Druga Vlada Republike Hrvatske

**Druga Vlada Republike Hrvatske** je saziv Vlade Republike Hrvatske u periodu od **[[24. kolovoza]] [[1990.]]** do **[[17. srpnja]] [[1991]]**. Predsjednik Vlade bio je **[[Josip Manolić]]**. Njenj mandat su obilježili neki od najvažnijih događaja u modernoj hrvatskoj povijesti, prije svega vezanih uz raspad SFRJ i proces stvaranja Hrvatske kao suverene i neovisne države, ali i dramatični događaji koji će na kraju dovesti do Domovinskog rata.

Izabrao je isti saziv Hrvatskog sabora kao i prethodnu vladu, a u kome je HDZ imala aposlutnu većinu, te je, kao i prethodna bila većinska, odnosno jednostranačka vlada, te je velikim dijelom naslijedila njene kadrove. Okolnosti u kojima je izabrana su, međutim, bile dramatične; samo nekoliko dana prije je na područjima Hrvatske sa srpskom većinom izbila Balvan revolucija, a JNA počela stavljati do znanja da će spriječiti pokušaje hrvatskih vlasti da na pobunjenim područjima uspostavi red. Hrvatske vlasti na čelu s predsjedniko Tuđmanom su izborom nove vlade namjeravali simbolički pokazati da se Hrvatska, tada još uvijek formalno jedna od republika SFRJ, s time ne slaže. Dotadašnji premijer Stipe Mesić je izabran za hrvatskog člana Predsjedništva SFRJ, nakon što je odlukom Sabora bio smijenjen Stipe Šuvar, a za novog premijera je izabran Manolić. Jedna od najvažnijih kadrovskih promjena je, pak, bio dolazak Martina Špegelja na mjesto ministra obrane; on je, kao nedavno umirovljeni general JNA i kandidat SKH-SDP na prvim demokratskim izborima trebao signalizirati spremnost hrvatske vlade da se počne sa pripremama za eventualni oružani sukob, koji bi uključio i odupiranje JNA, kao i da bi tome mogli doprinijeti i kadrovi koji su donedavno bili dio jugoslavenskog komunističkog establišmenta. Ti su napori, koji su išli paralelno sa radikalizacijom dijela srpske zajednice i nizom oružanih incidenata koji će u ljeto 1991. dovesti do krvoprolića, doveli do stvaranja Zbora narodne garde kao nukleusa buduće Hrvatske vojske.

Kada je krajem 1990. godine u Hrvatskoj donesen novi, Božićni ustav, njime je uveden polupredsjednički sustav te je Manolićeve vlada postala formalno odgovorna ne samo saboru, nego i predsjedniku, te je time velikim dijelom izgubila svoj formalni autoritet, uglavnom sprovodeći odluke koje je prije toga bio donio Tuđman. Za vrijeme njenog mandata je Hrvatska održala 19. svibnja 1991. referendum o nezavisnosti, a potom je 25. lipnja proglasila, istovremeno sa susjednom Slovenije. U obje države je to dovelo do oružanog sukoba; za razliku od Slovenije, čija je Teritorijalna obrana uspjela brzo poraziti JNA, u Hrvatskoj se to nije dogodilo, te je sukob počeo sve sporo, ali neumitno eskalirati. Odmah na samom početku je Špegelj smijenjen s mjesta ministra obrane, isto kao i ministar unutarnjih poslova Josip Boljkovac. Njih su zamijenili kratoktrajni ministri Šime Đodan i Onesin Cvitan, koji će također i sami brzo biti smijenjeni.

Ozbiljnost situacije, u kojoj su hrvatske vlasti počele gubiti teritoriju, je potakla Tuđmana i HDZ da sastave novu vladu, koja će postati poznata kao Vlada demokratskog jedinstva na čelu s Franjom Gregurićem.

## Sastav

## Povezano
* Vlada Republike Hrvatske
* 
* Predsjednik Vlade Republike Hrvatske

## Vanjske veze
* Kronologije Vlade RH 
*  Vlada RH