Livada

**Livada** je tip ekosistema, na kome dominira travna vegetacija. Najčešće biljke livada su trave (familija Poaceae), mahunarke (Fabaceae), oštrice (Cyperaceae) i glavočike (Asteraceae). Livadska vegetacija je mezofilna, čini prirodan prelaz između kserofitnih (sušnih, stepskih) travnih zajednica i higrofitnih (vlažnih livada i močvara).Nalaze se u nizijskim, brdskim i planinskim vegetacijskim zonama. Izuzetak su subalpijske i alpijske livade, koje se kao zonalna vegetacija razvijaju iznad gornje šumske granice.

## Vrste livada prema poreklu

Prema poreklu, livade mogu biti primarne (prirodne) i sekudarne (veštačke).

*Primarne livade* se razvijaju u oblastima gde se drvenasta vegetacija ne može održati usled nepovoljnih klimatskih ili drugih ekoloških faktora. Iznad gornje šumske granice klima je preoštra za razviće žbunaste i šumske vegetacije, pa se razvija zona subalpijskih i alpijskih (planinskih) livada. U zonama tundre, stepe ili pustinja livade se razvijaju blizu reka, u rečnim dolinama, gde je vlažnost zemljišta odgovarajuća. Plavne livade se takođe razvijaju u rečnim dolinama (najčešće dolinama nizijskih reka, blizu ušća i delti) i jedan deo sezone su podložne plavljenju. Primarne livade postoje i na zaslanjenim zemljištima, poput polupustinja i morskih obala.

*Sekundarne livade* su nastale dejstvom čoveka, najčešće u zoni šumske vegetacije, gde su se razvile nakon krčenja šuma. Čovek održava livadske ekosisteme redovnom kosidbom, čime se sprečava rast drvenastih biljaka i obnova šumskog ekosistema. Jedan deo biljaka na ovim livadama čini autohtona zeljasta vegetacija, a veći deo čovek seje (poput lucerke i deteline). Sekundarne livade su privremenog karaktera – kada prestane njihova eksploatacija, zonalna vegetacija se obnavlja.

## Vrste livada prema položaju i sastavu vegetacije

Kako se livadski ekosistemi mogu javiti u velikom rasponu klimatskih i pedoloških faktora, njihova vegetacija je veoma raznovrsna, sa velikim brojem zastupljenih vegetacijskih asocijacija. Kao tri najosnovnija tipa (sekundarnih) livada mogu se izdvojiti dolinske, brdske i močvarne livade.

*Dolinske livade* su većinom sekundarnog porekla, nalaze se u blizini reka, na vlažnom i plodnom aluvijalnom zemljištu. Vegetacija dolinskih livada je bujna, izgrađena od visokih mezofitnih zeljastih biljaka. Primarna produkcija u ekosistemima dolinskih livada je veoma visoka i stoga se kosidba vrši i nekoliko puta tokom godine. Najčešće biljke dolinskih livada u Evropi su livadarke (*Poa pratensis, Poa trivialis*), ježevica (*Dactylis glomerata*), pirevina (*Agropyrum repens*), deteline (*Trifolium repens, Trifolium pratense*), zvezdan (*Lotus corniculatus*), livadska žalfija (*Salvia pratensis*).

*Brdske livade* nastaju na račun iskrčenih šuma na padinama brda i planina, gde nema plavljenja reka. Vegetacija ovih livada veoma je bliska stepskoj. Česte vrste biljaka na brdkim livadama su klasača (*Bromus erectus*), srednja bokvica (*Plantago media*), brdske deteline (*Trifolium montanum, Trifolium alpestre*), čistac (*Stachys recta*) i dubačac (*Teucrium montanum*).

*Močvarne livade* nastaju posle krčenja šuma na zemljištima sa visokim nivoom podzemnih voda ili zemljištima koja su izložena dugotrajnim poplavama. Vegetaciju močvarnih livada uglavnom izgrađuju trave, mahunarke, oštrice i site. Često zastupljene vrste biljaka su barska livadarka (*Poa palustris*), bela rosulja (*Agrostis alba*), visoki bus (*Deschampsia caespitosa*), oštrice (*Carex vulpina, Carex gracilis*) i ljutići (*Ranunculus flammula, Ranunculus repens*).

## Značaj livada

Značaj primarnih livada najviše leži u njihovom biodiverzitetu, a služe i za ishranu životinja iz susednih, manje produktivnih ekosistema. Pojedine vegetacijske asocijacije livada su u režimu zaštite (npr. EU programom Natura 2000).

Sekundarne livade su u prvom redu ekonomski značajne za čoveka, pošto seno sa livada predstavlja primarni izvor hrane u stočarstvu.

## Povezano
* Stočarstvo
* Pašnjak

## Literatura
* Janković M. 1973. Livadska vegetacija. U: Enciklopedijski leksikon Mozaik znanja – Biologija. Interpres: Beograa. Interpres: Beograd. d. str
*
*
* Janković M. 1973. Dolinske livade. U: Enciklopedijski leksikon Mozaik znanja – Biologija. Interpres: Beograd. str. 132
* Janković M. 1973. Močvarne livade. U: Enciklopedijski leksikon Mozaik znanja – Biologija. Interpres: Beograd. str. 401
* Mastilo N. 2005. Rečnik savremene srpske geografske terminologije. Geografski fakultet: Beograd.
## Vanjske veze