Nacionalni park Kopaonik

**Nacionalni park Kopaonik** se nalazi u jugozapadnom delu Republike Srbije. Zbog svojih prirodnih vrednosti, 1981. godine Kopaonik je proglašen za nacionalni park. Nacionalni park Kopaonik obuhvata površinu od 11.810 hektara i po broju endemičnih vrsta predstavlja jedan od najznačajnijih centara biodiverziteta endemične flore Srbije.

## Planina Kopaonik

Kopaonik je najveći planinski masiv u Srbiji; pruža se od severozapada ka jugoistoku oko 75 kilometara, dosežući u srednjem delu širinu oko 40 -{km}-.

Najviši deo je prostrana površ Ravni Kopaonik, oko koje se dižu Suvo Rudište sa Pančićevim (Milanovim) vrhom (2017 -{m}-) na kome je Pančićev mauzolej, Karaman (1934 -{m}-), Gobelja (1834 -{m}-) i dr. Jugoistočno od Suvog Rudišta greben Kopaonika je sužen i raščlanjen u niz plastastih uzvišenja: Čardak (1590 -{m}-), Šatorica (1750 -{m}-) i Oštro koplje (1789 -{m}-), između kojih su široke presedline.

Na Kopaoniku je najrasprostranjenija raskomadana šumsko-pašnjačka zona središnje Srbije. Na višim delovima je četinarska smrčeva i jelova, a po stranama bukova i hrastova šuma.

### Klima
Sa skoro 200 sunčanih dana godišnje, Kopaonik zaslužuje svoje drugo ime „Sunčana planina“. Južni položaj, visina i otvorenost terena sprečava zadržavanje oblaka nad planinom. Hladan vazduh pada u okolne ravnice i uvale, tako da zimske temperature nisu preniske. Prosečna godišnja temperatura je 3,7-{°C}-. Sneg počinje krajem novembra i traje do maja, prosečno 159 dana godišnje. Nivo padavina je veći od 1000 -{mm}- godišnje.

Klimatske promene su jedan od bitnih faktora koji transformišu planinu. Temperature na Kopaoniku, na nadmorskim visinama od 1.500 metara, iznosile su 2017. god. 37-38 stepeni Celzijusa. Temperaturni ekstremi, koje su izmerili u nacionalnom parku, ali i ranija velika suša od 2011. do 2013. godine, prouzrokovali su isušivanje tla, ali i uvećanje brojnosti štetočina poput potkornjaka.

Nacionalni park Kopaonik imao je 2023. god. najslabiju zimu u prethodnih 19 godina. Od 8. decembra do 17. aprila na toj planini zabeležena su svega 24 snežna dana. Klimatske promene isušuju tlo i pomažu razvoj štetočina poput insekata koji ugrožavaju tamošnje šume.

## Rezervati prirode
Pod posebnom zaštitom Nacionalnog parka je 698 hektara - izdvojenih u: 11 rezervata prirode i 26 prirodnih spomenika, 12 geomorfoloških, 6 geoloških, 8 hidroloških i 15 objekata svrstanih u nepokretna kulturna dobra.

Prirodni rezervati nacionalnog parka su sledeći lokaliteti:
* *Vučak*
* *Mrkonja*
* *Jankova bara*
* *Gobelja*
* *Barska reka*
* *Samokovska reka*
* *Metođe*
* *Jelak*
* *Suvo rudište*
* *Duboka'

== Biodiverzitet ==
=== Flora i fauna ===
Kopaonik je mesto na kome se mogu naći primerci endemske i reliktne vrste flore kao što su: [[Kopaonička čuvarkuća]] (*Sempervirum Kopaonicense*), [[Pančićeva potočarka]] (*Cardamine Pancicii*) i kopaonička [[maćuhica|ljubičica]] (*Viola kopanicensis*), [[pančićev vijuk]],  [[bedrenica]], [[jeremičak]], [[runolist]], kohova gencijana i dr.

Životinjski svet Kopaonika je dosta raznovrstan i od vremena od kada je Josif Pančić na Kopaoniku istraživao (pre 100 godina), se znatno promenio. U 19.veku na Kopaoniku je bilo medvjeda, risova, divokoza, tetreba, kuna, vidri... Do današnjeg vremena na Kopaoniku ovih životinjskih vrsta više nema. Opstali su i tu žive: [[vuk]], [[divlja svinja]], [[srna]] (*Capreolus Capreolus*), [[lisica]], [[zec]], [[lasica]], [[tvor]], [[divlja mačka]] (*Felis Silvestris*), živorodni gušter (*Lacerta vivipara*),  riba (potočna pastrmka).

=== Šumske zajednice ===
Na zonama odgovarajuće nadmorske visine sreću se šumske zajednice:
* [[bukva|balkanske bukve]]
* [[jela|jele]]
* [[smrča|smrče]]
* planinskog [[javor]]a
* [[hrast]]ova
* [[bor]]ova.

=== Značajno područje za ptice ===
Nacionalni park Kopaonik proglašen je [[Lista značajnih područja za ptice u Srbiji|područjem od međunarodnog značaja za ptice]] ([[Značajna područja za ptice|*Important Bird Areas – IBA*]]). [[Ornitologija|Ornitolog]] Sergej Matvejev, dugogodišnjim istraživanjima ptica Kopaonika, je ustanovio da se broj vrsta ptica povećao u zadnjih 100 godina. Danas na ovoj planini ima ukupno 148 različitih vrsta ptica, među kojima su (pod zaštitom) su: [[Suri orao|suri ili zlatni orao]] (*Aquila chrysaetos*), [[sivi soko]] (*Falco peregrinus*), [[buljina]] ili velika ušara (*Bubo Bubo*), [[šumska sova]] (*Strih aluco*), [[planinska ševa]] (*Eremophila alpestris*), [[Krstokljun]] (*Loxia curvirostra*), [[sivi puh]] (*Dryomys nitedula*), [[Buljina]] (*Bubo bubo*).
<gallery>
File:Aquila chrysaetos efl 070731.jpg|[[Suri orao|Suri ili zlatni orao]] (*Aquila chrysaetos*) - Dužina 1 m, raspon krila preko 2 m i težak 2,5 do 7&nbsp;kg. 
File:Falco peregrinus - 01.jpg|[[Sivi soko]] (*Falco peregrinus*) - Dužina 34 do 58&nbsp;cm, raspon krila 80 do 120&nbsp;cm, mužjaci su teški 440 do 750 g, ženke 910 do 1.500 g.
File:Bubo bubo (Uhu) 2009.jpg|[[Buljina]] ili velika ušara (*Bubo Bubo*) - Najveća evropska sova, ženka naraste do 75&nbsp;cm, sa rasponom krila do 188&nbsp;cm, dok su mužjaci nešto manji. Ima izraženo ušno perje, krupno, zbijeno tijelo, snažne kandže i narandžaste oči. 
</gallery>

== Vanjske veze ==
*  &nbsp;[http://video.google.com/videoplay?docid=4933877094617937387&q=Serbia *'Kopaonik, Srbija'''] 
::Turistički video britanske kompanije TOMPSON o najvećoj turističkoj atrakciji države Srbije.
* Kopaonik - Najnovije vesti, uživo fotografije i video zapisi. 
* Kopaonik - Sve na jednom mestu!
* Nacionalni park Kopaonik vebsajt na srpskom
* Internet stranica i Kopaoniku 
* Turistički centar Kopaonik
* Fotografije Kopaonika 
* Kopaonik Kompletan vodič kroz Srbiju
* Turizam u Srbiji - Kopaonik 

## Izvori