Julije Knifer

**Julije Knifer** (Osijek, 23. april 1924. - Pariz, 7. decembar 2004.), bio je jedan od najznačajnijih hrvatskih slikara 20. vijeka.
## Biografija
Knifer je studirao slikarstvo početkom 1950-ih na zagrebačkoj Akademiji likovnih umjetnosti. Nakon studija bio je jedan od osnivača i istaknuti član neodadaističke grupe *Gorgona* (Marijan Jevšovar, Julije Knifer, Đuro Seder, Josip Vaništa, Ivan Kožarić, Miljenko Horvat, Dimitrije Bašičević, Matko Meštrović i Radoslav Putar) koja je u Zagrebu djelovala od 1959 do 1966, tad je odlučio da ne će slikati ništa drugo nego **[[Meandar (umjetnost)|meandar]]**, taj prauzorak ljepote iz grčke arhaične umjetnosti. Pozvan je da sudjeluje na prvoj izložbi **[[Nove tendencije|Novih tendencija]]** u Zagrebu 1961, nakon tog postao je pripadnik toga pokreta i izlagao na njihovim slijedećim izložbama 1963, 1969 i 1973 u Zagrebu. A nakon toga na izložbama tog pokreta po svijetu; *Art Abstrait Constructif International* u galeriji *Denise René* (Pariz, 1961-1962), *Konstruktivisten* u *Städtisches Museumu* u Leverkusenu (1962) i *Oltre l’informale* u San Marino 1963. Izlagao je na *Bijenalu u [[Sao Paulo|Sao Paulu]]* 1973 zajedno s Jurajem Dobrovićem i Vjenceslavom Richterom, u Sao Paolu je izlagao i 1979 i 1981.

Prvi put je izlagao na na Venecijanskom bijenalu zajedno s kiparom Ivanom Kožarićem 1976 kao predstavnik Jugoslavije.

Sedamdesetih je počeo surađivati sa njemačkim galerijama; *Keller* iz Münchena i *Hoffmann* iz Friedberga te sa pariškom galerijom *Frank Elbaz*. Od 1973. do kraja osamdesetih surađivao je s tübingenenskom *Galerijom Dacić*, koja mu je, među ostalim, 1975. organizirala čuvenu akciju **Arbeitprozess**, kada je u napuštenu kamenolomu zajedničkom akcijom njegovih njemačkih prijatelja i poštovalaca i materijalnom pomoći njegovog mecene dr. Živojina Dacića izveden divovski meandar dimenzija 30x20 metara (600 m). O akciji Arbeitprozess snimljen je i istoimeni film i izdana monografija.

1991 Knifer se iselio iz Hrvatske i otišao živjeti u Francusku u malo mjesto Sète na Azurnoj obali, 1994 seli se u Pariz u kojem je umro 2004.

Komesar hrvatskog nastupa na Venecijanskom bijenalu 2001 Zvonko Maković, odabrao je Knifera da nastupi za Hrvatsku. Iste godine proglašen je počasnim građaninom Osijeka. U *Gliptoteci HAZU* je 14. maja 2002 priređena promocija Kniferove prve monografije na hrvatskom jeziku koju je napisao prof. Zvonko Maković, na koju je došao i sam Knifer osobno iz Pariza. Ona je izašla, godinu dana kasnije od njegove francuske monografije, koju je napisao Arnault Pierre, ugledni pariški historičar umjetnosti.
### Djelo
Osnovni i prepoznatljiv motiv Kniferove umjetnosti je od 1960-ih meandar, kojeg je Knifer izveo u brojnim varijacijama i u različitim tehnikama; kao crteže olovkom do slika na platnu, kolaža, grafika, murala i skulptura. Kniferovi meandari svedeni su na jednoličan ritam forme i kontrast crnog i bijelog. Vrlo kasno počeo je slikati i meandre u boji, ali se je na kraju vratio svojoj monokromatskoj redukciji.

## Nagrade
Za svoj rad Julije Knifer, dobio je 2004 Nagradu za životno djelo *Vladimir Nazor* U Francuskoj je dobio 2000, nagradu *Aurélie Nemours*.

## Literatura
* Živojin Dacić: *Arbeitsprozess Tübingen*. Édition Dacić, Tübingen 1976.
* Žarko Radaković: *Julije Knifer. Mäander 1960 - 1990*. Flugasche Verlag, Stuttgart 1990. 
* Žarko Radaković: *Knifer, Povest o Juliju Kniferu*, Radio B92, Beograd 1994. 
* Pascal Pique: *L'Art de Julije Knifer, Dijon*, Université de Bourgogne, 1990.
* Arnauld Pierre: *Julije Knifer. Méandres*. Société nouvelle Adam Biro, Paris 2001. 
* Zvonko Maković: *Julije Knifer*. Zagreb 2002. 

## Reference

## Vanjske veze
* Julije Knifer at Frank Elbaz, January 26th, 2010 in Exhibitions, na portalu Contemporary Art Daily
* Julije Knifer, The Art Collection of Erste Group 
* Ivica Župan: Meandriranje života, Portal Zarez