Telekom Srbija

**Telekom Srbija** je srpski državni telekomunikacioni operator.

Osnovan je u maju 1997. godine kao akcionarsko društvo, izdvajanjem telekomunikacionih delatnosti iz PTT Srbija (danas „Pošta Srbije”). Od aprila 2015. pruža svoje integrisane usluge (mobilne, fiksne, interneta i multimedije) u Srbiji pod brendom mts.

U 2022. Telekom Srbija je (zajedno sa brendom Supernova) najveći provajder interneta sa tržišnim udelom, od 56,8%, najveći provajder u distribuciji medijskih sadržaja 52,6% (najveći broj pretplatnika na kraju 2022. koristi digitalnu kablovsku televiziju - oko 50%, dok je učešće IPTV u porastu) i najveća fiksna telekomunikaciona mreža sa tržišnim udelom od 73,9%. Takođe je najveći operator mobilne telefonije sa tržišnim udelom od 43,8%. Jedan je od najvećih telekomunikacionih operatera u jugoistočnoj Evropi, preko 11 miliona korisnika i godišnjim prihodom od 1,3 milijarde evra.

Telekom Srbija obezbeđuje pokrivenost od 99,35% stanovništva 2G signalom, 97,24% stanovništva 3G signalom i 98,26% stanovništva 4G signalom, prema poslednjem važećem izveštaju RATEL-a.

## Historija
U procesu strukturne i vlasničke transformacije PTT sistema Srbije 1997. godine osnovana je kompanija „Telekom Srbija” a.d. Beograd kao jednočlano akcionarsko društvo, a od juna iste godine u vlasništvu je tri akcionara: JP PTT saobraćaja "Srbija" (danas JP "Pošta Srbije"), Telecom Italia (posredstvom filijale STET International Netherland N.V.) i OTE Grčka. Od 1998. je Telekom Srbija je počela sa pružanjem usluga mobilne telefonije.

Godine 2003. je JP PTT saobraćaja ,,Srbija" – danas JP Pošta Srbije – postala vlasnik 80 % udela, otkupom akcija od italijanskog partnera. Godine 2006. je počela uvođenjem 3G tehnologije i pružanjem usluga ADSL Interneta, a 2007. je započela regionalna ekspanzija pružanja usluga u Bosni i Hercegovini i Crnoj Gori, putem zavisnih privrednih društava.

U januaru 2012. kompanija je stekla vlasništvo nad 20% akcija osnovnog kapitala (sopstvene akcije), koje su do tada bile u vlasništvu O.T.E. Građani, zaposleni i bivši zaposleni Telekom Srbije, saglasno odredbama Zakona o pravu na besplatne akcije i novčanu naknadu koju građani ostvaruju u postupku privatizacije i Odluke Vlade Republike Srbije o prenosu akcija bez naknade građanima - nosiocima prava, zaposlenima i bivšim zaposlenima Preduzeća za telekomunikacije Telekom Srbija, postali su vlasnici 21,89% akcija Telekom Srbije, izdatih bez nominalne vrednosti. U decembru 2014. kompanija je stekla vlasništvo nad 55,79 % akcija Dunav banke – koja se sada zove mts banka a.d. Beograd – što je se 2015. godine popelo na 57,89% akcija iste banke.

U aprilu 2015. je Telekom Srbija uvela nova LTE (4G) tehnologiju. Iste godine u oktobru osnovano je *Privredno društvo mts D.O.O.* u skladu sa Briselskim sporazumom i Akcionim planom iz oblasti telekomunikacija, radi obavljanja telekomunikacione delatnosti na području Kosova i Metohije. Zatim u maju 2017. kompanija je pristupala Društvu za projektovanje i izgradnju informacionih sistema Yunet International. U novembru 2018. Telekom Srbija je postala vlasnik u 100 % udela u privrednom društvu Kopernikus technology, a u decembru nad 100 % udela u privrednom društvu Avcom. Zatim su sledili otkupi privrednih društava Radijus vektor, BPP ING Grocka, Telemark systems Čačak, EXE NET Niš, Meteor Sat TV Užice.

U junu 2021. Telekom Srbija je pripojila zavisno društvo Moja Supernova, te zavisnog društva mts banka. Dodatno, Telekom Srbija je stekla 10,08 % učešća u akcijskom kapitalu Banke Poštanska Štedionica. U julu osnovala je privredno društvo u Makedoniji MTEL DOOEL Skoplje. U avgustu je osnovala Društvo za upravljanje alternativnim investicionim fondovima TS Ventures Beograd. U novembru je pripojila zavisno društvo mts AntenaTV Beograd/Novi Beograd. U januaru 2022. je osnovan Alternativni investicioni fond TS Ventures Fond Beograd, što je prvi zvanični Venture Capital Fond u Srbiji i osnovan je u skladu sa Zakonom o alternativnim investicionim fondovima. U julu 2023. kompanija je stekla vlasništvo nad 100 % udela u privrednom društvu Globaltel Beograd.

### Slučaj Telekom Srbije/Telekom Italije
U Italiji je 2001. godine izbio takozvani slučaj Telekom Srbije (*affare Telecom Serbia*). Naime, godine 1997 je za vreme Prodijeve prve vlade (1996/98), Telecom Italia – u to vreme 61 % pod kontrolom italijanskog ministarstva trezora – je kupio 29 % Telekoma Srbije, u ugovorenu cenu od približno 893 miliona nemačkih maraka, što je preko 453 miliona evra. Dana 16. februara 2001, novine *[[La Repubblica (novine)|La Repubblica]]* su glasile na naslovnoj strani: »Mito Milošević Telekom u Srbiji: tajni protokol između Rima i Beograda«. Izbile su burne polemike, i zbog toga što su politički izbori bili blizu. Iako je sporazum sklopljen u okviru plana proširenja koji je doveo Telecom Italije do akvizicija u različitim zemljama, nakon izbora ta stvar i njen razvoj izazvali su interesovanje parlamenta. Nova većina, predvođena Silviom Berluskonijem, odlučila je da osnuje parlamentarnu istražnu komisiju posvećenu tom slučaju. Italijanski levi centar je negirao legitimitet komisije, definišući je kao propagandno oruđe, do te mere da je napuštao njen rad. Najozbiljnija optužba, međutim, bila je da je primio mito od predsednika Srbije Slobodana Miloševića za finansiranje obnove zemlje posle rata.

U sažetku, Telekom Srbija je zaista platio veliku sumu novca finansijskim posrednicima za završetak kupovine od strane Telekoma Italije, ali sudska istraga nije uspela da dokaže bilo kakav trag davanja mita italijanskim političarima. Nije se dokazalo da li je deo ove sume isplaćene finansijskim posrednicima potom preusmeren italijanskim političarima. O ovom slučaju usledio je dodatan slučaj političkih spekulacija, odnosno pratila je dalja istraga koja je imala za cilj da dokaže da je bilo korupcije, ali se ispostavilo da je to politička operacija koju su italijanski političari desnog-centra izveli u cilju ocrnjivanja nekoliko vodećih članova levog centra.

## Vlasnička struktura
Većinski vlasnik Telekom Srbija kompanije je Republika Srbija sa 58,11% udela u vlasništvu, a pored nje vlasnici kapitala su "Telekom Srbija" a.d. Beograd sa 20% akcija, građani Republike Srbije sa 14,95% i zaposleni i bivši zaposleni "Telekom Srbija" a.d. Beograd i njegovog prethodnika sa 6,94%.

## Usluge i broj korisnika

Telekom Srbija Grupa pruža niz usluga za poslovne i privatne korisnike u Srbiji, Crnoj Gori, Bosni i Hercegovini. Na kraju 2022. godine Grupa ima 1,8 miliona privatnih korisnika i oko 297 hiljada poslovnih korisnika.

**Broj korisnika na nivou Telekom Srbija grupe u 2022. godini:**

* Telekom Srbija: 8.057.706                                                                                
* Mtel Banja Luka: 2.239.586 
* mtel Podgorica: 663.413 
* mts d.o.o.: 68.250         
* Mtel Global: 166.266    
* mtel DOEL: 12.495          

**Broj korisnika usluga po članicama:**
Ukupan broj korisnika mobilne telefonije na nivou grupe na kraju 2022. godine iznosi 6 miliona. U ukupnoj strukturi korisnika dominiraju korisnici Telekom Srbija sa oko 67% i Mtel Banja Luka sa 24%. Broj korisnika ICT usluga konstantno raste pa je u 2023. godini broj korisnika porastao za oko 47% u odnosu na prethodnu godinu.

## Mreža za pružanje standardnih Internet usluga
Telekom Srbija je prisutan u najvećim evropskim Data i Peering centrima u Frankfurtu, Beču, Londonu  i Amsterdamu, gde je direktno  povezan sa Tier 1 Internet provajderima, kao i sa velikim brojem content provajdera što omogućava da Telekom Srbija pruža svojim korisnicima pouzdane usluge odličnog kvaliteta, veliku fleksibilnost i brzinu u radu. Roming je omogućen u 187 zemalja odnosno u 479 mreža inostranih mobilnih operatora.

## Reference

## Vanjske veze

* Sažeta historija Telekom Srbije (telesrbija.com)
* Šta je značio broj 23456? (kaldrma.rs,  22. 8. 2023)