open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Široka Kula

**Široka Kula** je selo u Ličko-senjskoj županiji.

## Geografija
Nalazi se na 44° 36' 55" sjeverne zemljopisne širine i 15° 27' 24" istočne zemljopisne dužine, 3&nbsp;km od Ličkog Osika i 11&nbsp;km sjeveroistočno od grada Gospića, kojem upravno pripada.

## Stanovništvo
* 2001. - 130
* 1991. - 553 (Srbi - 346, Hrvati - 184, Jugoslaveni - 13, ostali - 10)
* 1981. - 658 (Srbi - 366, Hrvati - 225, Jugoslaveni - 61, ostali - 6)
* 1971. - 896 (Srbi - 580, Hrvati - 289, Jugoslaveni - 6, ostali - 21)

## Historija
Za vrijeme rata 1990-ih selo je teško stradalo. Pripadnici milicije SAO Krajine su 13. listopada 1991. počeli s pokoljem u Širokoj Kuli koji je potrajao nekoliko dana.

## Značajne osobe
Jedno vrijeme je u Širokoj Kuli župnikom bio i hrv. filozof i pisac Fran Binički.

Iz Široke Kule je bio Marko Orešković-Krntija, hrvatski partizan, jedan od organizatora antifašističkog ustanka u Hrvatskoj, narodni heroj Jugoslavije.

## Izvori
* CD rom: "Naselja i stanovništvo RH od 1857-2001. godine", Izdanje Državnog zavoda za statistiku Republike Hrvatske, Zagreb, 2005.

## Vanjske veze
* Široka Kula na fallingrain.com
Pajkovići

**Pajkovići** su naselje u općini Svetvinčenat u Istarskoj županiji. Nalazi se oko 3 kilometra od mjesta Svetvinčenta na pola puta od Pule do Pazina. Naselje je površine 2,5 četvorna kilometra.

## Historija
Selo Pajkovići nastalo je u vrijeme migracija (16. do 18.stoljeće) preseljavanjem stanovnika iz Dalmacije i južnih krajeva. Istoimeno naselje postoji i u Crnoj Gori te je pretpostavka da su potomci nositelja prezimena Pajković porijeklom iz tih krajeva.

Selo Pajkovići ima 76 stanovnika koji nose prezimena: Pajković, Rojnić, Buršić, Zgrablić, Macan, Belas, Kliman, Zulijan. 
Stanovništvo se  bavi poljoprivredom za vlastite potrebe.

## Gospodarstvo
Stanovnici naselja se većinom bave poljoprivredom, stočarstvom i agroturizmom.

## Vanjske veze
* Stranica općine
Režanci

**Režanci** (tal. *Rezanci*, *Resanci*) naselje u općini Svetvinčenat u Istarskoj županiji. Nalaze na pola puta između Pule i Pazina. Naselje je površine tri četvorna kilometra, a stanovnici se većinom bave poljoprivredom i stočarstvom.

## Historija

## Znamenitosti
U samom selu nalazi se jednobrodna crkva sv. Germana iz 16. stoljeća.
U okolici sela nalazi se mnoštvo autohtonih istarskih kažuna.

## Turizam
U selu možete posjetiti muzej-galeriju pod nazivom "brdo" gdje možete vidjeti umjetnine u drvu koje izlaže Josip Bilić Gašpar, kao i slike na platnu koje su rad Draženka Pačića. U muzeju je mnoštvo starog oruđa i raznoraznih alata koje su koristili starosjedioci sela Režanci.
Pojašnjenja i neka druga pitanja u vezi samog muzeja i stvari koje se u muzeju nalaze vrlo će vam rado pojasniti Josip Bilić Gašpar.

## Sport

## Značajne osobe
* Ivan Milovan, biskup porečko-pulski

## Vanjske veze
* Stranica općine
Trnavac, Gospić

**Trnavac** je selo u Ličko-senjskoj županiji.

## Geografija
Selo Trnavac nalazi se na području današnje općine Plitvička Jezera, i udaljeno je 15&nbsp;km od Korenice prema Vrhovinama.

## Stanovništvo

* 2001. - 4
* 1991. - 37 (Srbi - 37)
* 1981. - 61 (Srbi - 60, ostali - 1)
* 1971. - 96 (Srbi - 96)

### Izvor

* CD rom: "Naselja i stanovništvo RH od 1857-2001. godine", Izdanje Državnog zavoda za statistiku Republike Hrvatske, Zagreb, 2005.

## Historija
Prije Drugog svjetskog rata u Trnavcu je živjelo oko 950 obitelji. U Trnovcu je osnovana "Prvi antifašisticki front žena", partizanska postrojba u kojoj su samo bile žene.

Selo nije stradalo u Domovinskom ratu ali je napušteno.

## Vanjske veze
*Općina Plitvička Jezera
Cunj

**Cunj** (tal. *Zugni*), naselje koje pripada Gradu Buzetu u Istarskoj županiji. Nalazi se na pola puta između Buzeta i Roča.

## Stanovništvo
Prema popisu stanovništva iz 2011. godine, naselje je imalo 19 stanovnika.

## Historija

## Spomenici i znamenitosti

## Turizam

## Sport

## Značajne osobe

## Vanjske veze
* Stranica Grada Buzeta

## Reference
Visuć

**Visuć** je selo udaljeno 7&nbsp;km od Udbine, blizu Plitvičkih jezera i Zadra. Nalazi se na cca. 970 metara nadmorske visine, gdje se miješa više različitih klima. U selu se nalazi malo stanovnika, te su uglavnom starija populacija. Kraj obiluje gustim šumama hrasta, bukve i graba kao i nasadima lješnjaka. Selo je pogodno za uzgajanje malina, kupina, kupusa, mrkve i krumpira, a od stoke uzgajaju se koze, goveda i ovce.

## Stanovništvo

* 2001. - 51
* 1991. - 374 (Srbi - 365, Jugoslaveni - 7, Hrvati - 1, ostali - 1)
* 1981. - 450 (Srbi - 423, Jugoslaveni - 23, ostali - 4)
* 1971. - 708 (Srbi - 686, Jugoslaveni - 15, Hrvati - 4, ostali - 3)

### Izvor

* CD rom: "Naselja i stanovništvo RH od 1857-2001. godine", Izdanje Državnog zavoda za statistiku Republike Hrvatske, Zagreb, 2005.
Cerovac (Slunj)

**Cerovac** ili **Cerovac Nikšićki** je bivše naselje u Karlovačkoj županiji, koje je iskazivano do 1900. pod imenom Cerovac, a kasnije Cerovac Nikšićki i to do 1948. godine, kasnije je područje Cerovca pripojeno naselju Donji Nikšić.

## Položaj
Cerovac se nalazi sjeverozapadno od grada Slunja, te sjeverno od Nikšića. Na jugu mu se nalazi Taborište, dok na istoku Cvitović. Obuhvaća tri zaselka: Butine, Renduliće i Pauliće.
Postoje i manja naselja poput: Gržana i Bogovića.
Površina mu obuhvaća oko 20 km kvadratnih.

## Povijesni izvori
Prvi se put spominje u 11. stoljeću kao naselje sa oko dvjestotinjak stanovnika,a kasnije se spominje tek u 17.stoljeću (zbog turske invazije), kada dolazi do naglog porasta stanovništva i doseljavanja.
U ratovima je bio višestruko razaran i uništvan.
Samo ga je II. svjetski rat poštedio, ali je zato uzeo oko stotinjak ljudskih žrtava.
Domovinski rat je potpuno promijenio dotadašnji Cerovac. Kuće i sva ljudska postignuća su razorena,a ljudi protjerani iz svojih domova. Progonstvo je trajalo pune 4 godine (1991. - 1995.) kada se ljudi počinju vraćati na svoja ognjišta.
Povratak stanovnika odvija se od 1998. - 2000. kada se obnavljaju kuće i imanja.

Također se spominje i legenda, kako je nastao iz samo jedno cerovog drveta, otkud i dolazi naziv. Legenda govori kako su bijele vile, u cerovčana poznatije kao "Bjelice" uzele cerovu koru i na njoj napravile selo, pa je stoga sva zemlja u Cerovcu smeđe boje, poput kore drveta.
Poznata je i ona kako su Cerovčani naselili ovo područje u potrazi za tim istim vilama, koje su ovo područje čuvale stoljećima, za poseban narod koji će ga naseliti i u njemu živjeti.
Postoje i zapisi koji spominju Cerovac kao župu sv. Obitelji, te malu crkvicu na istoku, a pisani su oko 1180. godine.

## Cerovac danas
Danas Cerovac ima oko 100 stanovnika u sva tri zaselka sa manjim zaseocima zajedno.
Ne broji mnogo mladog stanovništva, već u prosjeku od 40 do 75 godina starosti.
od tog u selu Butina oko 20, u selu Paulići oko 20, rendulići oko 30, dok Gržani i Bogovići bilježe mnogo veće stanovništvo.

## Izvor
Smoljanac

**Smoljanac** je selo u Ličko-senjskoj županiji.

## Geografija
Selo Smoljanac nalazi se na području današnje općine Plitvička Jezera. Nalazi se na 44° 56' 19" sjeverne geografske širine i 15° 39' 35" istočne geografske dužine, 2&nbsp;km istočnije od Rastovače, 1,5&nbsp;km južnije od Drežnika Grada, a 7&nbsp;km sjevernije od Zaklopače i Arapova Dola.

## Stanovništvo
Smoljanac je hrvatsko selo.

* 2001. - 238
* 1991. - 256 (Hrvati - 246, Srbi - 3, ostali - 7)
* 1981. - 275 (Hrvati - 272, Srbi - 3)
* 1971. - 349 (Hrvati - 344, Srbi - 5)

## Historija
Za vrijeme rata u Hrvatskoj selo je teško stradalo. Dana 4. prosinca 1991. srpske su paravojne postrojbe ubile 7 seljana.

Od 30. prosinca 1992. do 7. veljače 1997. Smoljanac je bio samostalna općina u Zadarsko-kninskoj županiji. Kao naselja unutar općine spominju se: Plitvica Selo, Sertić Poljana, Poljanak, Korana, Rastovača, Smoljanac, Gornji Vaganac i Donji Vaganac.

## Izvor
* CD rom: "Naselja i stanovništvo RH od 1857-2001. godine", Izdanje Državnog zavoda za statistiku Republike Hrvatske, Zagreb, 2005.

## Vanjske veze
* Smoljanac na fallingrain.com
Juršići

**Juršići** su mjesto na jugozapadu poluotoka Istre. Nalaze se u općini Svetvinčenat u Istarskoj županiji. U Juršićima je djelovala katedra Čakavskog sabora. Juršići imaju i osnovnu školu, a u obližnjoj je napuštenoj zgradi školovanje na materinjem jeziku započelo davne 1876, kad je svećenik Josip Velikanje u svom župnom stanu organizirao nastavu na hrvatskom jeziku. Posljednji učitelj hrvatske škole u selu Juršići bio je Jakša Brdar 1925. godine kada je škola nasilno ukinuta. Godine 1976, narod Roverije postavio je spomen-ploču na tu zgradu za 100. obljetnicu početka školovanja na materinjem jeziku u Istri.

U Juršićima se također nalazi i crkva sv. Franje Asiškog, izgrađena 1874. godine. Crkva je dobro očuvana, a u njoj se svake godine slavi blagdan sv. Franje, 4. listopada. U župnom dvoru kraj crkve, koji je 20 godina bio i samostan karmelićanki, nalazi se restauratorska radionica u kojoj se obrađuju slike na platnu i pozlaćena drvena skulptura.
Rakalj

**Rakalj** je mjesto u Hrvatskoj. Nalazi se u općini Marčana u Istarskoj županiji.

## Geografija
Smješten je na jugoistoku poluotoka Istre.

## Kultura
U Raklju djeluje katedra Čakavskog sabora.

## Historija
Tzv. Stari Rakalj dio je bliži moru, uglavnom danas nenaseljen. U tom dijelu nalaze se ruševine nekadašnjeg kaštela i crkva svete Agneze (Agnjije). Crkva je smještena na brežuljku s kojeg se pruža prekrasan pogled na more. Nedjeljne svete mise kod svete Agneze se ne održavaju, ali postoji nekoliko dana u godini kada se sv. misa, već tradicionalno, održava u ovoj crkvi. Vjenčanja isto nisu stran pojam za crkvu sv. Agneze jer se na to mjesto dolaze vjenčavati, kako iz okolnih manjih mjesta, tako i iz većih okolnih gradova. Inače na mjestu gdje je nastao srednjevjekovni kaštel nađeni su i ostaci pretpovjesne gradine, a poslije je tu bila i antička utvrda. Sam kaštel čiji se ostaci vide i dan danas vjerojatno je izgrađen početkom 11. st., a nešto kasnije se spominje pod nazivom Castellare de Rachir. 1535. godine Venecija dodjeljuje Stari Rakalj i Novi Rakalj obitelji Loredan, ali je kaštel u toliko lošem stanju da ga Loredani napuštaju i odlaze u Rakalj, današnje naselje.

## Značajne osobe

*Mijo Mirković (Mate Balota), (Rakalj, 1898. - 1963.) - hrvatski književnik i ekonomist 
*Lidija Percan - pjevačica

## Izvori
Zamask

**Zamask** je selo u središnjoj Istri. Administrativno, Zamask, je naselje grada Pazina.

## Historija
Spominje se od 1177. godine; nekad je posred naselja prolazila austrijsko - mletačka granica; u sjevernom zidu crkve sv. Mihovila glagoljski natpis iz 1576.

## Znamenitost
Ispod Zamaska je crkva sv. Marije Magdalene sa zidnim slikama iz 1400. godine i glagoljskim grafitima. Iz mjesta se pruža pogled na Motovun i cijelu središnju Istru.

## Naselja
Aglomeracija desetak raštrkanih zaselaka, koji uključuju Čuf, Lužer, Pavletići, Rumini, Trloni, Petohlebi, Pisak, Pekasi, Toncinići i Korona naziva se Zamaski Dol.
Križovec

**Križovec** (mađarski *Muraszentkereszt*) je naselje koje upravno pripada gradu  Mursko Središće, u Međimurskoj županiji.

Prema popisu stanovništva iz 2011. godine, naselje ima 631 stanovnika (307 muškaraca i 324 žena).

Rijeka Mura protječe tik uz sjeverni obod naselja, a zbog velike poplave 2005. godine tamo je izgrađen nasip.

Između Križovca i susjedne Peklenice, nalazi se jedan od najzanimljivijih geoloških lokaliteta u Međimurju i u regiji, VERK. Riječ je o prelazu jedne riječne terase u drugu, a na Verku je je taj prijelaz posebno uočljiv.

U naselju je smještena Javna ustanova za upravljanje zaštićenim prirodnim vrijednostima na području Međimurske županije, koja je 2008. godine u vlasništvo preuzela zgradu stare škole te ju pretvorila u jedini županijski Centar za posjetitelje u Republici Hrvatskoj.

## Sport
* NK Torpedo (nogomet)
* Športsko ribolovno društvo VERK (ribolov)

## Udruge
* Wireless Udruga Križovec WUK
* DVD Križovec

## Vanjske veze
*Športsko ribolovno društvo VERK 
*Javna ustanova za upravljanje zaštićenim prirodnim vrijednostima na području Međimurske županije

## Izvori
Rovinjsko Selo

**Rovinjsko Selo** (tal. *Villa di Rovigno*) je naselje na poluotoku Istri.

Nalazi se u Hrvatskoj, 2 km južno od Limskog kanala, u brdu. Bliže se nalazi dnu zaljeva. Položaj mu je 45°6' 23" sjeverne zemljopisne širine i 13°42' 56" istočne zemljopisne dužine.

Upravnom organizacijom pripada gradu Rovinju, iako nije fizički spojeno s njime. Od samog naselja Rovinja je zračno udaljen 3 km. S Rovinjem ga veziva prometnica koja vodi od Rovinja do Kanfanara.

Osnovano je u 16. stoljeću. Osnovale su ga izbjeglice sa juga Hrvatske iz zadarske okolice koji su bježali pred turskim osvajačima. Na mjestu današnjeg Rovinjskog Sela su se 1526. doselili, uz pristanak mletačkih vlasti. Područje Rovinjskog Sela je bilo naseljeno i prije, o čemu svjedoče gradine i nalazi iz starorimskog doba.

Važne gospodarske grane su turizam, a tradicionalno su bile važne vinogradarstvo i vinarstvo. Danas posebno raste značaj agroturizmu.

Rovinjskim Selom se bavio dr Vjekoslav Bratulić, o kojem je napisao monografiju *Rovinjsko selo : monografija jednog istarskog sela *. Bratulić je za svoj znanstveni rad na izučavanju područja poluotoka Istre, grada Rijeke i Primorske dobio 1981. godine godišnju nagradu Grada Rijeke .

U Rovinjskom Selu djeluje nogometni klub Mladost.

Na popisu 2001. je u Rovinju živjelo oko 800 stanovnika, što ga čini jednim od najvećih sela na poluotoku Istri.

## Izvori
Žigljen

**Žigljen** je mjesto na otoku Pagu.

To je nenaseljeno mjesto koje se nalazi na istočnoj obali otoka, u istoimenom zaljevu. Tako nastaje mali poluotok s lukobranom. Tu se nalazi trajektna luka gdje pristaju trajekti iz Prizne. Oni mogu pristati na obje strane gata, koji ima svjetionik koji može osvjetliti put do 3 nautičke milje. Osim trajektom, Žigljen je povezan i cestom sa 8 km udaljenom Novaljom.

Žigljen ima novu trajektnu luku, koja je zamijenila staru luku u Staroj Novalji. U žigljensku luku pristaju trajekti osim kada puše jaka bura.
Brestova

**Brestova** je naselje na istočnoj obali Istre. Nalazi se ispod grebena Učke.

Brestova je važna poveznica između kopna (u Istri) i otoka Cresa, jer postoji trajektna linija Brestova-Porozina. To dokazuje i podatak da se tijekom turističke sezone na toj liniji preveze više od 10.000 vozila .
Drenovica (Podravska)

**Drenovica** je ulica i dio naselja Novo Virje. Do devedesetih je bila samostalno selo.

Nastala je krajem 19. stoljeća, naseljavanjem iz Virja, u konake, prethodno tek privremeno naseljene  nastambe za sezonske poljske radove. Oduvijek je činila jednu zajedničku cjelinu s Crncem. Današnja ulica Drenovica ne poklapa se s nekadašnjim naseljem **Drenovica Podravska**, jer je ono razdijeljeno u više ulica.

Na području nekadašnjeg naselja nalazi se župna crkva te četverogodišnja područna škola, koja pripada Osnovnoj školi Ferdinandovac. Postoji i dobrovoljno vatrogasno društvo, s vatrogasnim domom, kao i društveni dom. Djeluje i Kulturno-umjetničko društvo "Širine" te nogometni klub.

U vrijeme NDH-a bila je središte općine.
Crnec

**Crnec** je ulica i dio naselja Novo Virje. Do devedesetih je bio samostalno selo.

Nastao je krajem 19. stoljeća, naseljavanjem iz Virja, u konake, prethodno tek privremeno naseljene  nastambe za sezonske poljske radove. Oduvijek je činio jednu zajedničku cjelinu s Drenovicom. Današnja ulica Crnec ne poklapa se u potpunosti s nekadašnjim naseljem Crnec, jer je ono razdijeljeno u više ulica. Kao posebni zaseoci nekad su se isticali Kingovo i Trepče.

U Crncu djeluje dobrovoljno vatrogasno društvo, s vatrogasnim domom, koje je stožerno u Općini Novo Virje.

Nekad je u Crncu bila četverogodišnja područna škola, ali je zatvorena, zbog smanjena broja djece. Djeca danas polaze školu u Drenovici i u Ferdinandovcu.
Cirkvena

**Cirkvena** je naselje u općini Sveti Ivan Žabno u Koprivničko-križevačkoj županiji.

Naselje je nizinsko i raštrkano uz ceste, 16 km jugoistočno od Križevaca na granici s Bjelovarsko-bilogorskom županijom. U selu se nalazi željeznička postaje pruge Križevci-Bjelovar. 

U 15. stoljeću spominje se kao slobodno trgovište – (lat. Oppidi regii Czirkveno). Župa potječe još iz 1306. godine. Drvena kapelica spominje se 1382. godine, a sagradili su je plemići Kerečenji. U 16. stoljeću sagrađena je tvrđava za obranu od Turaka. Postojala je do 1854. godine. Na njenom mjestu je vatrogasni dom. U 17. stoljeću mjesto je bilo slobodna općina sa svojom upravom. Župna crkva Pohođenja Marijina sagrađena je do 1760. godine. Cirkvena je kao selo dobila prava koja su imala i hrvatski gradovi poveljom kralja Leopolda 1763. godine. Škola je počela s radom 1786. godine, a Hrvatsko katoličko društvo "Jelačić" 1910. godine. 

U Cirkveni je snimana hrvatska tv-serija "Dirigenti i muzikaši" iz 1990. godine redatelja Kreše Golika i scenarista Mladena Kerstnera. 

## Stanovništvo

Prema popisu stanovništva iz 2001. godine, naselje je imalo 503 stanovnika.

## Izvoii
Međa (Sveti Petar Orehovec)

**Međa** je selo u općini Sveti Petar Orehovec. Selo Međa doima se maleno iako zauzima površinu od nekih 13,5 km kvadratnih.
Prirodne ljepote, uzgoj peradi i žitarica, prozvodnja sira i kravljeg mlijeka te cestovna povezanost su brojne pogodnosti i vrline sela Međa.
Marceljani

**Marceljani** (**Marciljani**) naselje je u Republici Hrvatskoj, u sastavu Grada Labina, Istarska županija.

## Geografija
Naselje se nalazi oko 3&nbsp;km od centra Labina i oko 8&nbsp;km od Rapca, u istočnoj Istri.
U novije doba, od nastanka Republike Hrvatske, naselje je preimenovano u Marceljani (čak i Marčeljani). 
Čak i unutar ovoga maloga naselja, postoji nekoliko prepoznatljivih dijelova. Tako se za pojedine dijelova naselja koriste nazivi poput: Tomažići, Markulini, Blaškovići, Faraguni, Dragari, Bohki, Floki, Juraji itd.

Naselje obiluje i šumama u kojima se mogu pronaći šparuge i raznovrsne gljive. Naselja koja okružuju Marciljani su: Cere, Veli Golji, Pustić, Becići (Bečići) i Vinež.

## Stanovništvo
Naselje je prvotno nakon reforme lokalne samouprave nastankom Republike Hrvatske bilo dio Općine Sveta Nedelja, da bi desetak godina kasnije se pripojilo Gradu Labinu. Prema popisu stanovništva iz 2011. godine, naselje je imalo 192 stanovnika.


:

## Gospodarstvo
U gospodarskom smislu Marciljani nemaju veću važnost jer su stambeno naselje. Ipak, sadrže primjerice određene privatne turističke kapacitete, stolariju, zubotehnički laboratorij.

## Znamenitosti
U predjelu Bohki nalazi se spomen obilježje Griža. Na tom je mjestu 1942. održan povijesni sastanak Komunističke partije Hrvatske i Komunističke partije Italije o borbi protiv fašizma u sklopu Narodnooslobodilačke borbe (NOB).

## Reference

*66. godišnjica sastanka na Grižu
Valbandon

**Valbandon** spada u općinu Fažana. Naselje ima ima 1.626 stanovnika prema popisu iz 2011. godine.

## Geografija

## Stanovništvo

## Uprava
## Historija

Znatno je starija 
(arheološki nalazi ukazuju na prapovijesnu aktivnost na tom području), naziv Valbandon novijeg je datuma i svoje izvorište skriva u srednjevjekovnom, 
talijanskom izrazu vala abandonata što znači napuštena ili obrasla uvala.

Naime, nakon velike epidemije kuge, ponovno naseljavanje počelo je sredinom 19. stoljeća te se u Nacionalnom katastru za Istru iz 1910. spominje da je u samom mjestu živjelo 23 obitelji s ukupno 102 stanovnika te u obližnjoj Stanciji Barbo 9 obitelji s 37 članova.

## Gospodarstvo
### Od tvornice za preradu ribe do prvog hotela u Valbandonu

Početkom 20. stoljeća na priobalnoj zoni Valbandona postojala je tvornica za preradu ribe i proizvodnju leda. Čini se da tamošnja tvornica nije donosila očekivani profit te se počelo razmišljati o preorjentaciji na turizam, koji se već tada počeo razvijati u pojedinim destinacijama «austrijske rivijere», posebice na Brijunima, u Opatiji i Lovranu, Malom i Velom Lošinju te Portorožu.

Berlinski poduzetnici Gustav Klink, Emil Lauer i Jacob Cumar, inače vlasnici prethodno spomenute tvornice, ubrzo su od austrijskog Ministarstva unutarnjih poslova te uz suglasnost Ministarstva trgovine i javnih radova dobili traženu dozvolu za prenamjenu postojećih tvorničkih objekata u turističke.

Tako je 1911. nastalo akcionarsko društvo «Valbandon Erholungsheim und Seebad Aktiengeselschaft» (Valbandon – odmarališni dom i morsko kupalište, akcionarsko društvo). Sjedište društva nalazilo se u Trstu.

Akcionarsko društvo raspolagalo je kapitalom od 45000 kruna podijeljenih u 2250 akcija po 200 kruna. Odobren je i Statut društva. Uplate za akcije obavljale su se na šalterima Štajerske banke. Predsjednik tog društva bio je (bivši) ministar željeznice Emil Freiherr von Guttenberg iz Graza.

Valbandon se kao morsko kupalište 1911. godine navodi u adresaru austrijskog ilustriranog mjesečnika «Adria». Isti izvor u jednom od svojih brojeva 1912. godine donosi promotivne podatke da Valbandon ima uređeno morsko kupalište sa 45 kabina, hotel «Valbandon» otvoren je 1. lipnja 1911. i četiri depadanse među kojima se izdvajala «Villa Maria». Ukupni smještajni kapaciteti hotela i vila bili su iskazani sa 60 soba.

### Bi Village

Turističko naselje Bi Village, smješteno na samom jugu Istre, otvoreno u lipnju 2000. godine, nudi turistima apartmane i mobilne kućice, dvokrevetne sobe na obali mora s hotelskim uslugama, te jedan multi opremljen kamp s vrhunski opremljenim sanitarnim čvorovima koji zadovoljavaju europske standarde.
Smješten nasuprot Nacionalnog parka «Brijuni», turističko naselje Bi Village okruženo je borovom šumom i sredozemnim raslinjem, nedaleko ribarskog mjesta Fažane i sedam kilometra udaljen od Pule, najvećeg istarskog grada, značajnog turističkog, povijesnog i kulturnog središta regije.

## Značajne osobe

## Spomenici i znamenitosti

## Obrazovanje

## Kultura

## Sport

* NK Valbandon 72

## Izvori
Stažnjevec

**Stažnjevec** je naselje koja teritorijalno spada pod grad Ivanec, Varaždinska županija. Smješten je na istočnome dijelu Bednjanskog polja, u mikrogeniji doline Bednje u sjeverozapadnoj Hrvatskoj, 5 km sjeveroistočno od grada Ivanca. 

Prema popisu iz 2001. godine ima 333 stanovinka (ili 102 domaćinstva), a prosječni godišnji prirodni prirast stanovništva bilježi negativnu stopu od -0,52% (1991. - 2001.). Područje Stažnjevca obuhvaća područje površine  4,11 km2. Prosječna gustoća naseljenosti je 81 st./km2. Gospodarska osnova Stažnjevca čini poljodjelstvo, vinogradarstvo i stočarstvo, trgovina, ugostiteljstvo i obrti. 

Pripada Župi sv. Margarete djevice i mučenice iz Margečana, Gornjovaraždinski dekanat Varaždinske biskupije.
Mala Rava

**Mala Rava** je dio naselja Rava na otoku Rava, smještenom u  Zadarskom arhipelagu.

Mala Rava je smještena na sjeverozapadnom dijelu otoka, uz uvalu Lokvina. Uvala je otvorena prema zapadu, odnosno prema Dugom otoku, te otočićima Mrtovnjaku i Galijici u Ravskom kanalu. Budući da je poluotokom Zaglavićem zaštićena od prevladavajućih vjetrova, predstavlja povoljno mjesto za sidrenje. U Lokvini je sredinom 1990-ih uređeno privezište (s bovama), slično kao i u Brbinju, Brguljskom zaljevu, Premudi, Ždrelašćici i dr. Preko svega 100 m uske prevlake (Tanko) Mala Rava je povezana i s uvalom Tanko, otvorenom prema sjeveroistoku, odnosno prema otoku Ižu. Obala toga malog mjesta je lijepo uređena višekratnim zajedničkim akcijama mještana. Betonirani su uzobalni putovi i nekoliko mulića. U najuvučenijem dijelu Lokvine uređeni su porat i riva uz koju pristaju putnički brodovi koji otok povezuju s Ižem i Zadrom (ranije i s Savrom i Brbinjem na Dugom otoku). Predviđeno je da u jesen 2006. započnu radovi na izgradnji novoga trajektnog pristaništa nedaleko od stare rive. U mjestu se nalazi i uljara za preradu maslina, ambulanta te jedan manji nekategorizirani ugostiteljski objekt.

Stari dio naselja s nekoliko odvojenih kompleksa kamenih kuća nalazi se na povišenom položaju, malo podalje od Lokvine. Na najvišem položaju u naselju poslije Drugoga svjetskog rata izgrađena je seoska gusterna s velikom naplovnom površinom, najveći otočni spremnik kišnice. U mjestu se nalazi kapelica posvećena Sv. Petru u blizini ruševina do sada neistraženoga srednjovjekovnoga kompleksa, te spomenik koji je podignut u znak sjećanja na žrtve stradale za vrijeme Drugoga svjetskog rata.
Gornje Vratno

**Gornje Vratno** je naselje u sjeverozapadnoj Hrvatskoj. Nalazi se u Varaždinskoj županiji, u sastavu općine Cestica. Prema popisu stanovnišva iz 2001. godine Vratno imalo je 1.132 stanovnika.
Gornje Raštane

**Gornje Raštane** su naselje u općini Sveti Filip i Jakov u Zadarskoj županiji.

## Geografija
Gornje Raštane se udaljene 25 km jugoistočno od grada Zadra i svega 3 km sjeverozapadno od starog kraljevskog grada Biograd na Moru.

## Stanovništvo
Prema popisu stanovništva 2001. godine mjesto broji 469 stanovnika.

Prema popisu stanovništva 2011. godine mjesto broji 456 stanovnika.

## Uprava

Predsjednik mjesnog odbora i predstavnik u općini Sveti Filip i Jakov je Mićo Birkić. 
## Historija
## Gospodarstvo
Najrazvijenija je poljoprivreda.

## Značajne osobe
## Spomenici i znamenitosti
## Obrazovanje
* Područna škola Raštane Gornje

## Kultura
## Sport
Nogometni klub Raštane, sudionik su 3. HNL u sezoni 2011/2012
Sezona 2010/2011 Raštane su osvojile prvo mjesto!

## Izvori

## Vanjske veze
Sveti Petar Orehovec (mjesto)

**Sveti Petar Orehovec** je naselje i sjedište istoimene općine Sveti Petar Orehovec u Koprivničko-križevačkoj županiji.

Mjesto geografski spada u Kalničko prigorje, i dobro je prometno povezano zahvaljujući državnoj cesti D22 Novi Marof-Možđenec-Sudovec-Gornja Rijeka-Križevci na kojoj se nalazi.

Prvi put se spominje 1201. kao vlastelinski posjed, a 1334. kao župa Zagrebačke biskupije. Župa sv. Petra postoji i danas. Kroz povijest, mjesto je u nekoliko navrata bilo općinsko središte. 1861. gradi se prva škola. Iz novije povijesti valja napomenuti da je od 1954. do 1990. naselje nosilo naziv Orehovec, dok je susjedno mjesto Orehovec nosilo ime Kalnički Orehovec. Godine 1993. mjesto postaje općinsko središte. Nesretan događaj za sve mještane i župljane ove župe dogodio se 8. lipnja 2001. kada se zbog starosti i lošeg stanja urušio toranj crkve sv. Petra. U godinama nakon tog događaja, toranj je bio obnavljan i danas ima prvotan izgled po kojem je Sveti Petar Orehovec i prepoznatljiv.

Mjesto je u široj okolici poznato po:

*Crkvi i župi sv. Petra apostola
*OŠ **Sveti Petar Orehovec**
*Zoološkom vrtu Zlatka Budina 
*NK Prigorje
*((KUD Prigorec))
## Vanjske veze
* Osnovna škola Sveti Petar Orehovec 
* Povijest župe sv. Petra ap. Sveti Petar Orehovec
Lađin porat

**Lađin porat** je prirodna lučica i naselje u Hrvatskoj koje pripada općini Starigrad-Paklenica.

## Geografija
Lađin porat je lučica i naselje u Podvelebitskom kanalu, 55&nbsp;km sjeverozapadno od Zadra. Nalazi se na jadranskoj turističkoj cesti, između Zadra i Karlobaga.

Lađin porat je udaljen 3&nbsp;km zapadno od Starigrada-Paklenice i nedaleko je od nacionalnog parka Paklenica.

Područje Lađinog porta i uopće Starigrada je poznato po buri koja u ovim krajevima dostiže olujne razmjere. To je jedan od razloga i čistoće, ali i relativno nešto niže temperature mora. Područje je također poznato i po vruljama tj. podzemnim velebitskim vodama koje istječu u more. Upravo i to je također razlog vrhunske čistoće i kvalitete mora, a samim time i morske flore i faune. 
 
## Stanovništvo
Lađin porat je nazivan i kao *naselje Krapići*. Ima između 50 i 100 stanovnika (stanje 2008.).

## Spomenici i znamenitosti
Mjesto je prava oaza čistoga i bistroga mora.
 
## Vanjske veze
*Rivijera Paklenica
Greda (Maruševec)

**Greda** (Greda Maruševečka) je naselje smješteno u jugoistočnom dijelu općine Maruševec.

## Geografija
U okviru statističkih granica naselje Greda ima jednu od najmanjih površina (2,35&nbsp;km2). Površina građevinskog područja je 54,4 ha. Izgrađeni dio građevinskih područja zauzima 28,5 ha (novi dio građevinskog područja 24,1 ha).

## Stanovništvo
Prema popisu stanovništva 2001. godine, naselje Greda broji 592 stanovnika. Gustoća naseljenosti iznosi 252 stanovnika na km2.
Veći dio kućanstava smješten je duž lokalne prometnice, a manji duž državne ceste D 35 što od naselja Jurketinec vodi prema Cerju Nebojse. Gotovo cijelo naselje je u ravnici okruženo poljoprivrednim tlom i krajolikom uz rijeku Plitvicu. Tek manji dio naselja prema Selniku je na padini.

## Obrazovanje
Između naselja Greda i Jurketinec izgrađena je područna osnovna škola "Gustav Krklec" Maruševec (1. – 4. razred).

## Vanjske veze
* Službene stranice općine Maruševec
Remetinec (Novi Marof)

**Remetinec** je naselje u sastavu Grada Novog Marofa, Varaždinska županija. Prema popisu stanovnika iz 2001. godine naselje ima 1539 stanovnika.

Naseljem dominira župna crkva Blažene Djevice Marije Kraljice Svete krunice, građena krajem 15. i početkom 16. stoljeća u nekoliko kasnogotičkih razdoblja, a današnji izgled plod je drugog kasnogotičkog graditeljskog razdoblja. Crkva je u početku bila franjevačka samostanska, ali ukidanjem franjevačkog reda, za reformi Josipa II., 1789. godine utemeljena je Župa Remetinec.
Župa Remetinec obuhvaća područja samoga mjesta Remetinca, zatim mjesta Strmca, Podevčeva te dijela Novog Marofa. 
U naselju postoji također i novo sagrađeni Društveni dom,u kojemu su smješteni uredi udruga koji djeluju u mjestu kao i velika sala za različite namjene.

Godine 2011. sagrađena je i nova područna osnovna u koju polaze učenici do osmih razreda iz Remetinca i okolnih mjesta.
U Remetincu postoji i mogućnost smještaja oko dvadesetak osoba u pansionu. 
U mjestu djeluje nekolko udruga od kojih je najstarije Dobrovoljno vatrogasno društvo Remetinec koje je nedavno proslavilo 50-godišnjicu djelovanja. Zatim tu je Kulturno umjetničko društvo koje djeluje 10-tak godina i njeguje pjesme i plesove kao i  običaje ovoga kraja.Zatim tu je Udruga mladih te Športsko društvo.
Samo mjesto okružuju bregovi i brežuljci koji su obogačeni vinogradima i klijetima kao i svugdje u Zagorju.

## Izvori
* Crkva Blažene Djevice Marije Kraljice Svete krunice u Remetincu
Ždala

**Ždala** je naseljeno mjesto u Prekodravlju, u Općini Gola. Na popisu 2001. imala je 718 stanovnika.

Nalazi se na samoj mađarskoj granici i zanimljivost je da gotovo svi stanovnici govore dijalektom mađarskoga jezika, iako se izjašnjavaju Hrvatima. Budući da je starijemu stanovništvu materinski jezik bio mađarski, hrvatski su jezik učili tek u školi, tako da je danas to mjesto jedina štokavska oaza u inače kajkavskom kraju.

Ždala ima vrtić i osnovnu školu do, uključivo, 4. razreda, koji su područni odjeli matičnih ustanova iz Gole. Župna crkva posvećena je Presvetom Trojstvu.

Krajobraz koji okružuje Ždalu čine poljoprivredna zemljišta rascjepkana kanalima, barama i nizama koje su obrasle grmovima i stablima na koje se nadovezuje pojas prirodnih šumskih sastojina hrasta lužnjaka i običnog graba znanih kao šuma Repaš. Na rubu te šume, uz rijeku Dravu i uz granicu s Republikom Mađarskom, nalazi se Značajni krajobraz Čambina, stari rukavac rijeke Drave. Zajedno sa šumom Repaš i poljoprivrednim površinama čini veliku biološku raznolikost, a time i veliko prirodno bogatstvo ovoga kraja.

## Promet
Zapadnim rubom sela prolazi državna cesta D210, koja spaja selo s općinskim središtem Golom i susjednom Općinom Molve.

## Sport
* NK Prekodravac Ždala 2. ŽNL Koprivničko-križevačka
## Vanjske veze
* Stranice Rimokatoličke župe Presvetog Trojstva Ždala
Babinec

**Babinec** je naselje u sjeverozapadnoj Hrvatskoj. Nalazi se u Varaždinskoj županiji, u sastavu općine Cestica.

Ponosi se svojom dugom prošlošću koja se temelji na arheološkim nalazima, povjesničara Baltazara Adama Krčelića, koji nedaleko mjesto Babinec poistovjećuje s bivšim panonskim Anicijem.

Na kamenom stupu Trpećeg Isusa iz 1658. godine urezan je i naziv *Babnik*.

Športska ponuda je bogata i raznovrsna od nogometa NK Dinamo Babinec pikada, sportskog ribolova i ostalih aktivnosti.

Od gospodarskih djelatnosti posebice se ističe vinogradarstvo i poljoprivreda.

## Stanovništvo
Prema popisu stanovništva iz 2001. godine, naselje je imalo 428 stanovnika te 145 obiteljskih kućanstava.

## Reference

## Vanjske veze
*Službene stranice općine Cestica
Molve Grede

**Molve Grede** je naseljeno mjesto u Općini Molve. Na popisu 2001. imalo je 300 stanovnika.

Smješteno je između Molva na zapadu i Novog Virja na istoku, na koje se izravno naslanja i s kojim je potpuno povezano te čini jedinstvenu cjelinu. Sa sjevera je omeđeno rijekom Dravom, odnosno njezinim pritokom, rječicom Bistrom, a na jug vodi najvažnija prometnica - prema Đurđevcu. Podijeljeno je između dviju rimokatoličkih župa: uznesenja BDM Molve i sv. Josipa Novo Virje.

Selo je nastalo naseljavanjem stanovništva iz Molva krajem 19. stoljeća na područje *[[Stan|konaka]]*, nastamba prvotno korištenih za privremen boravak na poljoprivrednom dobru prigodom sezonskih radova. Nakon Drugoga svjetskog rata stalan je pad broja stanovnika, usred iseljavanja i smanjenja prirodnog prirasta. Stanovništvo se većinom bavi poljoprivredom.

Prirodno bogatstvo čine šume i umjetna jezera Sekuline, sa svom raznolikošću flore i faune.

Vijeće Mjesnog odbora Molva Greda čini pet članova. Na izborima 2011. godine izabrana su četiri vijećnika HSS-a i jedan HDZ-a.

Mjesto ima dobrovoljno vatrogasno društvo i vatrogasni dom.
Čingi-Lingi

**Čingi-Lingi** je naselje u Općini Molve 

Na popisu 2011. imalo je svega devet stalna stanovnika, što nije čudno jer je nastalo kao vikendaško naselje uz istoimeno jezero i oživi samo ljeti, kad ondje borave stotine ljudi u vikendicama, uglavnom iz Bjelovara.

Nalazi se u prirodnom okruženju uz rijeku Dravu i glavno je turističko odredište Općine i cijele okolice.

## Reference
Repaš

**Repaš** je naseljeno mjesto u Općini Molve.

Na popisu 2001. imalo je 539 stanovnika. Nalazi se u šumovitom okruženju u Prekodravlju i glavno bogatstvo su mu šume i vode, s raznolikim biljnim i životinjskim svijetom. Stanovništvo se uglavnom bavi poljoprivredom.

Mjesto ima područnu školu (prva četiri razreda), koja pripada Osnovnoj školi Molve, nogometni klub i dobrovoljno vatrogasno društvo. Također i filijalnu crkvu Srca Isusova, a pripada Župi Molve. 

Od 1993. do 1997. Repaš je pripadao Općini Gola. Ima zaseban mjesni odbor. Na izborima za Vijeće Mjesnog odbora Repaš 2011. godine pobijedio je HSS, a vijećnike ima još i HDZ.
Glavica (Sukošan)

**Glavica** je naselje u općini Sukošan, u Zadarskoj županiji.

## Geografija
Glavica je udaljena 25&nbsp;km jugoistočno od grada Zadra i 3,5&nbsp;km zračne, te 4,5&nbsp;km cestovne linije sjeveroistočno od mora.
Zračna luka Zadar udaljena je sjeverno 9&nbsp;km zračne linije.

## Stanovništvo
Prema popisu stanovništva 2011. godine mjesto broji 185 stanovnika.

## Stranačko vodstvo
Birači u Općini Sukošan (Sukošan, Debeljak, Gorica, Glavica) na lokalnim izborima 2013. odabrali su aktualnog općinskog načelnika Antu Martinca (HDZ). Za 13 vijećnika u novom sazivu Općinskog vijeća natjecalo se 5 lista. Sastav općinskog vijeća: HDZ 7 mjesta, SDP 4 mjesta, HSP dr. Ante Starčević 1 mjesto i HSS 1 mjesto.
U Glavici je vlast tradicionalno pripala HDZ-u, čime ta stranka nastavlja kontinuitet obnašanja vlasti.

## Historija

## Kulturološki i vjerski događaji

7. listopada održava se procesija u spomen sedmodnevnog hodočašća jedanaestorice odvažnih i hrabrih mještana. 1. listopada 2008. godine jedanaest hodočasnika: Željko, Anes i Vinko Števanja, Vilson Bratović, Siniša Galešić, Ante Galac, Davor Dević, Šime i Tomislav Batur, te Marko Mikulić Maćo iz župa Glavice, Gorica i Raštane Donje, čiji je nebeski zaštitnik sv. Ivan, kao i Frane Smokrović iz župe Sv. Josipa na zadarskoj Plovaniji krenuli su na sedmodnevno, 280-kilometarsko hodočašće od marijanskog svetišta u Međugorju do brda Vrčeva, noseći 1,2 metra visok Gospin kip, koji je s drvenim postoljem i nosačima težak 25-30 kilograma. U podnožju brda Vrčevo dočekani su poput junaka, emotivno. Bilo je to najmasovnije okupljanje dotad uopće u ovom malom naselju u Općini Sukošan.

## Sport
NK Vrčevo Glavica sudionik je 1. ŽNL u sezoni 2009./10.

## Izvori
Donji Lepuri

**Donji Lepuri** su selo u Zadarskoj županiji.

## Geografija
Selo se nalazi 12&nbsp;km jugoistočno od Benkovca.

## Upravna organizacija
Upravnom organizacijom dijelom su Grada Benkovca.

## Spomenici i znamenitosti
Ispod crkve sv. Martina (srušene u Domovinskome ratu 1992.) nađeni su ostatci monumentalne starokršćanske crkve iz 6. stoljeća, a na njezinim temeljima ostatci crkve iz starohrvatskoga doba (9. stoljeće); oko crkve ima stećaka.

## Izvori
Gornje Ceranje

**Gornje Ceranje** su selo u Zadarskoj županiji. 

## Upravna organizacija
Upravnom organizacijom dijelom su Grada Benkovca.

## Promet
Nalaze se južno od autoceste kralja Tomislava, autoceste Split-Zagreb.
Kolarina

**Kolarina** je selo u Zadarskoj županiji. 

## Upravna organizacija
Upravnom organizacijom dijelom je Grada Benkovca.

## Promet
Nalazi se sjeverno od autoceste kralja Tomislava, autoceste Split-Zagreb.
Lisičić

**Lisičić** je selo u sastavu Grada Benkovca u Zadarskoj županiji u Hrvatskoj.

## Historija
Iz vremena rimskog vladanja pronađen je sitni arheološki materijal, poput fragmentiranih staklenih zdjela ili pak keramičkih svjetiljki. Također je u dolini prema Lisičićima dokumentirana antička cestovna komunikacija, kao i rimski vodovod, koji je dovodio vodu u Asseriju.

Selo je pretrpjelo rat u Hrvatskoj 1991–1995.

## Reference
Lišane Tinjske

**Lišane Tinjske** su selo u Zadarskoj županiji. 

## Upravna organizacija
Upravnom organizacijom dijelom su Grada Benkovca.
Kaldrma (Gračac)

**Kaldrma** je selo u općini Gračacu, Hrvatska.

Nalazi se u jugoistočnoj Lici, tik uz granicu s BiH, s njene zapadne strane. Cestom prema jugu se dolazi u Tiškovac Lički. Prema sjeveru se dolazi u selo Dugopolje.

Jugoistočno od sela prolazi željeznička pruga.

## Stanovništvo
2011. godine je prema popisu u njemu živio 31 stanovnik.

## Znamenitosti
Sjeverozapadno od željezničke postaje u Kaldrmi se nalazi jezero. Za taj tršćak se pretpostavlja da čini bifurkaciju: dio vode završava preko Une u Crnom moru, a drugi dio preko Krke u Jadranskom moru.

## Reference

## Vanjske veze
*Panoramio  Napuštena željeznička postaja u Ličkoj Kaldrmi
Sveti Petar Čvrstec

**Sveti Petar Čvrstec** naselje je u sastavu općine Sveti Ivan Žabno u Koprivničko-križevačkoj županiji.

Nalazi se jugoistočno od Križevaca na brežuljku u blizini granice s Bjelovarsko-bilogorskom županijom. Ime je dobio po župnoj crkvi sv. Petra te po potoku Čvrstecu. U blizini protječe i potok Blizna.

Vjeruje se, da je na mjestu naselja u srednjem vijeku postojao kaštel, a u 14. i 15. stoljeću nalazio se feudalni posjed. Sagrađen je novi kaštel 1543. godine, koji je kasnije ušao u sastav Vojne krajine.
Glavna gospodarska aktivnost je poljoprivreda. Oko sela nalaze se državne i privatne šume u kojima rastu grab, hrast kitnjak, bukva i bagrem.

U Sv. Petru Čvrstecu rođen je Zvonimir Balog, poznati pisac za djecu, ali i Franjo Bregović, partizan i kasnije podoficir JNA, mnogo poznatiji kao otac slavnog muzičara Gorana Bregovića

## Stanovništvo

Prema popisu stanovništva iz 2001. godine, naselje je imalo 503 stanovnika.

## Reference
Donje Raštane

**Donje Raštane** su selo u Zadarskoj županiji. 

## Upravna organizacija
Upravnom organizacijom dijelom su općine Svetog Filipa i Jakova.

## Promet
Nalaze se sjeveroistočno od Jadranske magistrale.
Banj

**Banj** je mjesto u Zadarskoj županiji. 

Banj je pitomo naselje uzornih maslinara, vinogradara i ribara, nastalo oko crkve sv. Kuzme i Damjana iz 1356. godine.
Ime naselja potječe od latinske riječi balneae, što znači kupelj.
Pronađeni rimski novci svjedoče da je Banj bio naseljen u antičko doba, i da su u njemu stari Rimljani imali svoje kupelji (terme).
Prvi spomen Banja datira iz 1265. u obliku Bagni. Tako se zvao i otok Pašman  *insula bagni*.
Pod tim imenom se otok Pašman naziva god. 1290. i 1333.*(insula bagno)*.
U dokumentu iz 1289. govori se o nekoj zemlji *infra Bagnum et sanctum lucatum*. Crkva sv. Luke spomenuta je 
godine 1339.*(in confonio sancetilicati ad Bagnum)*, a 1512. kupuje se zemljište u mjestu Banju "terreno a bagno in 
luoco aprasso la chiesa di san Luca". Kako je spomunuta crkva sv. Luke danas glavna crkva u Ždrelcu, znači da je u davnini centar Banja bio današnji Ždrelac, koji je oduvijek bio sastavni dio Banja, od kojeg se odcijepio 1825. godine.
Mletački anagrafi 1525. spominju *bagno*,god. 1608, *villa di Bagno*- selo Bagna navodi *topografia veneta*.
U glagoljskim maticama koje se vode od 1587. potvrđen hrvatski oblik Banj.

## Upravna organizacija

Nalazi se na sjeveroistočnoj strani otoka Pašmanu, u sastavu istoimene općine.
Crljenik

**Crljenik** je selo u Zadarskoj županiji.

## Upravna organizacija
Upravno pripada općini Stankovcima.

## Geografija
Nalazi se na jugoistočno od Stankovaca.

## Promet
Nalazi se nedaleko od državne ceste D27, sa zapadne strane. Preko puta se nalazi selo Velim.

## Stanovništvo
Prema popisu 1991., u Crljeniku su živjela 163 stanovnika, svi Hrvati.

Prema popisu iz 2011. u naselju je živjelo 130 stanovnika.

## Izvori
Budak (Stankovci)

**Budak** je selo u Zadarskoj županiji.

## Upravna organizacija
Pripada općini Stankovcima.

## Promet
Nalazi se duž državne ceste D27. Jugoistočno se nalaze Stankovci.

## Stanovništvo
Prema popisu 1991., u Budaku su živjela 537 stanovnika od čega 498 Hrvata.

Prema popisu iz 2011. u naselju je živjelo 402 stanovnika.

## Kultura
*ostatci kaštela Budak (kula)

## Izvori
Duboki Dol

**Duboki Dol** je selo u Zadarskoj županiji.

## Upravna organizacija
Upravno pripada općini Gračcu.

## Geografija
Nalazi se na jugoistočno od Gračca.

## Promet
Nalazi se nekoliko kilometara južno od državne ceste D1.

## Stanovništvo
Prema popisu 1991., Duboki Dol je imao 32 stanovnika, a 2001. i 2011. je bilo nenaseljeno.

## Značajne osobe
*Marijan Matijević, hrvatski hrvač grčko-rimskim stilom i dobrotvor, najjači čovjek na svijetu svog vremena

## Reference
Cerovac (Gračac)

**Cerovac** je selo u Zadarskoj županiji.

## Upravna organizacija
Upravno pripada općini Gračcu.

## Geografija
Nalazi se istočno od Dubokog Dola i sjeverozapadno od Zrmanje Vrela.

## Promet
Nalazi se nekoliko km zapadno od državne ceste D1 te nekoliko km južno od željezničke pruge Split-Zagreb.

## Historija
Kao naselje ga se bilježi od 1880. godine, a u registrima je pod imenom Gornjih Cerovaca sve do popisa 1953. godine. Popisi od prije 1880. stanovnike tog područja se bilježilo kao dijelom stanovnika Zrmanje Vrela. 2001. je imao 5 stanovnika.

## Izvor
Dabašnica

**Dabašnica** je selo u Zadarskoj županiji.

## Upravna organizacija
Upravno pripada općini Gračcu.

## Geografija
Nalazi se na zapadno od Gornje Suvaje.

## Promet
Prometno je dosta izolirana, a nalazi se na pola puta između državnih cesta D1 i D218.

## Stanovništvo
Prema popisu 1991., Dabašnica je imala 69 stanovnika, 2001. je bila nenaseljena, a 2011. je imala 3 stanovnika.

## Izvor
Deringaj

**Deringaj** je selo u Zadarskoj županiji.

## Upravna organizacija
Upravno pripada općini Gračac.

## Geografija
Nalazi se na sjeveroistočno od Gračca.

## Promet
Nalazi se nedaleko od državne ceste D1, s istočne strane..

## Stanovništvo
Prema popisu iz 2011., Deringaj je imao 77 stanovnika.

## Reference
Mazin

**Mazin** je selo u Zadarskoj županiji.

## Upravna organizacija
Upravno pripada općini Gračcu.

## Geografija
Nalazi se zapadno od Brezovca Dobroselskog.

## Promet
Prometno je izoliran. Nalazi se između državnih cesta D1 i D218.

## Stanovništvo
Prema popisu iz 2011. Mazin je imao 47 stanovnika.

## Reference
Kunovac Kupirovački

**Kunovac Kupirovački** je selo u Zadarskoj županiji.

## Upravna organizacija
Upravno pripada općini Gračcu.

## Geografija
Sjeverno je Gornji Srb a jugozapadno Kupirovo. Istočno su Dugopolje i Kaldrma.

## Promet
Nalazi se na lokalnoj cesti koja je odvojak državne ceste D218 koji ide od Kupirova.

## Stanovništvo
Prema popisu iz 2011. Kupinovac Kupirovački je imao 37 stanovnika.

## Reference
Bruvno

**Bruvno** je selo u Zadarskoj županiji.

## Upravna organizacija
Upravno pripada općini Gračac.

## Geografija
Nalazi se sjeveroistočno od Gračaca, u jugoistočnom dijelu Like.

## Promet
Nalazi se nekoliko km istočno od državne ceste D1.

## Stanovništvo
Prema popisu 1991., Bruvno je imalo 292 stanovnika, 2001. 55 stanovnika, a 2011. 92 stanovnika.

## Izvor
Brotnja

**Brotnja** je selo u Zadarskoj županiji.

## Upravna organizacija
Upravno pripada općini Gračcu.

## Geografija
Nalazi se na južno od Martina Broda, nekoliko km zapadno od granice s BiH.

## Promet
Nalazi se na duž državne ceste D218.

## Stanovništvo
Prema popisu 1991., Brotnja je imala 125 stanovnika, 2001. 34 stanovnika, a 2011. 47 stanovnika.

## Izvor
Dobropoljci

**Dobropoljci** su selo u Hrvatskoj, u Zadarskoj županiji.

## Geografija
Nalazi u krševitom području Bukovice, sjeveroistočno od Lišana Ostrovičkih, na lokalnoj cesti za Đevrske.

## Stanovništvo
U Dobropoljicima je 1991. živjelo 494 stanovnika. Srbi su bili 471 stanovnik, Hrvati su bili 18 stanovnika, a ostalih je bilo 5.

### Popis stanovništva 1991.
Općina kojoj pripada ovo naselje, Lišane Ostrovičke, ima ukupno 1636 stanovnika.

* Hrvati - 921 (56,29%)
* Srbi - 698 (42,66%)
* ostali - 17 (1,03%)

Po naseljenim mjestima:

* Lišane Ostrovičke - uk. 892, Hrvati - 884, ostali - 8
* Dobropoljci - uk. 494, Srbi - 471, Hrvati - 18, ostali - 5
* Ostrovica - uk. 250, Srbi - 227, Hrvati - 19, ostali - 4

## Uprava
Općina Lišane Ostrovičke je nastala izdvajanjem iz sastava dotadašnje općine Benkovac. Pripadaju joj naselja Dobropoljci, Lišane Ostrovičke i Ostrovica.

## Historija
Hrvati iz ovog sela  nose prezime Ivković i žive u
osam kućanstava. S mjesnim Srbima imaju duboke rodbinske i s brojnima su do Domovinskog rata imali prijateljske veze i korektne odnose.

U Domovinskom ratu, ovo područje su u rujnu 1991. okupirale pobunjeničke srpske snage. Zbog korektnih odnosa, rodbinskih i prijateljskih veza, vjerovali su susjedima te je tih 13 Ivkovića ostalo je na ognjištima. Svoju hrvatsku pripadnost ničim i nigdje nisu isticali. Bili su potpuno bezopasni za susjede Srbe i njihovu paradržavu.  
Uglavnom se radilo o starijim osobama, dok su mlađi po svijetu. Odnosi su se ipak promijenili i u Hrvatima Ivkovićima Srbi »odjednom« vide ustaše. Zaredalo je ubijanje Hrvata, sprovedeno diljem pobunjeničkih područja: u rujnu 1992. ubijen je Mirko Ivković (60), u listopadu Tomo (56) i žena mu Stevanija (53), u studenom Zvonko (36) te 1993. u veljači Ante (82), i u travnju žena mu Manda (79). Prividno nisu masovna, ali tim je ubojstvima ubijeno 46% hrvatske populacije tog sela. Ova su ubojstva počinjena izvan područja ratnih operacija, ne stihijski, nego svjesno planirano i izvedeno. Haaški sud nije nikad pokrenuo istragu zbog ovih zločina. Nakon »Oluje« dobropoljački Srbi su organiziranom evakuacijom otišli u Srbiju.

## Izvori
Veli Rat

**Veli Rat** je naselje i lučica na sjeverozapadnom dijelu Dugoga otoka na obali uvale Ćune koju uski kanal spaja sa zaljevom Pantera.

Gospodarska je osnova poljodjelstvo, ribarstvo i turizam. Jugoistočno od Veloga Rata je prostrana uvala Sakarun, a sjeverozapdno od njega nalazi se svjetionik Veli rat. Na državmoj je cesti koja prolazi uzduž otoka.

Područje Veloga Rata naseljeno je od rimskog doba. Današnje naselje spominje se prvi put 1327., od kada potječe i poslije pregrađivana crkva sv. Ante. U nedalekom Veruniću je barokna crkva Gospe od Karmena iz 1679. godine.

Osim župne crkve Sv. Ante u mjestu, u dvorištu lanterne nalazi se i kapelica Sv. Nikole, zaštitnika pomoraca, u kojoj je sačuvan *Rimski [[misal]]* iz 1869. godine. U kapelici se sve češće organiziraju romantična vjenčanja.

## Značajne osobe
*Marijan Oblak, zadarski nadbiskup
Zrmanja Vrelo

**Zrmanja Vrelo** maleno je mjesto ispod same planine Poštak, točnije ispod strme, gotovo okomite stijene koja se zove Misije. Nalazi se u sastavu općine Gračac.

Misije su visoke oko 200 metara, a podno njih je nekoliko izvora rijeke ZrmanjeZrmanja. Potočiči se sastaju pred branom Prezid. Brana je  sagrađena još u doba Kraljevine Jugoslavije (1924) radi reguliranja toka radi sprečavanja bujica da  ne odnose materijal nizvodno što je bio veliki problem tog kraja. Bujice su ispirale okolno tlo, a i plavile okolna polja. U isto vrijeme kada je izgrađena brana Prezid i tok Zrmanje je reguliran nasipima i obala je ozidana kamenom. Prolaskom kroz Zrmanju vrelo rijeka stiže do Kasara  (Zrmanja Kasar) koji je nekada bio administrativno središte općine Zrmanja..Danas je tu sve više povratnika, mahom starijih, penzioneri, koji se bave poljoprivredom, stočarstvom  i pčelarstvom.Vrelo Zrmanja je svoje zlatn doba imala za vrijeme austrougarske, kada je tu bila vojna postaja. Mjasto je imalo uz općinu i školu, poštu, dućan, gostionu, konak, a sve navedeno je vodio mjesni veleposjednik, trgovac na veliko  i poštar Pavle Šulentić.