open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Wanapam

**Wanapam** (Wanapum, Sokulk), Pleme Shahaptian Indijanaca u području rijeke Columbia između Priest Rapids i ušća Umatille. Wanapami su najsrodniji plemenu Palouse. Njihova rana populacija (1780.) iznosila je oko 1,800 (Mooneyeva procjena 1928.). Među njima postojala su dva ogranka, Wanapam vlastiti i Chimnapum. U novije doba (2000) preostalo ih je oko 50. Pripadali su kulturnom području Platoa.

## Život i običaji
Wanapami su stanovnici Platoa, i žive u veoma bogatom po lososu. Prema Lewisu i Clarku, losos je temelj njihove ishrane, te je uočio kod njih kao i kod još nekoliko drugih ribarskih skupina uz Columbiju, da imaju veoma loše zube. Kod Wanapama postojao je i običaj deformacije lubanje. U principu vršio se na isti način kao i kod drugih Salishan i Chinookan plemena u području Columbie. Odmah nakon rođenja, malenom djetetu dok su kosti lubanje još bile mekane, na čelo se stavljala drvena daščica koja je stezala djetetovu glavu, tako da je čelo na ovaj način ostalo deformirano u liniji sa nosom.

## Washane (Sanjari)
Wanapam poglavica i duhovni vođa Smohalla 1880.-tih godina utemeljuje novu religiju Washane, čiji sljedbenici vjeruju da će bijeli ljudi nestati ako Indijanci ostanu vjerni starim ritualima i načinu života. Ova religija još živi među pripadnicima tamošnjih plemena Yakima, Umatilla, Tenino i Nez Percé.

## Vanjske veze
* Wanapum Indians (Wanapam, Sokulks)
* Wanapum
Lamtáma

**Lamtáma**, Banda Nez Perce Indijanaca koja je nekada obitavala na White Bird Creeku, pritoci rijeke Salmon u Oregonu. Lamtáma je indijanski naziv za White Bird Creek, a ovo ime nose prema svome lokalitetu. Gatschet ih naziva i White Bird Nez Perces. Drugi naziv za njih Buffalo Indijanci (Buffalo Indians) navodi Owen (u Ind. Aff. Rep. 1859, 424, 1860).

## Literatura
* Frederick Webb Hodge, Handbook of American Indians North of Mexico

## Vanjske veze
* Nez Percé Indian Tribe
Kamiah

**Kamiah** (Kamiaxpu), jedna od brojnih skupina Nez Perce Indijanaca (Probušenih Nosevi) iz porodice shahaptian, koji su nekada živjeli u blizini današnjeg Kamiaha u Idahu. O njima prvo govore Lewis &amp; Clark pod imenom Kimmooenim (1805), kao bandi Čopaniš Indijanaca, i procjenjuju im broj na 800 ljudi koji žive u velikim kućama.

Ostali nazivi za njih su: Kamia (Gatschet); Ki-moo-e-nim; Kimooenim (Lewis &amp; Clark); Kimmooenim (Morse), Kimoenims (Drake).
## Izvori
Lapwai

**Lapwai**, Nez Perce banda nekada naseljena na ušću Lapwai Creeka u Idahu a danas na istoimenom rezervatu Lapwai (Indijanski rezervat)|Lapwai ili Nez Perce. Swanton ovu bandu nema na svome popisu. 

## Literatura
* Frederick Webb Hodge, Handbook of American Indians North of Mexico
Taksehepu

**Taksehepu**, jedna od brojnih bandi Čopaniš Indijanaca, porodica shahaptian, koji su nekada (u ranom 19. stoljeću), prema Spindenu (1908), živjeli na sjevernoj strani rijeke Clearwater u mjestu Agatha, i već je dugo vremena bilo nenaseljeno. Agatha se nalazila nekoliko milja od Big Eddyja. 

## Izvori

## Literatura
* *Herbert J. Spinden*, The Nez Perce Indians
Willewah

**Willewah** (Walwáma, Joseph's band), jedna od skupina Nez Percé Indijanaca čiji je dom bio na području doline Wallowa u Oregonu. Lewis i Clark spominju ih 1805. i procjenjuje im broj na oko 500. Oni će kasnije postati poznati kao Josephova banda (Joseph's band), koja je 1877. podigla Nez Percé ustanak.  

Spinden (1908) kojeg navodi Swanton naziva ih Walwáma. Potomci im danas žive na rezervatu Colville u Washingtonu, gdje ih je 1909. bilo 97.

## Izvori
Chimnapum

**Chimnapum**, jedno od malenih plemana Shahaptian Indijanaca koji su u ranom 19. stoljeću živjeli na rijeci Columbia blizu ušća Snake i na donjem toku Yakime u Washingtonu. Njihov dijalekt srodan je jeziku palouse. Swanton ih navodi na popisu lokalnih skupina Palouse Indijanaca. Razni autori ih spominju pod mnogim sličnim nazivima: Chimnapoos, Chim-nah-pun, Chim-nah-pum, Chymnapums, Chymnapoms, Chim-nah-pan, etc .

## Izvori
Wauyukma

**Wauyukma**. (značenje imena nepoznato), Pleme Shahaptian Indijanaca kod ušća Palouse u Snaku, Washington. Wauyukme su najsrodniji plemenu Palouse. Prema Mooneyu (1928) oba plemena brojala su 1.800 (1780.) 

Plemena s donjeg toka Snake (Chimnapum, Wauyukma, Naxiyampam) pripadala su kulturno plemenima s Platoa. Ribolov i kopanje camas-korjenja bio je temelj njihovog opstanka.

## Izvori
Kowasayee

**Kowasayee** (Kowwassayee), jedno od malenih plemena Tenino Indijanaca, porodice Shahaptian, sa sjeverne obale rijeke Columbia, nasuprot ušća Umatille. Kowasayee zajedno sa ostalim Tenino plemenima nakon ugovora iz 1855 . su smješteni na rezervat Yakima u Washingtonu, gdje danas čine jednu od 14 plemena konfederacije Confederated Tribes and Bands of the Yakama Nation.

## Izvori
Ochechote

**Ochechote** (Uchichol), jedno od malenih šahaptinskih plemena sa platoa na sjevernoj obali rijeke Columbije u okrugu Klickitat, Washington. Godine 1855. uključeni su u Yakima ugovor u Camp Stevensu, Washington, nakon čega odklaze na rezervat Yakima. Ovdje im potomci i danas žive udruženi u konfederaciju * 'Confederated Tribes and Bands of the Yakama Nation' *, zajedno sa još 13 drugih plemena: Kah-milt-pah, Klickitat, Klinquit, Kow-was-say-ee, Li-ay-was, Palouse, Pisquose,  Se-ap-cat, Shyiks, Skinpah, Wenatshapam, Wishram i Yakama.

Ime (u tenino jeziku) dolazi po jednoj stijeni blizu ušća rijeke Deschutes. Pripadali su široj grupi Tenino.

## Izvori
Tapanash

**Tapanash** (Tapänä’sh; Eneeshur ?), maleno pleme iz skupine Tenino Indijanaca sa sjeverne obale rijeke Columbia, blizu ušća Deschutesa, kasnije se ovaj naziv koristi da se označe još neke susjedne bande (Ochechote ili Uchichol, i Skinpah). Mooney (1928) pod ime Tapanash uključuje i Skin Indijance i procjenjuje da ih je 1780. moglo biti oko 2.200.

Tapanash su izgleda identični s Eneeshurima kod Lewisa i Clarka. Prema Swantonu naziv Eneeshur možda je obuhvaćao i dio ili sve Skin Indijance, malenog plemena čije se ime javlja i kao Skinpa, Skinpah, Skeen ili Skien. Potomaka plemena Skinpah i Ochechote (Oche-chotes) danas ima na rezervatu Yakima u Washingtonu.

## Izvori

## Vanjske veze
*James Mooney, The Ghost-Dance Religion and Wounded Knee
Tilkuni

**Tilkuni**, jedno od malenih plemena američkih Indijanaca porodice Shahaptian, uže grupe Tenino iz Oregona, nekad nastanjeni u blizini današnjeg rezervata Warm Springs, gdje možda još imaju potomaka među Teninima, danas članova konfederiranih Warm Springs plemena. 

## Izvori
Tukspush

**Tukspush** (Dock-spus, John Day Indijanci), jedna od skupina ili plemena Tenino Indijanaca, porodica Shahaptian, koja po svome lokalitetu na rijeci John Day, nosi ime John Day. U vremenima prije rezervatskog života John Day su kao i ostali Tenino živjeli polunomadskim životom sa sezonskim migracijama za određenim prirodnim prehrambenim resursima. Ovi Indijanci prilagođeni životu plemena sa Platoa nisu imali poljoprivrede, pa se živjelo od ribolova, sakupljanja i kopanja korijenja i lova. 

John Day Indijanci imali su nekoliko ribarskih ljetnih sela duž John Daya, koja su napuštali u vrijeme odlaska zbog lova i sakupljanja u područje gorja Cascade. Tijelom jeseni putovali su prema istoku radi trgovine sa lokalnim bandama Indijanaca Umatilla. Danas žive na rezervatu Warm Springs u Oregonu gdje su smješteni 1855.

## Literatura
* Frederick Webb Hodge, Handbook of American Indians North of Mexico

## Izvori
Wahopum

**Wahopum** (Wahowpum, Wahhowpum), jedno od malenih plemena Tenino Indijanaca sa sjeverne obale Columbije blizu ušća Olive Creeka. Prema ekspediciji Lewisa i Clarka (1806) po nošnji i govoru slični su Čopanišima (Chopunnish), a populaciju im procjenjuju na 700 u 33 kuće. 

## Izvori
Yaudanchi

**Yaudanchi** (Yaulanchi, Nutaa; nazivi u pluralu glase Yauedchani, Yawilchini, Nuchawayi), pleme američkih Indijanaca porodice Mariposan nastanjeno u blizini nacionalnog parka Sequoia u Kaliforniji u okrugu Kern, koji zajedno sa plemenima  Bokninuwad, Wükchamni, Yokod i Gawia pripadaju skupini yokutskih plemena Tule-Kaweah Chukchansi. 

Hodge Yaudanche locira uz rijeku Tule i kod Portervillea, na području današnjeg rezervata Tule River, gdje im i danas žive potomci.
Yaudanchi ili Nutaa čije ime označava 'istočnjake' ili 'gorane' ('easterners, uplanders'—Garces) imali su svoja sela u dolini rijeke Tule uz North Fork i Middle Fork. Glavno zimsko središte bilo je Shawahtau kod Springvillea, a ostala su bila Ukun'ui (Ukunui) i možda Uchiyingetau i na Tule River rezervatu Tungoshud. 

U proljeće i rano ljeto Yaudanchi su sakupljali sjemenje u blizini Lindsaya, a u kasno ljeto i jesen nalazili bi se sa ostalim plemenima na teritoriju Koyetija kod Portervillea zbog ribolova i lova na jelene. 

## Izvori
Waiam

**Waiam** (Wyam, Lower Des Chutes Indijanci, Wy-Am-Pum), Maleno pleme Shahaptian Indijanaca blizu ušća Deschutes Rivera u Oregonu. Wyam ili Waiam svoje ime dobili su po svom glavnom selu koje se nalazilo na mjestu gdje danas stoji Celilo, dok drugi naziv Des Chutes dolazi po jednoj pritoci Columbije. Godine 1855. obuhvaćeni su Wasco ugovorom, po kojemu odlaze na rezervat Warm Springs, gdje je možda imaju potomaka. Jedna njihova skupina koja se vodi pod imenom * 'Celilio-Wyam Indian Community' *, federalno je nepriznata. Pripadali su široj skupini poznatoj kao Tenino.

## Povezano
* Tyigh
* Tenino
* Tukspush

## Vanjske veze
* Celilo-Wyam Indian Community
* Chief Tommy Thompson: “I don’t want this dam project
Atanumlema

**Atanumlema** (Átanum-lema, Atanum), maleno Shahaptian pleme po jeziku srodni Yakimama i Klickitatima. Prema  Spieru (1936), oni su ogranak Yakima Indijanaca, a živjeli su na Ahtanum Creeku (Atanum Creek) u Washingtonu, na području današnjeg okruga Yakima. Swanton misli kako bi ih možda trebalo dodati skupinama Kilckitat.

Ova malena skupina završila je zajedno sa ostalim Yakima Indijancima na rezervatu Yakima, gdje još možda imaju potomaka.
## Izvori

## Vanjske veze
*Atanumlema Indian Tribe History
Liaywas

**Liaywas** (Li ay was, Li-ay-was), neidentificirana skupina Indijanaca sa područja Platoa Columbije. Godine 1855. sa ostalim plemenima obuhvačeni su ugovorom Yakima nakon čega su sa još 13 plemena smješteni na rezervat Yakima gdje im i danas žive potomci kao jedno od 14 konfederiranih plemena. Hodge smatra da bi mogli biti ogranak plemena Yakima.

## Literatura
* Frederick Webb Hodge, Handbook of American Indians North of Mexico

## Vanjske veze
* American Indian Treaties...
Pisko

**Pisko** (Pisko-hlama, Pisko-pum, =Sagebrush People) jedna od bandi Yakima Indijanaca sa ušća Toppenish Creeka u bazenu Yakime na jugu Washingtona. Ovo se područje nalazi u blizini današnjih vinograda Sagelands Vineyard, poznatih po proizvodnji merlota i cabernet sauvignona. Mooney ovu grupu smatra identičnu sa Pishquitpahima Lewisa i Clarka, sa Muscleshell Rapidsa sjeverno od Columbije, a koji su zimovali na Yakimi.

## Izvori
Latgawa

**Latgawa**.- Pleme Indijanaca porodice Takilman nastanjeno na Upper Rogue i istočno od Table Rocka i Bear Creeka blizu sadašnjeg Jacksonvillea, Oregon. Sapir 1915. navodi jedno njihovo naselje, *[[Latgauk]]*.

Ime Latgawa označava "those living in the uplands", za razliku od pravih Takelma koji su nazivani po lokaciji Lowland Takelma. Susjedni Klamath Indijanci nazivali su ih Walumskni.

U prošlosti su Latgawe često ratovali protiv Takelma zbog robova s kojima su trgovali sa Indijancima Klamath. Od Takelma su se razlikovali i po kulturi, a i dijalekti su im razliliti.

Brojno stanje Takilman iznosili je oko 500 (1780) a 1910. popisan je samo jedan. Godine 1937. ustanovljen je broj od 104 (68 i 46 za dva plemena).
Prema samim Latgawama, u vrijeme Rogue River ratova mnogi su se iz njihovog plemena uspjeli spasiti i preživjeti tek uz pomoć jačih plemena Klamath, Blackfoot i Nez Percé, Suquamish i drugih. Lutali su područjima sve do u Kanadu i vratili se na domorodačko područje južnog Oregona i sjeverne Kalifornije. Pleme nije nikada bilo zarobljeno niti uništeno pa je tako uspjelo sačuvati punu jurisdikciju nad svojim članovima. Danas imaju vlastito plemensko vijeće, sud i policiju, i smatraju se suverenim Indijanskim narodom, što im je priznato još tijekom ugovorima *Rogue Valley Indians Treaties* 1853. i 1854.

## Izvori

## Vanjske veze
*Latgawa Tribe 
*Latgawa Indian Tribe’s claims not recognized by BIA 
*Swanton
Naasumetunne

**Naasumetunne** /*people dwelling on or near the Naasu; narod sa (ili) blizu (rijeke) Naasu*,/ klan ili banda, možda Yakonan Indijanaca koji su živjeli sjeverno od ušća rijeke Siletz u južno od rijeke Salmon, na jednoj pritoci u Oregonu koju su Naltunnetunne nazivali Naasu. 

Ostali nazivi javljaju se u sličnim vrijantama: Naaskaak, Naaŭsi.

## Izvori
Siuslaw

**Siuslaw**, pleme Yakonan Indijanaca na i blizu istoimene rijeke u zapadnom Oregonu. Potomaka danas imaju u plemenu ili konfederaciji *The Coos, Lower Umpqua and Siuslaw Indians*, a prema popisu iz 1910. bilo ih je tek 7 izjašnjenih. U prošlosti ih je moralo biti znatan broj jer je Dorsey (1884) popisao sela, viz.: *Chimuksaich*, *Hauwiyat*, *Hilakwitiyus*, *Khachtais*, *Khaikuchum*, *Khaiyumitu*, *Khakhaich*, *Khalakw*, *Kumiyus*, *Kumkwu*, *Kupimithlta*, *Kuskussu*,
*Kwsichichu* (južno od Eugene City), *Kwulhauunnich*, *Kwultsaiya*, *Kwunnumis*, *Kwuskwemus*, *Matsnikth*, *Mithlausmintthai*, *Paauwis*, *Pia*, *Pilumas*, *Pithlkwutsiaus*, *Skhutch*. *Stthukhwich*. *Thlachaus*, *Thlekuaus*, *Tiekwachi*, *Tsahais*, *Tsatauwis*, *Tsiekhaweyathl*, *Waitus*, *Wetsiaus*. *Yukhwustitu*. Značenje imena je nepoznato. Ostala plemena koja su dolazila sa njima u kontakt nazivali su ih: *K'çu-qwic'tűnne* (Naltunnetunne); *K'qlo-qwec tűnne* (Chasta Costa); *Tsaná-uta amím* (Luckiamute). Ime plemena očuvalo se u imenu rijeke Siuslaw u okrugu Lane u Oregonu. Kulturno su pripadali plemenima Sjeverozapadne obale.

## Etnografija
Siuslawi su sjedilačko obalno pleme koje je obitavalo u području pješčanih dina južno od pećina Sea Lion Caves i Heceta Heada. Kuće su im bile ukopane u zemlje, drvene strukture, prekrivene zemljom, i ponekad spojene zajedno dvije ili više. Za ulaz i izlaz služile su drvene ljestve. Pleme je egzistiralo od sakupljanja po oceanskim žalovima i od lova.

## Historija
Siuslawi u kontakt sa Europljanima dolaze 1792. kada dolazi američki brod Columbia, i opisuje ih kao brojne i divlje. Ekspedicija Lewisa i Clarka dolazi tek sredinom prvih godina 19. stoljeća, i uskoro će doći do najezde bijelaca i raznih epidemija koje nose sa sobom. Boginje ih pogađaju već 1824. i 1829., a godinu dana kasnije i malarija. Do konflikata sa bijelcima doći će 1841. dolaskom naseljenika koji pristižu Oregonskim putom (*Oregon Trail*) i 1850. najezdom rudara i novih naseljenika. Sve će završiti Rogue River ratovima 1855/1856 godine i odlaskom Indijanaca na agenciju Alsea. Od nekadašnjeg njihovog broja, oko 2,000 (1700) preostalo ih je 50 (1900), i 7 (1909). Ipak nisu izumrli jer ih po procjeni 2000. ima oko 50, od kojih dio živi unutar konfederacije Confederated Tribes of Coos, Lower Umpqua, a dio kao *Suislaw Indians*, na Coos Bayu u Oregonu.

## Vanjske veze
* Siuslaw
Yaquina

**Yaquina**, pleme američkih Indijanaca porodice Yakonan s rijeke i zaljeva Yaquina u Oregonu. Yaquina su bili nekad vodeće pleme porodice s ukupno 56 sela koja su nastanjivali duž Yaquinw, od današnjeg Elk Cityja do oceana. Tek nekoliko preživjelih pripadnika su s Alsea Indijancima smješteni na rezervat Siletz u okrugu Tillamook u Oregonu. Članovi ekspedicije Lewis and Clark nazivali su ih Youikcones i Youkone. 

## Ime
Nestucca Indijanci nazivali su ih *Sa-ákl*, pleme Chetco *Sis'-qűn-me'tűnne* i od Calapooya *Tcha yákon amim*. Godine 1910. preživjelo ih je tek 19. Istoimeni grad u okrugu Lincoln u Oregonu nosi ime u spomen na njih. 

## Sela
Yaquine su imali 20 sela na sjevernoj obali Yaquine, to su: Holukhik, Hunkkhwitik, Iwai, Khaishuk, Khilukh, Kunnupiyu, Kwulaishauik, Kyaukuhu, Kyuwatkal, Mipshuntik, Mittsulstik, Shash, Thlalkhaiuntik, Thlekakhaik, Tkhakiyu, Tshkitshiauk, Tthilkitik, Ukhwaiksh, Yahal i Yikkhaich. Na južnoj obali bila su im sela: Atshuk, Chulithltiyu, Hakkyaiwal, Hathletukhish, Hitshinsuwit, Hiwaitthe, Kaku, Khaiyukkhai, Khitalaitthe, Kholkh, Khulhanshtauk, Kilauutuksh, Kumsukwum, Kutshuwitthe, Kwaitshi, Kwilaishauk, Kwulchichicheshk, Kwullaish, Kwullakhtauik, Kwutichuntthe, Mulshintik, Naaish, Paiinkhwutthu, Pikiiltthe, Pkhulluwaaitthe, Pkuuniukhtauk, Puuntthiwaun, Shilkhotshi, Shupauk, Thlekwiyauik, Thlelkhus, Thlinaitshtik, Thlukwiutshthu, Tkulmashaauk, Tuhaushuwitthe i Tulshk.

## Kultura
Kultura Yaquina pripadala je Sjeverozapadnoj obali. Izvještaji ekspedicije Lewisa i Clarka navode da 'žive u veoma velikim kućama i broje 700 duša.' (*The Youkone nation, who live in very large houses, and number seven hundred souls.*) Ovakav tip velike drvene kuća nalazimo duž pacifičke obale bez obzira o etni-lingvističkoj pripadnoszi plemena.

## Vanjske veze
* Yaquina Indian Tribe
Cloquallum

**Cloquallum**, ogranak Upper Chehalis ili Kwaiailk Indijanaca, jednog plemena porodice salishan sa rječice Cloquallum Creek, pritoke Chehalisa u današnjem okrugu Mason u Washingtonu. Kwaiailki su identitet izgubili sa Cowlitzima .

## Izvori
Coast Salish

**Coast Salish** (Obalni Sališi), u etnologiji naziv brojnim plemenima porodice salishan naseljenih uz pacifičku obalu Sjeverne Amerike na području od Tillamook Baya gdje su im najjužniji predstavnici Indijanci Neschesne ili Salmon River, Siletz, Nestucca, Nehalem i Tillamook, i na sjever u Britanskoj Kolumbiji, Kanada, uključujući i veliki otok Vancouver, gdje su im najsjeverniji predstavnici Indijanci Bella Coola.

Coast Salishi priapdaju kulturnom području Sjeverozapadne obale. Ostala značajna plemena su: Skagit, Songish, Suquamish, Squawmish, Chehalis, Clallam, Comox i Sliammon, Cowlitz s Stlpulimuhkl i Taidnapam, Duwamish, Humptulips, Muckleshoot, Nisqually, Nooksack, Pentlatch, Quiatso, Quinault ili Quinaielt, Samish, Semiahmoo, Sishiatl, Snoqualmie, Swinomish, Twana, Wynoochee, etc.

## Vanjske veze
* The Coast Salish Nation
Colville

**Colville** (Kettle Falls Indijanci; Wheelpoo), pleme američkih Indijanaca porodice Salishan sa rijeke Colville i između Kettle Falls i Huntersa na Columbiji, Washington. Rana populacija iznosila je oko 1.000, kako smatra Mooney. Godine 1904 broj im je sveden na 321.

Današnji im potomci žive na rezervatu Colvile udruženi u konfederaciji sa plemenima Sanpoil, Methow, Palouse, Wenatchee, Senijextee (Sinixt, Lake), Nespelem, Chelan, Entiat, Sinkaietk (Southern Okanagon), .tskowa'xtsEnux (Moses-Columbia) i Chief Joseph's Band, dio plemena Nez Percé.

## Ime
Colville Indijanci svoje ime dobivaju po utvrdi Fort Colville, postaji kompanije Hudson Bay na Kettle Fallsu. U engleskom jeziku prema svome lokalitetu na Kettle Fallsu, prozvani su i Kettle Falls Indijanci, od čega su Francuzi napravili naziv *Chaudière*. Lewis & Clark koji u ove krajeve dolaze u ranom 19. stoljeću prozvali su ih *Whe-el-po* ili *Wheelpo*, što je skraćeni oblik sališkog naziva *Skuyélpi* koja se kod Okanagon Indijanaca javlja u obliku Säls&lt;sub&gt;x&lt;/sub&gt;uyilp. Hale (1846) ih naziva *Basket People*.

Ostali nazivi za njih bili su: Cauldrons, Schwoyelpi, Shuyelpees, Soayalpi, Squaw-a-tosh, Squiaelps, Sweielpa, Skoiel-poi, Sin-who-yelp-pe-tuk, Shwoi-el-pi, Quarlpi, Quiarlpi, Whe-el-poo, Whe-el-po, K&lt;small&gt;Q&lt;/small&gt;optlē'nik

## Lokalne skupine (seoske bande)
Nazive sela i likalnih skupina daje Ray, 1932. Hodge ih nema na svome popisu u članku Colville.
*Skakalapiak, kod grada Harvey. Imali su selo Kakalapia.
*Skilumaak u selu Kilumaak nasuprot današnjeg Kettle Fallsa.
*Smichunulauk u selu Smichunulau kod Kettle Fallsa.
*Snchalik u selu Nchaliam kod grada Inchelium.
*Snchumutast u selu Nchumutastum blizu sela Nilamin, nedaleko današnjeg Harveya.
*Snilaminak  u selu Nilamin, blizu sela Kakalapia, nedaleko Haeveya.
*Snkuasik u selu Nkuasiam.

## Historija
Meriwether Lewis i William Clark (1806) ovo pleme nazivaju imenom Wheelpo i procjenjuju da ih ima oko 2,500 u 130 kuća, a naseljeni su između Kettle Fallsa i rijeke Spokane.

Za Gibbsa oni čine najveće salishansko pleme. Godine 1872. utemeljen je rezervat Colville za njih i druga plemena iz susjednih područja. Poglavica Chief Moses sa svojom bandom .tskowa'xtsEnux (danas Moses-Columbia), na rezervat dolazi 1883, a dvije godine kasnije (1885.) i banda Nez Percé Indijanaca koje je predvodio poglavica Joseph.

Plemenski savez * 'The Confederated Tribes of the Colville Reservation' * nastaje devetnaestog dana mjeseca travnja 1938. godine i zastupa je *Colville Business Council*, a danas njime predsjeda Michael E. Marchand. Dvanaest plemena koja žive na rezervatu vode se pod imenima Wenatchee, Nespelem, Moses-Columbia, Methow, Colville, Okanogan, Palus, San Poil, Entiat, Chelan, Nez Perce i Lake. Godine 2005. svih zajedno ima ih 8.700. 
## Izvori

## Vanjske veze
*Confederated Tribes of the Colville Reservation
Comox

**Comox** (K'ómoks), pleme ili grupa plemena i bandi američkih Indijanaca Clahoose, Comox, Eëksen, Homalko ili Xwemalhkwu ili Homalco, Kaäke, Kakekt, Sliammon i Tatpoös sa istočne obale otoka Vancouver i susjednom kopnu u kanadskoj provinciji Britanska Kolumbija. Comoxi jezično pripadaju porodici Salishan a govorili su dva srodna dijalekta, sliammon i comox.

Rana populacija uključujući Sliammone koji govore nešto drugačijim jezikom iznosila je (1780) 400 na otoku i 1.400 na kopnu Britanske Kolumbije (Mooneyeva procjena). U novije doba ima ih 850 (1983) na otoku Vancouver i obali sjeverno od Powell Rivera. Kulturno pripadaju području Sjeverozapadne obale i žive poglavito od ribolova i sakupljanja mekušaca. Cijeli ovaj kulturni kraj je prilično jednoobrazan: obalna sela okrenuta su prema oceanu, drvene kuće, veliki kanui i potlatchi. Izvorna religija je šamanska, danas su rimokatolici.

## Popis rezervata
* Comox Indian Reserve 1
* Goose Spit Indian Reserve 3
* Pentledge Indian Reserve 2
* Salmon River Indian Reserve 1

## Vanjske veze
* K'ómoks First Nation
* Comox
* Comox 
* The Comox/Sliamon Language
Cowichan

**Cowichan** /značenje nepoznato/, pleme i skupina bandi i plemena porodice Salishan sa jugoistočne obale otoka Vancouver između Nanoose Baya i Saanich Inleta u kanaskoj provinciji Britanska Kolumbija. Izvorno Cowichani obuhvačaju bande nastanjene u dolini rijeke Cowichan: Clemclemalats (L’uml’umuluts), Comiakin (Qwum’yiqun’), Kenipsim (Hinupsum), Kilpanlus (Tl’ulpalus), Koksilah (Hwulqwselu), Quamichan (Kw’amutsun) i Somenos (Somena, S’amuna’). Ostali su nastanjeni na susjednim lokacijama Cowichan-teritorija, i to Tateke na otoku Valdes, Hellelt ili Halalt na rijeci Chimenes; Yekolaos i Lilmalche, na otoku Thetis; Siccameen, na Oyster Bayu; Malakut, na Saanich Inletu; Kulleets, na Chimenes Bayu; i Penelakut, na otocima Kuper i Galiano.

## Kultura i Povijest
Prvi Europljanin koji je vidio Cowichane, vjerojatno je bio 1592. grčki navigator iz Kefalonije, Juan de Fuca, a kasnije tuda prolazi više ekspedicija. Njihova populacija 1780 iznosila je oko 5,500 ,a danas oko 4,000, organiziranih u sedam plemena.
Cowichani kulturno pripadaju plemenima Sjeverozapadne obale, kao što su Comox, Kwakiutl, Nootka i Snoqualmie. Oni su seosko, stalno-naseljeno stanovništvo koje živi od ribolova u kućama od cedrovine. Društvo Cowichana podijeljeno je po klasama, plemići, običan puk i robovi. Položaj poglavice je nasljedan a obitelj proširena i patrilinearna.

## Popis rezervata
* Cowichan Indian Reserve 1
* Cowichan Indian Reserve 9
* Est-Patrolas Indian Reserve 4
* Kakalatza Indian Reserve 6
* Kil-Pah-Las Indian Reserve 3
* Skutz Indian Reserve 7
* Skutz Indian Reserve 8
* Theik Indian Reserve 2
* Tzart-Lam Indian Reserve 5

## Literatura
* Humphreys, John. "Cowichan Indian Stories and Legends and History of the Cowichan Indians." Victoria, B.C.: B.C. Archives, n.d.
* Francis, Father. "Early Cowichan History.” The B.C. Orphan’s Friend. 1928.
* Norcross, Elizabeth Blanche. Warm Land: A History of Cowichan. Rev. ed. Duncan, B.C.: Island Books, 1975.
* Barnston, Alexander. "Journal of the Vancouver Island Exploring Expedition." Victoria, 1864.

## Povezano
* Tait

## Vanjske veze
* Cowichan 
* Cowichan
Cowlitz

**Cowlitz**, pleme ili grupa plemena američkih Indijanaca porodice Salishan sa donjeg i srednjeg toka rijeke Cowlitz na zapadu Washingtona. Cowlitzi se sastoje od nekoliko srodnih skupina: Lower Cowlitz ili Stlpulimuhkl, Upper Cowlitz ili Taidnapam (Taitinapum), Lewis River Cowlitz i Mountain Cowlitz. Rana populacija iznosila je oko 300, a prema Mooneyu (1928) oko 1,000 uključujući Humptulipse i Chehalise. Prema Judith W. Irwin s Lower Columbia Collega, 1800.-tih godina Lower Cowlitzi (znači bez Taidnapama) imali su preko 30 sela niz Cowlitz od Mossyrocka južno prema rijeci Columbia. Na mjestu današnjeg grada Longview nalazilo se njihovo selo Manse'la, a drugo poznato po imenu, Awi'mani, na ušću rijeke Coweman. Ovo je pleme svakako bilo mnogo snažnije i brojnije nego što to procjenjuju NAHDB i uvijek skromni James Mooney. Susjedni Taidnapami ili Upper Cowlitzi preko ženidbi sa susjednim šahaptinskim plemenima prihvačaju šahaptinski jezik, pa ih danas klasificiraju među Shahaptian govornike.

Brojno stanje Lower Cowlitza ili Cowlitza 2000. iznosi preko 1,400 naseljenih u okrugu Cowlitz, a ima ih i po rezervatima Chehalis i Puyallup.
Kultura Cowlitza pripada području Sjeverozapadne obale, a ribolov glavni izvor prehrane. Ribarsko pleme pleme Kwaiailk s gornjeg toka Chehalisa čiji je broj iznosio 216 (prema Gibbsu) pridružio se 1877. Cowlitzima.

## Vanjske veze
* The Cowlitz Indian Tribe
* Cowlitz Indian Tribe
* Cowlitz Indians  
* Cowlitz Tribe
Duwamish

**Duwamish** (Dwamish, Dkhw’Duw’Absh, "The People of the Inside"), salishan pleme u Washingtonu jezično najsrodniji Nisqually Indijancima u području rijeke Duwamish i Puget Sounda. Pleme se grana na više lokalnih grupa od kojih su poimence poznati Thluwi'thalbsh (na Union bayu) i Sammamish na ušću rijeke Sammamish nazivani kolektivno Lake Washington; Sbalko'absh na White River; Ila'lkoabsh, na Green River. Sve zajedno ovi Indijanci imali su najmanje 17 sela u područj u Elliott Baya, Duwamish Rivera i jezera Washington i Sammamish.

Ribarstvo je bio glavno zanimanje Duwamisha, losos i druga riba bili su glavna hrana. Pleme je također lovilo i divlje patke i guske, a sakupljali su i šumsko voće i kopali camas-korijenje. Liječenje se vršilo ljekovitim biljem kojega vrlo dobro poznaju. Kuće Duwamisha bile su tipične za Sjeverozapadnu obalu, to jest od cedrovine, a imali su i kuće u kojima su održavali ceremonije potlacha. Obitelji su bile proširene. -Duwamishi su tradicionalo okrenuti prema obali, bilo mora, bilo rijeka i jezera. Za njih voda nije predstavljala samo izvor hrane, nego je bila i prometnica kojom su se kretali u svojim kanuima. Kanu je služio za putovanje, lov, ribolov, odlazak u posjete ili trgovinu, jednostavno bili su dom na vodi. Duwamishi su imali 7 tipova kanua, zavisilo je o upotrebi, neki su bili namjenjeni za transport, drugi za putovanje rijekama ili za po moru. Imaju i kanue za utrke. 
Slično drugim susjednim plemenima Duwamish su bili i ostali vješti u drvorezbarstvu. Naročit značaj imalo je u izradi drvenih kuća i kanua, kao i u izradi kuhinjskog pribora.

*Poglavica Seattle*

Majka poznatoga poglavice i autora još poznatijeg pisma o zaštiti prirode, Seattlea, bila je član ovog plemena, otac mu je bio iz plemena Suquamish. Seattle je bio potpisnik ugovora 'Point Elliott Treaty' (22. 1. 1855) kojega su potpisali i pot-poglavice Duwamisha Ts'huahntl, Now-a-chais i Ha-seh-doo-an.

&lt;gallery&gt;
Datoteka:Washington_edu_Duw._man_&amp;_woman_Old_Tom_&amp;_Madeline,_Portage_Bay,_Seattle,_c_1904,_NA591.jpg|Stariji muškarac i žena, Old Tom i Madeline, u Portage Bayu oko 1904.
&lt;/gallery&gt;
## Vanjske veze

* Native American tribes sign Point Elliott
* Duwamish Indian Tribe History
Entiat

**Entiat** (Inti-etook), /=rapid wateers/ jedna od bandi Indijanaca sa rijeke Entiat u Washingtonu, vjerojatno srodni Chelan ili Wenatchee Indijancima, porodica Salishan. Prema Verne Rayu. poznavaocu plemena Sjeverozapadne obale, Entiati su poseban narod. Jedna od njihovih bandi nazivala se Sinialkumuhs (kod Swantona Sinia'lkumuk) a Swanton ih klasificira u Wenatcheeje. 

Tijekom proljeća i jeseni stacionirali bi se po ribarskim logorima gdje su se uglavnom bavili lovom na losose, a u ostalim swezonama kopali bi korijenje, sakupljali boobice i lovili jelene, medvjede i drugu divljač. 

Prve kontakte sa Europljanima imaju na početki i sredinom 19. stoljeća, to su bili prvi traperi i misionari. Godine 1855. njihov poglavica La-Hoom ili La Hoompt potpisao je Yakima ugovor, nakon čega je dio njih preseljen na jezero Chelan. Jedan od preseljenih ljudi bio je i John Wapato. On je bio poznatiji poglavica po kojem je prozvan Wapato Point blizu Mansona na jezeru Chelan. 

Danas žive na rezervatu Colville kao jedno od 12 plemena konfederacije Colville. Obitelj Wapato je i danas najpoznatija u plemenu Entiat. U 19 stoljeću područje duž Entiata naseljavala je Swantonove Wenatchee bande Sintia'tkumuk, a između Entiata i Wenatcheeja Sinia'lkumuk.
## Izvori

## Literatura
* *Tom Hackenmiller*, The History of the Chelan and Entiat Indians
Hamilton Creek

**Hamilton Creek**, naziv za malenu lokalnu skupinu Salishan Indijanaca sa Kamloops-Okanagan agencije u Britanskoj Kolumbiji, Kanada. Njihovo brojno stanje iznosilo je 1901. 38.

## Literatura
* Frederick Webb Hodge, Handbook of American Indians North of Mexico

## Vanjske veze
* H Canadian Indian Villages, Towns and Settlements
Kikyalus

**Kikyalus** (Kikiallu, Kikiallus, Kikialluses), pleme Salishan Indijanaca, ogranak Lower Skagita, koji su nekada živjeli  u dva sela blizu današnjeg Mount Vernona na donjem Skagitu (*kee-keek-AH-low-sah-lay*) i obližnjem otoku Camano Island (*aht-sah-LAY-dee*), na podrućju Puget Sounda, Washington. Hodge ih locira na ušću Skagita i sjeveru otoka Whidbey. 

Plemena Lower Skagit i Kikyalus (kod Swantona Kikia'los), Swanton svrstava među Swinomish Indijance. Hodge nasvodi da danas (u njegovo vrijeme) žive na rezervatu Swinomish.
Kikiallusi nisu držali robove po čemu se razlikuju od ostalih susjednih obalnih plemena. Godine 1855. obuhvaćeni su ugovorom u Point Elliottu koji je za njih potpisao poglavica Sd-zo Mahtl. 

Brojno stanje iznosiliko je sredinom 19. stoljeća oko 140, a 1980. oko 150. Federalna vlada ih još nije priznala.

## Izvori
Lummi

**Lummi** (U ranijem spelovanju i Há-lum-mi, Nuh-lum-mi, Qtlumi).- Salishan pleme sa Bellingham Baya i oko ušća Nooksack Rivera u Washingtonu, okrug Whatcom, danas na rezervatu Lummi Reseervation, gdje su smješteni ugovorom potpisanim 1855 u Point Elliottu. Rana Lummi populacija bila je oko 1,000 (1780.), Moonyjeva je procjena iz 1928. Stern (1934.) navodi 5 njihovih sela, to su: *Elek* i *Hwetlkiem* kod Bellingham Baya; *Kwakas* i *Momli* na Nooksack Riveru; i *Skalisan* sjeverno od Point Francisa, nasuprot Lummi Islanda. Pleme je posjedovalo i nekoliko ribarskih stanica {ribolov (losos) i sakupljanje školjkaša}: *Hoholos* (Orcas Island), *Hwitcosang* (na Upright Channel južno od Shaw Islanda). *Hwtcihom* ili *Bee Station*, (sjeverno od Sandy Pointa), *Skalekushan* ili *Village Point* (Lummi Island), *Skolete* (na Lopez Islandu, nasuprot Lopeza), *Tceltenem* (na Point Robertsu), i *Tlkwoloks* (na Orcas Islandu).

Lummi govore jezikom koji pripada grupi Straits Salisha.

Lummi u ovom kraju žive oko 12,000 godina. Obala i obližnje planine pružali su im izvore hrane. Lovio se losos, iskapali su korijenje-camasa i sakupljali bobice koje su sušili na suncu. Različiti resursi prehrane, koje je nudila priroda, morali su dovoditi do sezonskih pokreta plemena, nakon čega bi se vraćali u svoja stalna naselja sastavljenih od velikih drvenih kuća. Njihova kultura koja pripada plemenima Sjeverozapadne obale poznavala je i drvorezbarstvo (maske i razne drvene predmete), drvene kuće, potlatch i kanue.

Sa bijelcima Lummi dolaze u kontakt 1788. (Mears), a pokrstio ih je 1850 Rev. (časni) Eugene Casimir Chirouse. Pet godina kasnije po ugovoru *Treaty of Point Elliot* odlaze na tezervat Lummi. Od njihovog broja od svega nekoliko stotina ljudi (631, 1937.), broj im se dosta umnožio, pa ih prema IHS-u, 2003 ima ih 3,519.

Jedna njihova izumrla banda zvala se Klalakamish (George Gibbs; navodi ga Hodge)
## Vanjske veze

* The Lummi Indian Tribe and Life with the Salmon  
* Lummi Nation 
* The Lummi Indian Nation
* Lummi Indians
* Lummi
Methow

**Methow** (kod Rossa poznati kao Battle-le-mule-emauch).- /Značenje imena nepoznato/ Maleno pleme Salishan Indijanaca stiješnjeni između Methow Columbia Indijanaca na jugu i Okanagana na sjeveru, država Washington. Methowi su uglavnom ignorirani kako od lingvista, tako i od etnografa, pa su ostali dosta nepoznati. Nešto zapisa o njima ostalo je od Alexandera Rossa, indijanskih agenata R. B. Van Valkenburgha i Samuela Rossa, i etnografa Jamesa Mooneya, James H.Teita i Verne F. Raya. Mooney ih locira u bazenu Methowa, jezera Chelan i rijeke Entiatook, i kaže da njihovo brojno stanje, uključujući bandu .tskowa'xtsEnuxiznosi 800 (1780). Jedna banda Methowa poznata pod imenom Chilowhist, zimovala je u području rijeke Okanogan, između Sand Pointa i Malotta. Godine 1907. broj Methowa iznosio je 324.

Methow Indijanci, po svoj prilici svoje porijeklo vuku sa područja |Montane i |Idaha, odakle su u Washington pristigli u prastara vremena. Agrikulture nemaju pa su živjeli od ribolova i kopanja korijenja, što ih je prisiljavalo da tijekom godine lutaju u potrazi za sezonskim izvorima hrane. U kasnom 19. stoljeću potisnuti su od bijelaca koji su htjeli njihovu zemlju, sa svojeg obitavališta, i naseljeni 1872. na rezervat Colvile, gdje danas njihovi potomci žive od uzgoja stoke, farmerskih poslova i sječe drva. Na rezervatu Colville danas žive u konfederaciji Confederated Tribes of the Colville Reservation, sačinjenu od 12 plemena u koju uz njih ulaze i Wenatchee, Nespelem, .tskowa'xtsEnux (Moses Columbia; pleme iz grupe Columbia ili Sikiuse), Colville, Okanogan, Palus, Sanpoil (San Poil), Entiat, Chelan, Nez Perce i Lake ili Senijextee

## Vanjske veze
* Methow
Muckleshoot

**Muckleshoot**, ime za grupu od 4 srodna plemena američkih Indijanaca porodice Salishan nastanjenih na White Riveru i gornjem toku rijeke Green u američkoj državi Washington. Plemena ili lokalne grupe Muckleshoota su Dothliuk, Sekamish, Skopamish i Smulkamish. Jezik Muckleshoota, whulshootseed, dijalekt je jezika lushootseed, a danas ga tečno govori jedino Ellen Williams, pomoću koje se pokušava ponovno oživjeti.

Pleme danas živi naseljeno na rezervatu Muckleshoot, utemeljenom 1857. na jugu današnjih okruga King, i sjeveru okruga Pierce a popualcija im iznosi preko 3,000 (2000).

## Vanjske veze
* Muckleshoot
* Muckleshoot
* Last few Whulshootseed speakers spread the word
Nanaimo

**Nanaimo** (Snuneymuxw) su pleme Salishan Indijanaca  na istočnoj obali kanadskog otoka Vancouver u provinciji Britanska Kolumbija. Plemenska oblast leži  oko Nanaimo Harbora i Nanoose Baya. Etnički oni su podijeljeni na Nanaimo vlastite  i Snonowas, a srodni su nadalje Cowichan Indijancima. Godine 1906. izbrojan je 161 Nanaimo i  tek 14 Snonowas (1916). 

## Ime
Ime Nanaimo došlo je od Snanaimux u značenju &quot;people of Snonowas (Nanoose)&quot; , a po njima dobila ga je i luka koja egzistira na velikim depozitima lignita u njenoj blizini.

## Rodovi
Hodge navodi sljedeće Rodove: Anuenes, Koltsiowotl, Ksalokul, Tewetken i Yesheken.

## Izvori

## Vanjske veze
*Correct Definition Of The Word Nanaimo
Nehalem

**Nehalem** /&quot;where the people live,&quot;/ jedno od plemena Salishan Indijanaca, uže grupe Tillamook, nastanjeni u ranom 19. stoljeću uz rijeku Nehalem, na području današnjeg okruga Tillamook u Oregonu. Većina plemena stradava 1830. od 'uvoznih' bolesti što su ih sa sobom donesli bijeli naseljenici. Godine 1851. preostalo je od Tillamok populacije 28 Nehalem Indijanaca, 83 Tillamooka i 53 Nestucca. 

U suvremeno doba Nehalemi žive u konfederaciji sa Clatsopima na svom tradicionalnom području pod imenom * 'Clatsop-Nehalem Confederated Tribes' *, i nekih 160 registriranih članova.

## Izvori
Neschesne

**Neschesne** (Neschesney; Salmon River Indijanci, Kowai, Kaouaï), pleme američkih Indijanaca porodice Salishan sa estuarija rijeke Salmon u sjeverozapadnom Oregonu. Jezično su srodni plemenima Siletz, Nestucca, Nehalem i Tillamook, sa kojima pripadaju jezičnoj skupini tillamook.

Potomci im danas žive na rezervatu Grand Ronde (od 1863.) sa ostalim nadvladanim plemenima pod kolektivnim nazivom *The Confederated Tribes of Grand Ronde*.

## Izvori

## Vanjske veze
* Ann Bershaw
Nespelem

**Nespelem** (Nespelim, Inspellum), pleme američkih Indijanaca porodice Salishan, naseljeno na području rezervata Colville u američkoj državu Washington. Nespelemi su živjeli uz istoimenu rječicu. sastojali su se od nekoliko lokalnih skupina koje su imale nekoliko sela. Prema Rayu (citira ga Swanton), to su: Nspilem na donjem Nespelemu i ljetni kamp (logor) Haimisahun, koji su pripadali skupini Snspiluk; Masmasalimk, selo skupine Smasmasalimkuwa; Nekuktshiptin na mjestu Condon's Ferryja, skupina Snekuktshiptimuk; Salkuahuwithl, na mjestu grada Barry, skupina Salkuahuwithlau, kojoj je pripadalo i ribarsko područje Skthlamchin; Skik, selo istoimene skupine.

Nespelemi pripadaju široj skupini Sanpoil, a populacija im je iznosila 41 (1905) .

## Izvori
Lower Skagit

**Lower Skagit** (Whidbey Island Skagits), pleme Salishan Indijanaca sa otoka Whidbey u području Puget Sounda u Washingtonu. Lower Skagite (za razliku od Upper ili pravih Skagita), Swanton naodi kao jednu od lokalnih skupina Swinomish Indijanaca i locira u kraju između Oak Harbora i Snakelum Pointa (vidi mapu ), sa glavnim selom na Oak Harboru. Na jugu su im susjedi bili Snohomishi, a na istoku na sjeveru otoka Camano, pleme Kikiallus. Godine 1855. obuhvaćeni su ugovorom Point Elliott koji za njih potpisuje poglavica Goliah. Lower Skagiti danas žive u konfederaciji sa Swinomish, Samish i Kikiallus Indijancima na rezervatu Swinomish.
Lower Skagiti pripadaju kulturnom području Sjeverozapadne obale. Populacija im je prema procjeni Charles Wilkesa 1841. iznosila 650.

## Vanjske veze
* THE SKAGIT TRIBE OF INDIANS, also known as THE LOWER SKAGIT TRIBE OF INDIANS
Nestucca

**Nestucca**, pleme Salishan Indijanaca, uže skupine Tillamook, naseljeni na zeljevu Nestucca Bay na sjevernoj obali Oregona, a danas zajedno sa srodnim plemenima Salmon River i Tillamook uz još oko 20 plemena na rezervatu Grand Ronde u Oregonu, gdje su kolektivno poznati kao * 'The Confederated Tribes of Grand Ronde' *. 

Njihovo ime došlo je po njihoovoj zemlji i vlastitiom nazivu koji glasi Stagā' ush (people of the staga'). Populacija im je 1881. iznosila 46. 

Ostali nazivi koj isu se javljali za njih su: Neztucca, Nez Tucca, Nikaas, Nestackee, Nestuca, Nestuckah, Nestuckias, Nistoki Ampafa amim, Apáfan, Tágahosh, Shibalta

## Izvori
Nooksack

**Nooksack** (Nooksak, Nootsack, Nootsak) /= "mountain men"/, pleme američkih Indijanaca porodice Salishan nastanjeno duž rijeke Nooksack u Washingtonu, okrug Whatcom. Prema antropologu Charles Hill-Toutu (1902), ogranak su plemena Squawmish iz Britanske Kolumbije od kojih su se odvojili, a govore istim dijalektom.
Nooksacki pripadaju kulturnom području Sjeverozapadne obale. Uz kopanje korijenja, pobiranja bobica, sakupljanja školjaka i lov na planinske koze zbog mesa i kože, oni su poglavito ribari. Njihova ribarska područja protežu se od Bellingham Baya pa do Britanske Kolumbije. Hvatali su velike količine lososa kojega su sušili i dimili kako bi se mogao spremiti za hladne zimske dane. Nooksacki su kanu-Indijanci. Kanu je građen od crvenog cedra (Thuja plicata), a njime su se koristili i na trgovačkim putovanjima, osobito sa plemenima Chilliwack, Matsqua i Sumas.

Godine 1971. dobili federalno priznanje. Populacija Nootsacka iznosila je 1700. oko 500, a 1906. popisano ih je tek 200. Od ovih 200 Hill-Tout kaže da su svega 6 muškaraca bili pravi Nooksacki. Broj im se u kasnom 20. stoljeću višestruko povećava, pa ih je 1989 bilo 454; 2000, 1,600; 2005, 1,768.

## Vanjske veze
* Nooksack Indian Tribe
* Nooksack Tribe 
* Nooksack Tribe
Quiatso

**Quiatso** (Queets) /značenje imena nepoznato/, indijansko pleme porodice Salishan srodno Quinaultima, i naseljeno uz istoimenu rijeku i njezine pritoke u američkoj državi Washington. 
Prema Lewisu i Clarku (1805.) populacija im je iznosila svega oko 250, a imali su 18 drvenih kuća, tipičnih plemenima Sjeverozapadne obale. Godine 1909. preostalo ih je 62. Njihovi ostaci smješteni su na rezervat Quinault negdje 1855 ili 1856 zajedno sa pripadnicima plemenskih grupa Quileute, Hoh, Chehalis, Chinook i Cowlitz, koji su zajedno ušli u sastav suvremenog plemena Quinault Indian Nation, koje danas broji preko 2,000 članova i sastoji se od dva plemena: Quinault i Queets.

## Vanjske veze
* Quinault Nation
Pentlatch

**Pentlatch** (Puntlatsh, Puntlatch), maleno pleme američkih Indijanaca sa istočne obale kanadskog otoka Vancouver u Britanskoj Kolumbiji, nastanjeno između plemena Comox i Cowichan na Baynes Soundu i rijeci Puntlatsh (Pentlatch u pravom smislu), na rijeci Englishman River (skupina poznata pod imenom Hwahwatl), i rijeke Qualicum, Saamen Indijanci. 
Mooney je procijenio da ih je 1780. moglo iti oko 300, no dolaskom bijelaca ubrzo će počet nestajati pa ih je 1908. ostalo tek 13. Jezik im je nestao negdje 1940.-te godine. U suvremeno doba imaju potomaka u Qualicum First Nation s populacojom od 40 (1977).

## Vanjske veze
* Qualicum
Samish

**Samish** (pl. Samishes), pleme američkih Indijanaca porodice Salishan nastanjeno na Samish Bayu u Washingtonu i na otocima Samish, Guemes i sjeverozapadu otoka Fidalgo, odakle su kasnije nakon potpisivanja ugovora Point Elliott 81855) preseljeni na rezervat Lummi.

## Ime
Ime Samish kaže Swanton nije razjašnjeno, dok sufiks -*mish*, označava * 'ljude' *. Prema Philipsu ono je nastalo od Skagit riječi * 'samens' *, u značenju "hunter; =lovac."

## Sela
Swanton navodi pet ili šest sela, od kojih su se Gunguna'la i Nukhwhaiimikhl nalazili na otoku Guemes. Za posljednji naziv sa Gibbsovog popisa iz (1877) smatra da bi mogao biti identičan selu Gunguna'la. Drugo Gibbsovo selo Aseakum bio identičan selu Atse'ked, koje Swanton locira na Samish Bayu. Na otoku Samish nalazila su se dva sela od kojih je jedno, Ehtseh'kun, bilo na Freestad Platu duž Alice Baya, i koje je imalo oko 300 stanovnika i gdje su Indijanci živjeli do 1875. Tu se nalazila i kuća bogatog i utjecajnog samishkog ribara xw?lxwált?n (“xwuhl-xwhal-tun”), poznatog među ranim naseljenicima kao Harry Samish, a koji je i sahranjen na ovom otoku nakon svoje smrti 6 lipnja 1899. Njegovi potomci i danas žive duž obale okruga Skagit kao članovi plemena Samish i Swinomish. Ostala sela su: Dikwi'bthl; Hwaibathl, na Anacortesu; i Kwalo'l, u Summit Parku na Fidalgo Bayu.

## Populacija
Populacija Samisha procijenjena je na 1,000 (1780) prema Mooneyu, uključujući Lummi i Nooksack Indijance, i broj im je sigurno višestruko umanjen, a Phillips procjenjuje da je broj Samisha bio oko 2,000.

## Povijest i kultura
Samishi pripadaju kulturnom području Sjeverozapadne obale, te su slični ostalim susjednim plemenima. Godine 1855. obuhvačeni su ugovorom Point Elliott. Danas su jedno od 32 federalno priznata plemena u Washingtonu.

## Vanjske veze
* History of The Samish Indian Nation 
* Samish Indian Nation
* Samish Tribal Profile
Quinault

**Quinault** (Quinaielt), indijansko pleme porodice Salishan sa obale Washingtona između Raft Rivera i Joe Creeka i u dolini rijeke Quinault u okrugu Grays Harbor.

## Ime
ime Quinault ili Quinaielt dolazi po njihovom najvećem selu Kwi'nail (ili Kwi'naithl) koje se nalazilo na mjestu današnjeg grada Taholah na ušću rijeke Quinault.

## Jezik
Jezik quinault član je porodice Salishan i sa lower chehalisom pripada skupini tsamosan jezika. Posljednji Quinault koji je tečno govorio quinault kao materinski i prvi jezik umro je 1996. godine.

## Sela
Olson's (1936) na svom popisu daje 38 Quinault sela na njihovom plemenskom području, to su: A'alatsis, Djagaka'lmik, Djekwe'ls, Gutse'lps, Hagwi'shtap, He'shnithl (ili) Kuku'mnithl, Kwakwa'h, Kwakwa'nikatctan, Kwatai'tamik, Kwatai'tumik, Kwikwa'la, Kwi'naithl, Lae'lsnithl, La'lshithl, Ma'atnithl, Magwa'ksnithl, Me'tsugutsathlan, Nago'olatcan, Negwe'thlan, Nokedja'kt (ili) Thla'a'lgwap, Nomi'lthlostan, No'omo'thlapsh, No'omo'thlapshtcu, No'skathlan, Noskthlako's, Nossho'k, No'sthluk, Pina'alathl, Pini'lks, Pino'otcan tci'ta, Po'iks, Pote'lks, Sunuksunu'ham, Tamo'ulgutan, Tci'tano'sklakalathl, Thlathle'lap, To'nans i Tsi'i'sh.

## Historija
Lewis i Clark Quinaulte posječuju 1805. godine a njihovo brojno stanje iznosilo je oko 800 i 200 Calasthocle Indijanaca, jedan njihov ogranak. Dolaskom bijelaca u ranom 19. stoljeću pogodile su ih epidemije boginja 1824. i 1829. i malarije 1830. Oregonskim putom 1841. dolaze novi naseljenici, nakon čega će uskoro biti smješteni na rezervat Quinault gdje su dom našla i plemena Quiatso i dijelovi plemena Chinook, Quileute, Chehalis i Hoh. Ugovor Quinault potpisali su 1. srpnja 1855. na Quinault Riveru i 25 siječnja 1856. u Olympiji guverner teritorija Washingtona Isaac Stevens (1818-1862) i Quinault poglavica Chief Taholah i druge poglavice i pod-poglavice plemenske delegacije (vidi više). Današnji Quinaulti (Quinault Indian Nation) mješanci su i potomci pripadnika ovih plemena a njihov broj 2000. je iznosio 2,400.

## Etnografija
Quinault, Quinaielt ili Cht'qinaihl teritorij pružao se od Hoquiam Rivera do Queets Rivera. Glavno pleme, kaže Edward S. Curtis, živjelo je u svome selu Qinaih-l (Kwi'nail kod Swantona) na ušću rijeke Quinault, a njihovo ime bijelci su proširili i na ostale seoske bande koje su govorile istim dijalektom. Indijanci obuhvaćeni ovim imenom, za razliku od susjednih skupina, nikad nisu imali kolektivni naziv kojim su označavali sve ove svoje bande. Oni danas žive na rezervatu Quinault, a njihov broj je 1912. iznosio 759.

Quinaulti pripadaju kulturnom području Sjeverozapadne obale, ali je bilo mnogo manje sezonskih migracija nego kod nekih drugih Indijanaca Sjeverozapadne obale. Žene i robovi bavili su se sakupljanjem bobica i kopanjem korijenja, a od kuće tom prilikom nisu nikad izbivali duže od jedan ili dva dana. U osmom mjesecu (kolovoz) muškarci su odlazili u lov na morske vidre i druge životinje uključujući i kitove. Kitolov je bio prakticiran jedino kod pravih Quinault Indijanaca.

## Vanjske veze

* Quinault Indian Nation
* People of the Quinault
Semiahmoo

**Semiahmoo** (Birch Bay Indijanci; ime prema lokalitetu), Pleme američkih Indijanaca porodice Salishan nastanjeno oko istoimenog zaljeva u sjeverozapadnom Washingtonu i susjednoj jugozapadnoj Britanskoj Kolumbiji, odnosno od Boundary Baya na sjeveru do Birch Baya na jugu. Godine 1843. bilo ih je oko 300, a 1909. svega 38 u Britanskoj Kolumbiji, dok su na američkoj strani nestali. Značenje imena ovog plemena nije odgonetnuto, a sačuvalo se i u nazivu zaljeva i naselja u okrugu Whatcom. Većinu populacije izgubili su epidemijom boginja 1782. Poglavito su se bavili ribolovom, agrikulture nisu poznavali, što je tipično Indijancima Sjeverozapadne obale. Semiahmooo nisu imali klanske, političke niti kakve druge organizacije, a domaćinstva su bila autonomna. Danas je preživjela tek jedna manja banda (Semiahmoo Indian band) na rezervatu u blizini međunarodne granice.

## Vanjske veze
* bThe Semiahmoo People
Sahehwamish

**Sahehwamish** /*značenje je nepoznato, evidentno nastalo prema lokalitetu*/ je pleme američkih Indijanaca porodice Salishan nastanjeno na području Puget Sounda u zapadnom Washingtonu. Sahehwamishi se sastoje od šest lokalnih skupina od kojih su Sahehwamish u pravom smislu dali cijeloj grupi ime, ostali su: Elo'sedabsh, sa Medicine Creeka i donje Nisqually; Skwaysithlhabsh, na Mud Bayu ili Eld Inletu; Statca'sabsh, na Budd Inletu sa glavnim naseljem u Tumwateru; Tapi'ksdabsh, na Totten Inletu; i Tutse'tcakl, na South Bayu ili Henderson Inletu. Populacija Sahehwamisha iznosila je 1,200 (1780.); 780 (1907.). U novije vrijeme (2000.) ima ih oko 2.000.
Sahe'wabsh ili Sahehwamish vlastitima plemenski se teritorij nalazi kod današnjeg grada Sheltona, na Shelton Inletu. Govore dijalektom jezika lushootseed.

## Vanjske veze
* Sahehwamish