1799.

Godina **1799** (**[[rimski brojevi|MDCCXIX]]**) bila je redovna godina koja počinje u utorak po gregorijanskom kalendaru odn. redovna godina koja počinje u subotu po julijanskom kalendaru. 
__NOTOC__



## Događaji
### Januar/Siječanj
* 3 i 5. 1. - U Carigradu sklopljeni formalni ugovori između Osmanskog carstva, Rusije i Britanije protiv Francuske.
* 9. 1. - Britanski premijer William Pitt Mlađi uvodi porez na prihod u iznosu od 2 šilinga na 1 funtu, a kako bi se financirao nastavak rata sa revolucionarnom Francuskom.
* 12. 1. (23 Nivôse VII godine Republike po revolucionarnom kalendaru) - Francuski revolucionarni ratovi: vojska Napuljskog Kraljevstva se predaje nakon francuske protivofanzive gen. Championneta, u Napulju dolazi do građanskog rata između republikanaca i lazzarona.
* januar - Posebnim sultanovim hatišerifom povučena ranija zapovest o proterivanju janičara iz Beogradskog pašaluka, vraćena im prava i posedi - sudbonosno, jer će 1801. preuzeti vlast. Suočena s ratom sa Francuskom, osmanska Porta takođe oprašta vidinskom gospodaru Pazvanogluu i postavlja ga za pašu sa tri tuga.
* januar - U Crnu Goru stigla ruska carska gramata, kojom su potvrđene ranije gramate. Obećana podrška ruske flote i 1.000 dukata godišnje.
* januar - Pobuna Xhosa u južnoj Africi je uvod u Treći Xhosa rat (do 1803).
* 17. 1. - Streljana grupa malteških patriota na čelu sa Dun Mikiel Xerrijem. Malta je u pod francuskom okupacijom ali je opkoljena od Britanaca i saveznika.

* 21. 1. (2 Pluviôse an VII) -  Francuzi stigli u Napulj, proglašena Partenopejska Republika.

### Februar/Veljača
* 4. 2. - Ranija oligarhijska Republika Lucca, nedavno okupirana od Francuza, dobila demokratski ustav (zastava: ) - u julu pada pod austrijsku okupaciju.
* 7. 2. - Umro umirovljeni, ali faktički, kineski qingovski car Qianlong - car Jiaqing sa zaista preuzima vladu. Prvi potez je eliminacija Heshena, Qianlongovog miljenika i navodno najkorumpiranijeg zvaničnika u kineskoj istoriji. U zemlji su pobune Belog lotosa i Miao.
* 8. 2. - Kardinal Fabrizio Ruffo se iskrcao na Kalabriji, uz pomoć Michele Pezza, zvanog Fra Diavolo i drugih vođa bandi, organizuje seljake protiv napuljskih republikanaca (→ sanfedizam).
* 9. 2. (21 Pluviôse) - Kvazi rat: američka fregata *USS Constellation* zarobila francusku *L'Insurgente* kod Nevisa u Karibima.
* 10. 2. (22 Pluviôse) - Napoleonov pohod na Egipat i Siriju: Napoleon kreće iz Egipta na Siriju.
* 8 - 16. 2. - Namešteni referendum u korist priključenja Pijemontske republike Francuskoj.
* februar - Car Pavle I vraća Suvorova za maršala - dobiće komandu nad austro-ruskom armijom u Italiji (→ Druga italijanska kampanja).
* 16. 2. - Maksimilijan I. Josip novi je bavarski izbornik (1799-1806, kralj 1806-25). Šef vlade je Maximilian von Montgelas (do 1817).
* 18. 2. - Vlaški knez Constantin Hangerli zadavljen po sultanovom naređenju. Vraća se Alexandru Moruzi (do 1801).
* 19. 2. (1 Ventôse) - Francuzi zauzimaju El-Ariš posle opsade.
* 28. 2. (10 Ventôse) - Akcija od 28. februara 1799.: britanska fregata *HMS Sybille* pobedila francusku *Forte* ispred Kalkute u Bengalskom zalivu, stradala oba kapetana.

### Mart/Ožujak
* 1. 3. - Marokansko-španski ugovor (Slimane i Karlo IV.) o granicama Ceute.
* 3. 3. (13 Ventôse) - Rat Druge koalicije: rusko-osmanska Opsada Krfa, na čelu sa adm. Ušakovom, okončana predajom francuskog garnizona. Jonska ostrva će biti organizovana kao Republika Sedam Ostrva (1800-15, Francuzi se vraćaju 1807).
* 7. 3. (17 Ventôse) - Francuski pohod na Egipat i Siriju: Opsada Jaffe se okončava Napoleonovim zauzećem Jaffe u Palestini nakon čega masakrira 2000 albanskih zarobljenika. 

* 11. 3. (21 Ventôse) - Spektakularna Napoleonova poseta obolelima od kuge u jermenskom manastiru sv. Nikole u Jafi (ovekovečena Grosovom slikom 1804).
* 12. 3. (22 Ventôse) - Francuska objavljuje rat Habsburškom carstvu jer su dozvolili prelaz ruskih trupa. Armije: *[[Armée du Danube|du Danube]]* (Jourdan), *[[Armée d'Helvétie|d'Helvétie]]* (Masséna) i *[[Armée d'Italie|d'Italie]]* (Schérer pa Moreau).
* mart - Veliki vojvoda Toskane Ferdinand III beži u Beč, Francuzi ostaju do jula.
* mart - Friesova pobuna: pensilvanijski Nemci odbijaju platiti federalni porez na kuće i zemlju, zastrašuju i ometaju poreznike.
* 19. 3. - Pierre-Simon Girard vodi ekspediciju iz Kaira u Gornji Egipat, tu je i skulptor Jean-Jacques Castex.
* 20. 3. - 21. 5. (30 Ventôse - 2 Prairial) - Neuspela Napoleonova Opsada Akre.
* 21. 3. (1 Germinal) - Bitka kod Ostracha je prvi okršaj Rata druge koalicije u Nemačkoj, nadvojvoda Karlo porazio Jourdana.
* 23. 3. (3 Germinal) - Bitka kod Feldkircha: Jelačićevi Austrijanci porazili Massénine Francuze u Vorarlbergu. Jelačić unapređen u feldmaršala i odlikovan viteškim križem reda Marije Terezije.
* 25. 3. (5 Germinal) - Bitka kod Stockacha: Karlo ponovo pobeđuje Jourdana - Francuzi se povlače prema Crnoj šumi.
* 29. 3. - Američka država New York donosi zakon kojim se predviđa postepeno ukidanje ropstva.
* mart, krajem - Hadži Mustafa-paša dobio ferman kojim je potvrđen za beogradskog vezira (u gradu je još od prošlog oktobra); uvodi nove namete, što izaziva nezadovoljstvo naroda. Zatim: u Beograd dolaze vidinski janičari, otpuštene pašine krdžalije dizale pobunu, koja je morala biti suzbijana uz pomoć janičara.

### April/Travanj
* 5. 4. (16 Germinal) - Bitka kod Magnana: austrijska pobeda u Italiji.
* 16. 4. (27 Germinal) - Bitka na planini Tabor: Francuzi razbili pašu iz Damaska.
* 18. 4. (29 Germinal) - Izbori u Francuskoj, održani u klimi nesigurnosti (rat i regrutacija, deflacija i fiskalna reorganizacija), daju rezultat nepovoljan za vodeće Direktore.
* 25. 4. (6 Floréal) - Bruixova ekspedicija: glavnina francuske atlantske flote se uspela provući kroz britansku blokadu iz Bresta prema Mediteranu.

* 27. 4. (8 Floréal) - Bitka kod Cassana na Adi: Suvorov porazio Moreaua, dva dana kasnije ulazi u Milano. On će u ovom pohodu poništiti Napoleonove dobitke iz 1797.
* 29. 4. (10 Floréal) - Ubijena dvojica francuskih diplomata koji su učestvovali u Rastattskom kongresu, neuspešnom pokušaju sklapanja mira između Francuske i Habsburga.

### Maj/Svibanj
* 4. 5. - Četvrti anglo-mysore rat se okončava britanskim zauzećem Seringapatama i pogibijom majsorskog vladara Tipu Sultana - učvršćena britanska hegemonija nad Južnom Indijom.
* 10. 5. - Senat Dubrovačke Republike donosi odluku, pod pritiskom francuske iznude novca, da svaki dubrovački podanik mora kupiti određenu količinu soli - u Konavlima dolazi do bune, potaknute od Austrije.
* 21. 5. (2 Prairial) - Francuski pohod na Egipat i Siriju: Opsada Akre završena francuskim povlačenjem, nakon uspješne obrane turskih snaga pod Džezar pašom - prvi veći poraz u Napoleonovoj karijeri (povlači se usled obaveštenja da Britanci prevoze Turke u Egipat).
* 24. 5. - U oluji kod Aljaske potonuo Feniks, brod Rusko-američke kompanije, stradao je i prvi episkop Kodijaka, Joasaf Bolotov.
* 26. 5. - Suvorov u Torinu. Sardinski kralj će mu dodeliti titulu kneza.
* 27. 5. (8 Prairial) - Rat Druge koalicije: Bitka kod Winterthura u kojoj austrrijske trupe nanose poraz francuskim snagama u sjeveroistočnoj Švicarskoj.
* 31. 5. (12 Prairial) - U Parizu se obnavlja *[[Comédie-Française]]*, zatvorena 1793.

### Jun/Juni/Lipanj
* 13. 6. - Kardinal Fabrizio Ruffo ušao uz pomoć ruskih i turskih brodova u Napulj - Partenopejska republika je srušena, Kalabrezi i lazaroni pljačkaju i ubijaju nedeljama.
* 13. 6. - Toussaint Louverture zaključio trojnu trgovačku konvenciju sa Britanijom i SAD za otvaranje haićanskih luka. Istog meseca počinje Rat noževa sa južnim komandantom André Rigaudom.
* 17. 6. - Pazvanoglu zauzima Poreč (dan. Donji Milanovac), Ćosa Mustafa odlazi na Ada Kale, koje će biti neuspešno napadnuto početkom jula.
* 18. 6. - Puč 30. prerijala VII godine, Sieyes je dominantna figura u Direktoriju, kojeg želi srušiti.
* 18. 6. - Akcija od 18. juna 1799: Britanci zarobili pet francuskih brodova blizu Toulona.
* 20. 6. (2 Messidor) - Bitka na Trebiji: Suvorov porazio Macdonaldove Francuze i poljsku legiju. Kraj Pijemontske republike.
* 22. 6. (4 Messidor) - Šipka od platine dužine jednog metra pohranjena u francuski Nacionalni arhiv - *mètre des Archives* služi kao standard do 1889.
* 24. 6. - Umro dubrovački nadbiskup Lujo Spagnoletti, naslijedića ga Nikola Ban (1800-15).

### Jul/Juli/Srpanj

* 7. 7. - Aretinci na čelu sa Lorenzom Marijem ušli u Firencu, proganjaju republikance.
* 8. 7. - Ukazom cara Pavla I uspostavljen monopol Rusko-američke kompanije u Ruskoj Americi, čija je granica definisana kao 55. paralela. Kompaniju vodi Nikolaj Rezanov, a prvi guverner RA je Aleksandar Andrejevič Baranov (do 1818).
* 12. 7. (24 Messidor) - U Francuskoj donesen Zakon o taocima - plemići i roditelji emigranata će biti uzeti kao taoci u departmanima kojima prete neredi.
* 12. 7. - *Combination Act*: u strahu od jakobinske aktivnosti, u Britaniji zabranjeni sindikati i kolektivno pregovaranje (opozvano 1824).
* 12. 7. - Sički vladar Ranjit Singh zauzima Lahore.
* 15. 7. (27 Messidor) - Francuski kapetan Pierre Bouchard u egipatskom gradu Rašidu pronalazi Kamen iz Rosette.
* jul - U Parizu osnovano Društvo prijatelja jednakosti i slobode - ponovno okupljanje bivših jakobinaca je odmah pod udarom vlade i javnosti, ukinuti su već u avgustu.
* 16. 7. - Alexander von Humboldt u Latinskoj Americi (1799-1804): stigao je u dan. Venecuelu, istražuje Orinoco.
* 20. 7. (2 Thermidor) - Joseph Fouché postaje francuski ministar policije (do 1810).

* 25. 7. (7 Thermidor) - Kopnena Abukirska bitka - Turci su  poraženi ali francuska pozicija u Egiptu nema perspektive.
* 27. 7. (9 Thermidor) - Obavezni zajam od bogatih u Francuskoj.
* 28. 7. (10 Thermidor) - Suvorov zauzeo Mantovu.

### Avgust/August/Kolovoz
* 15. 8. (28 Thermidor) - Bitka kod Novija: austro-ruska pobeda nad Francuzima u Pijemontu, poginuo gen. Barthélemy Catherine Joubert.
* 20. 8. - Britanci zauzeli holandski Surinam (do 1802. i opet 1804-16).
* 23. 8. (6 Fructidor) - Bonaparta napušta Egipat, komandu preuzima Jean Baptiste Kléber.
* 27. 8. (10 Fructidor) - Rat Druge koalicije – Anglo-ruska invazija Holandije: Velika Britanija i Rusija započinju zajedničku ekspediciju protiv Batavske Republike - uspešno iskrcavanje kod Callantsooga.
* 29. 8. - Papa Pio VI. umro u Francuskoj, u Valenceu (pokopan u siječnju, prenesen u Rim 1801/02).
* 30. 8. - Vlieterski incident: 12 batavijskih brodova se predalo Britancima nakon pobune.
* avgust-septembar - Neuspešni rojalistički Tuluski ustanak.

### Septembar/Rujan
* 3. 9. (23. 8. po j.k.) - Car Pavle I dao Malteškim vitezovima Prioratski dvorac u Gatčini.
* 5. 9. - Opat ukinutog benediktinskog samostana na Lokrumu otišao iz Dubrovnika.
* septembar - Ubijen Kara-Ismail, zapovednik vidinskih janičara u Beogradu, koji je pokušavao da ih disciplinuje.
* 19. 9. (3 Jour Complémentaire) - Bitka kod Bergena: franko-holandske trupe porazile britansko-ruske invadore.
* 26. 9. (4 Vendémiaire an VIII) - Druga bitka kod Züricha: André Masséna odlučujuće porazio Korsakovljeve Ruse u Švajcarskoj, prije no što su se mogli spojiti sa Suvorovom - ovaj preduzima strateško povlačenje preko Alpa za koje će dobiti titulu generalisima. 
* 30. 9. - Druga napuljska invazija okončava Rimsku Republiku - papa stiže dogodine.

### Oktobar/Listopad

* 6. 10. (14 Vendémiaire) - Rat Druge koalicije: Bitka kod Castricuma u kojoj francuske i nizozemske trupe nanose odlučujući poraz anglo-ruskim snagama iskrcanim u Nizozemskoj.
* 9. 10. (17 Vendémiaire) - Napoleon stigao u Francusku, u Parizu je 16. 10.
* 9. 10. - Britanska fregata *HMS Lutine* potonula sa pošiljkom zlata u Zapadnofrizijskim otocima - većina zlata nije pronađena, zvono sa broda se koristi u zgradi Londonskog Lloyda.
* 12. 10. (20 Vendémiaire) - Jeanne Geneviève Labrosse se popela balonom do 900 metara i skočila padobranom.
* 15. 10. (23 Vendémiaire) - Francuski rojalisti, šuani, dižu i treću pobunu na zapadu Francuske - ugušena u februaru.
* 16 - 17. 10. - Akcija od 16. oktobra 1799.: Britanci zarobili kod Viga dve fregate sa blagom iz Nove Španije.
* 18. 10. - Alkmaarska konvencija: kraj neprijateljstava u Batavijskoj republci, anglo-ruski ekspedicioni korpusa se ima povući što pre. Rusija ovog meseca prekida koaliciju sa Austrijom, nezadovoljna držanjem saveznika u Švajcarskoj i Italiji, a ni savez sa Britanijom neće dugo potrajati.
* 23. 10. (1 Brumaire) - Lucien Bonaparte postaje predsjednik Savjeta pet stotina.
* 23. 10. (12. 10. po j.k.) - Hospitaleri preneli u Gatčinu tri svoje relikvije: česticu Časnog krsta, ikonu Bogorodice Filermose i desnicu Jovana Krstitelja (od 1932. u Jugoslaviji).
* 23. i 30. 10. - Dva venčanja ruskih princeza u Gatčini: Jelena Pavlovna za Friedricha Ludwiga zu Mecklenburga i nedelju dana kasnije Aleksandra Pavlovna za nadvojvodu Josepha, palatina Ugarske (jedini bračni savez između Romanova i Habsburga).

### Novembar/Studeni

* 9. 11. - Puč 18. brumairea: Napoleon zbacio Direktorijum i proglasio se za prvog konzula.
* 13. 11. - Francuzi u Ankoni se predaju Austrijancima i Rusima. u blokadi mesta je učestvovao i ruski kapetan grof Nikola Vojnović. 
* 22. 11. (1 Frimaire) - Charles Maurice de Talleyrand-Périgord ponovo ministar ino. poslova Francuske (do 1807 i 1814-15).
* 26. 11. - Ruske trupe ulaze u Tiflis/Tbilisi (crtež).
* 30. 11. - U habsburškoj Veneciji se sastaje konklava za izbor novog pape (Pio VII., sljedećeg ožujka).

### Decembar/Prosinac
* 3. 12. (12 Frimaire) - Bitka kod Wieslocha: Francuzi poraženi u Badenu.
* 10. 12. (19 Frimaire) - U Francuskoj zvanično usvojen metrični sistem (jedini zakonski sistem 1801-1812. i konačno od 1840).
* 13. 12. (22 Frimaire) - Usvojen Ustav VIII godine (na snazi od 25. dec.), uspostavljen Konzulat - ozakonjena Napoleonova diktatorska ovlašćenja; ovo se smatra *krajem [[Francuska revolucija|Francuske revolucije]]*. Izvršnu vlast imaju tri konzula (Bonaparta, Cambacérès i Lebrun), ali zapravo Prvi konzul, Bonaparta. Parlament je trodoman.
* krajem godine - Arhimandrit Tronoše Stevan Jovanović otrovan nakon što je tražio hranu za narod od zvorničkog Kapetan-paše, zapretivši da će je dobiti od Austrijanaca ako on odbije.
* 31. 12. - Raspuštena Holandska istočnoindijska kompanija.

### Kroz godinu
* Izgrađena crkva manastira Savina kod Herceg Novog.
* Portugalski princ João postaje princ-regent zbog mentalne bolesti majke, kraljice Marije I (kralj 1816-26).
* 1799-1800 - Nekadašnji pariski Place Royal dobio ime *[[Place des Vosges]]*, jer je departman Vosges prvi platio porez i poslao dobrovoljce.
* Tuku'aho, vladar Tonge, ubijen u zaveri poglavica - građanski ratovi traju do 1845.
* Ludwig van Beethoven objavio Klavirsku sonatu br. 8, Patetičnu.
* Francisco Goya objavljuje album *[[Los caprichos]]* ali je ubrzo povučen iz prodaje.
* Nauka i tehnika:
** Pierre-Simon Laplace objavljuje petotomnu "Nebesku mehaniku" (1799-1825).
** Carl Friedrich Gauss u doktoratu dokazuje osnovnu teoremu algebre.
** 1799-1800 - Alessandro Volta napravio Voltin stup.
** George Shaw opisao čudnovatog kljunaša - proučavaoci u početku misle da se radi o nekakvoj podvali.
** William Cockerill pravi mašine za obradu vlakna u Belgiji (tada delu Francuske), čime započinje kontinentalnu tekstilnu industriju.
** Marie François Xavier Bichat: "Traktat o membranama uopšte i naročito o raznim membranama", pionirsko delo histologije.

The Intervention of the Sabine Women - David (Louvre INV 3691).jpg|Sabinjanke (David)
Girodet-Trioson - Mademoiselle Lange as Danae, 1799.jpg|Portret gđe Lange kao Danae (Girodet)


## Rođenja

* 6. 1. - Jedediah Smith, traper, istraživač američkog Zapada († 1831)
* 31. 1. - Rodolphe Töpffer, švicarski pisac, ilustrator i karikaturist, "otac stripa" († 1846)
* 26. 2. - Benoît Paul Émile Clapeyron, fizičar, pionir termodinamike († 1864)
* 28. 2. - Ignaz von Döllinger, katolički teolog, povjesničar Crkve († 1890)
* 16. 3. - Anna Atkins, botaničarka, pionirka fotografije († 1871)
* 17. 4. - Eliza Acton, pionirka kuharica († 1859)
* 20. 5. - Honoré de Balzac, francuski književnik († 1850)
* 21. 5. - Mary Anning, pionirka paleontologije († 1847)
* 27. 5. - Fromental Halévy, kompozitor († 1862)
* 30. 5. - Ferdo Livadić, skladatelj, ilirac († 1879)
* 6. 6. - Aleksandar Sergejevič Puškin, ruski književnik († 1837)
* 25. 6. - David Douglas, botaničar († 1834)
* 4. 7. - Oskar I, kralj Švedske i Norveške († 1859)
* 19. 9. - Jovan Hadžić (Miloš Svetić), srpski književnik, prevodilac, preds. Matice srpske († 1869)
* 18. 10. - Christian Friedrich Schönbein, hemičar († 1868)

## Smrti

* 9. 1. - Maria Gaetana Agnesi, matematičarka, teologinja, dobrotvorka (* 1718)
* 22. 1. - Horace-Bénédict de Saussure, pionir alpinizma i meteorologije (* 1740)
* 29. 1. - Nikola Škrlec Lomnički, hrvatski pravnik, političar, ekonomist (* 1729)
* 4. 2. - Étienne-Louis Boullée, arhitekta (* 1728)
* 7. 2. - Qianlong, faktički car Kine (* 1711)
* 12. 2. - Lazzaro Spallanzani, svećenik, biolog, fiziolog (* 1729)
* 16. 2. - Karl Theodor, izbornik Bavarske (* 1724)
* 19. 2. - Jean-Charles de Borda, matematičar, politikolog, pomorac (* 1733)
* 22. 2. - Hešen, kineski zvaničnik (* 1750)
* 3. 4. - Pierre Charles Le Monnier, astronom (* 1715)
* 6. 4. - Aleksandar Bezborodko, veliki kancelar Rusije (* 1747)
* 2. 5. - Juan Vicente de Güemes, bivši vicekralj Nove Španije (* 1738)
* 4. 5. - Tipu Sultan, vladar Mysorea u Indiji (* 1750)
* 18. 5. - Pierre Beaumarchais, književnik i polihistor (* 1732)
* 7. 6. - Barbara Campanini alias La Barberina, italijanska balerina (* 1721)
* 30. 6. - Francesco Caracciolo, napuljski revolucionarni admiral (* 1752)
* 2. 8. - Jacques-Étienne Montgolfier, supronalazač balona (* 1745)
* 5. 8. - Richard Howe, britanski admiral flote (* 1726)
* 15. 8. - Barthélemy Catherine Joubert, francuski general (* 1769)
* 20. 8. - Eleonora Fonseca Pimentel, pesnikinja, revolucionarka u Napulju (* 1752)
* 29. 8. - Pio VI., papa (* 1717)
* 6. 10. - William Withering, botaničar, geolog itd. (* 1741)
* 9. 10. - Pierre Pigneau de Behaine, savetnik vijetnamskog vladara (* 1741)
* 6. 12. - Joseph Black, hemičar, fizičar (* 1728)
* 14. 12. - George Washington, američki političar i prvi predsjednik Sjedinjenih Američkih Država
* 31. 12. - Jean-François Marmontel, pisac, istoričar (* 1723)
* Semjon Zorič, ruski general srpskog porekla (* 1743-5)
* Franjo Gracić, kreševski franjevac i liječnik (* 1740)
* Franjo Sebastijanović, svećenik, profesor crkvene povijesti i teologije (* 1741)

## Reference

; Literatura
* *Istorija srpskog naroda*, Četvrta knjiga, prvi tom, Srbi u XVIII veku, SKZ Beograd 1986 (IV-I)