AIDS kao profesionalna bolest

**AIDS kao profesionalna bolest** može biti priznata od strane stručnjaka medicine rada, ukoliko je radnik u procesu rada bio u kontaktu sa uzročnikom ove bolesti. Kako se AIDS ili sindrom stečene imunodeficijencije prevashodno prenosi seksualnim putem i krvlju, pod povećanim rizikom da obole nisu samo homoseksualaci, prostitutke, promiskuitetne osobe, intravenski narkomani, deca majki koje su obolele od AIDS, već i osobe koje su primile krv transfuzijom i zdravstveni i drugi radnici. Rizik od infekcije nakon uboda na iglu ili oštricu instrumenta je 0,4-0,5%. Do infekcije može doći i posle kontaminacije sluzokoža inficiranih krvlju u toku opsluživanja obolelih od AIDS. Iako je HIV izolovan i iz suza, pljuvačke, cervikalnog i vaginalnog sekreta, urina i majčinog mleka, do sada nije dokazano da je kontakt sa ovim telesnim tečnostima rizičan.
## Opšta razmatranja
;Profesionalne bolesti
Profesionalne bolesti su karakteristični poremećaji fizičkog, mentalnog ili socijalnog ponašanja koji nastaju kao rezultat dugotrajnog bavljenja nekom profesijom.

;Profesionalne bolesti izazvane biološkim agensima
Profesionalne bolesti izazvane biološkim agensima javljaju se u određenim profesionalnim grupama radnika koji su izloženi biološkim izvorima tokom rada.

U agense biološke prirode čije prisustvo u radnoj sredini može delovati na radnike spadaju: virusi i bakterije, gljive, protozoe, helminti, artropodi i dr.

Ovi mikroorganizmi (među kojima spada i AIDS) ili njihovi fragmenti mogu izazvati profesionalna oboljenja vezana sa radom.

## Uslovi da AIDS bude proglašen profesionalnom bolešću
Prvu grupu profesionalnih bolesti u Srbiji čine razna trovanja, odnosno bolesti izazvane hemijskim dejstvom. Druga grupa su oboljenja izazvana fizičkim dejstvima, kao što su razna zračenja, buka, vibracije. U trećoj grupi su takozvane uvezene bolesti, gde spada AIDS i tuberkuloza, na primer. Četvrtu grupu čine plućne bolesti. Većina evropskih zemalja, za razliku od Srbije, kao profesionalne priznaje i druge bolesti ukoliko se dokaže njihova neposredna veza sa radnim mestom, odnosno sa štetnostima i opasnostima određenog posla.

Da bi se AIDS proglasila profesionalnom bolešću kod nekog radnika (zaposlenog) potrebno je utvrditi:
* Da je oboleli radnik radio na poslovima i radnim mestimana na kojima je ostvario parenteralni kontakt sa uzročnikom bolesti (medicinski radnik, carinik, policajac itd);
* Dokaz o kontaktu sa uzročnikom na radnom mestu (overen opis poslova radnog mesta, izveštaj o povredi na radu, prostorna i vremenska povezanost sa uzročnikom);
* Serološka reakcija na AIDS je parametar koji podrazumeva prelazak latentnog stanja u manifestni oblik (dijagnoza utvrđena od strane specijaliste za infektivne bolesti);
* Dokazi iz kojih se stiče uvid u aktuelnu epidemiološku situaciju, ličnu, u porodici i u okolini, van radne sredine (podaci ordinirajućeg lekara o oboljevanju članova porodice).

## Procena radne sposobnosti obolelog od AIDS

Procena radne sposobnosti vrši se na osnovu sistematskog specijalističkog pregleda, i svestranog multidisciplinarnog sagledavanja posledica koje je AIDS izazvala u organizmu nekog radnika. Nakon toga može bit doneta odluka o pprivremenoj ili trajnoj sprečenosti za rad:
;Privremena sprečenost za rad
Odluka o privremenoj sprečenost za rad donosi se u egzacerbacijama infekcije i traje do potpunog saniranja infekcije i stabilizacije opšteg stanja bolesnika.

;Trajna sprečenost za rad
Da li će bolesnik dobiti trajnu ocenu radne sposobnosti zavisi od stadijuma bolesti, stanja imunološkog sistema i vrste posla.

Osobe koje su samo inficirane virusom HIV-a i one kod kojih postoje oportunističke infekcije, a nisu u akutnoj fazi bolesti, nisu sposobne za poslove:
* Na kojima bi zaposleni moglo da dođe u kontakt sa derivatima krvi; 
* Zdravstvenih radnika; 
* Za rad u kuhinjama i na mestima gde se priprema i distribuira hrana; 
* U vrtićima; 
* na kojima postoji povećana mogućnost infekcija.

U uznapredovalom stadijumu AIDS bolesti oboleli nisu sposobni za bilo koji posao i šalju se u invalidsku penziju.

## Kriteriji za priznavanje HIV infekcije kao profesionalnog oboljenja
* Da je radnik radio na poslovima i radnim mestima na kojima je ostvaren parenteralni kontakt sa uzročnikom bolesti.
* Dokaz o kontaktu sa uzročnikom na radnom mestu.
* Dokazi iz kojih se stječe uvid u aktualnu epidemiološku situaciju.
* Serološka reakcija na AIDS-parametar koji podrazumeva prelazak latentnog stanja u manifestni oblik.

## Rizična zanimanja

Zanimanja koja su pod rizikom od HIV infekcije uključuju:
* medicinske tehničare
* radnike u laboratorijama
* vadioce krvi
* lekare, stomatologe
* radnike na održavanju u zdravstvenim ustanovama
* terapeute disanja
* poštanske radnike
* turističke, ugostiteljske i saobraćajne radnike.
Ova zanimanja zahtvaju redovnu zdravstvenu kontrolu radnika, povrenmena testiranja na AIDS i zdravstveni nadzor nad uslovima rada.

## Reference

 
## Literatura
* Vidaković A,editor. *Medicina rada I*. Beograd:Udruženje za medicinu rada;1997.
* Vidaković A,editor. *Medicina rada II*. Beograd:Udruženje za medicinu rada;1997.
* Vidaković A. *Profesionalna toksikologija.* Beograd: Udruženje toksikologa Jugoslavije;2000.
* Gochfeld M. *Occupational medicine practice in the United States since the industrial revolution.* J Occup Environ Med 2005;47:115-131.

## Vanjske veze
* Guidelines on HIV and AIDS for the postal sector
* HIV and AIDS: Guide for tourism sector