open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Musorgski (film)

***Musorgski*** () je sovjetski biografski film snimljen 1950. u režiji Grigorija Rošalja. Naslovni protagonist, čiji lik tumači Aleksandar Borisov je znameniti ruski kompozitor Modest Musorgski. Radnja prikazuje kako sredinom 19. vijeka zajedno sa pripadnicima Moćne gomilice nastoji preobraziti tadašnju klasičnu muziku.

## Vanjske veze
* 
* «Мусоргский»  Аннотированный каталог фильмов киностудии «Ленфильм» 1918–2003.
* 
* 
* 
* 
*
Tajna misija

**Tajna misija** može označavati:

* *[[Secret Mission]]*, britanski špijunski film iz 1942. godine, rež. Harold French
* *[[Sekretnaja misija]]*, sovjetski špijunski film iz 1950. godine, Mihail Rom
Sekretnaja misija

***Tajna misija*** () je sovjetski crno-bijeli špijunski film snimljen 1950. u režiji Mihaila Roma. Radnja se događa u proljeće 1945. godine, na samom kraju Drugog svjetskog rata) te prikazuje kako čelnici nacističke Njemačke, koja se nalazi pred porazom, nastoje u posljednjih trenutak tajnim pregovorima isposlovati separatni mir sa zapadnim saveznicima, a kako bi mogli nastaviti rat protiv Sovjeta. Protagonistica, čiji lik tumači Jelena Kuzmina, je sovjetska obavještajka koja se pod lažnim identiteom uspjela ubaciti blizu njemačkog vrha te nastoji sabotirati taj plan. *Tajna misija*, koja je inspiraciju imala u stvarnim događajima poznatim kao operacija Sunrise, napravljena je u jeku Hladnog rata i imala je snažan propagandni naboj, optužujući Zapad da je bio spreman sklopiti mir sa nacističkim zločincima. U SSSR-u je bio najgledaniji film godine, a sljedeće godine su članovi ekipe dobili Staljinovu nagradu. Isti motiv je dvije decenije kasnije iskorišten u popularnoj TV-seriji *[[Sedamnaest trenutaka proljeća]]*.

## Vanjske veze
*
Bazen u Gružu

**Bazen u Gružu** olimpijski je bazen dimenzija 50 metara dužine, 25 metara širine i 2,5 metara dubine. Smješten je u dubrovačkom gradskom naselju i gradskom kotaru Gruž. Smatra se jednim od najmodernijih sportskih objekata za vodene sportove u Europi.

## Historija
Gradnja bazena započla je krajem pedesetih godina 20. stoljeća a dovršena 1961. godine. Svečano otvaranje bazena je bilo 4. srpnja 1961. godine.

Bazen je dugo vremena bio bez krova i neopremljen sjedištima, pa se pristupilo rekonstrukciji. 15. ožujka 2005. nakon djelomične rekonstrukcije ponovno je otvoren. Novi je bazen opremljen udobnim sjedištima i pomičnim krovom kojeg je moguće otvarati i zatvarati.

Rekonstrukcija bazena se izvodi u šest faza a bit će dovršena rekonstrukcijom hotela Stadion koji se nalazi u sastavu bazena te ugradnjom olimpijskih startnih blokova za međunarodna plivačka natjecanja. U potpunosti je osposobljen i opremljen za sva vaterpolska natjecanja.

## Kapacitet
Gruški bazen na svoje tribine prima oko 2500 gledatelja ali kapacitet se može povećati dodavanjem montažnih tribina pa u tom slučaju iznosi oko 3000 gledatelja.

## Klubovi
Bazenom se danas koriste vaterpolski klub Jug, vaterpolski klub Bellevue, ženski vaterpolski klub Jug i plivački klub Jug, svi iz Dubrovnika.

## Zanimljivosti
Gruški bazen je poseban jer se puni vodom iz vlastitog podzemnog slatkovodnog izvora.

## Povezano
* VK Jug
* PK Jug
* Sanja Jovanović

## Vanjske veze
* Priča o vaterpolo klubu Jug
Luka Gruž

**Luka Gruž** je međunarodna pomorska putnička luka grada Dubrovnika.

## Položaj
Luka Gruž se nalazi u dubrovačkom poslovnom centru u naselju Gruž, 3&nbsp;km zapadno od stare gradske jezgre, u zaljevu između poluotoka Lapada s južne, južnih padina brda Srđa sa sjeverne, te naselja Batala s istočne strane.

## Historija
Razvojem trgovine i dolaskom željezničke pruge u Dubrovnik, ukazala se potreba za gradnjom nove pomorske luke u Dubrovniku jer stara gradska luka ni svojim položajem, ali ni mogućnostima nije ni približno udovoljavala zahtjevima za gradnju teretne luke.

Luka je u početku bila teretno-putnička pa je shodno tome uređen jedan putnički gat, a ostatak luke je izgrađen kao pristanište za teretne brodove s dizalicama za istovar i utovar brodskog tereta, kao i terminalom za istovar i utovar željezničkih vagona, kojima se vršio prevoz raznih dobara diljem bivše Jugoslavije.

Luka je bila specijalizirana za prihvat i daljnji transport drvne građe, međutim daljnjim razvojem luke izgrađena je velika hladnjača za prihvat i skladištenje lako kvarljivih prehrambenih proizvoda. Također je izgrađen veliki terminal za prihvat putnika s carinom i graničnim prijelazom, restoranom i ostalim sadržajima potrebnim za promet putnika.

Tijekom rata u Hrvatskoj, nakon višednevnog granatiranja, hladnjača je uništena u potpunosti, a terminal za prihvat putnika je pretrpio ogromna oštećenja. Luka je u to vrijeme bila jedina veza Dubrovnika sa svijetom, jer je Dubrovnik bio u potpunom okruženju.

Nakon Domovinskog rata luka Gruž je potpuno prenamjenjena u putničko-turističku luku, te su shodno tome uklonjene sve dizalice.

## Promet




## Kapaciteti

Luka Gruž danas prima i do tri mega kruzera na kružnim putovanjima, te putničke trajekte na redovnim linijama između svih hrvatskih značajnijih luka i na linijama s talijanskim lukama Anconom, Barijem i Pescarom. Deseta je svjetska i treća mediteranska luka po broju putnika na jednodnevnoj posjeti nekom odredištu na kružnim putovanjima.

Dio luke, uz Grušku i lapadsku obalu uz jedriličarski klub Orsan, je namijenjen jahtama s vezovima koji imaju priključak na pitku vodu i električnu mrežu.

## Ostali sadržaji
Luka Gruž danas u svom sastavu ima međunarodni granični prijelaz, restoran, caffe bar, veliki trgovački centar, benzinsku crpku za plovila i peljara (pilota) za pomoć pri uplovljavanju i isplovljavanju.

U neposrednoj blizini luke nalazi se hotel Petka, robna kuća Srđ, putničke agencije, mjenjačnice, tržnica, rent-a-car agencije.

U sastavu luke je i dubrovački autobusni kolodvor.

## Bitne napomene
Luka je zaklonjena od svih vjetrova osim zapadnog vjetra koji izaziva male valove.
Ulaz u luku u blizini lapadske obale je plitak.
Dozvoljena brzina kretanja plovila pri isplovljavanju i uplovljavanju u luku je 4 čvora.

## Izvori

## Vanjske veze

* Luka Gruž (službene stranice)
Groblje Boninovo

**Groblje Boninovo** je glavno groblje grada Dubrovnika. Nalazi se na gradskom predjelu Boninovo, oko 1&nbsp;km sjeverozapadno od gradskog predjela Pile i zapadnog ulaza u staru gradsku jezgru.

## Historija
Današnje groblje na dubrovačkom predjelu Boninovu, po kojem nosi ime, nekad je bilo prostor s ljetnikovcem koji je bio u vlasništvu obitelji Altesti. Ljetnikovac se nalazio na mjestu današnje kapelice, a posjed obitelji Altesti je bio pun šetnica kroz terasasti vrt.

Ljetnikovac je tijekom 18. stoljeća bio namijenjen organizaciji prostitucije, no vlasniku ljetnikovca je zbog jedne od mladih prostitutki dovedene iz Francuske proradila savjest, pa je ljetnikovac darovao za javno korištenje. Naredbom Francuza na tom mjestu je tijekom 19. stoljeća uređeno javno gradsko groblje.

## Znamenitosti
Na samom ulazu u središnji dio groblja Boninovo dominira grobnica obitelji Glavić, s vjerno izrađenim kipom nesretno preminule kćeri Marije Glavić s pogledom na anđela. Kip je rad Talijana Canessa iz Genove jednog od tadašnjih najprestižnijih kipara.

Na groblju se nalazi nekoliko kipova poznatog hrvatskog kipara Ivana Rendića.

## Boninovo danas

Današnje groblje Boninovo je podijeljeno na nekoliko odjeljaka. Najveći od njih, ili središnje groblje, je prostor za ukop vjernika rimokatoličke vjeroispovjesti, a na ostalim odjeljcima se nalaze prostori za ukop vjernika drugih vjeroispovjesti poput židovskog, muslimanskog ili pravoslavnog groblja.

Današnje groblje na Boninovu je nedostatno za potrebe grada veličine Dubrovnika pa je u planu gradnja novog groblja na gradskom predjelu Dubac u Župi dubrovačkoj.

## Groblje branitelja Dubrovnika
Na središnjem dijelu groblja Boninovo, podijeljenom na dva dijela, nalazi se groblje dubrovačkih branitelja, a između odjeljaka se nalazi središnji križ u spomen svim palim braniteljima grada tijekom rata u Hrvatskoj.

## Izvori

## Vanjske veze
Gradski stadion Lapad

**Gradski stadion Lapad** je nogometni stadion u Dubrovniku. Može primiti oko 3.000 gledatelja. Domaće je igralište nogometnih klubova GOŠK i HNK Dubrovnik 1919 iz Dubrovnika. Lapadski se stadion nalazi u dubrovačkom gradskom kotaru Lapad. Izgrađen je 1919. godine. U prizemlju zapadnog dijela su 2 svlačionice. Sam teren je jako dobar, te se smatra jednim od boljih terena u trećim ligama. Javni arhitektonski natječaj za novi gradski stadion proveden je u svibnju 2009. godine. Novi stadion bit će kapaciteta 5.000 gledatelja, a osim sportskih sadržaja kompleks uključuje i poslovno-trgovački centar, podzemnu javnu garažu, te kulturne sadržaje.
Žičara Srđ

**Žičara Srđ** sagrađena je u Dubrovniku 1969. godine i povezivala je dubrovačko naselje Ploče i brdo Srđ.

Bila je prva i jedina žičara sagrađena na Jadranu u to vrijeme i godinama je bila jedan od simbola Dubrovnika. U Domovinskom ratu u potpunosti je uništena. 
Obnovljena žičara je puštena u rad 10. srpnja 2010, na dan otvaranja Dubrovačkih ljetnih igara kada ju je svečano otvorila predsjednica Vlade Republike Hrvatske Jadranka Kosor.

## Historija

Dana 21. srpnja 1969. žičara je svečano otvorena, a na njezinom otvaranju bili su mnogi dubrovački turistički djelatnici i političari. Kapacitet stare žičare bio je samo 15 osoba. Žičara je tijekom Domovinskog rata gađana s neprijateljskih položaja i na kraju je izravno pogođena i uništena. Jedna kabina ostala je u postaji žičare, dok je druga pala zato što su pukli vučni kabeli. Tijekom križnog puta često se mogla vidjeti uništena kabina žičare.

U listopadu 2008. godine direktor tvrtke Atlas nekretnine, Oscar Hasbun, najavljuje demontažu metalnih dijelova donje postaje žičare i rušenje gornje postaje. Tijekom ožujka uklanja se ruševina gornje postaje. Dana 14. kolovoza 2009. godine Atlas nekretnine sklopile su ugovor sa švicarskom tvrtkom Garaventa, koja je isporučila pogonsko postrojenje i opremu za novu žičaru. Početkom rujna počinje obnova žičare, a u siječnju 2010. iz Švicarske stižu prvi dijelovi postrojenja.

Dana 20. veljače 2010. godine Upravni sud Republike Hrvatske presudio je u korist jedanaest obitelji koji žive ispod trase žičare. U dubrovačkom Generalnom urbanističkom planu trasa žičare je ucrtana od Srđa do magistrale, ne do gradskog naselja Ploče, a radovi na gornjoj postaji na Srđu već se bliže kraju.

Excelsa nekretnine sklopile su ugovor s tvrtkom Nautika iz Čilipa o desetogodišnjem zakupu ugostiteljskog prostora u gornjoj postaji žičare.

Sve građevinske radove izvršila je tvrtka Kamgrad iz Zagreba.

## Tehnički podaci
Srđ i Ploče povezuju dvije kabine kapaciteta po 30 putnika, a vožnja traje oko 4 minute. Kabine su narančaste boje i kreću se brzinom od 6,5 metara u sekundi. U sklopu gornje postaje žičare je amfiteatar kapaciteta 250 osoba, u kojem je caffe i snack bar, suvenirnica te dvije terase sa nezaboravnim pogledom na panoramu Dubrovnika i njegovu staru gradsku jezgru.
Žičara se u konačnici popne na nadmorsku visinu od 405 metara, kolika je i visinska razlika između doljnje i gornje postaje između kojih je jedan čelični stup visine 40 metara.

## Izvori

## Vanjske veze

* Žičara Srđ službene web stranice
Križ na Srđu

**Križ na Srđu** dao je 1935. godine podići biskup dubrovački Josip Marija Carević kao spomen na 1900 godina od Kristovog raspeća. Postavljen je i blagoslovljen 10. lipnja 1935. godine, a srušen u Domovinskom ratu 6. prosinca 1991. godine. Nakon nekoliko dana branitelji Srđa su od nekoliko dasaka napravili drveni križ, kao znak da su još uvijek na Srđu. Zahvaljujući dubrovačkom biskupu Želimiru Puljiću križ je obnovljen 12. listopada 1997. godine. Obnovljeni križ blagoslovio je hrvatski kardinal Franjo Kuharić. Ostatke srušenog križa blagoslovio je 2003. godine na misi u Gružu papa Ivan Pavao II. nakon čega su ugrađeni u nove crkve i oltarte u dubrovačkoj biskupiji.

Svake se godine pred Uskrs i Dan dubrovačkih branitelja održava Križni put na Srđ.

## Izvori

## Vanjske veze
Ploče-Iza Grada

**Ploče-Iza Grada** je dubrovačko naselje i istoimeni gradski kotar.

## Općenito
Ploče iza grada su urbano stambeno turističko naselje u kojem su smješteni brojni hoteli visokokategornici.
 
## Geografija

Nalaze se istočno od stare gradske jezgre, podno jugoistočnih padina brda Srđ na sjeveru, rta Orsula na istoku, Jadranskog mora na jugu te gornje postaje žičare na zapadu.

## Historija

### Nastanak i razvoj

Ploče su se razvijale usporedno sa starim dijelom grada Dubrovnika. Imale su važnu ulogu za vrijeme Dubrovačke republike jer su na Pločama bili smješteni Lazareti, prva karantena u Europi. Nitko od pridošlica nije mogao ući u Dubrovnik, a da prethodno nije proveo određeno vrijeme u karanteni. Takva predostrožnost je uvedena u vrijeme kad je kuga harala Europom i to isključivo da bi se spriječilo širenje te opake bolesti unutar zidina.

Razvojem turizma u Dubrovniku, na Pločama je izgrađeno nekoliko hotela visokokategornika: Excelsior, Villa Argentina, Villa Dubrovnik, Villa Orsula te jedini još uvijek neobnovljeni hotel Belvedere. Hotel Belvedere izgrađen je 1985. i šest sezona radio je kao najluksuzniji dubrovački hotel. Bio je kapaciteta 393 kreveta u 229 soba, a zapošljavao je 190 djelatnika.

Hotel Belvedere je pretrpio brojna oštećenja od granata te je devastiran i uništen tijekom rata u Hrvatskoj, kada je bio prva crta obrane Dubrovnika i kraj kojeg se nalazio položaj pripadnika Hrvatske vojske.

Prva žrtva agresije na Dubrovnik bio je dubrovački pjesnik Milan Milišić koji je poginuo od krhotine granate ispaljene s topovnjače JRM.

## Stanovništvo
Gradski kotar Ploče - IzaGrada broji oko 7 000 stanovnika velikom većinom Hrvata.

## Nazivi naselja

Ploče-Iza Grada su podijeljene u nekoliko naselja:
* Ploče
* Žičara
* Viktorija
* Orkanski visovi
* Zlatni potok
* Sveti Jakov

## Gospodarstvo
Ploče - Iza Grada su turistički jedan od najrazvijenijih dijelova grada Dubrovnika. Tu su smješteni brojni hoteli, među kojima su najpoznatiji Excelsior, Argentina i Vila Dubrovnik, te nekada najbolji Belvedere, koji je još uvijek u ruševnom stanju. Pored hotela tu se nalaze turističke i rent-a-car agencije, najpoznatija dubrovačka plaža Banje, plaža Sveti Jakov te ostali turistički sadržaji, a u novije vrijeme uređen je najistočniji dio ovog kotara gdje je nastao Park Orsula. Park Orsula je nastao oko crkvice sv. Orsule, zaboravljenog arheološkog lokaliteta i pruža jedinstven ugođaj ljetne noćne pozornice i jedan drugačiji pogled na Dubrovnik sa starog trgovačkog puta koji je na tom mjestu djelomično obnovljen.

Stanovništvo Ploča - Iza Grada u velikom dijelu iznajmljuje privatne apartmane, koji su izgrađeni u obiteljskim kućama, turistima i ostalim gostima grada.

## Promet
Ploče su s ostalim dijelovima grada povezane redovitim linijama 5 (Viktorija-hotel Neptun) i 8 (Viktorija - Pošta Gruž) javnog prometnog poduzeća Libertas. Od srpnja 2010. godine Ploče su povezane sa Srđom žičarom.
Hotel Belvedere (Dubrovnik)

**Hotel Belvedere**, luksuzni hotel u Dubrovniku koji je radio šest sezona, od otvorenja 1985. do 1991. Potpuno je razrušen u Domovinskom ratu, te je danas jedini neobnovljeni dubrovački hotel. Nalazi se na samom kraju grada, u predjelu Ploče-Iza Grada. Iz hotela se pruža najbolji pogled na dubrovačku staru gradsku jezgru, otok Lokrum i Cavtat. Podno hotela nalazi se šljunčana plaža Sv. Jakov. Hotel je udaljen od stare gradske jezgre oko 1.5 km.

Hotel se nalazio na adresi *Frana Supila 28*. Bio je kapaciteta 406 kreveta u 200 soba, 19 apartmana, 2 poluapartmana za mladence i jedan predsjednički apartman. Hotelskim gostima bili su na raspolaganju aperitiv bar, nacionalni restoran "Konavle", francuski restoran "Roland", taverna "Dubrovnik", konoba "Elafiti", pivnica "Bayern", slastičarnica "Mozart",kafić "Maximilian", engleski salon "Richard lavljeg srca" i noćni klub "Trubadur". Hotel je raspolagao dvoranom za sastanke "New Orleans", kapaciteta 150 mjesta, prodajnim prostorima, velikim zatvorenim i otvorenim bazenom, trima kabinetima, salonom za masažu, saunom, stolovima za bilijar i stolni tenis, frizerskim salonom i buticima. Bio je jedan od najluksuznijih hotela na jadranskoj obali, a u njemu je odsjedala i Lepa Brena snimajući film *Hajdemo se voljeti*. Od 2001. godine najveći vlasnički udio od 53,75 posto ima panamska tvrtka “Cleostone”, iza koje stoji hrvatsko-britanski poduzetnik Zvonko Stojević, te Ina s vlasničkim udjelom od 31,8 posto. Dana 9. svibnja 2014. hotel je za 12 200 000 eura prodan tvrtki *Vila Larus* ruskog milijardera Viktora Vekselberga. Početna cijena iznosila je 24 360 000 eura, ali je zbog nedostatka interesa hotel prodan u pola cijene. Prevladava mišljenje da hotel nije moguće obnoviti, već ga je potrebno srušiti pa ponovno izgraditi.

## Izvori
Lapad

**Lapad** je poluotok ali i gradski kotar grada Dubrovnika.

## Općenito
Lapad je najrazvijeniji dio grada u kojem se nalazi većina dubrovačkih hotela i plaža u Uvali Lapad, te stambenih i poslovnih objekata.

## Geografija
Lapad se nalazi na istoimenom poluotoku, ispod brda Petka. Smješten je 1&nbsp;km zapadno od starog Grada, između dubrovačkog predjela Boninovo na istoku, prevlake Batala na sjevero-istoku, gruškog zaljeva na sjeveru te Babinog Kuka i rta Solitudo na zapadu.

## Historija

### Nastanak i razvoj
Lapad je u početku bio dio grada gdje su na lapadskom dijelu obale Gruškog zaljeva, izgrađeni prvi ljetnikovci dubrovačke vlastele za vrijeme Dubrovačke Republike. Razvojem turizma u Dubrovniku započeo je i nagli razvoj Lapada, pa je shodno tome većina današnjih dubrovačkih hotela izgrađena baš u Lapadu.

### Domovinski rat
Tijekom rata u Hrvatskoj mnogi su objekti u Lapadu doživjeli teška oštećenja a neki su u potpunosti uništeni. Hoteli Libertas, Plakir, Vis II, Pallace ali i mnogi drugi su bili u potpunosti uništeni i devastirani a obnova nekih od njih još uvijek je u tijeku.

Svi lapadski hoteli su bili prenamijenjeni u centre za izbjeglice sa šireg dubrovačkog područja.

## Stanovništvo
Gradski kotar Lapad broji oko 12 000 stanovnika velikom većinom Hrvata.

## Nazivi naselja
Lapad je podijeljen u nekoliko naselja:
* Batala
* Solitudo
* Lapadska obala
* Babin Kuk
* Uvala Lapad
* Montovjerna
* Square
* Rašica
* Gorica Sv. Vlaha
* Medarevo
* Hladnica
* Bulevar
* Dvori Lapad

## Gospodarstvo

Lapad je turistički i ekonomski najrazvijeniji dio grada Dubrovnika. U njemu je smještena većina dubrovačkih hotela, hotelsko turističkih centara, brojne turističke i rent-a-car agencije, plaže i ostali turistički sadržaji, društveno-opskrbni centar DOC, tržnica i najuređenija dubrovačka šetnica u Uvali Lapad.

U Lapadu se nalaze sjedište Atlanske plovidbe Dubrovnik, uspješnog pomorskog brodara koji danas osim u pomorstvu ima važnu ulogu u turizmu i avio prijevozu.

Osim Atlanske plovidbe, tu su i uredi Grand Circle Cruise lines, američke putničke tvrtke, koja u Lapadu ima svoj ured, i odakle se upravlja dijelom tvrtke.

Stanovništvo Lapada u velikom dijelu iznajmljuje privatne apartmane koji su izgrađeni u obiteljskim kućama, turistima i ostalim gostima grada.

U Lapadu se nalazi i dubrovačka opća bolnica Sv. Vlaho te nogometni stadion i sportska dvorana.

## Promet
Lapad je s ostalim dijelovima grada povezan redovitim linijama 4 (Pile-hotel Palace), 5 (Viktorija-hotel Neptun), 6 (Pile-Dubrava Babin Kuk),7 (Kantafig-Dubrava Babin Kuk), 9 (Pile-Medarevo) javnog prometnog poduzeća Libertas.

Kao tradicionalni obrt i zanimljivost treba navesti vezu Hotel Lapad-Placa Gruž koju već dugo vremena brodicama vrše vrijedni obrtnici, nekada s brodicama na vesla, a danas na motor.

## Vanjske veze
Plaže u Uvali Lapad
Montovjerna

**Montovjerna** je gradski kotar grada Dubrovnika.

## Općenito
Montovjerna obuhvaća središnji dio gradal. Graniči sa gradskim kotarevima Lapad, Gruž i Pile-Kono. Na njoj se nalaze hoteli Rixos i Lero i plaža Bellevue, Športska dvorana Gospino polje, Ekonomska i trgovačka škola Dubrovnik, mnoštvo stambenih kuća, zgrada i prodavaonica te četiri igrališta. Na Montovjerni djeluje istoimeno amatersko športsko društvo. Momčad Montovjerne tri je puta osvajala Divlju ligu, godina 2003., 2005. i 2012.

## Geografija
Montovjerna se nalazi na poluotoku Lapad, oko je 1 km jugozapadno od starog Grada, između dubrovačkog predjela Boninovo na istoku, gruškog zaljeva na sjeveru te gradskog kotara Lapadna zapadu.

## Vanjske veze
* Amatersko športsko društvo Montovjerna
Pile, Dubrovnik

**Pile** (grčki *pylaj* - vrata) su važno prometno čvorište grada Dubrovnika. Zajedno s Konalom čine jedan od dubrovačkih gradskih kotara.

## Općenito
Pile su sa svojim položajem na zapadnom ulazu u stari Dubrovnik, centar i najprometniji dio grada. Sastoje se od mnoštva restorana, kafića, trgovina i poslovnih objekata.

## Geografija
Pile se rasprostiru od zapadnih Vrata i zidina od starog grada pa sve do parka Gradac prema zapadu, Jadrana prema jugu i sjevernih padina brda Srđ na sjeveru. Obuhvaćaju predjele Brsalje, utvrdu Lovrijenac, plažu Kolorina i park Gradac.

## Historija

Povijest Pila se vezuje uz povijest Dubrovnika. Za vrijeme Dubrovačke Republike Pile su imale važan geostrateški položaj pa je shodno tome na hridi podno Pila izgrađena drevna utvrda Lovrijenac, jedina utvrda koja je bila izdvojena iz zidina koje su opasavale tadašnji Dubrovnik.

U sastavu Pila je i najstarija dubrovačka plaža Kolorina te perivoj Gradac.

## Stanovništvo
Pile su najmanji gradski kotar i broje nekoliko tisuća stanovnika uglavnom Hrvata.

## Gospodarstvo
Na Pilama se nalaze poslovnice svih važnijih turističkih i drugih kompanija kao na primjer Atlas ili Croatia Airlines. Na Pilama je i najveće prometno čvorište s okretištem i parkingom za prihvat autobusa s turistima koji dolaze u obilazak Starog grada. Zbog čestih zastoja u prometu na ovom uskom grlu, na području Pila je u tijeku uređenje Platoa Pile koji će znatno olakšati promet.

Iznad predjela Brsalje nalazi se najstariji i najljepši dubrovački hotel, grandiozni Imperijal-Hilton koji je za vrijeme rata u Hrvatskoj, nakon nekoliko izravnih pogotaka granata koje su ispalile postrojbe JNA u potpunosti izgorio, ali je obnovljen i nedavno ponovno otvoren.
Komolac

**Komolac** je jedan od dva gradska kotara grada Dubrovnika koji se nalazi u području Rijeke dubrovačke, a obuhvaća naseljena mjesta Komolac, Rožat i Prijevor.

## Geografija
Komolac se nalazi na Jadranskoj turističkoj cesti, 5 kilometara sjeverozapadno od Dubrovnika u pravcu Splita.

## Historija
Na komolačkom groblju, u čijem je sastavu i srednjovjekovna crkva Sv. Duha, i danas postoji više nadgrobnih ploča koje datiraju još iz 15. i 16. stoljeća.

U prošlosti su, na izvoru rijeke Omble, stari Dubrovčani sagradili branu i mlinove, čiji je graditelj bio Paskoje Miličević. Isti graditelj je krajem 15. stoljeća tu sagradio kapelicu i rafineriju bakra.

Tijekom rata u Hrvatskoj Komolac su gotovo u potpunosti spalile, uništile i popljačkale četničke horde.

## Gospodarstvo
U Komolcu se nalazi ACI Marina Dubrovnik u čijem sastavu je dvorac Sorkočević, otvoreni bazen, betonski gatovi sa vezovima za jahte, caffe bar, restoran, trgovački centar i servis za jahte.

U Komolcu se također nalazi i jedina trafostanica iz koje se Dubrovnik napaja električnom energijom, pa je tako Dubrovnik jedan od rijetkih svjetskih gradova koji se napajaju električnom energijom iz samo jedne trafostanice.

Glavne grane privrede u Komolcu su nautički turizam, turizam, trgovina i mali obrt.

## Stanovništvo
U Komolcu prema popisu stanovništva iz 2011. godine živi 320 stanovnika, uglavnom Hrvata katoličke vjeroispovjesti.

**Napomena**: U 2001. nastalo izdvajanjem iz naselja Dubrovnik. Od 1857. do 1931. iskazivano kao naselje. U 1981. i 1991. podaci su sadržani u naselju Dubrovnik.

## Znamenitosti
Komolac je poznat i po izvoru najkraće svjetske rijeke, Omble sa kojega se grad Dubrovnik opskrbljuje pitkom vodom još od vremena Dubrovačke republike. Ombla je od svog izvora do ušća, koji se nalazi odmah podno slapa od izvora duga svega tridesetak metara.

Obilježje Komlca su svakako i brojni ljetnikovci dubrovačke vlastele koji su građeni u vrijeme Dubrovačke Republike. Jedan od njih je i dvorac Sorkočević koji je danas djelomično devastiran tijekom Domovinskog rata, a nalazi se u prostoru ACI Marine Dubrovnik smještene u Komolcu.
U samom naselju sačuvan je barokni ljetnikovac obitelji Bizzaro.

## Reference
Brsečine

**Brsečine** su naselje u Dubrovačko-neretvanskoj županiji u prigradskom dijelu grada Dubrovnika. Sastoji se od nekoliko manjih zaselaka: Brdari, Senj, Morter, Mihanovići, Podubrava, Kalac, Kula i Podkondžilo.

## Geografija
Brsečine se nalaze oko 20&nbsp;km sjeverozapadno od Dubrovnika, uz Jadransku magistralu, između Trstenog i Slanog. Brsečine se veċim dijelom protežu iznad magistrale, a manjim ispod nje.

Nizbrdicom, ispod magistrale, vodi uska asfaltna cesta do uvale, sjeveroistočno od rta Osmoliš, u kojoj su vezovi za barke, šljunčana plaža, ljetnikovac Cvijete Zuzorić i mul okrenut prema otocima Šipanu i Lopudu.

Brsečinska uvala je s morske strane lukobranom zaštićena od valova i utjecaja juga, a samo mjesto vapnenačkim grebenima Kondžilo od utjecaja bure. Iznad mjesta dominiraju i vrhovi Krst, Dujen, Žežnjice i Gradina.

## Naziv
Naziv mjesta se veže uz naziv uvale Brsečine iznad koje je mjesto izgrađeno.

## Historija
Brsečine su u vrijeme Dubrovačke Republike bile omiljeno izletište i odmaralište dubrovačke vlastele pa se tako u u brsečinskoj uvali nalazi ljetnikovac Cvijete Zuzorić izgrađen u 16.stoljeću, a iznad uvale utvrđeni ljetnikovac obitelji Ohmučević-Bizzaro obitelji, s kapelom i perivojem, iz 17. stoljeća.

Osim navedenih ljetnikovaca u Brsečinama su i crkva Sv. Đurđa, a pored nje i kapelica Sv. Stjepana. U selu postoje i crkve Sv. Spasa i Sv. Ane koja je ujedno i zaštitnica sela.

U Brsečinama je 1853. godine rođen Vid Vuletić Vukasović, dubrovački književnik, povjesničar i etnograf.

## Gospodarstvo
Stanovnici Brsečina se uglavnom bave turizmom, poljodjelstvom i ribarstvom.

## Stanovništvo
Brsečine uglavnom nastanjuju Hrvati katoličke vjeroispovjesti. Prema popisu stanovništva iz 2001. godine u mjestu živi 77 stanovnika a prema popisu iz 2011. godine u mjestu živi 96 stanovnika.

## Poznati Brsečani
Niko Bulić - bivši direktor Hrvatske turističke zajednice(HTZ), bivši ministar turizma RH

Vid Vuletić-Vukasović - hrv. književnik i etnograf

## Vanjske veze
Turistička zajednica grada Dubrovnika - Brsečine

## Reference
Čajkovica

**Čajkovica** je dubrovačko prigradsko naselje u Dubrovačko-neretvanskoj županiji. Administrativno pripada gradskom kotaru Komolac.

## Geografija
Naselje Čajkovica se nalazi ispod masiva stijena po imenu Golubov kamen, ispod lokalne ceste koja od Komolca vodi do Gornjeg Brgata, u blizini izvora rijeke Omble. Do Čajkovice je moguće doći odvojkom ceste koja od Jadranske turističke ceste prije dubrovačke marine skreće u pravcu jugoistoka, pored glavne trafostanice. Od Dubrovnika je udaljena oko 5&nbsp;km.

## Historija
Čajkovica je tijekom rata u Hrvatskoj bila pod okupacijom JNA pa je u potpunosti opljačkana i spaljena.

## Gospodarstvo
Mještani Čajkovice se uglavnom bave poljodjelstvom, a većina stanovnika radi u Dubrovniku.

## Stanovništvo
Čajkovica prema popisu stanovništva iz 2011. godine broji 160 stanovnika Hrvata katoličke vjeroispovjesti.

Napomena: U 2001. nastalo izdvajanjem iz naselja Dubrovnik. Od 1857. do 1931. iskazivano kao naselje.

## Reference
Valobran Kaše

**Valobran Kaše** je građevina u Dubrovniku, namijenjena zaštiti stare gradske luke od utjecaja valova.

## Historija
Dubrovačka stara gradska luka je zbog nepovoljnog položaja bila izložena udarima juga i valova pa je Veliko vijeće već 26. srpnja 1347. odlučilo izgraditi lukobran dužine 25 sežanja (oko 51 m) od položaja kule (danas u sastavu tvrđave Sveti Ivan) u pravcu sjeveroistoka. Gradnja lukobrana je započela 1484. godine, a radovi su završeni 1486. no sve do danas se na tom prostoru nabacuje veliko kamenje. Kaše su građene po nacrtu poznatog dubrovačkog graditelja Paskoja Miličevića, s pomoću drvenih sanduka (*dubrovački kašeta*) i jedan su od najzanimljivijih dostignuća iz razdoblja Dubrovačke Republike. Troškovi gradnje su iznosili 5.700 dukata. Osim zaštite od udara vjetra i valova Kaše su služile kao zaštita od upada neprijateljskih brodova u staru gradsku luku. S tvrđave Sveti Ivan, preko Kaša, do mosta na istočnom ulazu u Stari Grad, zatezao se veliki i debeli metalni lanac kao zapreka uplovljavanju neprijateljskih brodova.

## Naziv
Naziv ovog valobrana potječe iz množine riječi *kašeta*, dubrovačkog naziva za drveni sanduk, uz pomoć kojih su se Kaše gradile. Stara gradska luka se, prema nekim starijim zapisima i pomorskim zemljovidima, nazivala Luka Kašun (tal. *Porto Cassone*).

## Obnova
Valobran Kaše u staroj dubrovačkoj luci oštećen je u potresu 1979. i u Domovinskom ratu 1991. godine. Kao dio spomeničke cjeline stare gradske jezgre Dubrovnika, Kaše su pod zaštitom UNESCO-a, a uskoro će ovaj poznati lukobran biti u potpunosti obnovljen.

## Izvori

## Vanjske veze

* Slobodna Dalmacija - Obnova valobrana Kaše
Sportska dvorana Gospino polje

**Sportska dvorana Gospino polje**, multifunkcionalna dvorana u Dubrovniku. Izgrađena je 1981. godine. Adresa joj je: Lienchensteinov put 10, 22000 Dubrovnik. Sastoji se od A dvorane (24 x 44m, 1074 m2), B dvorane (20 x 11m, 200 m2), C dvorane (10 x 11m, 120 m2), D dvorane (15 x 7m, 100 m2), teretane i 7 svlačionica. A dvorana ima tribine na koje stane oko 1500 gledatelja. Dvoranu koriste dubrovački sportski klubovi te dubrovačke srednje škole koje nemaju vlastitih dvorana za održavanje nastave tjelesne i zdravstvene kulture. Predviđena je za sljedeće sportove: rukomet, ples, odbojka, mali nogomet, košarka, džudo, badminton i atletika. U dvorani se katkada održavaju koncerti i sajmovi.

U Gospinu polju je 16. i 18. kolovoza 2013. hrvatska košarkaška reprezentacija odigrala dvije pripremne utakmice za EP 2013., protiv Crne Gore (72:60) i Latvije (81:66). To je prvi put da je Dubrovnik ugostio utakmicu seniorskih reprezentacija.

## Izvori
Dubravica (Dubrovnik)

**Dubravica** je dubrovačko prigradsko naselje u Dubrovačko-neretvanskoj županiji.

## Geografija
Nalazi se u zaleđu općine Dubrovačko primorje, uz lokalnu cestu Majkovi - Trsteno. Od Dubrovnika je Dubravica udaljena oko 30&nbsp;km sjeverozapadno.

## Historija
Tijekom rata u Hrvatskoj Dubravica je bila okupirana pripadnicima JNA i teritorijalne obrane Crne Gore te raznih dragovoljačkih četničkih postrojbi. Neprijateljska vojska je popalila i opljačkala sve objekte u Dubravici.

## Gospodarstvo
Dubravica je gospodarski nerazvijeno prigradsko naselje. Stanovništvo se uglavnom bavi poljodjelstvom i stočarstvom.

U tijeku je gradnja autoceste A1 koja od Zagreba preko Splita i Ploča vodi do Dubrovnika, a koja će dijelom prolazit i u blizini Dubravice pa se očekuje da će ovo i okolna naselja doživjeti gospodarski procvat.

## Stanovništvo
Prema popisu stanovnika iz 2001. imala je 47 stanovnika (katoličkih Hrvata), a prema popisu iz 2011. godine Dubravica je jedno od najmanjih prigradskih naselja i broji 37 stanovnika hrvatske nacionalnosti i katoličke vjeroispovjesti.

## Reference
Gornje Obuljeno

**Gornje Obuljeno** je dubrovačko naselje u Dubrovačko-neretvanskoj županiji. Nalazi se u gradskom kotaru Mokošici.

## Geografija
Gornje Obuljeno se nalazi iznad Jadranske turističke ceste i naselja Nove Mokošice, oko 7&nbsp;km sjeveroistočno od grada Dubrovnika. Naselje se stopilo s većim naseljem Nova Mokošica pa se ulica Nove Mokošice koja se proteže kroz Gornje Obuljeno naziva istim imenom. Unatoč tome, Gornje Obuljeno je administrativno zadržalo status samostalnog naselja.

## Historija
Gornje Obuljeno je bilo nastanjeno davno prije gradnje Nove Mokošice, a vremenom se stapalo s novoizgrađenim naseljem.

Tijekom rata u Hrvatskoj Gornje Obuljeno je bilo pod okupacijom JNA pa je mjesto opljačkano.

## Gospodarstvo
Mještani Gornjeg Obuljenog se u manjoj mjeri bave poljodjelstvom. Velika je većina stanovnika zaposlena u Dubrovniku.

## Stanovništvo
Prema popisu stanovništva iz 2011. godine u naselju živi 124 stanovnika, a stanovništvo uglavnom čine Hrvati katoličke vjeroispovjesti.

**Napomena**: Naselja Donje Obuljeno i Gornje Obuljeno nastala 2001. izdvajanjem iz naselja Dubrovnik. Od 1857. do 1971. iskazivano je naselje Obuljeno. Za to bivše naselje podatci su sadržani u naselju Donjem Obuljenom. U 1981. i 1991. podatci su sadržani u naselju Dubrovniku.

## Sport
U Gornjem Obuljenom djeluje boćarski klub Ombla.

## Reference

## Poveznice
* Nova Mokošica
* Gradski kotar Mokošica
Čajkovići

**Čajkovići** su malo naselje u Dubrovačko-neretvanskoj županiji.

## Geografija
Naselje Čajkovići se nalazi na južnoj obali zaljeva Rijeke dubrovačke, uz Jadransku turističku cestu, u neposrednoj blizini dubrovačke ACI Marine, između naselja Sustjepan na zapadu i Komolac na istoku, oko 4&nbsp;km sjeverno od grada Dubrovnika.

## Historija
Čajkovići su bili nastanjeni još u vrijeme Dubrovačke Republike kad je tamo jedna od dubrovačkih vlastelinskih obitelji izgradila ljetnikovac.

Tijekom rata u Hrvatskoj Čajkovići su bili pod okupacijom JNA pa su u potpunosti opljačkani i popaljeni. Nakon rata sve kuće osim ljetnikovca su obnovljene.

## Gospodarstvo
Mještani Čajkovića se uglavnom bave turizmom i ugostiteljstvom, a u manjoj mjeri i ribarstvom.

## Stanovništvo
Čajkovići su najmanje naselje Rijeke dubrovačke sa svega 7 do 8 obiteljskih kuća, a prema popisu stanovništva iz 2011. godine tu živi 26 stanovnika Hrvata katoličke vjeroispovjesti.

**Napomena**: U 2001. nastalo izdvajanjem iz naselja Dubrovnik. U 1869., 1921. i 1931. podaci su sadržani u naselju Prijevor, a u 1981. i 1991. u naselju Dubrovnik.

## Reference
Knežica

**Knežica** je dubrovačko naselje u Dubrovačko-neretvanskoj županiji. Nalazi se u gradskom kotaru Komolac.

## Geografija
Knežica se nalazi oko 8&nbsp;km istočno od Dubrovnika, pod masivom stijene Golubov kamen, između naselja Šumeta i Komolca i ispod lokalne ceste koja od Komolca vodi prema Gornjem Brgatu.

## Historija
Tijekom rata u Hrvatskoj Knežica je bila pod okupacijom JNA pa je mjesto opljačkano i gotovo potpuno spaljeno.

## Gospodarstvo
Mještani Knežice se u manjoj mjeri bave poljodjelstvom. Velika je većina stanovnika zaposlena u Dubrovniku. U mjestu postoje skladišta raznih trgovačkih firmi i pogoni malog obrta.

## Stanovništvo
Prema popisu stanovništva iz 2011. godine u Knežici živi 133 stanovnika, a stanovništvo uglavnom čine Hrvati katoličke vjeroispovjesti.

**Napomena**: U 2001. nastalo izdvajanjem iz naselja Dubrovnik. Od 1857. do 1931. iskazivano kao naselje.

## Reference
Lozica

**Lozica** je naselje u Dubrovačko-neretvanskoj županiji i dubrovačko je prigradsko naselje.

## Geografija
Lozica je smještena na odvojku Jadranske turističke ceste koji vodi zaobilaznicom oko Rijeke dubrovačke. Smještena je iznad i ispod ceste, a nalazi se oko 6&nbsp;km sjeverozapadno od Dubrovnika, između naselja Mokošica i Štikovica.

## Historija
Lozica je relativno novo naselje koje je građeno tijekom 70.-tih godina 20. stoljeća i još se uvijek gradi.

Tijekom rata u Hrvatskoj Lozica je bila okupirana, popljačkana i spaljena od strane pripadnika JNA, ali je većim dijelom obnovljena.

## Gospodarstvo
Prije Domovinskog rata u Lozici je bilo turističko odmaralište kojem je tijekom rata devastirano i još uvijek nije obnovljeno.

Mještani Lozice se uglavnom bave turizmom.

Lozicu smatraju elitnim naseljem u kojem predvladavaju privatne vile mnogih europskih i svjetskih uglednika, pa tako u Lozici svoja imanja posjeduju: Mark Viduka (poznati nogometaš), Mersad Berber (slikar) i mnoge druge poznate osobe.

## Stanovništvo
Prema popisu stanovništva iz 2011. godine u Lozici obitava 146 stanovnika, većinom Hrvata katoličke vjeroispovjesti.

**Napomena**: U 2001. nastalo izdvajanjem iz naselja Zaton. Od 1953. do 1971. iskazivano pod imenom Loznica. U 1857., 1869., 1921., 1931., 1981. i 1991. podaci su sadržani u naselju Zaton.

## Reference
Orašac (Dubrovnik)

**Orašac** je naselje u Dubrovačko-neretvanskoj županiji u sastavu grada Dubrovnika.

## Geografija
Orašac se nalazi 15&nbsp;km sjeverozapadno od Dubrovnika, uz Jadransku magistralu, između Zatona i Trstenog. Orašac se veċim dijelom proteže po brdu iznad magistrale, a manjim ispod nje.
Nizbrdicom, ispod magistrale, kroz maslinjake, borove, čemprese i makiju vodi šetnica do uvale u kojoj su vezovi za barke, plaža, taverna i mul (pristanište za plovila) okrenuti prema otoku Kalamoti (Koločepu).

## Naziv
Legenda kaže da Orašac nosi ime po orasima. Naime, Orašani su gajili orahe sve do pada Dubrovačke Republike, tj. do gradnje 15 dubrovačkih brodova u Gružu kad se najveći dio oraha posjekao.

## Historija
Kao i danas, Orašac se i u povijesti dijelio na dva dijela: Poljice i Orašac. Dio Poljice je do pada Republike bio izgrađen do područja zvanog Krst na koje je postavljen kameni križ. Prvo spominjanje imena dogodilo se 1040. Kuće u naselju su tada građene jedna uz drugu radi što lakše obrane od Neretvanskih gusara. Orašac se u to vrijeme nazivao pod Zahumljem, a ime mu se izriče tek 1333. godine. Danas Orašani obično govore da Poljice od Orašca dijeli voda koja protječe ispod mosta. Godine 1399., na Mitrovdan, Orašac ulazi u sastav Dubrovačke Republike. 
Tijekom rata u Hrvatskoj Orašac je bio pod okupacijom JNA koji su popljačkali i popalili gotovo sve kuće i ostalu infrastrukturu.

## Običaji i kulturna dobra
U Orašcu se tradicionalno naveliko slavi blagdan Gospe od Orašca (2. srpnja) kako se zove i Župna crkva u naselju. U crkvi se nalaze slike Sv. Marije od Žalosti i sv. Ivana Krstitelja koje su registrirane na listi zaštiċenih dobara Ministarstva kulture RH-a.

## Gospodarstvo
Stanovnici Orašca se uglavnom bave turizmom, poljodjelstvom i ribarstvom.

U Orašcu je krajem 80.-tih godina izgrađen hotelski kompleks *Dubrovački vrtovi sunca*, zvanično otvoren 21. juna 1987, koji je za vrijeme rata u potpunosti razoren, ali je njegova obnova u tijeku. Obnovljeni hotel s pet zvjezdica u lancu je svjetski poznatih hotela Radisson SAS, a ime hotela je Radisson BLU Resort & Spa Dubrovnik Riviera. U sklopu kompleksa djeluje veliki auto kamp sa svim potrebnim sadržajima. U istom sklopu se nalazi i ljetnikovac Soderini sa restoranom.

Izgradnjom dubrovačkog mosta Orašac se približio Dubrovniku na 15&nbsp;km, a Orašani svakodnevno idu u Grad na svoja radna mjesta.

## Stanovništvo
Orašac u velikoj većini nastanjuju Hrvati katoličke vjeroispovjesti, a prema popisu stanovništva iz 2011. godine u mjestu živi 631 stanovnik.

**Napomena**: Od 1857. do 1971. sadrži podatke za bivše naselje Poljice koje je 1900., 1910. i 1948. iskazivano kao naselje.

## Reference

## Vanjske veze
* Službena stranica
Osojnik

**Osojnik** je dubrovačko prigradsko naselje u Dubrovačko-neretvanskoj županiji.

## Geografija
Osojnik se nalazi u dubrovačkom zaleđu, u udolini okruženoj brdima, na jednom od odvojaka ceste koja od Mokošice vodi prema dubrovačkom sjeverozapadnom zaleđu i mjestu Grebci u Bosni i Hercegovini, odlagalištu smeća Grabovica i granici sa Bosnom i Hercegovinom. Od Dubrovnika je udaljen 13&nbsp;km sjeverozapadno a od Mokošice 8&nbsp;km.

## Historija

Tijekom rata u Hrvatskoj Osojnik je bio jedno od najvažnijih uporišta obrane Dubrovnika. Padom Osojnika postrojbe JNA iz istočne Hercegovine izbijaju na lokalnu cestu i potom osvajaju Mokošicu.

Nakon okupacije neprijateljska vojska je popalila gotovo sve objekte na Osojniku, pa tako i katoličku crkvu Sv. Jurja te je oskrnavila mjesno groblje otvarajući grobnice i pljačkajući ih.

Nakon oslobađanja Osojnik je obnovljen a na ulazu u mjesto je postavljen spomenik za 101 hrvatskog branitelja poginulog u bitkama oko Osojinka.

## Gospodarstvo
Osojnik je gospodarski nerazvijeno prigradsko naselje. Stanovništvo se uglavnom bavi poljodjelstvom i stočarstvom. U neposrednoj blizini mjesta nalazi se jedna od najvećih klaonica stoke na ovom području.

Na odvojku ceste koja od Osojnika vodi prema granici sa Bosnom i Hercegovinom nalazi se dubrovačko odlagalište smeća Grabovica.

U tijeku je gradnja autoceste A1 koja od Zagreba preko Splita i Ploča vodi do Dubrovnika, a čiji završetak će se nalazit upravo na Osojniku, pa se očekuje da će ovo i okolna naselja doživjeti gospodarski procvat.

## Stanovništvo
Prema popisu stanovnika iz 2011. godine na Osojniku obitava 301 stanovnik hrvatske nacionalnosti i katoličke vjeroispovjesti. Među mještanima i u dubrovačkoj okolici stanovnici i stanovnice Osojnika se nazivaju Sočani i Salačke.

## Kultura
* Kulturno umjetničko društvo "Sv. Juraj Osojnik".

## Promet
Osojnik je prometno povezan sa Dubrovnikom redovitom autobusnom linijom prometnog poduzeća Libertas.

## Sport
* Boćarski klub Torcida Osojnik
* MNK Osojnik - malonogometni klub

## Poznati Osojčani (Sočani)
* Petar Burin - pjesnik
* Marko Burin - poduzetnik u Peruu

## Reference
Pobrežje

**Pobrežje** je dubrovačko prigradsko naselje u Dubrovačko-neretvanskoj županiji.

## Geografija
Pobrežje se nalazi u dubrovačkom zaleđu, uz lokalnu cestu koja od Mokošice vodi prema Osojniku i odlagalištu smeća Grabovica u blizini granice sa Bosnom i Hercegovinom. Od Dubrovnika je udaljen oko 5&nbsp;km sjeverozapadno.

## Historija
Tijekom rata u Hrvatskoj Pobrežje je bilo važno uporište obrane Dubrovnika.

Nakon okupacije neprijateljska vojska je popalila i opljačkala gotovo sve objekte na Pobrežju.

## Gospodarstvo
Pobrežje je gospodarski nerazvijeno prigradsko naselje. Stanovništvo se uglavnom bavi poljodjelstvom i stočarstvom. U neposrednoj blizini mjesta, u malenom zaseoku Knezovi, nalazi se jedna od najvećih klaonica stoke na ovom području.

U tijeku je gradnja autoceste A1 koja od Zagreba preko Splita i Ploča vodi do Dubrovnika, a čiji završetak će se nalazit u blizini Pobrežja, pa se očekuje da će ovo naselje doživjeti gospodarski procvat.

## Stanovništvo
Prema popisu stanovnika iz 2011. godine u Pobrežju obitava 118 stanovnika hrvatske nacionalnosti i katoličke vjeroispovjesti.

**Napomena**: U 2001. nastalo izdvajanjem iz naselja Dubrovnik. Od 1880. do 1910. iskazivano pod imenom Pobrijesi, a od 1948. do 1971. pod imenom Pobreže. U 1857., 1869., 1921. i 1931. podaci su sadržani u naselju Petrovo Selo, a u 1981. i 1991. u naselju Dubrovnik.

## Promet
Pobrežje je prometno povezano sa Dubrovnikom redovitom autobusnom linijom prometnog poduzeća Libertas.

## Reference
Trsteno

**Trsteno** je naselje u Dubrovačko-neretvanskoj županiji. Upravnom organizacijom pripada Gradu Dubrovniku.

## Geografija
Trsteno je smješteno u samom središtu Dubrovačko-neretvanske županije, 20-tak kilometara sjeverozapadno od Dubrovnika. Smjestilo se na podnožju kamenih masiva Velikog i Malog Stola te Vračeva brda, blago se spuštajući sve do mora gdje se nalazi mjesna luka. Kroz Trsteno prolazi i Jadranske turističke ceste. Ljepota prirode, bujna vegetacija, kao i čisto more, čine Trsteno jednim od najljepših mjesta dubrovačkog kraja.

## Historija
Mjesto je bilo naseljeno već u 5. stoljeću o čemu svjedoče arheološki nalazi kršćanske kapelice i brojni stećci pronađeni u okolici.

Godine 1399. Trsteno ulazi u sastav Dubrovačke Republike te je od tada vezano uz sve funkcije grada. Tako tijekom 15. i 16. stoljeća u Trstenom dubrovačka vlastela gradi svoje ljetnikovce od kojih je napoznatiji onaj obitelji Gučetić-Gozze, smješten u Arboretumu, najstarijem botaničkom vrtu u Republici Hrvatskoj. To je u svezi s činjenicom da kada je Trsteno došlo pod upravu Dubrovačke republike onda je ono pripalo dvjema plemićkim obiteljima: Benešićima i Kružićima, a kasnije i Gučetićima, koji su na svom imanju podigli ljetnikovac s perivojem na čijoj je osnovi 1948. utemeljen Arboretum Trsteno.

O starosti mjesta u kojem su oduvijek obitavali pomorci i kapetani svjedoce i zavjetne slike u župnoj crkvi Sv. Vida.

Tijekom rata u Hrvatskoj Trsteno su okupirali pripadnici JNA i teritorijalne obrane Crne Gore te raznih dragovoljačkih četničkih postrojba. Neprijateljska vojska je popalila i opljačkala većinu objekata u Trstenome.

## Politika
Glavno tjelo koje upravlja mjestom je Mjesni odbor (MO). Broji 7 članova. Dugogodišnji predsjednik je bio iz redova HDZ-a od 2002.-2010. godine. Trenutačni predsjednik je iz redova HSS-a.

## Znamenitosti i spomenici
 

* Arboretum Trsteno
* ljetnikovac Gučetić-Gozze
* fontana boga mora Neptuna
* u središtu mjesta uz Jadransku turističku cestu rastu dvije divovske platane promjera 5 m, visine 60 m, stare preko 600 godina
* spomenik poginulim Imotskim braniteljima u Domovinskom ratu na dubrovačkom području
* spomenik žrtvama 2. svjetskog rata i poraća iz župe Trsteno

## Gospodarstvo
Mještani Trstenog su se tradicionalno bavili pomorstvom. Danas je naselje u kojem je najrazvijenija grana gospodarstva turizam, iako je to naselje koje nema hotel, razvijena je uslužna djelatnost iznajmljivanja privatnih soba i apartmana. Uz turizam Trstenjani se bave i ugostiteljstvom, poljodjelstvom, ribarstvom i trgovinom.

## Stanovništvo
Prema popisu stanovnika iz 2011. godine u Trstenom obitavaju 222 stanovnika, većinom Hrvata katoličke vjeroispovjesti.

## Reference

## Vanjske veze
* Službena stranica
* Trsteno
Golubov kamen

**Golubov kamen** naziv je za stjenoviti brdski masiv koji se smjerom sjeverozapad - jugoistok proteže iznad izvora dubrovačke rijeke Omble.

## Geografija
Sam vrh Golubovog kamena nalazi se na oko 390&nbsp;m nadmorske visine, sjeveroistočno i oko 200&nbsp;m zračne linije daleko od izvora rijeke Omble. Cijeli masiv dijelom se nalazi u Hrvatskoj, a dijelom u susjednoj Bosni i Hercegovini, dok se sam vrh Golubovog kamena nalazi u BiH.

## Domovinski rat

Golubov kamen je tijekom rata u Hrvatskoj imao veliku ulogu. Na samoj stijeni, ali i po cijelom masivu, neprijateljska vojska je imala brojne bunkere i uporišta sa mitraljeskim i snajperskim gnijezdima iz kojih su kontrolirali jedinu cestovnu komunikaciju Dubrovnika sa ostatkom Hrvatske. Od samog početka napada na Dubrovnik i okolicu, neprijatelj je držao ovaj vrlo važni strateški položaj. Akcija čišćenja Golubovog kamena krenula je istovremeno i u sklopu Operacije Tigar. Nakon nekoliko neuspjelih pokušaja drugih postrojbi, Golubov kamen očistila je 3. pješačka bojna 4. gardijske brigade. Tom prilikom poginula su šestorica pripadnika te postrojbe. Prvi put otkad je ustrojeno Hrvatsko ratno zrakoplovstvo, u napadu na Golubov kamen sudjelovao je i jedan Mig 21. Oslobađanjem Golubovog kamena, Dubrovnik je nakon 9 mjeseci opsade napokon deblokiran s kopna i cestovno povezan sa ostatkom Hrvatske.

## Vanjske veze
* Obilježavanje obljetnice oslobođenja Golubovog kamena
Imotica

**Imotica** je naselje u Republici Hrvatskoj, u sastavu Općine Dubrovačko primorje, Dubrovačko-neretvanska županija. 

## Stanovništvo
Prema popisu stanovništva iz 2011. godine, naselje je brojalo 122 stanovnika


:

## Poznati Imotičani
* Andro Vlahušić - gradonačelnik Dubrovnika.
* Petar Mišković - izumio perilicu rublja i poboljšao parnu kupelj
* Nikola Tolja - doktor nauka

## Izvori

https://hr.wikipedia.org/wiki/Petar_Mi%C5%A1kovi%C4%87
https://hr.wikipedia.org/wiki/John_Arthur_Miscovich
Kručica (Dubrovačko primorje)

**Kručica** je naselje u Republici Hrvatskoj, u sastavu Općine Dubrovačko primorje, Dubrovačko-neretvanska županija. 

## Stanovništvo

Prema popisu stanovništva iz 2011. godine, naselje je imalo 34 stanovnika


:**Napomena:** U 1857. i 1869. podaci su sadržani u naselju Banići. U 2001. nastalo izdvajanjem iz naselja Banići.

## Izvori
Lisac (Dubrovačko primorje)

**Lisac** je naselje u Republici Hrvatskoj, u sastavu Općine Dubrovačko primorje, Dubrovačko-neretvanska županija.

### Stanovništvo
Prema popisu stanovništva iz 2011. godine, naselje je imalo 36 stanovnika te 17 obiteljskih kućanstava.

Treenutno se ljudi počinju vraćati nazad na područje Dubrovačkog primorja koje je od Domovinskog rata gotovo pusto.

Bilježi se rast broja stanovništva od 2001. godine nakon gotovo 100 godina.

## Historija
Važna godina u povijesti Dubrovačkoga primorja je 1399. Te je godine istoimeno područje ušlo u sastav Dubrovačke Republike, te se u istom uspostavljaju upravno-administrativni, ekonomski i ostali okviri slavne Republike. Cijelo je područje proglašeno knežijom čiji knez stoluje u Slanom i ima mandat od 1 godinu. Godine 1806. ovo je područja pretrpjelo velike štete od rata Napoleonovearmade s rusko-crnogorskom vojskom.

Nažalost, povijest se ponovila, kad je područje pretrpjelo kaotično uništenje za vrijeme Domovinskog rata pri čemu je lokalno stanovništvo protjerano, a njihovi domovi kao i ostali gospodarski i javni objekti sustavno opljačkani, uništeni, spaljeni, minirani i sl.

## Gospodarstvo
Stanovnici Lisca od davnina se bave poljoprivredom. Selo Lisac ima matičnu crkvu, ljeti seoski turizam, te zgradu stare škole i trokatnicu bivšeg Župnog dvora.

## Izvori