio sve do 1939. godine. U međuvremenu se počeo baviti spisateljskim radom te je 1929. godine u Parizu objavio svoj debitantski roman, *[[L'Esclave]]*, koji se danas smatra prvim romanom beninske, odnosno tada dahomejske književnosti; Couchoro je postao tek drugi Afrikanac s objavljenim romanom na francuskom jeziku, mada je samo djelo godinama bilo prilično opskurno. Od 30-ih godina se bavi i uređivačkim radom u novinama te se zalaže za veće slobode u trgovini između Benina i Toga. 

Paralelno s pisanjem, Couchoro se vrlo rano aktivirao u politici, mada togoanskoj, jer je Francuski Togoland u to doba uživao više sloboda nego Francuski Dahomej, s obzirom da se radilo o mandatu Lige naroda, a ne o koloniji. Nakon što je bio izložen maltretiranju od strane policije, Couchoro se 1939. godine preselio u Anecho, u Togu, gdje je radio kao poslovni agent i ubrzo postao borac za nezavisnost Toga pri stranci Sylvanusa Olympija, kasnijeg prvog predsjednika Toga. U tom se periodu ponovo posvećuje pisanju te počinje u novinama serijski izdavati svoja djela, počevši s romanom *[[Amour de féticheuse]]* (1941.). Poovo je bio urednik novina i glasni zagovornik dekolonizacije, što mu je ponovo donijelo probleme s policijom; nakon pobune u Voganu 1952. godine, Couchoro je pobjegao u Aflao, u Gani, kako bi izbjegao zatvor. Zbog propasti posla, u Gani je uglavnom imao velikih problema s novcem.

U Togo se vratio tek 1958. godine te se zaposlio u Loméu; kada je Togo 1960. godine stekao nezavisnost, dobio je posao u državnoj službi, odakle se umirovio 1965. godine. Za života je napisao 20-ak knjiga, ali je ostao praktički nepoznat izvan vlastite regije. Umro je 5. travnja 1968. godine u Loméu.

## Izabrana bibliografija
**[[L'Esclave]]*, 1929.
**[[Amour de féticheuse]]*, 1941.
**Drama d'amour à Anecho*, 1950.
**L'héritage cette peste*, 1963.

## Reference

## Vanjske veze
*  « Félix Couchoro » sur larousse.fr
Nu mă atinge-mă

***Nemoj me dirati*** (; ) je rumunjsko-njemačko-češko-bugarsko-francuski igrani film snimljen u režiji Adine Pintilie i premijerno prikazan na Berlinskom festivalu 2018. godine. Po žanru je drama, a radnja prati nekoliko likova i prikazuje kako se oni suočavaju sa granicama intime u suvremenom svijetu. *Touch Me Not* je osvojio Zlatni medvjed.

## Uloge
* Laura Benson ... Laura
* Tómas Lemarquis ... Tudor
* Dirk Lange ... Radu
* Hermann Müller ... Paul
* Christian Bayerlein ... Christian
* Irmena Chichikova ... Mona
* Adina Pintilie ... Adina
* Seani Love ... Seani

## Reference

## Vanjske veze
* 
*
The Disaster Artist

***The Disaster Artist*** () je američka biografska filmska komedija snimljena 2017. godine u režiji i po scenariju Jamesa Franca. Temelji se na istoimenoj knjizi glumca Grega Senteroa u kojoj je on bio opisao iskustva sa snimanja znamenitog filma *[[The Room (film)|The Room]]*. Radnja prikazuje kako se Sentero (koga tumači Francov brat Dave Franco) kao mladi glumac upoznaje i sprijateljuje sa Tommyjem Wiseauom (koga tumači Franco) i zajedno rade film koji će postati poznat kao jedno od najgorih ostvarenja svih vremena. Franco je za svoj nastup dobio Zlatni globus za najboljeg glumca u mjuziklu ili komediji, a sam je film na Festivalu u San Sebastianu osvojio Zlatnu školjku.

U Srbiji je prikazan pod naslovom ***Katastrofalni umetnik***, a u Hrvatskoj pod naslovom ***Majstor lošeg filma***.

## Reference

## Vanjske veze
*
*
*''The Disaster Artist'' at *[[History vs. Hollywood]]*
Palača Lucić

**Palača Lucić** (ili Lučić) je renesansna palača na gradskoj rivi u staroj jezgri Trogira. Korijeni građevine sežu u srednji vijek, prvi put je preuređena tokom 16. vijeka, a pregradnje u 19. vijeku uništile su njen originalni izgled. U palači su živjeli Petar Lucić, autor prve hrvatske pjesmarice starih pisaca (*Vartal*), te njegov sin Ivan Lucić, historičar i latinist danas poznat kao otac hrvatske historiografije. Palaču Lucić krase raskošni graditeljski elementi s prepoznatljivim rukopisima renesansnih umjetnika, učenika slavnih imena poput Nikole Firentinca, dovratnici i okviri glavnih i sjevernih vrata, reljefi, porodični grbovi, trifora i monofora. Godine 2017. sanirano je dotrajalo krovište palače.

## Vanjske veze
* Grad Trogir (2017): ''Obnova krovišta spomenika kulture Palače Lucić''
Kneževa palača u Šibeniku

**Kneževa palača u Šibeniku** dio je obalnog obrambenog sustava grada Šibenika i izgrađena je u 13. i 14. vijeku. Nalazi se u neposrednoj blizini Katedrale sv. Jakova.

Od izvorne palače sačuvana su dva krila nekoć mnogo većeg zdanja u kojem je boravio gradski knez (kapetan), najviši predstavnik državne vlasti u Šibeniku.

Južno krilo proteže se uz obalu od četverokutne do poligonalne kule. Četverokutna kula, poznata pod nazivom Kula kneževe palače, najveći je obrambeni objekt na obali i potječe iz 14. vijeka. Između nje i Biskupske palače sačuvana su renesansna gradska vrata iz 16. vijeka. Po sredini prizemlja južnog krila Kneževe palače gotički je prolaz s gradskim vratima nad kojima je gradski grb s likom sv. Mihovila, zaštitnika grada.

Zapadno krilo Kneževe palače okrenuto je sakristiji i apsidalnim dijelovima Katedrale. Na južnom kraju ovog dijela dvoja su vrata jednostavnih kamenih okvira, a između njih niša s baroknom skulpturom gradskog kneza Nikole Marcella.

Godine 1975. dovršena je adaptacija Kneževe palače te omogućeno suvremeno funkcioniranje Muzeja grada Šibenika.

## Literatura

* Bilić, Darka (2014): "Sudbina kneževe palače u Šibeniku u pozno doba Mletačke Republike", *Peristil: zbornik radova za povijest umjetnosti Mjera stanovanja – Odah ladanja – Zbornik u čast Nadi Grujić*, 56, str. 177-188
Palača Rossini u Šibeniku

**Palača Rossini** je stambena trokatnica koja se nalazi u centru Šibenika, u blizini Crkve sv. Barbare. Najstarija je sačuvana palača u gradu i nosi naziv prema posljednjem vlasniku, imućnoj porodici iz 19. vijeka. Na osnovi romaničkih stilskih karakteristika prizemlja, historičari početke palače datiraju u 13. vijek, a danas je prepoznatljiva po gotičkom portalu. Viši katovi sadrže pojedine renesansne i barokne elemente. U palaču vodi nekoliko ulaza, a oplošje je uz postojeće otvore zasićeno i naknadno zazidavanim vratima i prozorima. Os stepeništa koje vodi od Novih vrata obalnih gradskih zidina dovodi pred portal palače na južnom pročelju zgrade, a prostor malog trga kojem drugu stranicu čini pročelje crkvice sv. Barbare u stvari je nepopunjena posljedica bombardiranja Šibenika s konca Drugog svjetskog rata. Palača Rossini danas predstavlja posljednju integralno posjedovanu i veću srednjovjekovnu stambenu cjelinu u Šibeniku, s određenim sačuvanim pojedinostima historijske kulture stanovanja poput kamenih klupčica pred prozorima, profilima unutrašnjih vrata, itd.

## Literatura

* Kale, Jadran (2011): "Kako tradiciju izložiti in situ: projektni zadatak Rossini i Matavulj u Šibeniku", *Etnološka istraživanja*, br. 16, str. 7-25.