open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Karojba

**Karojba** je naselje i sjedište istoimene općina u sjevernoj Istri u Hrvatskoj. Nalazi se u Istarskoj županiji.

## Općinska naselja
Općina Karojba osnovana 1997. godine izdvajanjem iz općine Motovun. Ukupna površina iznosi 34,66km2, a prema popisu stanovništva iz 2001. godine ima 1.489 stanovnika. Ima četiri veća naselja od kojih je najveća Karojba sa 453 stanovnika. Stanovništvo se pretežito bavi poljoprivredom (vinogradarstvo, a u posljednje vrijeme javlja se i maslinarstvo).

Naselje Karojba se prvi put spominje u dokumentima 1258, a sam toponim potječe od latinskog quadruvium (križanje dviju cesta). O kontinuiranoj naseljenosti prostora svjedoče i antički spomenici pronađeni u crkvici Sv. Andrije na groblju u Karojbi sagrađenoj u 13. stoljeću.

Naselje Motovunski Novaki nalazi se 4&nbsp;km jugoistočno od Karojbe. Naselje je u 13. stoljeću bilo središte feuda akvilejskih patrijarha, a od 1330. godine pripalo je Motovunu, kasnije plemićkoj obitelj Polesini (od nekadašnje palače Polesini danas je sačuvan samo portal).

Iako nikada nije imalo status župe naselje Škropeti postati će prema demografskoj procjeni do 2020. godine naselje sa najvećim brojem stanovnika na području općine Karojba (trenutno na trećem mjestu)! Stanovništvo se u značajnoj mjeri bavi obrtima (cestovni prijevoz, zemljani radovi, zidari, keramičari, kamenoklesari i sl.).

Župa Rakotule osnovana je 1580. godine. Župna crkva Sv. Roka sagrađena je u 16. stoljeću (dograđivana 1861. i 1934. godine, a zvonik je sagrađen 1850.). U crkvici Sv. Nikole na groblju u Rakotulama koju su sagradili u 14. stoljeću članovi motovunskog ogranka mletačkih patricija Barbo, sačuvano je najreprezentativnije djelo zidnog slikarstva u Istri – freske koje su djelo dvojice talijanskih majstora iz sredine 14. stoljeća, a prikazuju narativne prizore legendi o Sv. Nikoli (rođenje, obaranje Artemidinog drva, darivanje tri siromašne djevojke i siromašnog plemića). Na freskama je i poznati glagoljski natpis anonimnog glagoljaša.

U svim župama prvi učitelji bili su obično svećenici. Tako je 1912. sagrađena zgrade osnovne škole u Močibobima kada je i započela nastava na hrvatskom jeziku sve do 1924. godine kada se uvodi nastava na talijanskom jeziku sve do 1943. godine (doba fašističke vladavine). Od 1945. godine otvorena je osnovna škola u župnoj kući u Karojbi, a od 1964. godine škola se odvija u tada nedovršenoj zgradi zadružnog doma.

## Geografija
## Stanovništvo
Po posljednjem popisu stanovništva iz 2001. godine, općina Karojba imala je 1.489 stanovnika, raspoređenih u 4 naselja:
* Karojba - 453
* Novaki Motovunski - 398
* Rakotule - 234
* Škropeti - 404

## Uprava
**Rezultati općinskih izbora 2005. god**:
* IDS-HSS 44% (5 mandata)
* HSLS 33% (4 mandata)
* HDZ 24% (2 mandata)

## Historija
## Gospodarstvo
## Značajne osobe
## Spomenici i znamenitosti
## Obrazovanje
## Kultura
## Sport
## Vanjske veze
* Službene stranice Općine Karojba
Kaštelir-Labinci

**Kaštelir–Labinci** (talijanski **Castelliere–Santa Domenica** [kastɛlˈljɛːre ˈsanta doˈmeːnika]), općina u Istarskoj županiji u Hrvatskoj.

## Općinska naselja
Općina ima 15 naselja (stanje 2006), to su: Babići, Brnobići, Cerjani, Deklići, Dvori, Kaštelir – Castelliere, Kovači, Krančići, Labinci – S. Domenica, Mekiši kod Kaštelira, Rogovići, Rojci, Roškići, Tadini i Valentići.

## Geografija
## Stanovništvo
Po posljednjem popisu stanovništva iz 2001. godine, općina Kaštelir-Labinci imala je 1.334 stanovnika, raspoređenih u 15 naselja:
* Babići - 73
* Brnobići - 123
* Cerjani - 15
* Deklići - 34
* Dvori - 37
* Kaštelir - 283
* Kovači - 55
* Krančići - 80
* Labinci - 269
* Mekiši kod Kaštelira - 20
* Rogovići - 90
* Rojci - 64
* Roškići - 53
* Tadini - 68
* Valentići - 70

## Uprava
Načelnik: **Enio Jugovac**

## Historija
## Gospodarstvo
## Značajne osobe
## Spomenici i znamenitosti
## Obrazovanje
## Kultura
## Sport
## Vanjske veze
* Službena stranica općine
* Turistička zajednica
Kršan

**Kršan** je naselje i sjedište istoimene općine u Hrvatskoj. Nalazi se 
u Istarskoj županiji.

## Općinska naselja
Općina se sastoji od 24 naselja (stanje (2006), to su: Blaškovići, Boljevići, Čambarelići, Jesenovik, Kostrčani, Kožljak, Kršan, Lanišće, Lazarići, Letaj, Nova Vas, Plomin, Plomin Luka, Polje Čepić, Potpićan, Purgarija Čepić, Stepčići, Šušnjevica, Veljaki, Vozilići, Zagorje, Zankovci i Zatka Čepić.

## Geografija
Kršan se nalazi u istočnom delu Istre, 15 km severno od Labina, na nadmorskoj visini od 50 m. Opština zahvata teritoriju od 127&nbsp;km².

## Stanovništvo
Po posljednjem popisu stanovništva iz 2001. godine, općina Kršan imala je 3.264 stanovnika, raspoređenih u 24 naselja:
* Blaškovići - 148
* Boljevići - 95
* Čambarelići - 138
* Eržišće - 58
* Jesenovik - 59
* Kostrčani - 42
* Kožljak - 193
* Kršan - 227
* Lanišće - 90
* Lazarići - 97
* Letaj - 52
* Nova Vas - 74
* Plomin - 124
* Plomin Luka - 204
* Polje Čepić - 168
* Potpićan - 614
* Purgarija Čepić - 238
* Stepčići - 42
* Šušnjevica - 75
* Veljaki - 112
* Vozilići - 248
* Zagorje - 119
* Zankovci - 10
* Zatka Čepić - 37

## Uprava
## Historija
Kršanski kaštel se prvi put pominje 1274. godine. Kaštel je danas napušten.

## Gospodarstvo
## Značajne osobe
* Goran Kvalić, nogometaš

## Spomenici i znamenitosti
## Obrazovanje
## Kultura
## Sport
## Vanjske veze

* Službene stranice Općine Kršan
Lanišće

**Lanišće** je naselje i sjedište istoimene općine u Istarskoj županiji u Hrvatska.

## Općinska naselja
Sastoji se od 14 naselja (stanje 2006), to su: Brest, Brgudac, Dane, Jelovice, Klenovšćak, Kropinjak, Lanišće, Podgaće, Prapoće, Račja Vas, Rašpor, Slum, Trstenik i Vodice.

## Geografija
Općina obuhvaća područje planine Ćićarije na sjeveru Istre, sjeverno od ceste Lupoglav - Buzet.

## Stanovništvo
Po popisu iz 2001. u općini Lanišće je živi 398 stanovnika. Nacionalni sastav je bio sljedeći:
* Hrvati 379 (95.23%)
* regionalno opredijeljeni 10 (3.77%)
* neopredijeljeni 5 (2.51%)
* Slovenci 2 (0.50%)
* Srbi 1 (0.25%)
* ostali 1 (0.25%)

## Uprava
## Historija
## Gospodarstvo
## Značajne osobe
* Mate Žmak Matešić

## Spomenici i znamenitosti
* Crkva sv. Lucije u Trsteniku
* Izvor pitke vode u Račjoj Vasi

## Obrazovanje
## Kultura
## Sport
## Vanjske veze
Lupoglav

**Lupoglav** je naselje i sjedište istoimene općine u Hrvatskoj. Nalazi se u Istarskoj županiji.

## Općinska naselja
U sastavu općine je 9 naselja (stanje 2006), to su: Boljun, Boljunsko Polje, Brest pod Učkom, Dolenja Vas, Lesišćina, Lupoglav, Ravno Brdo, Semić i Vranja.

## Geografija
Lupoglav se nalazi u središnjoj Istri, oko 10&nbsp;km zapadno od ulaza u tunel Učka, na putu prema Buzetu.

## Stanovništvo
Po popisu iz 2001. godine, u općini Lopoglav je živjelo 929 stanovnika. Nacionalni sastav je bio sljedeći:
* Hrvati - 875 (94.19%)
* regionalno oprijedljeni - 26 (2.80%)
* neoprijedljeni - 12 (1.29%)
* Talijani - 5 (0.54%) 
* Slovenci - 2 (0.22%)
* Srbi - 2 (0.22%)
* Bošnjaci - 1 (0.11%)
* Česi - 1 (0.11%)
* Slovaci - 1 (0.11%) 
* ostali - 2 (0.22%)
* nepoznato - 2 (0.22%)

## Uprava
## Historija
## Gospodarstvo
## Značajne osobe
## Spomenici i znamenitosti
## Obrazovanje
## Kultura
## Sport
## Vanjske veze
Lupoglav (razvrstavanje)

**Lupoglav** može značiti:
* Lupoglav, naselje i općina u Hrvatskoj (Istarska županija);
* Lupoglav (Žepče), naselje i općina u BiH, (opština Žepče).
Marčana

**Marčana** je naselje i sjedište istoimene općine u Hrvatskoj. Nalazi se u Istarskoj županiji.

## Općinska naselja
U sastavu općine su 22 naselja (stanje 2006), to su: Belavići, Bratulići, Cokuni, Divšići, Filipana, Hreljići, Kavran, Krnica, Kujići, Loborika, Mali Vareški, Marčana, Mutvoran, Orbanići, Pavićini, Peruški, Pinezići, Prodol, Radeki Polje, Rakalj, Šarići, Šegotići i Veliki Vareški.

## Geografija
## Stanovništvo
Marčana sa okolicom ima oko 1500 stanovnika.

## Uprava
## Historija
## Gospodarstvo
U Marčani ljudi imaju oranice te na njima uzgajaju žitarice, povrće i voće većinom za svoje potrebe.

## Značajne osobe
* Ante Ciliga, (Šegotići, 1898. - Zagreb, 1992.)- hrvatski političar i filozof
* Mijo Mirković (Mate Balota), (Rakalj, 1898. - 1963.) - hrvatski književnik i ekonomist

## Spomenici i znamenitosti
U Marčani se nalaze tri spomen-ploče. Jedna od tih ploče napisana je povodom desete godišnjice smrti borcima protiv fašizma koji su streljani u Vodnjanu. Mještani tu spomeni ploču nazivaju još i "Tri brista", pošto su pored te spomen-ploče zasađena i tri stabla, brista, u spomen Dragutinu Siljanu, Jerolimu Radoloviću i Antonu Depratu.

## Obrazovanje
U Marčani se nalaze tri osnovne škole - OŠ Marčana te osnovne škole u u Krnici i Divšićima.

## Kultura
## Sport
* Nogometni Klub Marčana
* Odbojkaški Klub Marčana
* Muški Odbojkaški Klub Marčana
U Marčani mladi treniraju nogomet i odbojku. Za odbojku se odlučuje mnogo Marčanki i djevojaka iz okolice trenira odbojku. Osim ženske odbojke, u Marčani se može trenirati i muška odbojka u MOK Marčana.

## Vanjske veze
* Službene stranice Općine Marčana
Medulin

**Medulin** je mjesto i općina u Hrvatskoj. Nalazi se u Istarskoj županiji.

## Općinska naselja
U sastavu općine su 4 naselja (stanje 2006), to su: Banjole, Medulin, Pješčana Uvala, Pomer, Premantura, Valbonaša, Vinkuran i Vintijan.

## Geografija
Medulin se nalazi u južnoj Istri, oko 8&nbsp;km istočno od Pule. U sastavu općine Medulin nalaze se još Pomer, Premantura, Banjole, Vinkuran, Vintijan i Pješčana Uvala.

## Stanovništvo
U Medulinu živi većinsko hrvatsko stanovništvo.

## Uprava
## Historija
## Gospodarstvo
## Značajne osobe
* Renato Percan, hrvatski slikar
* Matko Rojnić
* Zdenko Vitasović, agronom
* David Skoko, ribar i gastrolog 
* Kazimir Lazarić, ekonomist
* Antun Žmak, hrvatski učitelj i narodni preporoditelj
* Mate Demarin, hrvatski pedagog
* mons. Antun Bogetić, umirovljeni porečko-pulski biskup
* Blaž Cukon, prof. književnosti i publicist
* dr Ivan Cukon (Zuccon), hrvatski odvjetnik, političar i novinar
* prof. Josip Demarin, hrv. pedagog i pedagoški pisac, leksikograf, prevoditelj
* Milan Grakalić, hrvatski arhitekt i glazbenik
* Luka Kirac, svećenik, hrvatski preporoditelj, političar i povjesničar

## Spomenici i znamenitosti
## Obrazovanje
## Kultura
## Sport
U Medulinu je kompleks nogometnih igrališta na kojima pripreme odrađuju neki hrvatski nogometni klubovi.Nekada su tu dolazili klubovi iz cijele Jugoslavije.
U Medulinu djeluje NK Medulin 1921

## Turizam
Medulin je jedno od poznatijih turističkih središta u Istri.

## Vanjske veze

* Službena stanica Općine Medulin
* Turistička zajednica Općine Medulin
Oprtalj

**Oprtalj** (talijanski **Portole** [ˈpɔrtole]), naselje i sjedište istoimene općine u Hrvatskoj. Nalazi se u Istarskoj županiji.

## Općinska naselja
U sastavu općine je 16 naselja (stanje 2006), to su: Bencani (Benzani), Čepić (Ceppich), Golubići (Golobici), Gradinje (Gradigne), Ipši (Ipsi), Krajići (Craici), Livade (Levade), Oprtalj (Portole), Pirelići (Perelici), Sveta Lucija (S. Lucia), Sveti Ivan (S. Giovanni), Šorgi (Sorghi), Vižintini (Visintini), Vižintini Vrhi (Monti di Visintini), Zrenj (Stridone, Sdregna), Žnjidarići (Znidarici)

## Geografija
## Stanovništvo
## Uprava
## Historija
## Gospodarstvo
## Značajne osobe
## Spomenici i znamenitosti
## Obrazovanje
## Kultura
## Sport
## Vanjske veze

* Službene stranice Općine Oprtalj
Lanišće (razvrstavanje)

**Lanišće** može značiti:
* Lanišće, naselje i općina u Istarskoj županiji, Hrvatska.
* Lanišće (Jastrebarsko), gradsko naselje u Jastrebarskom
* Lanišće (Kršan)
Pićan

**Pićan** je naselje i sjedište istoimene općine u Hrvatskoj. Nalazi se u Istarskoj županiji.

## Općinska naselja
U sastavu općine je 10 naselja (stanje 2006), to su: Grobnik, Jakomići, Krbune, Kukurini, Montovani, Orič, Pićan, Sveta Katarina, Tupljak i Zajci.

## Geografija
Pićan se nalazi u Istri, 12 km jugoistočno od Pazina, na regionalnom putu Pazin-Kršan, na nadmorskoj visini od 360 m. Opština zahvata teritoriju od 50,5&nbsp;km².

## Stanovništvo
## Uprava
## Historija
Područje Pićana je bilo naseljeno u praistoriji. Kasnije se ovde verovatno nalazilo rimsko naselje *Retina*. Pićan je bio deo Pazinske grofovije do 1374, kada je došao pod vlast Habzburgovaca. 1508. godine je kratko vreme bio pod venecijanskom vlašću, kada je mletačka vojska zaposela Pazinsku knežiju.

Od kasne antike do 1788. godine sedište je jedine biskupije na unutrašnjem istarskom području.

U srednjem veku Pićan je bio okružen bedemima koji su delom do danas sačuvani. Gradska vrata datiraju iz 14. veka, a obnovljena su 1613. Ispred vrata nalazi se park u kom je smeštena skulptura iz 1714.

Župna crkva (nekada katedrala) nastala je na temeljima stare crkve iz 14. veka. Preuređena je 1608-1613, a 1753. dobija spoljašnji izgled koji ima i danas.

Pićan je do 1993. godine bio u sastavu opštine Labin.

## Gospodarstvo
## Značajne osobe
* Matko Brajša-Rašan, kompozitor, folklorista, autor istarske himne.

## Spomenici i znamenitosti
## Obrazovanje
## Kultura
## Sport
## Vanjske veze
Pićan/Пићан
Raša (Istra)

**Raša** (talijanski: *Arsia*, čakavski: *Aršija*) je naselje i sjedište istoimene općine u Hrvatskoj. Nalazi se u Istarskoj županiji.

## Općinska naselja
U sastavu općine je 23 naselja (stanje 2006), to su: Barbići, Brgod, Brovinje, Crni, Diminići, Drenje, Koromačno, Krapan, Kunj, Letajac, Most-Raša, Polje, Raša, Ravni, Skitača, Stanišovi, Sveta Marina, Sveti Bartul, Škvaranska, Topid, Trget, Trgetari i Viškovići.

## Geografija
Raša se nalazi u jugoistočnom delu Istre, 4,5 km jugozapadno od Labina, na nadmorskoj visini od 10 m. Opština zahvata teritoriju od 80&nbsp;km².

## Stanovništvo
## Uprava
## Historija
Raša je najmlađi grad u Hrvatskoj. Počeo se graditi 1936. godine i dobio je ime po obližnjoj reci Raši. Prvi stanovnici Raše bili su rudari iz Sardinije, Sicilije, Pulje, Furlanije, Slovenije, Austrije, Mađarske i Češke.

## Gospodarstvo
U Raši se do 1966. godine odvijala intenzivna rudarska djelatnost. Stalna eksploatacija ugljena u obližnjem Krapnu započela je 1785. godine. Godine 1942. u tadašnjim Istarskim ugljenokopima dosegnuta je najveća proizvodnja ugljena od 1,158.000 tona

## Spomenici i znamenitosti
## Osobe
## Kultura
## Sport
* NK "Cement" Koromačno
* NK "Raša"
* STK "Brovinje"
* DŠM "Koromačno"
* DŠM "Galeb"
* BK "Raša"

## Vanjske veze
Raša

**Raša** se može odnositi na:
* Raša Popov, srpski TV-novinar
* Raša (rijeka), rijeka u Istri
* 11400 Raša, asteroid nazvan po rijeci
* Raša (općina), općina u Istarskoj županiji
* Russia, Ohio
* Russia, New York (en)
Raša Popov

**Radivoj "Raša" Popov** (Mokrin 26. jun 1933 - 19. april 2017) bio je srpski književnik, publicista, glumac i dugogodišnji televizijski novinar, novinar-saradnik "Mokrinskih novina", zvezda dečije televizijske emisija "Fore i fazoni".

Godine 1952. došao je na studije u Beograd. Više je voleo istoriju od književnosti, ali ipak se opredelio za književnost. Novinarsku karijeru započeo u novosadskom "Dnevniku".

Autor je više desetina knjiga za decu i odrasle: izd. Nolit: Dva oka (1963); izd. Književna opština Vršac: Gvozdeni magarac (1976); izd. Dnevnik: Žabac koji ne zna da ćuti (1987); izd. Književna zajednica Novog Sada: Trulež zglave (1991); izd. Monada: Šešir bez dna (2001); izd. Tiski cvet: Lažljiva usta istine (2002); izd. Gradska narodna biblioteka Zrenjanin: Vozom posred ulice (2003); izd. Orpheus: Peta vizija (2003); izd. JOV: Bio sam srećni konj (2003); izd. Bookland: Bajke za XXI vek (2007); izd. Monart: Čarobnjakov SMS (2007); izd. Bookland: Mali zeleni (2009); izd. Tiski cvet: Spev o tranziciji (2009); izd. Jugoistok: Kako napisati najgoru pesmu (2010);  izd. Bookland: Zadimljena istorija (2010); izd. Bookland: Opasne bajke (2010); izd. Lento: Sofija u kandžama smora (2011); izd. Lento: Sofijine ljubavi (2011);  izd. Bookland: Kad sam padao u fras (2012); izd. Pčelica: Mokrinski patuljci (2013); izd. Bookland: Usamljena princeza (2014).

## Literatura
* Ljubiša Stavrić: *"Banatski patriota"* (NIN, 12/01/06), internet-strana 

## Izvori

## Vanjske veze
* 
* Milorad Grujić: Raša Popov, njim samim 
* Raša Popov: Na večeri s Titom (tekst) 
* Raša Popov (Leksikon Ju mitologije)
Sveta Nedelja

**Sveta Nedelja** i **Sveta Nedjelja** se može odnositi na:
* Sveta Nedelja (grad) (do 1991. godine *Sveta Nedjelja*), grad u Zagrebačkoj županiji, Hrvatska
* Sveta Nedelja (Istra), općina u Istarskoj županiji, Hrvatska
* Sveta Nedjelja (Hvar), naselje grada Hvara, u Splitsko-dalmatinskoj županiji, Hrvatska

## Povezano
* Sveta Neđelja, otok u općini Budva, Crna Gora
Sveti Petar u Šumi

**Sveti Petar u Šumi** (prethodno **Petar u Šumi**), općina u Hrvatskoj. Nalazi se u Istarskoj županiji.

## Općinska naselja
Jedino općinsko naselje je Sveti Petar u Šumi.

## Geografija
Nalazi se u samom središtu Istre. Pokraj Pazina, 6&nbsp;km od Žminja.

## Stanovništvo
Općina ima, prema popisu iz 2001. godine, 1011 stanovnika

## Uprava
## Historija
Mjesto je nastalo na mjestu staroga benediktinskog samostana, kasnije pavlinskog. U 17. stoljeću bilo je važno kulturno središte. Kasnije, povlačenjem pavlinskog reda zamire duhovnost, ali nastaje okolno mjesto.

## Legenda
Gospa Čestohovska proplakala krvave suze. Slika se čuva u crkvi sv. Petra i Pavla u Sv. Petru u Šumi

## Gospodarstvo
Gospodarstvo je živnulo 60-ih godina dvadesetog stoljeća kada su se baš tu otvorili pogoni tvornice Puris. A danas je središte i nekih drugih manjih obrta i tvrtki.

## Značajne osobe
* Josip Turčinović, između ostalog osnivač izdavačke i nakladničke kuće Kršćanska sadašnjost.
* Josip Bratulić, akademik

## Spomenici i znamenitosti
* Samostan i barokna crkva Sv. Petra i Pavla

## Obrazovanje
PŠ Sv. Petar u Šumi, OŠ Vladimira Nazora Pazin

## Kultura
## Sport
* NK Puris
* KK Puris
* Boćarski klub Sveti Petar

## Vanjske veze
Tar-Vabriga

**Tar–Vabriga** (tal.: *Torre–Abrega* [ˈtorre aˈbreːɡa]), općina u Hrvatskoj. Nalazi se u Istarskoj županiji.

## Općinska naselja
U sastavu općine nalazi se 6 naselja (stanje 2006), to su: Frata, Gedići, Perci, Rošini, Tar (Torre) i Vabriga (Abrega).

## Geografija
Tar i Vabriga - dva mjesta - jedno naselje
Danas su Tar i Vabriga, šireći se jedan prema drugome, postali jedno naselje, dijeli ih tek saobraćajnica Pula - Trst. Povijesno bi bilo točnije reći - tri naselja: Tar, Frata, Vabriga, no Frata je već južno predgrađe Tara.

## Stanovništvo
Općina ima 1.990 stanovnika, prema popisu stanovništva iz 2011. godine.

## Uprava
## Historija
U prošlosti su to bile tri župe, tri zvonika, tri crkve: Sv. Martina, Sv. Mihovila, Sv. Antona. Preci Tarčana i Vabrižana umješno su sebi izabrali mjesto za svoje bivstvovanje. Plodna je to visoravan (112 metara nadmorske visine), koja se s jugozapada blago spušta ka suncu i moru, a sa sjeverne stane strmo ka ušću rijeke Mirne. Prekrasan je to vidikovac: na sjeveru Novigrad, a na jugu Poreč. Za vedrijeg vremena vide se Alpe, a s tarskog zvonika pogled seže i do zvonika Sv. Marka u Veneciji, koji mu je sučelice, s onu stranu Jadrana. Općina je ustanovljena 2006. godine, izdvajanjem iz sastava grada Poreča

## Gospodarstvo
Gospodarstvo Tara-Vabrige vezano je uglavnom uz turizam, kako uz iznajmljivanje privatnog smještaja tako uz turističko naselje Lanterna udaljeno 3&nbsp;km. Ribarstvo i ugostiteljstvo su na drugom po zastupljenosti, a ljudi su se sve više počeli baviti poljoprivredom i maslinarstvom. Večina stanovništva vezana je uz rad u Poreču.

## Značajne osobe
## Spomenici i znamenitosti
Na tom mikro-prostoru kao da je sublimirana sva povijest: jasno vidljivi tragovi stopa dinosaurusa, stari šezdesetak milijuna godina, otkrivene kosti i kljove mamuta, gradine pretpovijesnih ljudi. Podno Tara i Vabrige, u Červaru i Larunu, i danas se vrše arheološka iskapanja. Na svijetlo dana izlaze rimske ville rusticae, uljare, ladanjske vile patricija i carskih obitelji, "tvornice" amfora, potopljene luke i gatovi.
U župnoj crkvi Sv. Martina u Taru, bogatoj prelijepim palama i skulpturama svetaca, ljeti se održavaju koncerti klasične glazbe. Ta je crkva proširena i obnovljena početkom 19. stoljeća u spomen dolaska pape u obližnju Tarsku valu. O tome svjedoči kameni latinski natpis na zabatu iznad ulaznih vratiju crkve:
*NJEGOVA SVETOST PAPA PIO VII. BIO JE U LUCI TARSKE VALE 13. I 14. KOLOVOZA 1800.*
U crkvi Sv. Antona u Vabrigi dvije su slike majstora Zorzi Venture iz 1602. godine. Fratu krasi romanički zvonik iz 13. stoljeća.

## Obrazovanje
## Kultura
## Sport
* NK Istra Tar - osnovan je 31.8.1968. godine pod nazivom Sportsko društvo "Istra" Tar-Vabriga sa sjedištem u Taru.

Na cesti Poreč-Novigrad nalazi se već više godina karting staza.

## Vanjske veze
Tinjan

**Tinjan** () je naselje i sjedište istoimene općine u Istarskoj županiji, u Hrvatskoj.

## Općinska naselja
U sastavu općine nalazi se 8 naselja (stanje 2006), to su: Brčići, Brečevići, Jakovici, Kringa, Muntrilj, Radetići, Tinjan i Žužići.

## Geografija
Tinjan se nalazi u centralnom delu Istre, 21 km istočno od Poreča i 12&nbsp;km zapadno od Pazina. Opština zahvata površinu od 54 km².

## Stanovništvo
Prema popisu iz 2001. godine opština Tinjan ima 1.770 stanovnika.

## Uprava
Općinski načelnik: Vlado Ivetić

## Historija
## Gospodarstvo
## Značajne osobe
Jože Šuran, narodni heroj

## Spomenici i znamenitosti
## Obrazovanje
## Kultura
## Sport
U Tinjanu djeluju sljedeći klubovi:
* NK Tinjan
* KK Tinjan
* Boćarski klub
* Pljočkarski klub
* Karate klub Tinjan (www.karateklub.net/tinjan)

## Vanjske veze
Službene web stranice općine Tinjan
Vižinada

**Vižinada** (talijanski **Visinada** [viziˈnaːda]), naselje i sjedište istoimene općina u Hrvatskoj, na sjeverozapadu Istre.

## Općinska naselja
Općina Vižinada sastoji se od 27 naselja (stanje 2006), to su: Bajkini, Baldaši, Brig, Bukori, Crklada, Čuki, Danci, Ferenci, Filipi, Grubići, Jadruhi, Lašići, Markovići, Mastelići, Mekiši kod Vižinade, Nardući, Ohnići, Piškovica, Staniši, Trombal, Velići, Vižinada (Visinada), Vranići kod Vižinade, Vranje Selo, Vrbani, Vrh Lašići i Žudetići.

## Geografija
## Stanovništvo
## Uprava
## Historija
## Gospodarstvo
## Značajne osobe
* Michele Facchinetti (1812 - 1852)
* Carlotta Grisi (1819 - 1899)
* Marino Baldini, arheolog, povjesničar umjetnosti

## Spomenici i znamenitosti

Vižinada je najpoznatija kao lokacija koja je 1969. godine bila korištena za znameniti američki ratni film *[[Kellyjevi heroji]]*, a što uključuje antologijsku scenu završnog obračuna sa njemačkom tenkom Tigar.

## Obrazovanje
## Kultura
## Sport
## Vanjske veze
Sveta Nedelja (Istra)

**Sveta Nedelja** (italijanski: *Santa Domenica* – Santa Domenika, također *Santa Domenica d'Albona*) je općina u Hrvatskoj. Općina se nalazi u Istarskoj županiji. Općinom je proglašena u srpnju 2006. godine. Sjedište općine je u naselju Nedešćina.

Ne treba mješati općinu sa gradom Sveta Nedelja u Zagrebačkoj županiji, smještenog između Zagreba i Samobora.

## Općinska naselja
U sastavu općine je 21 naselje (stanje 2006), to su: Cere, Eržišće, Frančići, Jurazini, Kraj Drage, Mali Golji, Mali Turini, Marići, Markoci, Nedešćina (općinsko središte), Paradiž, Ružići, Santalezi, Snašići, Sveti Martin, Štrmac, Šumber, Veli Golji, Veli Turini, Vrećari i Županići.

## Geografija
## Stanovništvo
## Uprava
## Historija
## Gospodarstvo
## Značajne osobe
## Spomenici i znamenitosti
## Obrazovanje
## Kultura
## Sport
## Vanjske veze
* Službene stranice
Sveti Lovreč

**Sveti Lovreč** (prethodno **Sveti Lavrenac**, **Sveti Lovreč Paženatički**, **Lovreč** i **Sveti Lovreč Pazenatički**), naselje i sjedište istoimene općine u Hrvatskoj. Nalazi se u Istarskoj županiji.

## Općinska naselja
U sastavu općine su 24 naselja (stanje 2006), to su: Čehići, Frnjolići, Heraki, Ivići, Jakići I, Jurcani, Kapovići, Knapići, Kršuli, Krunčići, Lakovići, Lovreča, Medaki, Medvidići, Orbani, Pajari, Perini, Radići, Rajki, Selina, Stranići kod Svetog, Sveti Lovreč, Vošteni i Zgrabljići.

## Geografija
Sveti Lovreč se nalazi u zapadnom delu Istre. Opština zahvata površinu od 54 km².

## Stanovništvo
Prema popisu iz 2001. godine opština Sveti Lovreč ima 1.408 stanovnika.

## Uprava
## Historija
## Gospodarstvo
## Značajne osobe
## Spomenici i znamenitosti
## Obrazovanje
## Kultura
## Sport
## Vanjske veze

* Turističke informacije
Vrsar

**Vrsar** (talijanski **Orsera** [orˈsera]), naselje i općina u Hrvatskoj. Vrsar je ribarsko i turističko mjesto na zapadnoj obali Istre, sa 2700 žitelja. Smješten je na brežuljku uz more. Vrsarski arhipelag sastoji se od 18 otočića. Sastoji se od naselja Vrsar.

## Općinska naselja
Općina obuhvaća 9 naselja (stanje 2006), to su: Begi, Bralići, Delići, Flengi, Gradina, Kloštar, Kontešići, Marasi i Vrsar (Orsera).

## Geografija
## Stanovništvo
## Uprava
## Historija
## Gospodarstvo
## Značajne osobe
* Vlado Juričević ,
* Lino Červar , poznati rukometni stručnjak i bivši izbornik Hrvatske rukometne reprezentacije
* Vinko Jelovac , bivši košarkaš i košarkaški trener

## Spomenici i znamenitosti
## Obrazovanje
OŠ "Vladimir Nazor"
## Turizam
Vrsar je poznato turističko mjesto na zapadnoj obali Istre s bogatom turističko-ugostiteljskom ponudom. Maistra d.d. je glavni nositelj te ponude s najboljim hotelom u Vrsaru, hotel Pineta; ekskluzivnim turističkim naseljima: Belvedere, obnovljen u 2005. godini, Petalon, renoviran u 2004. godini, Funtana s brojnim sadržajima za obitelji i turističko naselje Riva te kampovima Porto Sole i Valkanela.

U Vrsaru se nalazi i čuveni Maistrin Naturistički Park Koversada, na svjetskom glasu kao prvi i najveći te vrste u Europi s renoviranim apartmanima, Villasima i kampom.

## Kultura
## Sport
* Vaterpolski Klub "Vrsar"

## Vanjske veze

* Turistička zajednica/kancelarija Vrsara - zvanični sajt
* Slobodna Dalmacija Podlistak: Vrsar, grad Dalmatinaca u zapadnoj Istri
Labin (razvrstavanje)

**Labin** može označavati:
* Labin, grad u Istri
** Labinska Republika, kratkotrajna država pobunjenih rudara u Labinu početkom 1920-ih;
** Labin Art Express, rock grupa iz Labina
* Labin Dalmatinski, mjesto u Dalmaciji
Sergije Lukač

**Prof. dr Sergije Lukač** (1920 - 2004) je bio jugoslavenski novinar i prevodilac.

Lukač je rođen u Sarajevu 7. avgusta 1920. a odrastao u Mostaru. Studirao je prava u Grenoblu, Beogradu, a u Zagrebu je diplomirao. Dugogodišnji je novinar-urednik NIN-a, osnivač Katedre za novinarstvo na Fakultetu političkih nauka i redovni profesor teorije i tehnike novinarstva. 
Na Fakultetu političkih nauka doktorirao je na temu "Istorija novinarstva u Srbiji". Bio je poznati sportista, atletičar, sprinter i trener u Atletskom savezu Jugoslavije

## Bibliografija

* Odrazi vremena, Nin- Interprint, 2007.

### Prevodi

* Erich Maria Remarque: Iskra života /preveli Ognjenka Milićević i Sergije Lukač /redigovao Nika Milićević
* Mark Tven: Dnevnik Adama i Eve ; [preveo Sergije Lukač ; ilustracije Paja Stanković]. Impresum: Beograd : "Sportska knjiga" , 1957 ...
* Odet Feri: Praznik u Rimu ; [preveli Kolja Pajić i Sergije Lukač] . - Beograd : Sportska knjiga, 1954 . - 180 str. 840-3.
* Gustav Schwab: Gustav Bajke iz klasične starine : / ; prev. s njemačkog Ognjenka Milićević i Sergije Lukač. -

## Vanjske veze

*
Sovjetski revolucionarni kalendar

**Sovjetski revolucionarni kalendar** je korišćen u SSSR od 1929. do 1940.

Ubrzo nakon Oktobarske revolucije 1917., Lenjin je doneo dekret o promeni kalendara u Rusiji sa julijanskog na gregorijanski kalendar. Ova promena je podrazumevala preskakanje dana od 1. do 13. februara/veljače 1918.

## Petodnevna sedmica/Petodnevni tjedan

Počevši od 1. oktobra/listopada 1929., eksperimentalno je uvedena nova, racionalizovana verzija kalendara. Po njoj će sve nedelje/tjedni imati 5 dana, svi meseci 30 dana, a preostalih pet dana godine su umetnuti kao praznici, ne pripadajući mesecima ni nedeljama/tjednima. Ti dani su bili:
* Lenjinov dan posle 30. januara/siječnja
* Dani rada, dva dana posle 30. aprila/travnja
* Dani industrije, dva dana posle 7. novembra/studenog
* U prestupnim godinama, prestupni dan posle 30. februara/veljače

Ukidanje sedmodnevne nedelje/tjedna u korist petodnevne je delom bila antireligiozna mera ukidanja Nedelje kao hrišćanskog dana odmora (po čemu nalikuje na Francuski revolucionarni kalendar). U petodnevnom tjednu, svi radnici su podeljeni u pet grupa prema bojama (žuta, ružičasta, crvena, ljubičasta, zelena), svaka grupa je imala sopstveni dan odmora, po boji. Namera je bila da se poboljša industrijska efikasnost izbegavanjem stalnog prekidanja radnog ciklusa usled "opšteg" neradnog dana.

Mada su radnici po novom sistemu imali više slobodnih dana (jedan od pet dana, umesto jedan od sedam), razdvajanje u pet skupina je poremetilo porodični i društveni život, tako da se pokazalo nepopularnim. Pored toga, predviđeni dobitak u efikasnosti usled kraćeg tjedna se nije pokazao u stvarnosti.

Izgleda da je tokom ovog perioda u Sovjetskom Savezu i dalje korišćen gregorijanski kalendar. Ovo je potvrđeno pregledom datuma/nadnevaka u dnevniku *[[Pravda]]*, zvaničnim novinama Komunističke partije, u kojima je 1930. i 1931. februar/veljača imao 28 dana.

## Šestodnevna nedelja/Šestodnevni tjedan

Počevši od 1. decembra/prosinca 1931, vraćen je zapadni raspored dužina meseci. Petodnevni radni tjedan je zamenjen 6-dnevnim tjednom ("šestidnevka"), sa zajedničkim danom odmora svakog 6-tog, 12-tog, 18-tog, 24-tog i 30-tog u mesecu; 31. je bio van tjednog ciklusa i varirao je između radnog i neradnog dana, umesto 30. februara/veljače. korišćen je 1. mart/ožujka.

U praksi je bilo teško eliminisati tradiciju odmora na dan nedelje. Radnici su se često odmarali i nedeljom i novim danom odmora. Stara sedmica je na kraju vraćena juna/lipnja 1940.

### Godina
Numerisanje godina nije menjano, ali ima nekih slučajeva da je godina nazivana "N-ta godina socijalističke revolucije" s početkom 7. novembra/studenog 1917, što je vidljivo na vrhu gornje slike, ili samo "... godina revolucije", delimično vidljivo na donjoj slici. Ova fraza se javljala sve do 1991. tj. raspada SSSR.

## Izvori originala
* 

## Reference

## Povezano
* Francuski revolucionarni kalendar

## Vanjske veze
(na ruskom:)
* Istoriя kalendarя v Rossii i v SSSR. 
(na švedskom:)
* När kalendern blev ett vapen mot religion
(na engleskom:)
* A (partly satirical) article discussing the 6-day calendar
Ašur-nirari V

**Ashur-nirari V** bio je kralj Asirije od 755. do 745. pne. Naslijedio ga je Tiglath-Pileser III.

Ashur-nirari V je bio sin kralja Adad-nirarija III, a naslijedio je svog brata Ashur-dana III. Od njega je naslijedio i tešku političku situaciju, u kojoj je vlast asirskih kraljeva bila ozbiljno ograničena utjecajem dvorskih službenika, među kojima se posebno isticao Shamshi-ilu, vrhovni komandant vojske (turtanu). Prema eponimskom kanonu, Ašur-nirari V je bio prisiljen "ostati u zemlji", što je znak da mu je vlast bila slaba, s obzirom da su asirski vladari imali običaj ići na vojne pohode svake godine. Tek je u četvrtoj i petoj godini vladavine krenuo na pohod protiv Namrija. Godine 746. pne. došlo je do nove pobune, a sljedeće godine ga je svrgnuo Tiglath-pileser III, koji mu je mogao biti brat ili sin, ili jednostavno uzurpator koji s njim nije imao nikakvog srodstva.
Arhont

**Arhont** (*ἄρχων*) je grčka riječ koja znači *[[vladar]]* ili *poglavar*. Najviši državni službenik u nekim državama Stare Grčke se nazivao arhont.

## Povezano
* Arhont (gnosticizam)
Ab Urbe condita

***Ab Urbe condita*** (povezano s **Anno Urbis conditae**: AUC ili a.u.c.) je latinski izraz koji znači "od [osnivanja Grada Rima])", koje se tradicionalno smješta u godinu 753. pne. Koristio se za označavanje rimskih godina od strane nekolicine rimskih historičara. Suvremeni historičari su to koristili češće nego sami Rimljani, koji su pak više voljeli godine označavati po imenima dvojice konzula koji su bili na dužnosti svake godine. Prije dolaska modernih kritičkih izdanja rimskih historijskih knjiga, AUC se često koristio od prepisivača i urednika, pa se činilo da je bio u češćoj upotrebi nego što se mislilo. Umjesto toga su se u kasnijim periodima koristila vladarske godine, posebno u Bizantskom Carstvu kada je to Justinijan propisao godine 537. Primjeri upotrebe AUC se mogu naći kod suvremenih autora, na primjer u Mommsenovoj *Historiji Rima*.

## Reference
Etrursko pismo

**Etruščansko pismo** (**rasensko pismo**) je izvedeno iz eubejske ("crvene") varijante grčkog pisma. Od Etruščana (Rasena) su pismo vjerojatno preuzeli Rimljani, što je dalo današnju latinicu. Za pisanje brojeva su postojali posebni simboli, nalik slovima.

## Općenito
Pismo je izvedeno od "crvenog" grčkog alfabeta (eubejskog pisma) u kojoj su simboli **Χ** i **Ψ** imali drugačiju upotrebu nego u suvremenom grčkom pismu, a postojali su i simboli digama, kopa i san. Smjer pisanja je uglavnom bio zdesna nalijevo. U literaturi se uglavnom pojedina slova nazivaju odgovarajućim nazivima za grčka slova.

Interesantno svojstvo pisanja je upotreba različitih znakova za isti glas, npr. **C**, **Q** i **K** su označavali /k/. To je preuzeto u latinski, pa se i danas odražava na mnoge pravopise.

Čini se da etruščanski jezik nije razlikovao zvučne-bezvučne parove (/b/ – /p/) već samo neaspirirane-aspirirane (/p/ – /ph/), tako da zapravo između delta i pi nije bilo nikakve razlike. U kasnijim natpisima se takvi redudantni simboli (beta i delta) manje koriste.

Glas /f/ se pisao na različite načine (**F**, **FH**), a kasnije je kreiran simbol vrlo sličan brojci **8**.

Sjeverni krajevi su koristili druge simbole za sibilante (koji su bili vjerojatno slični hrvatskim *s* i *š*) nego južni; neki autori različito transliteriraju takvu dvojaku upotrebu.

Pretpostavlja se da latinični nazivi slova (*a*, *be*, *de*...) potječu iz etruščanskog pisma; za neka slova nazivi počinju samoglasnikom (*el*, *em*, *en*, *es*).

Postojao je poseban sustav pisanja brojeva, načelno vrlo sličan rimskim brojevima. 

## Slova
Neka slova su imala više varijanti, koje su u ovoj tablici prikazane usporedno:

Napomene uz tablicu:
* *sjeverni krajevi* su Vetulonia, Populonia, Volterra, Fiesole, Arezzo, Chiusi, Perugia, Cortona; također i na Lanenoj knjizi;
* *južni krajevi* se odnosi na gradove Tarquinia, Veii, Volsinii, Vulci, Rusellae i pokrajinu Kampaniju;
* Helmut Rix u svojoj knjizi *Etruskische Texte* koristi detaljnu transliteraciju, označenu u tablici s (Rix)

U ranim zapisima se glas /f/ pisao dvoslovom **FH** (ilustriran je i smjer pisanja s desna nalijevo):

:

a kasnije je uveden simbol sličan arapskoj brojci **8**.

Između riječi se pisala točka u sredini visine slova; rečenice, a ponekad i riječi su odvajane i dvotočkom.

## Brojevi

Koristili su se posebni simboli za 1, 5, 10, 50 i 100, po principu vrlo sličnom rimskim brojevima:

Simboli su najvjerojatnije simbolički povezani: 1 je jednostavna crta, 5 izgleda kao donja polovica od 10, a 50 kao donja polovica od 100.

## Reference

## Drugi projekti Wikimedije

## Vanjske veze

* Etruscan Texts Project : baza etruščanskih natpisa 
* Old Italic Unicode 
* The Etruscan alphabet (Omniglot) 
* Old Italic alphabets (Omniglot) 
* Etruscan (Ancient Scripts)
Kizik

**Kizik** (grčki: **Κύζικος**) bio je drevni grad u Miziji, dijelu Anadolije, smješten na dijelu današnjeg poluotok Kapu-Dagh (Arktonez), za koga se tvrdi da je bio otok u Mramornom moru, te da je bio umjetno povezan s kopnom.

Danas se Kizik nalazi pod zaštitom turskog Ministarstva kulture, te se nalazi na cestama za Erdek i Bandirmu u suvremenoj Turskoj.

## Historija
Smatra se kako su Kizik osnovali Pelazgi iz Tesalije, a tradicija ta događaj smješta u doba Argonauta; nešto kasnije historija bilježi doseljenike iz Mileta koji osnivaju grad, prema nekim nepouzdanim podacima oko 756. pne.

Zahvaljujući svom povoljnom položaju, Kizik se s vremenom razvio u važno trgovačko središte, a njegova valuta - zlatni stater - je došla u najširu upotrebu u antičkom svijetu. *Kiziken*, kako se taj zlatnik zvao, vrijedio 28 drahmi. Za vrijeme peloponeskog rata su se za Kizik borile zaraćene Atena i Sparta, a što je 410. pne. dovelo do pomorske bitke kod Kizika u kojoj su Atenjani pod Alkibijadom porazili Spartu.

Antalkidin mir je godine 387. pne. Kizik stavio pod vlast Perzijskog Carstva, a godine 334. pne. ga je Aleksandar Veliki stavio pod vlast makedonske države. U helenističkom periodu je Kizik pod dominacijom dinastije Atalida iz Pergama, a nakon čijeg izumiranja postaje bliski saveznik Rima.

Godine 74. pne. ga je zbog toga napao Mitridat VI od Ponta s 300.000 vojnika. Kizičani su izdržali opsadu, koju je na kraju razbio Lukul. Rimljani su svog saveznika nagradili s povećanom teritorijom i brojnim privilegijama. Tek za vrijeme cara Tiberija je ušao u sastav rimske države, gdje je služio kao provincijsko središte Mizije, a kasnije cijele regije Helesponta. 
 
Godine 443. je grad pogodio potres, prvi u nizu koji će s vremenom izazvati razaranja i postepeno napuštanje grada. Godine 675. su ga nakratko osvojili Arapi. Godine 1063. je zabilježen još jedan potres, nakon koga je grad potpuno napušten, a stanovnoštvo se preselilo u Artaki.

## Povezano
* Androsten od Kizika, cca. 200. pne., pratio kralja Antioha III Velikog u Indiju.
* Eudoks od Kizika, 130. pne., moreplovac i istraživač
* Erucije od Kizika, pisac
* Gelasije od Kizika, crkveni pisac iz 5. vijeka

## Izvori
* more information on ancient coinage
Zagrebačka lanena knjiga

**Zagrebačka lanena knjiga** je povoj s najduljim etruščanskim natpisom na svijetu, u koji je umotana egipatska mumija, poznata pod nazivom *Zagrebačka mumija*. Oba artefakta čuvaju se u Arheološkom muzeju u Zagrebu.

## Povijest pronalaska

Mumiju je kupio *Mihael Barić* prilikom svog posjeta Egiptu (1848./1849.). Njegov brat *Ilija Barić* darovao ju je *[[Jugoslavenska akademija znanosti i umjetnosti|Jugoslavenskoj akademiji]] u [[Zagreb]]u*, 1862. godine i trajno je pohranjena u Arheološkom muzeju u Zagrebu. 
Njemački egiptolog *Heinrich Brugsch* je 1869. godine otkrio natpis za koji nije znao da pripada Etruščanima. Godine 1891. bečki profesor i egiptolog dr. *Jacob Krall* otkrio je da mumijini povoji zapravo kriju najduži sačuvani etruščanski natpis na svijetu. 
Tijekom 1980tih povoji su temeljito restaurirani i rekonstruirani, ponovno fotografirani infracrvenim zrakama, te je paleografskom analizom i radioaktivnim ugljikom (C-14) utvrđena njena starost na oko 390. g. pne.

## Zagrebačka lanena knjiga

**Zagrebačka lanena knjiga** (*Liber linteus Zagrebiensis*) rukopis je s najduljim sačuvanim tekstom etruščanskog jezika.

Platno s oko 1130 riječi sačuvano je u pet naknadno izrezanih traka kojima je bila omotana egipatska mumija. Duljina cijele knjige iznosi oko 340&nbsp;cm, a širina najšire trake je 35&nbsp;cm. Tekst je raspoređen u 12 stupaca s različitim brojem redaka (od 26 do 36). Pretpostavlja se da sadrži niz obrednih propisa vezanih uz vjerske rituale starih Etruščana. Kako je etruščanski jezik još uvijek slabo poznat, dosad je poznato značenje samo pojedinih riječi koje spominju žrtvene darove i datume pojedinih svetkovina.
Ovi ovoji s natpisom otvaraju jasnu mogućnost postojanja jakih komunikacija između drevnih Etrurije i Egipta.

Transliteracija dijela teksta (9. stupac):

:*vacl vinum śantiśtś celi pen trytym*
:*θi θapneśtś trytanaśa hanθin celi*
:*tyr hetym vinym θic vacl heχz etnam*
:*iχ matam cnticn θsepen teśamitn*
:*murce θi nunθen etnam θi tryθ etnam*
:*hanθin etnam celycn etnam aθumitn*
:*peθereni eslem zaθrum mur in velθineś*
:*cilθś vacl ara θui useti catneti slapiχyn*
:*slapinaś favin yfli spyrta eisna hinθy*
:*cla θesns*

Jedna pretpostavka je da je u Egiptu postojala mala etruščanska zajednica izbjeglica (kao u Aleksandriji), koja je poprimila egipatske običaje mumificiranja.

## Natpis na papirusu
Istraživanjem popratnog papirusa koji se nalazio u pogrebnoj opremi pokojnice, utvrđeno je da on sadrži nekoliko poglavlja Knjige mrtvih s podacima o pokojnici. *Nesi-hensu* bila je žena *Paher-hensua*, »božanskog krojača« iz Tebe, koji je izrađivao odjeću za kultne statue boga Amona. 

## Vanjske veze
* http://www.amz.hr/naslovnica/odjeli/zbirke/egipatski-odjel.aspx  - Mrežne stranice Egipatskog odjela Arheološkog muzeja u Zagrebu
* http://www.amz.hr/naslovnica/odjeli/zbirke/razne-kolekcije.aspx  - Mrežne stranice kolekcije etruščanskih spomenika Arheološkog muzeja u Zagrebu
* Liber linteus Zagrabiensis, članak objavljen u časopisu "Fragmenti" Studentskog kluba arheologa Filozofskog fakulteta u Zagrebu
* Tekst o teoriji etruščanskog podrijetla Slavena i Hrvata
Konsonant

**Konsonant** ili **suglasnik** naziv je, u fonetici, za glas koji se stvara zatvaranjem jednog dela govornog trakta tako da vazdušna struja ne prolazi slobodno od pluća do usana.

U fonološkom smislu pojam suglasnik se često koristi za neslogotvorne glasove ili za polusamoglasnike, tj. glasove koje se fonetički smatraju samoglasnicima, ali se ponašaju kao suglasnici u nekom određenom jeziku.

Suglasnici u srpskohrvatskom jeziku su:
* **b, v, g, d, đ, ž, z, j, k, l, lj, m, n, nj, p, r, s, t, ć, f, h, c, č, dž, š**

## Podela suglasnika prema zvučnosti
Suglasnici se prema zvučnosti dele na:
* zvučni: **B, G, D, Đ, Ž, Z, Dž**
* bezvučni: **P, K, T, Ć, Š, S, Č, F, H, C**
* sonanti: **M, V, R, L, N, Lj, Nj, J** *(pri njihovom izgovoru, kao i pri izgovoru samoglasnika, glasnice trepere, ali se ipak stvara neka prepreka. Ovi glasovi se nazivaju glasnici ili sonanti.)*

## Podela suglasnika prema mestu izgovora (tvorbe)
Suglasnici se prema mestu izgovora (tvorbe) dele na:
* usneni 
** dvousneni : **P, B, M**
** usneno-zubni : **F, V**
* zubni : **T, D, S, Z, C**
* nadzubni: **L, R, N**
* prednjonepčani : **J, Lj, Nj, Ć, Đ, Š, Ž, Č, Dž**
* zadnjonepčani : **K, G, H**

## Povezano
* Glas
* Fonem
* Fonetika
* Samoglasnik
* Gramatika srpskohrvatskog jezika
Ploziv

**Ploziv** ili **okluziv** je vrsta suglasnika koja je proizvodi zaustavljanjem struje zraka.

Primjeri ploziva su glasovi [p], [t], [k], [b], [d], [g].
Labiodentalni aproksimant

**Labiodentalni aproksimant** je suglasnik koji postoji u rijetkim jezicima; u međunarodnoj fonetskoj abecedi za njega se koristi simbol   .

Glas je donekle sličan zvučnom labiodentalnom frikativu.

Glas postoji u standardnom hrvatskom i dijelu hrvatskih narječja; suvremeni pravopisi hrvatskog jezika koriste simbol **v**; vidi slovo v. U kajkavskom umjesto ovog glasa postoji zvučni labiodentalni frikativ.

Karakteristike su:
* po načinu tvorbe je aproksimant;
* po mjestu tvorbe je labiodentalni suglasnik;
* po zvučnosti je zvučan.

Po bazi podataka UPSID, glas se nalazi u oko 1% jezika, npr. u norveškom.

## Vanjske veze
* UCLA Phonological Segment Inventory Database (UPSID)
Alfa

**Alfa** (starogrčki: **ἄλφα**; novogrčki: **Άλφα**; veliko slovo **Α**; malo slovo **α**); je prvo slovo grčkog pisma i ima brojčanu vrijednost 1.

Pored upotrebe u zapisivanju grčkih riječi, malim grčkim α se označava i:
* konstanta fine strukture, fundamentalna fizikalna konstanta
* alfa-čestica
* alfa kanal, koji opisuje prozirnost u računalnoj grafici
* različiti kutevi

Znak alfa vuče podrijetlo od slova *[[alef]]* iz feničkog pisma, koje izvorno prikazuje glavu bika. Ako se veliko slovo alfa okrene na glavu može se još prepoznati glavu bika.
Slovo je počelo kao egipatski hijeroglif volovske glave.

Standardi Unicode i HTML ovako predstavljaju slovo grčko slovo *alfa*:
Beta (slovo)

**Beta** (grčki srednji rod: **Βήτα**; veliko slovo **Β**; malo slovo **β**) je drugo slovo grčkog pisma i ima brojčanu vrijednost 2.
U starogrčkome jeziku beta se izgovaralo /*[[zvučni bilabijalni ploziv|b]]*/, a u novogrčkom se slovo naziva *víta* i izgovara se /*[[zvučni labiodentalni frikativ|v]]*/.

Osim grčkog slova, beta predstavlja različite veličine u matematici i fizici, npr:
* beta-čestice;
* u termodinamici, statističku mjeru inverzne temperature: β = *d* ln *Ω* / *dE*;
* brzinu u odnosu na brzinu svjetlosti, u posebnoj teoriji relativnosti.
* često se koristi kao oznaka različitih kuteva u matematici;

Slovo beta vuče podrijetlo od slova *[[bet]]* iz feničkog pisma:

Standardi Unicode i HTML ovako predstavljaju slovo grčko slovo *beta* (varijacija se koristi u sredini riječi):
Gama

Slovo **Gama** (grčki srednji rod: **Γάμμα**; veliko slovo **Γ**, malo slovo **γ**) je treće slovo grčkog pisma i imalo je brojčanu vrijednost 3. 

Simbol se često koristi u matematici i fizici, njime se npr. označavaju gama-zrake.

Slovo gama vuče podrijetlo od slova *[[gimel]]* iz feničkog pisma:

Standardi Unicode i HTML ovako predstavljaju slovo *gama*:
Delta (slovo)

**Delta** (grčki srednji rod: **Δέλτα**; veliko slovo **Δ**; malo slovo **δ**) je 4. slovo grčkog alfabeta i ima brojčanu vrijednost 4.

Simbol se često koristi u matematici i fizici, njime se npr. označava delta funkcija.

Slovo delta vuče podrijetlo od slova *[[dalet]]* iz feničkog pisma:

Standardi Unicode i HTML ovako predstavljaju slovo *delta*:
Epsilon

**Epsilon** (grčki neutralni rod: **Έψιλον**; veliko slovo **E**; malo slovo **ɛ**) je 5. slovo grčkog alfabeta i ima brojčanu vrijednost od 5.

## Podrijetlo
Slovo *he* iz Feničkog pisma je izvor grčkog slova epsilon i korišten je kao samoglasnik E. Ime „e psilón“ (grčki: ἔ ψιλόν) znači „obično E“.

## Šifra znaka
Standardi Unicode i HTML ovako predstavljaju slovo grčko slovo *epsilon*:
Frikativ

**Frikativ** je vrsta suglasnika koji se tvore tjeranjem zraka kroz uski kanal, koji se tvori npr. između jezika i zuba ili nepca.
Aproksimant

**Aproksimanti** su suglasnici koji su bliski samoglasnicima: u artikulaciji, glasovni trakt se sužuje, ali zrak još uvijek može strujati bez čujne turbulencije. Aproksimanti su otvoreniji od frikativa, a zatvoreniji od samoglasnika.

Aproksimanti se dijele na centralne, lateralne (bočne) i koartikulirane.

### Centralni
* bilabijalni aproksimant  (obično pisan )
* labiodentalni aproksimant 
* dentalni aproksimant  (obično pisan )
* alveolarni aproksimant 
* retrofleksni aproksimant  (suglasničko )
* palatalni aproksimant  (suglasničko )
* velarni aproksimant  (suglasničko )
* uvularni aproksimant  (obično pisan )
* faringalni aproksimant  (suglasničko ; obično pisan )
* epiglotalni aproksimant  (obično pisan )

### Lateralni

* zvučni alveolarni lateralni aproksimant 
* bezvučni alveolarni lateralni aproksimant 
* retrofleksni lateralni aproksimant 
* palatalni lateralni aproksimant 
* velarni lateralni aproksimant 

### Koartikulirani s posebnim IPA simbolima
* zvučni labijalizirani velarni aproksimant  (suglasničko )
* bezvučni labijalizirani velarni aproksimant  
* labijalizirani palatalni aproksimant  (suglasničko )
* velarizirani alveolarni lateralni aproksimant 

### U hrvatskom
U standardnom hrvatskom postoje centralni  i , te lateralni  i .
Zeta (slovo)

**Zeta** (grčki neutralni rod: **Ζήτα**; veliko slovo **Z**; malo slovo **ζ**) je 6. slovo grčkog alfabeta i ima brojčanu vrijednost od 7.

## Podrijetlo
Slovo *zayin* iz Feničkog pisma je izvor grčkog slova zeta.

## Šifra znaka
Theta

**Theta** (grčki neutralni rod: **Θήτα**; veliko slovo **Θ** ili **ϴ**; malo slovo **θ** ili **ϑ**) je 8. slovo grčkog alfabeta i ima brojčanu vrijednost od 9.

## Podrijetlo
Slovo *Tet* iz Feničkog pisma je izvor grčkog slova Theta.

Na novogrčkome jeziku slovo se naziva *Thíta*, a th u slovo se izgovora kao th u engleskom jeziku.

## Šifra znaka

* koristi se više na području književnosti
Jota (slovo)

**Jota** (grčki srednji rod: **ἰῶτα**; veliko slovo **Ι**; malo slovo **ι** je 9. slovo grčkog alfabeta i ima brojčanu vrijednost 10.

Jota se koristila i kao drugi dio u padajućim diftonzima, gdje je prvi element mogao biti kratki ili dugi samoglasnik. Kod dugih prvih elemenata, jota se rano prestala izgovarati, pa se pisala u politonskom zapisu kao *potpisana jota*, tj. kao vrlo malo ι ispod glavnog samoglasnika, na primjer .

Slovo *[[jod (slovo)|jod]]* iz feničkog pisma je izvor grčkog slova *jota*.

Standardi Unicode i HTML ovako predstavljaju grčko slovo *jota*:
Kapa

**Kapa** (grčki srednji rod: **Κάππα**; veliko slovo **Κ**; malo slovo **κ** ili \varkappa je 10. slovo grčkog alfabeta i ima brojčanu vrijednost 20.

Osim u grčkom, slovo kapa se koristi za neke konstante u fizici, kao što je konstanta torzije, i za neke veličine u matematici.

Slovo *[[kaf]]* iz feničkog pisma je izvor grčkog slova *kapa*:

Standardi Unicode i HTML ovako predstavljaju slovo grčko slovo *kapa*:
Lambda

**Lambda** (grčki neutralni rod: **Λάμδα**; veliko slovo **Λ**; malo slovo **λ**) je 11. slovo grčkog alfabeta i ima brojčanu vrijednost od 30.

## Podrijetlo
Slovo *Lamed* iz Feničkog pisma je izvor grčkog slova Lambda.

## Šifra znaka
Standardi Unicode i HTML ovako predstavljaju slovo grčko slovo *lambda* (opazite da su ga autori standarda Unicode nazvali *lamda*):