Friedrich von Schmidt

**Friedrich von Schmidt** (* Frickenhofen, Gschwend, 22. oktobar 1825. † Beč, 23. januar 1891.), jedan od najvažnijih arhitekata historicizma na području Srednje Evrope, zaslužan za širenje neogotičkog stila, koji je Veći dio života i rada proveo u Beču.

## Život i djelo

Nakon studija na visokoj tehničkoj školi u Stuttgartu, 1845. ušao je u ceh radnika graditelja Kölnske katedrale, na kojoj je radio petnaest godina, a počeo je kao kamenorezac. Većina skica za tornjeve i ukrase katedrale su dijelo *Schmidta* i *Vincenza Statza*. 1848. postao je cehovski majstor, a 1856. položio je ispit za *državnog arhitekta*. Nakon prelaska na katoličanstvo 1858., otišao je u Milano i radio tamo kao profesor arhitekture i obnovitelj katedrale San Ambrogio. No zbog ratnih prilika i nesigurnosti 1859. se preselio u Beč, gdje je dobio mjesto profesora na *Umjetničkoj akademiji*. Prihvatio se posla obnove i restauracije Bečke katedrale 1862. 1865. dobio je titulu *Glavnog arhitekta*, a 1888. od cara je dobio titulu baruna.

Radio je u doba historicizma, i ponovno otkrivene ljubavi za gotiku, on je osobno volio i razumio taj stil. Tako da se njegov arhitektonski stil kretao u duhu *[[neogotika|neogotike]]*, u tom stilu sagradio je u Beču crkvu *sv. Lazara*, i mnoge druge građevine poput Rathausa(gradska vijećnica). Tako je podigao i zgradu *Bečke klasične gimnazije* s gotičkom fasadom. Podigao je velik broj crkvenih i svjetovnih građevina po Austro-Ugarskoj i Njemačkoj. Značajan je i za Hrvatsku.
Njegov posljednji veliki rad je obnova katedrale u Pečuhu ( Mađarska). 
Kao glavni arhitekt, radio je na obnovi bečke katedrale Stephansdom sve do 1872.
## Schmidt u Hrvatskoj
U doticaj s Hrvatskom Schmidt dolazi 1870. nakon što ga je angažirao biskup Josip Juraj Strossmayer na dovršavanju đakovačke katedrale (neogotički završetci). Od sredine 1870-ih radi niz projekata za Zagreb. Restaurira župnu crkvu svetoga Marka na Gradecu, a po njegovom se projektu gradi palača Hrvatske akademije znanosti i umjetnosti i Marijin zdenac na Kaptolu ispred zagrebačke katedrale. Izradio je projekte i za restauraciju zagrebačke katedrale prema kojima su se započeli izvoditi radovi 1879. Projekte je kasnije dijelom modificirao njegov učenik i suradnik Hermann Bollé.

## Najznačajnije građevine

* 1852: Spomenik palima u ratu 1813 -15, Gradski vrt, Krefeld
* 1855-1858: Župna crkva sv.Matilde u Quedlinburgu
* 1857-1859: Župna crkva sv. Gertrude u Krefeldu, Bockum
* 1868-1869: Župna crkva sv. Pavla, Lövenich
* 1859: Župna crkva sv. Mauricija u Hattingenu, Niederwenigern
* 1869-1863: Crkva sv. Lazara, Beč
* 1863-1866: Klasična gimnazija , Beč
* 1866-1869: Župna crkva St. Othmar unter den Weißgerber, Beč
* 1867-1873: Brigittakirche, Beč
* 1868-1869: Župna crkva, Bruck an der Großglocknerstraße
* 1868-1875: Crkva Marija pobjednica, Beč
* 1872-1883: Bečki Rathaus(Vijećnica), Beč
* 1875-1876: Župna crkva u Weileru (Vorarlberg)
* 1877-1878: Crkva srca Isusovog Riedenburg Salzburg
* 1880: Dvorska crkva, Schloss Wernigerode
* 1881-1883: Liebfrauenkirche, Dortmund
* 1882-1885: Sühnhaus, Beč
* 1882-1891 Katedrala Sv. Petar, Pečuh, Mađarska
* 1882-1901: Obnova crkve u Stift Klosterneuburgu
* 1883-1889: Župna crkva Weinhaus, Beč
* 1884. Hrvatska akademija znanosti i umjetnosti, Zagreb
* 1884-1888: Dvorac Runkelstein
* 1885: Župna crkva sv. Sulpicijusa u Frastanzu,(Vorarlberg)
* 1887-1891: Zamak Karlštejn
* Dvorac Rothschild u Waidhofen an der Ybbs
## Reference

## Vanjske veze

* Architektenlexikon: Friedrich Schmidt 
* Friedrich Schmidt i arhitektura Đakovačke katedrale, Radovi Instituta za povijest umjetnosti br. 22, Zagreb, 2009., str. 251 – 268.