Careva džamija (Foča)

**Careva džamija**, odnosno **Sultan Bajezida Valije II. džamija**, nalazi se u samom centru Foče, Bosna i Hercegovina. Pripada među tridesetak carskih džamija u Bosni i Hercegovini. Sultan Bajazid II je jedini sultan, po kojem su nazvane dvije džamije u Bosni i Hercegovini. Pored ove džamije druga je u Nevesinju. Proglašena je za nacionalni spomenik Bosne i Hercegovine.

## Lokacija
Careva džamija nalazi se u Carevoj mahali, na jednom istaknutom brežuljku zvanom Kavala, na prostoru između rijeka Drine i Ćehotine, a iznad nekadašnjeg srednjovjekovnog otvorenog trga zvanog Pazarište.

## Historija
Evlija Čelebija bio je u Foči 1664. godine i ostavio je vrijedne podatke o tom mjestu u svom putopisu.

Natpis u stihovima na arapskom jeziku isklesan je na kamenoj ploči, veličine 60x90 cm, uzidanoj nad ulazom u džamiju. Natpis je smješten u osam četvrtastih polja. Pismo: lijep dželi-nesh. Tekst natpisa djelomično vokaliziran. Podloga natpisa obojena plavom, a slova običnom crnom bojom. Godina gradnje je 1500/1501. Posljednji put džamija je temeljito popravljana 1926. godine. 

Careva džamija u Foči je zapaljena, a munara minirana u aprilu 1992. godine. Obnovljena je 2016. godine.

## Opis
Careva džamija prema prostorno-tlocrtnom rješenju pripada tipu jednoprostornih džamija sa četverostrešnim krovom i kamenom munarom visokom 32 metra. U Bosni i Hercegovini ovih džamija ima mnogo više nego potkupolnih. Vanjske dimenzija su 10,65 x 19,00 m. Džamija ima otvoreni prostor sofa i zatvoreni centralni molitveni prostor. Izvedena od pritesanog kamena debljine 110 cm sa relativno niskim krovom pokrivenim crijepom, nekada ćeramidom. Mahfil je drvene konstrukcije, mihrab i mimber su kameni, jednoličnog rješenja i bez naročite dekoracije. Portal je rađen u kamenu i dekoriran polihromno obrađenim ornamentima, a iznad vrata je ploča sa natpisom.

## Harem uz džamiju
Uz Carevu džamiju, sa dvije njene strane, nalazi se harem sa brojnim nišanima, ali su to najvećim dijelom spomenici iz novijeg doba, jednostavne obrade i veći dio njih su bez natpisa. Među nišanima sa natpisima je interesantan spomenik Fatime sultanije (princeze) sa natpisom o obnovi njenog nadgrobnog spomenika iz 1826. godine. Pretpostavlja se da je princeza Fatima kći sultana Bajezida II. Narodno predanje kaže da je Fatima sultanija bila udata za nekog Čengića u Foči. Ovaj spomenik 1950. godine stavljen je pod zaštitu države.

## Reference

## Literatura
* Alija Bejtić, Povijest i umjetnost Foče na Drini (str. 23-75), Naše starine, Godišnjak  Zemaljskog zavoda za zaštitu spomenika kulture i prirodnih rijetkosti NR Bosne  i Hercegovine, Sarajevo, 1956.
* Husref Redžić, Studije o islamskoj arhitektonskoj baštini, Biblioteka Kulturno naslijeđe,  Sarajevo, 1983.
* Husref Redžić, Umjetnost na tlu Jugoslavije, Islamska umjetnost, Izdavački zavod Jugoslavija, Beograd, 1984.
* Hivzija Hasandedić, Muslimanska baština u istočnoj Hercegovini, El-Kalem, Sarajevo, 1990.
* Evlija Čelebija, Putopis, Izdavačko preduzeće Sarajevo Publishing, Sarajevo, 1996.
* Mehmed Mujezinović, Sarajevo publishing, Islamska epigrafika u BiH, knjiga II, 1998.
* Madžida Bećirbegović, Džamije sa drvenom munarom u Bosni i Hercegovini, Sarajevo Publishing, 1999.
* Ekrem Hakkı Ayverdi, Avrupa'da Osmanli Mimari Eserlera Yugoslavya II, 3. kitab, Istanbul, 2000.

## Vanjske veze
* Islamske zajednice u Bosni i Hercegovini
* komisije nacionalnih spomenika Bosne i Hercegovine