Periferni nervni sistem

**Periferni nervni sistem** (lat. *Systema Nervorum Periphericum*) neodvojivi je dio živčanog sistema kojeg čine živci i gangliji smješteni izvan centralnog nervnog sistema - **CNS**, a predstavlja vezu mozga (u širem smislu riječi) i kičmene moždine sa ostatkom tijela. 

Čine ga 31 par moždinskih ili spinalnih živaca (porijeklom iz kičmene moždine) i 12 pari moždanih, kapitalnih ili kranijalnih živaca (izlaze iz glave - lat. *caput*, odnosno lobanje - lat. *cranium*, pa otud toliko sinonima za ovaj pojam; porijeklom su iz ostalih dijelova centralnog nervnog sistema). Pored toga, pridruženi su mu nervi, stabla i gangliji koji pripadaju autonomnom nervnom sistemu.

Podijeljen je na:
* Somatski nervni sistem
* Autonomni nervni sistem

Navedena podjela je isključivo funkcionalna, a kako je nervni sistem jedna dobro uvezana cjelina, anatomski se ne mogu razlikovati vlakna autonomnih i somatskih nerava. Somatski nervni sistem nam omogućava da svojevoljno pokrećemo poprečnoprugastu muskulaturu i svjesno doživljavamo osjete kakvi su bol, dodir, temperatura. Autonomni nervni sistem kontroliše rad organa i na njegov rad ne možemo uticati (osim u rijetkim slučajevima) niti njegove osjete svjesno doživljavati.

### Somatski nervni sistem
Somatski dio perifernog nervnog sistema zadužen je za motoričku inervaciju poprečnoprugastih mišića, koji su pod kontrolom naše volje i za osjetnu ili senzibilnu inervaciju kože i organa za propriocepciju. U svrhu razlikovanja putanje kojom se impuls kreće iz CNS-a, mogu se razlikovati **aferentna** ili dovodna vlakna, koja prenose različite osjete sa kože (temperatura, bol, dodir) do određenih centara unutar centralnog nervnog sistema, pa se prema tome nazivaju i osjetna, te **eferentna** ili odvodna vlakna koja odvode odgovarajući motorički odgovor od CNS-a do efektora, odnosno poprečnoprugastog mišića. 

Spinalni živci (lat. *Nervi Spinales*) koji polaze iz kičmene moždine (ili u nju ulaze) glavni su nosioci ovog dijela perifernog nervnog sistema. Jedan spinalni živac je funkcionalno uglavnom mješovit, što znači da sadrži i aferentna i eferentna vlakna. Motorna (eferentna) vlakna polaze iz prednjeg roga kičmene moždine, osjetna (aferentna) vlakna ulaze "prekopčana" preko spinalnog ganglija u stražnji rog kičmene moždine. Oba vlakna se udružuju i čine jedan spinalni nerv, koji se podijeli na četiri grane: 
* prednju (lat. *ramus anterior*)
* stražnju (lat. *ramus posterior*)
* komunikacijsku (lat. *ramus communicans*)
* meningealnu (lat. *ramus meningeus*).

**Prednje grane** spinalnih živaca se udružuju se u spletove (lat. *plexus*), daju novoformirane živce, sastavljene od vlakana koji potiču sa različitih segmenata kičmene moždine, a uloga im je u inervaciji mišića i kože prednjeg i bočnih dijelova tijela. 

Spletovi su: vratni ili cervikalni (lat. *plexus cervicalis* C1-C4); brahijalni ili splet ruke (lat. *plexus brachialis* C5-Th1), slabinski ili lumbalni (lat. *plexus lumbalis* L1-L4), krstačni ili sakralni splet (lat. *plexus sacralis* L4-S3), stidni ili pudendalni splet (lat. *plexus pudendus* S2-S4), te trtični splet (lat. *plexus coccygeus* S4-Co), ujedno i najmanji splet, kojeg novija nomenklatura pominje kao nerv.

U grudnom dijelu prednje grane ne udružuju se u spletove, nego kao međurebarni nervi (lat. *nervi intercostales*) prolaze ispod odgovarajuće rebra.

**Stražnje grane** spinalnih živaca inerviraju mišiće i kožu leđa. Znatno su kraće od svojih prednjih parica.

**Komunikacijske grane** uspostavljaju vezu između simpatičkog dijela autonomnog nervnog sistema, odnosno njegovog stabla (lat. *truncus symphaticus*) sa kičmenom moždinom. 

**Meningealne grane** zadužne su za osjetnu inervaciju ovojnica u unutrašnjosti kanala kičmenog stuba, u kojem je smještena kičmena moždina (let. *medulla spinalis*)

Spinalni nervi su organizovani u grupe na osnovu dijela kičmenog stuba iz koje polaze, pa tako postoje:
* cervikalni ili vratni živci (8) - C
* torakalni ili grudni živci (12) - Th
* lumbalni ili slabinski živci (5) - L
* sakralni ili krstačni živci (5) - S
* kokcigealni ili trtični živac (1) - Co

**Kranijalni živci** polaze iz dijelova centralnog nervnog sistema koji (skoro u cijelosti) isključuju kičmenu moždinu i kroz neki od otvora na lubanji izlaze na površinu tijela dajući odgovarajuće grane. Funkcionalno, sadrže sve tipove nervnih vlakana (opšta i specijalna): motorna, senzibilna i visceralna. Označavaju se rednim brojevima gledano s prednjeg dijela lobanje natrag (od *rostralno* prema *kaudalno*).

* I - **nn. olfactorii** (njušnji živci, za čulo mirisa)
* II - **n. opticus** (vidni živac)
* III - **n. oculomotorius** (za mišiće očne jabučice i refleks zjenice)
* IV - **n. trochlearis** (pokretač mišića očne jabučice)
* V - **n. trigeminus** (za mišiće "žvakače" - lat. *mm. masticatorii* i osjete sa većeg dijela lica, usta i zuba)
* VI - **n. abducens** (inervira m. rectus lateralis očne jabučice)
* VII - **n. facialis** (živac lica - mišići "facijalne ekspresije" tj. "mimični" mišići, pljuvačne žlijezde, suzna žlijedza)
* VIII - **n. statoacusticus** ili n. vestibulocochlearis (tzv. slušni živac, za čulo sluha i ravnotežu)
* IX - **n. glossopharyngeus** (za mišiće jezika i ždrijela, važan kod refleksa gutanja, čulo okusa)
* X - **n. vagus** (mnogobrojne uloge u invervaciji organa i pojedinih mišića, te dijelom čula okusa, glavni oponent simpatičkom sistemu)
* XI - **n. accessorius** (inervira velike mišiće leđa m. trapezius et sternocleidomastoideus, isključivo motorni)
* XII - **n. hypoglossus** (za mišiće jezika)

### Autonomni nervni sistem
Dio je perifernog nervnog sistema na koji možemo rijetko ili nikako imati oticaj sopstvenom voljom. Zadužen je za kontrolu rada organa i njihovih sistema. Njegova se vlakna distribuiraju kroz spinalne, kranijalne ili nerve koje polaze od autonomnih stabala. Autonomnom nervnom sistemu pripada veliki broj ganglija - nakupina neurona (živčanih ćelija) izvan centralnog nervnog sistema.

Podjela na simpatički i parasimpatički sistem je utvrđena na osnovu funkcije, uz pomoć imunocitohemijskih metoda. Naime, određeni neurotransmiteri su specifični za svaki od ovih sistema.