Hajrudin Hadžiselimović

**Hajrudin Hadžiselimović** (Banjaluka, 1914. - Sarajevo, 1981.) bio je bosanskohercegovački i jugoslavenski akademik, osnivač  i dugogodisnji rukovoditelj Instituta za anatomiju Medicinskog fakulteta Univeriteta u Sarajevu, redovni član Akademije nauka i umjetnosti BiH  i  jedan od najuglednijih evropskih anatoma svoga vremena. Duguje mu se doprinos razvoju sarajevske škole anatomije.

## Biografija
Hadžiselimović je rođen u Banjoj Luci. Osnovno obrazovanje stekao je u rodnom gradu, a srednjoškolsko u Banjoj Luci. 

Pouzdano se zna da je Hajrudin Hažiselimović, u Beogradu, bio upisao elektrotehniku i kao najbolji student prve godine dobio nagradu Kradjordjevića. Studentsku sobu dijelio je s dva studenta medicine i s njima učio kosti trupa; kada je otišao s njima na kolokvij, čuveni profesor anatomije, Perović pravo je njemu dao par kostiju da ih opiše, a on je, bez ijedne greške,  sve odgovorio. Kada je profesor htio da upiše destku i pitao ga za ime, tek mu je tada priznao da je on student elektrotehnike a ne medicine. Perović mu je odmah ponudio mjesto demonstratora na Katedri za anatomiju i tako je Hajrudin, s elektrotehnike, prešao na medicinu.

Medicinski fakultet završio je u Beogradu, 1940. godine; kao odličan student na matičnom fakultetu zaposlio se na predmetu Anatomija. Odmah po osnivanju Medicinskog fakulteta u Sarajevu, izabran je za nastavnika u svojstvu docenta kod profesora Jakova Kiljmana. Funkciju šefa Instituta i Katedre za anatomiju Medicinskog fakulteta u Sarajevu obnašao je od 1949. godine.

Cjelokupan radni vijek Hadžiselimović posvetio je organiziranju modernog anatomskog instituta i kvalitetnoj edukaciji studenata iz anatomije, svih fakulteta biomedicinskih nauka. Institut za anatomiju bio je jedan od najbolje organiziranih i opremljenih instituta u bivšoj Jugoslaviji, uključujući: muzej, odjeljenje za primijenjenu anatomiju, rendgen anatomiju, funkcijsku i antropološku anatomiju, elektronsku mikroskopiju, gdje su studenti savladavali kvalitetna znanja iz oblasti anatomije, a imao je izuzetno bogat naučni opus. Publicirao je preko 100 naučnih i stručnih radova iz funkcionalne anatomije djeteta, anatomije karličnog zgloba djece u normalnim i patološkim uvjetima razvoja, anatomije moždanih struktura, labirinta unutrašnjeg uha čovjeka i životinja, uporedne anatomije mozga i krvnih sudova srca i dr. Neki od njegovih rezultata citirani su u svjetskim udžbenicima anatomije. Bio je društveno angažiran u brojnim institucijama, obavljao je funkciju prodekana Medicinskog fakulteta 1953./54., a dekana 1964./65. do 1966./67. godine. Hažiselimović je selektirao i vodio cijelu jednu plejadu pripadnika (i njihovih učenika) sarajevske škole medicinske anatomije, kao što su šefovi Katedre/Instituta.

Hajrudin Hadžiselimović − među studentima poznatiji kao Hajro − često je ponavljao: *"Mozak treba šibati". Ne bojte se od skupljanja informacija. Mozak kao i svaki organ zakržlja i zahrđa od neupotrebe. Moždana hrđa se zove [[demencija]]*.

Redovni član ANUBiH bio je od 1973, a počasni član Njujorške akademije nauka, Udruženja anatoma  SSSR-a, Austrijskog ljekarskog udruženja,kao i Udruženja američkih medicinskih autora. Uredio je prigodne almanahe o proslavi 25. i 30. obljetnice Medicinskog fakulteta. Godine 1972. osnovao je časopis *Folia Anatomica Iugoslavica* i bio je njegov glavni urednik. Dobitnik je brojnih društvenih priznanja, između ostalog, 27. julske nagrade za naučni rad. Umro je u Sarajevu 1981. godine.

## Povezano
*UNSA
*Medicinski fakultet u Sarajevu

## Reference