Slavistika

**Slavistika** (; ; ; ; ; ; ; ) je akademska disciplina koja se bavi slavenskim studijama, slavenskim jezicima, književnošću i kulturom. Jezikoslovci i filozofi koji se bave proučavanjem slavistike nazivaju se **slavistima**. Slavistika se pojavila krajem 18. i početkom 19. vijeka, istovremeno sa nacionalnim buđenjem raznih naroda slavenskog porijekla i pokušajima uspostavljanja zajedničke svijesti o slavenskoj zajednici, posebno popularno u Pan-slavenskom pokretu. Među prvim naučnicima koji su koristili termin je Jozef Dobrovoljski.

Danas se slavistika uobičajeno dijeli na tri perioda. Sve do 1876. slavisti su primarno bili fokusirani na dokumentiranje i izdavanje klasičnih i tradicionalnih dijela na narodnim jezicima, kao i na izdavanje prvih modernih rječnika i gramatika za većinu slavenskih jezika. Drugi je period završio sa krajem Prvog svjetskog rata i obilježio ga je snažan razvoj slavističke filologije i lingvistike, primarno među slavistima aktivnima van samih slavenskih zemalja i zajednica kao što su bili August Schleicher i August Leskien na Univerzitetu u Leipzigu.

Po završetku Prvog svjetskog rata slavisti su svoju pažnju usmjerili primarno na dijalektologiju, dok se sama disciplina nastavila značajnije razvijati i u samim slavenskim zemljama. Po završetku Drugog svjetskog rata došlo je do snažnog razvoja i procvata slavističkih studija. Značajno je na takav razvoj djelovao i sukob između zapadnih zemalja i zemalja Istočnog bloka koji je za posljedicu imao rast interesa zapadne akademske zajednice za sveobuhvatno izučavanje društava istočne Evrope. Kraj Hladnoga rata doveo je do slabljenja interesa i institucionalne potpore za izučavanje slavistike na mnogim svjetskim univerzitetima.

## Grane

Tradicionalno se slavistika dijeli u tri velike grupe, slično podjeli slavenskih jezika (u zagradama):

* zapadna slavistika
** bohemistika (češki), slovakistika (slovački), polonistika (poljski), kašubistika (kašupski), polabistika (polapski) i sorabistika (lužičkosrpski)
* istočna slavistika
** bjelorusistika (bjeloruski), rusistika (ruski), ukrajinistika (ukrajinski) i rutenistika (rusinski)
* južna slavistika
** paleoslavistika (starocrkvenoslavenski), bulgaristika (bugarski), makedonistika (makedonski), serbokroatistika (srpskohrvatski) i slovenistika (slovenski).

## Slavisti
### Poznati slavisti u prošlosti
*Jozef Dobrovski (1753-1829) iz Bohemije
*Jernej Kopitar (1780–1840) iz Kranjske
*Vuk Stefanović Karadžić (1787–1864) iz Mačve
*Pavel Josef Šafařík (1795–1861) iz Košičkog kraja
*Fran Miklošič (1813–1891) iz Štajerske
*Đuro Daničić (1825–1882) iz Bačke
*Vatroslav Jagić (1838–1923) iz centralne Hrvatske
*Antoine Meillet (1866–1936) iz Overnje
*Aleksandar Belić (1876–1960) iz Beograda
*André Vaillant (1890–1977) iz Pikardije
### Suvremeni slavisti
*Snježana Kordić
*Magdalena Koch
*Radoslav Katičić

## Povezano

* paleoslavistika
* rusistika
* *[[Archiv für slavische Philologie]]*
* *[[The Russian Review]]*
* *[[Slavic Review]]*

## Vanjske veze
*Katedra za slavistiku  Filološkog fakulteta Univerzitet u Beogradu
*Odjel za slavistiku Filozofskog fakulteta Univerzitet u Ljubljani
*Odsjeci za slavenske jezike i književnosti Filozofskog fakulteta Sveučilišta u Zagrebu
*Odsek za slavistiku  Filozofskog fakulteta Univerziteta u Novom Sadu
*Odsjek za slavenske jezike i književnosti  Filozofskog fakulteta Univerziteta u Sarajevu
*Fakultet slavenskih filologija Univerziteta u Sofiji
*Lista slavističkih i regionalnih publikacija
*Antragstellerin des Projekts Virtuelle Fachbibliothek Slavistik
*The Association for Slavic, East European, & Eurasian Studies
*The Canadian Association of Slavists-l'Association Canadienne des Slavistes
*Институт славяноведения Российской академии наук
*School of Slavonic and East European Studies na Londonskom univerzitetskom koledžu
*Le Centre d’études slaves  na Univerzitetu Pantheon-Sorbonne
*L'Associazione Italiana degli Slavisti