Obraz (politička organizacija)

**Otačastveni pokret „Obraz“** (skraćeno **Obraz**) je politička organizacija krajnje desnice, čije je djelovanje zabranjeno odlukom Ustavnog suda Srbije od 12. juna 2012. Organizacija se zalaže za uspostavljanje srpske pravoslavne monarhije na prostoru od „Kupe do Vardara i od Dunava do Jadranskog mora“.

Zvanična ideologija „Obraza“ je „svetosavski nacionalizam“. Njihovo delovanje karakteriše isticanje tradicionalnih „srbskih“ vrednosti („bogoljublje“, „rodoljublje“, „viteštvo“). Ministarstvo unutrašnjih poslova Republike Srbije i Odbor za bezbednost Skupštine Vojvodine su 2005. godine okarakterisali Obraz kao klero-fašističku organizaciju.

Tokom poslednjih godina, „obrazovci“ su nasilno sprečili održavanje većeg broja političkih, kulturnih, umetničkih i religijskih manifestacija sa čijim se sadržajem ne slažu. Neki analitičari smatraju da akcije Obraza imaju podršku Srpske pravoslavne crkve i jednog dela srpske političke elite.

Nakon sve učestalijih zahteva za zabranom ove organizacije, Ministarstva za ljudska i manjinska prava i Republičko javno tužilaštvo su septembra 2009. godine zvanično zatražili zabranu „Obraza“. Juna 2012. godine, organizacija Obraz je zvanično zabranjena u Republici Srbiji.

## Istorijat
Organizacija je nastala iz „Izdavačkog doma Srbski obraz“, koji je svoj rad započeo 1994. godine, sa blagoslovom episkopa Srpske pravoslavne crkve, Danila Krstića. Osnivač i prvi predsednik Obraza bio je Nebojša Krstić (1964-2001), sociolog, teolog i član Udruženja književnika Srbije, koji je objavljivao tekstove u mnogim časopisima: "Svetigora", "Monarhija", "Pravoslavlje", "Vojska", "Politika" i dr. Jedan od osnivača „Obraza“ bio je i Andreja Mladenović, kasnije portparol Demokratske stranke Srbije. Vojislav Koštunica, predsednik Demokratske stranke Srbije, je u nekoliko navrata tokom 1995. i 1996. godine pisao za njihov časopis „Obraz“, preteču istoimene organizacije. Koštunica je 1996. godine za isti časopis napisao članak „Srpski narod na raskršću“, kritikovan zbog nacionalizma. Tokom 1997. godine Obraz uglavnom deluje kao reakcija na studentski pokret.

Krajem 2000. godine časopis „Obraz“ postaje mnogo aktivniji i prerasta u političku organizaciju. Veću pažnju javnosti na ovu organizaciju je skrenuo incident na Skupštini Udruženja književnika Srbije u novembru 2000. godine, kada je služba obezbeđenja, koju su činili pripadnici Obraza, izbacila iz sale grupu pisaca koja se sukobila sa rukovodstvom, tražeći uspostavljanje demokratskih odnosa u udruženju. 2001. godine predsednik „Obraza“ Nebojša Krstić je poginuo u saobraćajnoj nesreći. Organizacija i neke desničarske organizacije negiraju takav izveštaj policije i smatraju da je reč o atentatu. Nakon njegove smrti, prvi čovek Obraza je postao Predsednik glavnog odbora i Generalni sekretar Mladen Obradović, istoričar. Prema nekim izveštajima, centrala „Obraza“ se nalazi u Domu vojske Srbije u Beogradu.

## Delovanje
Organizacija je postala politički aktivnija od 2000. godine. Skrenula je pažnju medija na sebe nakon što su njeni članovi, zajedno sa fudbalskim huliganima, uzeli učešća u nasilnom sprečavanju Parade ponosa u Beogradu 2001. godine.

Godine 2001, organizacija je objavila kontroverzni *[[Proglas srbskim neprijateljima]]*, u kojem se obraćaju: „cionistima“, koji su „prezreli, odbacili i raspeli“ Hrista, „ustašama“, koji su od Srba „pokrali jezik i istoriju“, „muslimanskim ekstremistima“ koji odbijaju da se „konačno vrate veri i naciji svojih pravoslavnih srbskih predaka“, „šiptarskim teroristima“, koji će se „suočiti sa pravednim gnevom srbskog naroda“, „lažnim mirotvorcima“, koji lažu o srpskom "genocidu" i kojima poručuju da se gube iz Srbije, „partijašima“ koji su „uljezi u biću Srbstva“, „sektašima“, koji upražnjavaju i šire zloverje, „perverznjacima“, odnosno pedofilima i LGBT osobama, koji će biti „najstrože kažnjeni i iskorenjeni“, „narkomanima“ koji kvare čistotu srbske omladine i zdravlje srbske nacije, „kriminalcima“ i mnogim drugima. Oni na kraju proglasa „srbske neprijatelje“ pozivaju na pokajanje, inače za njih neće biti milosti.

Ova organizacija je poznata i po kampanji za nacionalnu upotrebu ćirilice (pod sloganom: „Budi Srbin, piši ćirilicom“), te po insistiranju na tome da se pridev „srpski“ mora pisati bez jednačenja po zvučnosti, tj. „sr**b**ski“, što je nepravilno po srpskom pravopisu.

Nakon hapšenja članova neonacističke organizacije Nacionalni stroj, koji su 9. novembra 2005. godine nasilno prekinuli antifašističku tribinu u Novom Sadu, Obraz je izrazio solidarnost sa uhapšenima. 21. decembra 2005, Skupština Vojvodine usvaja zaključak kojim se od Vlade Srbije traži zabrana svih nacionalističkih, rasističkih i klerofašističkih grupa u Srbiji, među koje je ubrojan i Obraz.

5. maja 2007. godine Obraz je pretnjama sprečio održavanje svetskog marša konoplje, nazivajući sve njegove učesnike narkomanima.

30. maja 2007. godine „obrazovci“ su, isključivši projektor u Domu kulture Studentski grad, sprečili projekciju filma „Slani kikiriki“ hrvatskog reditelja Tomislava Gotovca, zbog navodnog „pornografskog“ sadžaja. Policija je sprečila veći incident.

Prilikom obeležavanja Međunarodnog dana ljudskih prava 10. decembra 2007. godine na Trgu Republike u Beogradu, više od 50 „obrazovaca“ se takođe okupilo na istom mestu, pokušavajući da napadnu učesnike skupa. Oni su uzvikali parole „Ubij, zakolji, da peder ne postoji“, „Ratko Mladić“, „Ustaše“, „Ubićemo pedere“, „Klaćemo Hrvate“, „Dobićete batine“ itd. Policija je sprečila napad ove grupe na aktiviste za ljudska prava, ali nikog nisu uhapsili.

U februaru 2008. pripadnici ove organizacije su upali na promociju knjige iz radio-emisije „Peščanik“ (B92) u Futogu, uzvikujući parole protiv Jevreja, homoseksualaca i organizatora promocije.

7. februara 2008. pedesetak pripadnika Obraza je nasilno prekinulo izložbu „Odstupanja” savremenih umetnika iz Prištine. Oni su pocepali plakat na kojem je i pop-art stilu predstavljen vođa Oslobodilačke vojske Kosova Adem Jašari, dok se nasuprot njega nalazila slika Elvisa Prislija sa isukanim pištoljom. Ministarstvo kulture i veći broj nevladinih organizacija su osudili ovaj incident, a omladina Lige socijaldemokrata Vojvodine je zatražila zabranu rada ove organizacije.

Za vreme održavanja „Evrovizije“ u Beogradu 2008. godine zapretili su da će svim sredstvima sprečiti svaku promociju gej osoba na ulicama Beograda.

Članovi ove organizacije su 24. maja 2008. godine posetili srpske enklave u Orahovcu i Velikoj Hoči i manastire Pećka Patrijaršija, Dečani i Zočište i stanovnicima dopremili preko 10 tona pomoći. Takođe su učestvovali u sukobima sa kosovskom policijom i snagama EULEKS-a i KFOR-a.

Jula 2008. godine grupa mladića iz „Obraza“ je prekinula performans "Disanje-hodanje-dodir" Gabrijela Savića Ra, koji je taj umetnik održavao u okviru Međunarodnog festivala avangardne umetnosti u Domu kulture Studentski grad.

Tokom protesta podrške Radovanu Karadžiću jula 2008. pripadnici „Obraza“, „SNP 1389“ i navijačkih grupa su izazvali nerede u kojima je demoliran je grad, paljene zastave i ambasade, i bacane baklje i kamenice na policiju.

3. avgusta 2008. godine u Čačku su pripadnici “Obraza” i Ravnogorskog pokreta prekinuli tribinu o antisemitizmu.
  
Od 30. avgusta do sredine septembra 2008. godine pripadnici „Obrazovci“ su ulazili u prostorije Novinske agencije Beta, vršili permanentni pritisak na uređivačku politiku ovog medija i zastrašivali zaposlene u toj medijskoj kući, fotografišući ih i snimajući kamerom.

19. septembra 2008. godine, tokom održavanja Kvir festivala u klubu Reks članovi „Obraza” i „1389” su fizički napali učesnike. Teže su povredili državljana SAD Ernesta S., a lakše Biljanu R. i Veru K.

U nedelju 9. novembra 2008. godine, prvog dana zasedanja Sinoda Srpske pravoslavne crkve, Obraz je organizovao „molitvenu šetnju“ do Patrijaršije, u kojoj je učestvovalo oko 200 ljudi, među kojima i jedan broj monaha i sveštenika. Neposredno pre toga, pristalice Obraza su ispred smederevske saborne crkve Svetog Georgija delile propagandni materijal Obraza kojim se "brani istočni obred liturgije". Nakon toga, oni su ušli u crkvu i zvižducima prekinuli liturgiju, dovikujući sveštenicima da "su jeretici, otpadnici od vere, ziloti, unijati i katolici". Protojerej Dobrica Kostić smatra da protest dolazi "od novokrštenih, koji misle da su preveliki poznavaoci srpske vere a da ne žele išta da uče o veri". On je dodao da se sličan protest dogodio 19. oktobra iste godine u prigradskoj crkvi u naselju Jasenak. Analitičar Mirko Đorđević povezuje ovaj incident sa izborom novog patrijarha Srpske pravoslavne crkve i ocenjuje da njime „tvrda struja“ vrši pritisak protiv reformatorskih struja u Crkvi, preko „paracrkvenih formacija“ kao što je Obraz. U tom unutarcrkvenom sporu, Obraz je dao podršku kontroverznom raško-prizrenskom episkopu Artemiju Radosavljeviću.

8. januara 2009. godine, pripadnici Obraza su pod parolom *Stop sektama* nasilno prekinuli deljenje božićnih paketića deci, koje je organizovala Pentekostalna crkva. Tom prilikom su skandirali „Srbija Srbima, napolje sa sektama“ i druge preteće parole.

15. februara 2009. godine, na svečanosti obeležavanja Prvog srpskog ustanka u Orašcu, pripadnici udruženja „Obraz“, „SNP 1389“, „Naši“ i „Ravnogorskog pokreta" su protestom narušili svečanu atmosferu proslave Dana državnosti.

17. februara 2009. članovi „Obraza” i „1389” zajedno sa navijačkom grupom „Firma” izazvali eksplozije ispred gradske kuće u Novom Sadu i sedišta LDP.

27. juna pripadnici „Obraza“ su napali aktiviste Antifašističke kampanje, nakon njihovog skupa podrške Romima koji žive pored naselja "Belvil". Napad, u kojem je aktivista AFK-a zadobio povrede glave, je sniman kamerom, nakon čega je beogradska policija uhapsila jednog pripadnika Obraza. Par dana nakon toga, desetak pripadnika "Obraza" su upaljenim bakljama napali aktiviste Antifašističke kampanje na Platou ispred Filozofskog fakulteta.

11. jula 2009. na beogradskom Trgu Republike članovi „Obraza” i „1389” su omeli skup „Žena u crnom” povodom obeležavanja godišnjice stradanja muslimana u Srebrenici. Dan kasnije, 12. jula 2009. godine, oko dvadesetak pripadnika „Otačastvenog pokreta Obraz“ izazivalo je incidente u Bratuncu i Srebrenici, prilikom obeležavanja godišnjice stradanja Srba tih oblasti. U Bratuncu su skinuli zastavu Bosne i Hercegovine sa zgrade opštine i pogazili je, dok su prilikom prolaska kroz Srebrenicu uzvikivali parole „neprimerenog“ sadržaja.

Beogradska povorka ponosa, javni skup povodom promovisanja prava LGBT osoba, koji je trebalo da se održi u Beogradu 20. septembra 2009. godine, je otkazan usled visokog rizika od eskalacije nasilja zbog pretnji „obrazovaca“ i drugih ekstremno desničarskih organizacija i fudbalskih huligana.

## Ideologija

Zvanična politička ideologija Otačastvenog pokreta Obraz jeste pravoslavni odnosno svetosavski nacionalizam. U izgradnji ove ideologije Obraz se oslanja na episkopa Nikolaja Velimirovića, čiji politički stavovi i dan danas izazivaju podeljenost u srpskoj javnosti. Ovu ideološku orjentaciju zacrtao je njihov osnivač Nebojša Krstić objavljivanjem zbornika odabranih spisa Nikolaja Velimirovića pod naslovom Pravoslavlje i politika. Obraz se zalaže za napuštanje nekih široko prihvaćenih vrednosti kao što su sekularno društvo, građanska republika, liberalizam, demokratija i slično. Odbacujući društveni pluralizam, oni se zalažu za organski način društvenog uređenja koji nazivaju crkvenim terminom sabornost. Takođe se protive postojanju malih verskih zajednica u Srbiji, koje nazivaju sektama.

Oni se bore za jedinstvenu srpsku državu od „Kupe do Vardara i od Dunava do Jadranskog mora“, koja bi bila pravoslavna teokratija („država sa Božijim blagoslovom“) na čelu sa „hristoljubivim vladarom“ i sistemom obrazovanja zasnovanim na veri. U uspostavljanju ovakvog poretka uzdaju se u jake oružane snage, naglašavajući da „industrija naoružanja i vojne opreme mora da bude strateški najvažnija i najznačajnija grana srbske privrede“. Obrazovci se zalažu za rehabilitaciju vođe četničkog pokreta Draže Mihailovića, šefa marionetske vlade Milana Nedića i kolaboracionistu Dimitrija Ljotića, koje nazivaju "srbskim vitezovima". Ova organizacija pruža podršku Radovanu Karadžiću, nekadašnjem predsedniku Republike Srpske i Ratku Mladiću, nekadašnjem generalu Vojske Republike Srpske, optuženima pred Haškim tribunalom za ratne zločine počinjene tokom jugoslovenskih ratova. U emisiji „Dvougao“ na TV B92 emitovanoj 23. februara 2008, Mladen Obradović je izjavio da bi za glavnokomandujućeg Vojske Srbije postavio generala Mladića, a da bi u Hrvatskoj letovao samo u „srpskom Dubrovniku“. Analitičari ocenjuju da se njihova ideologija nalazi na krajnjoj desnici srpskog političkog spektra.

Na svojim javnim skupovima „obrazovci“ se koriste eksplicitnim govorom mržnje, uzvikujući parole poput: „*Nož, žica, Srebrenica!*”, „*Ubij, zakolji da Šiptar ne postoji*", „*Srbija Srbima, Šiptarima sekira*", „*Ubij, zakolji, da peder ne postoji*“, „*Ubićemo pedere*“, „*Klaćemo Hrvate*“ i tome slično. Na njihovoj zvaničnoj internet prezentaciji se nalaze linkovi ka sledećim ekstremno desničarskim grupama: *[[Noua Dreapta]]* (Rumunija), *[[Slovenska Pospolitost]]* (Slovačka), *[[Renouveau Français]]* (Francuska), *[[Forza Nuova]]* (Italija), *[[La Falange]]* (Španija) i *[[Narodowe Odrodzenie Polski]]* (Poljska). Analizom MUP-a Srbije iz 2005. godine utvrđena je podudarnost delova programa pokreta „Obraz“ i naci-skinheda, uprkos tome što postoji određeni animozitet između hrišćanskog opredeljenja „obrazovaca“ i skinheda, koje oni vide kao nevernike.

## Kritike
Fond za humanitarno pravo je još 2001. godine uputio zahtev nadležnim državnim organima za pokretanje istražnog postupka protiv „Otačastvenog pokreta Obraz“, zbog krivičnog dela "podsticanja nacionalne, rasne i verske mržnje".

Svetski pokret za zaštitu ljudskih prava Amnesti internešnal je u izveštaju iz 2004. godine naveo Obraz kao organizaciju koja širi homofobiju u Srbiji. Stefan Rot Institut pri Univerzitetu u Tel Avivu je u svom izveštaju iz 2005. godine svrstao Obraz među grupacije koje šire antisemitizam u Srbiji.

Krajem 2005. godine, Skupština Vojvodine je zatražila od Ministarstva unutrašnjih poslova Republike Srbije da istraži delovanje ekstremističkih organizacija u AP Vojvodini. MUP Srbije je nakon istrage sastavio prvi zvaničan spisak neonacističkih i drugih ekstremističkih organizacija, koji je dostavljen Odboru za bezbednost Skupštine Vojvodine. U njemu se nalazi i Obraz koji je okarakterisan kao klero-fašistička organizacija. Skupština Vojvodine, zajedno sa mnogim nevladinim organizacijama, je nakon toga zatražila zabranu Obraza i drugih navedenih organizacija.

2009. godine, Marko Karadžić, državni sekretar Ministarstva za ljudska i manjinska prava Republike Srbije, je ocenio da ova organizacija radi u suprotnosti sa Ustavom Republike Srbije i važećim zakonima, jer "agresivni nacionalizam, poziv na istrebljenje određenih grupacija u Srbiji, izražavanje diskriminacije i poziv na nasilje jesu u neskladu sa Ustavom". Zbog toga, Ministarstvo za ljudska i manjinska prava je tražilo od tužilaštva da ispita ustavnost i zakonitost rada pokreta Obraz. Republički javni tužilac Slobodan Radovanović je ocenio da se "Obraz" i SNP 1389 zalažu za "ksenofobiju, homofobiju, za proterivanje svih onih koji ne pripadaju istoj veri, naciji i religiji", nakon čega je tužilaštvo zatražilo zabranu njihovog delovanja.

## Izvori

## Literatura
* Byford, J.T. (2002). Christian right-wing organisations and the spreading of anti-Semitic prejudice in post-Miloševic Serbia: The case of the Dignity Patriotic Movement. East European Jewish Affairs, Vol. 32(2), 42-60.

## Povezano
* Pravoslavlje
* Nacionalizam
* Desnica
* Ekstremna desnica
* Klerikalizam
* Fašizam

## Vanjske veze

* Zvanična internet prezentacija Obraza 
*  Izveštaj Instituta za rat i mir o bujanju nacionalizma iz 2002.
*  Amnesti internešnal o homofobiji u Srbiji 2004. 
*  „Stephen Roth Institute“ o antisemitizmu i rasizmu u Srbiji 2005. 
* Vest o policijskom popisu ekstremističkih organizacija
* Zahtev za zabranu Obraza i SNP 1389
* Razlozi za zabranu ekstremista