1810.

Godina **1810** (**[[rimski brojevi|MDCCCX]]**) bila je redovna godina koja počinje u ponedjeljak po gregorijanskom kalendaru odn. redovna godina koja počinje u subotu po 12 dana zaostajućem julijanskom kalendaru.
__NOTOC__



## Događaji
### Januar/Siječanj
* 4. 1. - Australski lovac na foke Frederick Hasselborough otkriva Otočje Campbell južno od Novog Zelanda.
* 6. 1. - Pariskim ugovorom okončan Franko-švedski rat: Švedskoj se vraća Pomeranija, priključuje se Kontinentalnom sistemu (do 1812).
* 7. 1. - Danski princ Kristijan August stiže u Švedsku - kralj Karl XIII ga je usvojio za naslednika.
* 10. 1. - Ceremonija razvoda Napoleona i Joséphine - ona provodi ostatak života u zamku Malmaison.
* 10. 1. - Tijelo Gracije Kotorskog preneseno iz Venecije u Muo kod Kotora.
* 12. 1. - Severni deo bivšeg Hanovera priključen Kraljevini Vestfaliji.
* 13. 1. (1. 1. po j.k.) - Reforme Aleksandra I: uspostavljen Državni savjet Ruskog carstva, carevo savetodavno telo.
* 19. 1. - Španski rat za nezavisnost: Soultova francuska invazija u Andaluziji, osvajaju grad za gradom.
* 21. 1. - Poslednja Bitka u Tigrovim ustima: Portugalci su pored ostrva Lantau porazili gusarsku Flotu crvene zastave, na čelu sa Ching Shih i Cheung Po Tsaiem - njih dvoje se sledećeg meseca potčinjavaju kineskom caru. 
* 22. 1. - Karađorđe pozdravalja "novovoskresšu Iliriju", ponovo želi Napoleonov protektorat.
* 28. 1 - 6. 2. - Britanska Invazija Guadeloupe, poslednjeg francuskog poseda u Amerikama.
* 29. 1. - Civilni upravitelj Dalmacije Vincenzo Dandolo odlazi iz Zadra (Dalmacija je sada dio Ilirskih pokrajina, čiji je upravitelj Auguste Marmont, sa sjedištem u Ljubljani).
* 29. 1. - Španska Vrhovna centralna hunta se raspustila, uspostavljeno namesništvo koje priprema okupljanje kortesa. Francusko osvajanje juga Španije i kraj Vrhovne hunte će pojačati vrenje u španskoj Americi.
* 30. 1. - Francuzi zauzeli Sevilju. 
* januar? - Nakon što su se izjalovili izgledi Napoleonovog braka sa ruskom princezom Anom Pavlovnom, izbor pada na austrijsku princezu Mariju-Lujzu.

### Februar/Veljača
* 5. 2. - Počinje dvoipogodišnja francuska Opsada Cádiza - neuspešna, jer Britanci čuvaju morski pristup.
* 5. 2. - Francuzi se predali na Guadeloupi (vraćaju se 1814. odn. '15) - oporavak trgovine u Karibima, trgovina robovima presušuje.
* 16. 2. - Napoleonov sporazum sa von Dalbergom, princom-primatom Rajnske konfederacije: Dalberg dobija kneževine Fulda i Hanau, u zamenu za kn. Regensburg koju mora dati Bavarskoj, teritorije su mu konsolidovane kao Veliko Vojvodstvo Frankfurt (do 1813). 
* 16. 2. - Rusko-turski rat: gen. Nikolaj Kamenski postavljen za komandanta Dunavske armije u Vlaškoj.
* 17. 2. - *Senatus consultum* o priključenju Rima i Papinske države Francuskoj.
* 19. 2. - Britanska osvajanja u holandskim Molučkim ostrvima: zauzet je Ambon.
* 19. 2. - Strangfordov ugovor: Britanija dobija ustupke u trgovini sa Portugalom/Brazilom.
* 20. 2. - Tirolski pobunjenik Andreas Hofer streljan u Mantovi.
* 28. 2. - Franko-bavarski ugovor u Parizu: Bavarska dobija markgrofoviju Bayreuth i kneževinu Regensburg a južni Tirol daje Napoleonovoj Italiji. Delovi Švabije dati Badenu a Frankonije Württembergu.

### Mart/Ožujak
* 11. 3. - Napoleon Bonaparte se ženi za austrijsku princezu Marie-Louise nastojeći tim brakom od Austrije učiniti novog francuskog saveznika. Obred je izvršen preko posrednika u Beču i sledi, kao i putovanje u Francusku, primer udaje Marije Antoanete 40 godina ranije.
* 16. 3. - Ugovor između Francuske i Holandije: Francuska će uzeti teritorije na levoj obali Rajne (novi departmani *Bouches-du-Rhin* i *Bouches-de-l'Escaut*, proširen *Deux-Nèthes*).
* 16. 3. - *Fletcher v. Peck*: Vrhovni sud SAD prvi put presudio neustavnim zakon jedne države (→ Skandal sa zemljom Yazooa).
* 23. 3. - Dekret iz Rambouilleta: Napoleon odgovara ravnom merom na američki embargo na trgovinu.
* 26. 3. - Napoleonovim dekretom, na Dandolov predlog, Venedikt Kraljević postavljen za pravoslavnog episkopa u francuskoj Dalmaciji, uključujući Boku, gde je Gerasim Zelić vikar.
* 27. 3. - Napoleon se sreo sa Marijom Lujzom.

### April/Travanj

* 1. 4. - Posljednji broj zadarskih novina "Kraljski Dalmatin".
* 1 - 2. 4. - Civilno i crkveno venčanje Napoleona i Marije Lujze u Parizu.
* 19. 4. (Veliki četvrtak) -  Venezuelanski rat za nezavisnost de fakto počinje: generalni kapetan Vicente Emparán se povlači, videvši narodnu podršku za uspostavljanje hunte - vlast preuzima karakaska Vrhovna hunta, u početku podržavajući Ferdinanda VII. Dolazi do građanskog rata sa protivnicima hunte.
* 27. 4. - Beethoven komponirao *[[Für Elise]]* (objavljeno tek 1867).
* april - Dovršeno ujedinjenje Kraljevine Havaji: Kaumualii, vladar Kauaia sa Niihauom, predao se Kamehamehi.

### Maj/Svibanj
* 3. 5. - Lord Byron preplivao Helespont.
* 8. 5. - Srušeni fasada i veliki portal opatije Cluny, ruševine zatim služe kao izvor kamena.
* 14. 5. - U SAD usvojen Maconov predlog zakona br. 2: embargo na trgovinu sa Britanijom i Francuskom podignut na tri meseca.
* 14. 5. - Marmont povratio Cetingrad od nevoljnih Bošnjaka, nakon pretnje silom.
* maj - Narodni deputat srpskih ustanika Rado Vučinić otputovao iz Ljubljane u Pariz, gde ostaje do 1813. - pokušava se priznanje nezavisnosti Srbije, pod Napoleonovim protektoratom.
* maj - Okupljanje bosanskih trupa oko Srebrenice, bez akcije (slično u avgustu).
* 18 - 25. 5. -  Argentinski rat za nezavisnost de fakto počinje. Majska revolucija u Buenos Airesu, Vicekraljevstvo Río de la Plata: vicekralj Baltasar Hidalgo de Cisneros je smenjen, sprečen je i njegov pokušaj da ostane na čelu novoproglašene hunte, Prve hunte.
* 28. 5. - Švedski prestolonaslednik Karl August iznenada umro - od kapi, ali šire se glasine da je otrovan.

### Jun/Juni/Lipanj
* 3. 6. (22. 5. po j.k.) -Bitka kod Bazardžika (Dobriča): ruska pobeda nad turskom vojskom i zauzeće grada.
* 3. 6. - Napoleon smenio ministra policije Josepha Fouchéa zbog tajnih pregovora sa Englezima.
* 6. 6. - Karl August von Hardenberg je novi državni kancelar Pruske (do 1822), nastavlja sa reformama.
* 9. 6. - Bavarska daje Trentino Italiji (departman Alto Adige) u zamenu za deo Frankonije - nadoknada Italiji za Istru i Dalmaciju.
* jun? - Kneževina Gurija se priključuje Rusiji, na čelu sa Mamia V Gurielijem.
* 20. 6. - Švedski maršal dvora Hans Axel von Fersen linčevan tokom sahrane krunskog princa.
* 23. 6. - John Jacob Astor osnovao Pacific Fur Company, podružnicu American Fur Company. Kasnije tokom godine za Oregon kreću dve ekspedicije, kopnena i pomorska.
* 17. 6. (kal?) - Ruski komandant u Vlaškoj, grof Kamenski, šalje u Srbiju grofa Cukata sa 4.500 vojnika - sa Srbima će osvojiti Kladovo i Crnu reku.
* 30. 6. - Kraljevina Bavarska dobila od Francuske Kneževinu Bayreuth za 15 miliona franaka.

### Jul/Juli/Srpanj

* 1. 7. - Kralj Holandije Louis Bonaparte abdicira pod bratovljevim pritiskom i beži iz zemlje par dana kasnije, u Austriju. Mali Napoléon Louis Bonaparte je kralj nekoliko dana.
* 3. 7. - Kontinentalna blokada: dekretom iz Saint Clouda, Napoleon regularizuje sistem dozvola za trgovinu sa Britanijom - blokada više šteti njemu nego Britancima.
* 4. 7. - Oudinotove trupe ulaze u Holandiju.
* 9. 7. - Dekretom iz Rambouillea, Napoleon anektira Kraljevinu Holandiju Francuskoj (novi departmani od 1811: *Bouches-de-la-Meuse*, *Bouches-de-l'Yssel*, *Ems-Occidental*, *Frise*, *Yssel-Supérieur*, *Zuyderzée*; prošireni *Bouches-de-l'Escaut*, *Bouches-du-Rhin*, *Deux-Nèthes*).
* 9. 7. - Britanci zauzeli l'île Bonaparte, tj. Reunion (do 1814).
* 11. 7. - Frederick Hasselborough otkriva otočje Macquarie između Novog Zelanda i Antarktika.
* jul - Treća francuska invazija Portugala, na čelu sa Massénom.
* jul - Vahabiti iz Arabije se zaleteli do južne Sirije, odbili su ih paše Damaska i Akre i emir Libana.
* 20. 7. -  Uspostavljena hunta u Santa Fe de Bogota, glavnom gradu Vicekraljevstva Nova Granada - hunte su uspostavljene i u nizu drugih gradova regiona, dolazi i do vojnih sukoba, period do 1816. se zove *[[Patria Boba]]*, "Budalasta otadžbina".
* 21 - 23. 7. - Rusko-turski rat, Rusko osvajanje Kavkaza: ruski marinci zauzimaju Suhumi - Kneževina Abhazija se priključuje Rusiji, pod klijentom Safarbejom (Đorđem) Šervašidzeom.
* 24. 7. - Paragvajski kongres odbija da se izjasni za huntu u Buenos Airesu.

### Avgust/August/Kolovoz

* 2. 8. - Pobuna u Quitu, kako bi se oslobodili zatvorenici, učesnici prošlogodišnje hunte - oni su ubijeni, kao i 200-300 građana.
* 5. 8. - Cadoreovo pismo: Napoleon poručuje SAD da bi povukao Berlinski i Milanski dekret ako bi slično uradila Britanija, ili ako bi SAD nastavila ne-odnose sa Britanijom. Ali istog dana je u Francuskoj izdata Trijanonska carina - izuzetno povećano opterećenje na prekomorsku robu (pamuk, šećer, kafa...).
* 15. 8. - Napoleonov rođendan: na pariskom trgu Vendôme predstavljen Stub Velike armije. Napoleon primio delegaciju Ilirskih provincija.
* 21. 8. - Švedska Skupština staleža izabrala francuskog maršala Bernadotta za krunskog princa
* 20 - 27. 8. - Bitka za Grand Port je najgori poraz britanske mornarice u ovom ratu: Francuzi su odbili pokušaj protiv Isle de Franca (Mauricijusa).
* 31. 8. - Britanci zauzeli Ternate u Molučkim ostrvima.
* leto? - Turci napadaju Srbiju iz pravca Kruševca, ustanici su malodušni i često se povlače.

### Septembar/Rujan
* 4. 9. - Kraljevina Napulj: Charles Antoine Manhès je imenovan za brigadnog generala, organizuje operacije protiv banditizma u Bazilikati i Kalabriji - postiže uspeh za šest meseci, po cenu velike brutalnosti.
* 5. 9. - Veliki požar u Budimu, u distriktu Taban, stradalo je dosta srpskih kuća.
* 7. 9. - Rusko-turski rat: Kamenski odneo pobedu kod Batina, u oblasti Rusea. Četiri dana kasnije zauzima Silistru u Bugarskoj. 
* 14. 9. (kal?) - Rusko-srpska opsada Kladova se okončava turskom predajom.
* 16. 9. -  Meksički rat za nezavisnost počinje: "Usklik iz Doloresa", svećenik Miguel Hidalgo y Costilla u Dolores Hidalgu poziva na borbu za nezavisnost u Vicekraljevstvu Nova Španija (danas Dan nezavisnosti Meksika, priznate 1821).

* 18. 9. - Varvarinska bitka je srpsko-ruska pobeda Josifa Orurka kojom se granica Srbije vraća do Jastrepca i reke Toponice kod Niša. Orurk u ovoj ofanzivi oslobađa i Banju i Gurgusovac/Knjaževac, pa su vraćaju istočne granice od pre kameničkog poraza. 
* 18. 9. -  Čileanski rat za nezavisnost: u Generalnoj kapetaniji Čile formirana hunta vlade Kraljevine Čile - prvi korak ka nezavisnosti.
* 23. 9. -  Američki imigranti proglasili Republiku Zapadna Florida, zbacivši špansku vlast (SAD preuzimaju u decembru).
* 24. 9. - Prvo zasjedanje Cádiskog kortesa, prve španjolske nacionalne skupštine. U radu će učestvovati i zastupnici nekih prekomorskih posjeda.
* 25. 9. - Holanđani konsolidovali grad Bandung na Javi.
* 26. 9. - Švedski parlament donosi Zakon o nasljeđivanju kojim je formaliziran prethodni izbor francuskog maršala Bernadottea za novog švedskog prijestonasljednika.
* 27. 9. - Kamenski zauzima Giurgiu i Ruščuk (Ruse).

### Oktobar/Listopad
* 12. 10. - U Münchenu održan prvi Oktoberfest, povodom venčanja bavarskog krunskog princa Ludwiga i Therese von Sachsen-Hildburghausen.
* 15. 10. - Bitka kod Fuengirole: Poljaci porazili anglo-špansko iskrcavanje kod Malage.
* 15. 10. - Gerhard von Scharnhorst obnovio Opštu vojnu školu - kasnija Pruska ratna akademija.
* oktobar - Francusko napredovanje prema Lisabonu zaustavljeno Linijama Torres Vedrasa.
* oktobar - Na izložbi Berlinske akademije prikazane Friedrichove slike "Monah na moru" i "Opatija u hrastovoj šumi".
* 16. 10. - Naloženo da Ilirija obezbedi 18.000 regruta za francusku vojsku, u novembru se pominje organizovanje puka sa pet bataljona.
* 16. 10. - Rabin Nahman iz Braclava umire u Umanju, u Kijevskoj guberniji - u mesto će hodočastiti breslovski hasidski Jevreji.
* 17. 10. - Petar Moler prelazi Drinu kod Sikirić skele i pali nekoliko muslimanskih sela, kao odgovor na upad u Jadar i Mačvu.

* 17 - 18. 10. - Bitka na polju Tičaru: Karađorđe stiže u pomoć opkoljenoj Loznici, Turci poraženi nakon teške bitke.
* 18. 10. - Dekret iz Fontainebleaua pooštrava kazne za krijumčarenje, naređuje se uništavanje britanske robe pronađene u zemljama zavisnim od Napoleona.
* 22. 10. - Francuski admiral Bernard Dubourdieu upao u Vis, opljačkao britanska skladišta, potopio i zarobio nekoliko brodova. (→ Viška bitka 1811.).
* 27. 10. - Kamenski zauzima Nikopolj.
* 30. 10. - Bitka na Monte de las Cruces: meksički pobunjenici pobedili rojalističke snage na putu prema gradu Meksiku - ipak, odlučuju se povući.

### Novembar/Studeni
* 2. 11. - Umire najmlađa britanska princeza Amelia - udarac za kralja Georga III koji vodi njegovoj definitivnoj bolesti i namesništvu njegovog sina Georgea sledeće godine (*Regency* - Regentski period).
* 3. 11. - Nakon što je pobegao iz Francuske, André Rigaud proglašava svoju državu na jugu Haitija. Tako na ostrvu Hispanioli postoje Republika Haiti (Alexandre Pétion, jugozapad), Država Haiti (Henri Christophe, severozapad) i Južna Država (Rigaud, krajnji jugozapad), kao i španski Santo Domingo (istok). Petion i Christof su ove godine zaključili mir. 
* 5. 11. - Bernadotte je usvojen od švedskog kralja Karla XIII, dobija ime Karl Johan.
* 5. 11. - Otvoren je pariski Salon, izložba slika, skultpura, gravura (do aprila 1811).
* 7. 11. - Bitka kod Suipache na jugu Gornjeg Perua u Vicerkraljevstvu Rio de la Plata (danas u Boliviji), ubedljiva je pobeda revolucionara nad rojalistima.
* 11. 11. - Meksički ustanici ušli u Guadalajaru.
* 12. 11. - Dekret o priključenju švicarskog Valaisa, tj. Rodanijske republike Francuskoj (departman Simplon).
* 12. 11. - Napoleon obaveštava Senat o caričinoj trudnoći.
* studeni - Počinje djelovati novi sustav školstva u Ilirskim pokrajinama, sa osnovnim školama, gimnazijima i licejima, te centralnim školama.
* studeni - U Ljubljani izlazi *Télégraphe officiel des provinces Illyriennes*.
* 17. 11. - Švedska, koja je postala francuskom saveznicom, objavljuje rat Ujedinjenom Kraljevstvu - "papirni" rat traje do 1812.
* 29. 11. - 3. 12. - Britanska invazija Isle de Franca (Mauricijusa), poslednjeg francuskog ostrva u Indijskom okeanu.

Baron Antoine-Jean Gros-Battle Pyramids 1810.jpg|"Bitka kod Piramida", (Gros)
Louis-Léopold Boilly, The Public Viewing David’s "Coronation" at the Louvre, 1810.jpg|"Razgledanje Davidovog 'Posvećenja Napoleona'" (Boilly)
Jacques Louis David-Serment de l'armée fait à l'Empereur après la distribution des aigles, 5 décembre 1804.jpg|"Podela orlova 1804" (David)
Anne-Louis Girodet-Trioson 006.jpg|"Chateaubriandov portret" (Girodet, 1809)


### Decembar/Prosinac

* 3. 12. - Britanci osvojili Mauricijus (do 1968).
* 10. 12. - Snage SAD ušle u Baton Rouge, čime preuzimaju Republiku Zapadna Florida (deo Lujzijane od 1812, Španija priznaje 1819).
* 10. i 13. 12. - Napoleon objavljuje aneksiju, sledećeg meseca, nemačkih teritorija na Severnom moru - ušća Emsa, Wesera i Elbe, kao i hanzeatskih gradova - kako bi se učvrstila Kontinentalna blokada.. Obuhvaćene su teritorije Arenberg, Oldenburg, Salm i gradovi Bremen, Hamburg i Lübeck. Departmani od 1811: *Bouches-de-l'Elbe*, *Bouches-du-Weser*, *Ems-Oriental*, *Ems-Supérieur* i *Lippe*.
* 16. 12. - Vojvoda Milan Obrenović iznenada umire u Bukureštu - njegovi prijatelji misle da ga je otrovao Karađorđe.
* 19. 12. - Belgranova Paragvajska kampanja: snage buenosaireske hunte prelaze Paranu i pobjeđuju paragvajske rojaliste u bici kod Campichuela.
* 31. 12. (19. 12. po j.k.) - U Rusiji uvedena nova carina koja diskriminiše francusku trgovinu - praktično napuštanje Napoleonove Kontinentalne blokade će biti faktor za njegovu invaziju 1812.

### Kroz godinu
* 1810-13 - "Pamučne godine" u Bosni: zbog Kontinetalne blokade i nesigurne plovidbe, Bosna je postala koridor za trgovinu iz Turske prema Napoleonovoj Kostajnici, a glavna roba je pamuk.

* Careva urbarijalna naredba za Slavoniju, sa Sremom, relativno povoljna za seljaštvo u njihovom sporu sa spahijama, ali na nekim spahilucima godinama ostaje mrtvo slovo.
* Sava Mrkalj napisao "Salo debelog jera libo azbukoprotres" - predlaže reformu pravopisa po principu "piši kao što govoriš".
* Završena pravoslavna Uspenska crkva u Pančevu.
* Ruske trupe donele sifilis u istočnu Srbiju.
* Napoleonov brat Lucien Bonaparte pokušao otići iz Italije u SAD, ali Britanci su ga pritvorili (do 1814).
* Francuz Nicolas Appert objavio proces konzerviranja hrane, u početku u flašama širokog grla, a Britanac Peter Durand je dobio patent za proces u limenkama (otvarač za konzerve patentiran 1850-tih).
* Završen Mariinski vodni sistem, veza između Volge (Kaspija) i Baltika.
* Seku Amadu pokreće džihad na području Unutrašnje delte Nigera, u početku u ime Usman dan Fodija - 1818. osniva Carstvo Massina.
* "Hotentotska Venera" Sarah Baartman dovedena u London.
* Radama I. postaje kralj Merine na Madagaskaru (do 1828).
* Johann Wolfgang von Goethe objavio "Teoriju boja" - za razliku od Newtonovog optičkog spektra, on se bavi ljudskom percepcijom.
* Goya počinje rad na "Užasima rata".
* John Haslam dao prvi detaljan opis paranoidne shizofrenije.
* Obnovljena Bazilika Svetoga groba.
* Sébastien Érard patentirao moderni mehanizam harfe.

## Rođenja

* 12. 1. - Ferdinand II, kralj Dvije Sicilije († 1859)
* 22. 2. - Frédéric Chopin, poljski kompozitor i pijanist († 1849)
* 22. 3. - Lav XIII., papa († 1903)
* 4. 5. - Alexandre Colonna-Walewski, Napoleonov nepriznati vanbračni sin († 1868)
* 24. 5. - Abraham Geiger, osnivač reformskog judaizma († 1874)
* 28. 5. - Alexandre Calame, švicarski slikar i grafičar
* 8. 6. - Robert Schumann, njemački kompozitor († 1856)
* 30. 6. - Stanko Vraz, književnik († 1851)
* 5. 7. - P. T. Barnum, šoumen († 1891)
* 10. 8. - Camillo Benso di Cavour, prvi premijer Italije († 1861)
* 11. 12. - Alfred de Musset, književnik († 1857)
* 7. 12. - Theodor Schwann, fiziolog († 1882)
* 13. 12. - Nikanor Grujić, episkop pakrački († 1887)
* 23. 12. - Karl Richard Lepsius, egiptolog, arheolog († 1884)
* Dimitar Miladinov, makedonski preporoditelj († 1962)

## Smrti

* 15. 1. - Jekaterina Voroncova-Daškova, ruska plemkinja (* 1743)
* 23. 1. - Johann Wilhelm Ritter, fizičar, hemičar (* 1776)
* 4. 2. - Franjo Jelačić, austrijski podmaršal, banov otac (* 1746)
* 20. 2. - Andreas Hofer, tirolski pobunjenik (* 1767)
* 24. 2. - Henry Cavendish, britanski naučnik (* 1731)
* 7. 3. - Cuthbert Collingwood, britanski admiral (* 1748)
* 12. 3. - Jean-François Moulin, francuski general, bivši Direktor (* 1752)
* 21. 5. - Chevalier d'Éon, diplomata, špijun, vojnik, transvestit (* 1728)
* 21. 6. - Giovanni Battista Caprara, milanski nadbiskup (* 1733)
* 26. 6. - Joseph-Michel Montgolfier, pionir balonizma (* 1740)
* 19. 7. - Luise von Mecklenburg-Strelitz, pruska kraljica (* 1776)
* 26. 8. - Santiago de Liniers, argentinski kontrarevolucionar (* 1753)
* 30. 8. - Philipp von Cobenzl, austrijski državnik (* 1741)
* 25. 9. - József Alvinczi, austrijski feldmaršal (* 1735)
* 19. 10. - Jean-Georges Noverre, inovator baleta (* 1727)
* 2. 11. - Amelia od Ujedinjenog Kraljevstva, najmlađe dete Georga III (* 1783)
* 16. 12. - Milan Obrenović, vojvoda, Milošev polubrat 
* Toša Apostolović, trgovac i dobrotvor (* 1745)
* Sava Vuković, trgovac, dobrotvor (* 1737)
* Ibrahim-paša Bušatlija, skadarski paša 
* Andrianampoinimerina, kralj Madagaskara (* 1745)

## Reference

; Literatura
* *Istorija srpskog naroda*, Peta knjiga, prvi tom, Od Prvog ustanka do Berlinskog kongresa, SKZ Beograd 1981 (V-1)
* *Istorija srpskog naroda*, Peta knjiga, drugi tom, Od Prvog ustanka do Berlinskog kongresa, SKZ Beograd 1981 (V-2)