open-index/open-wikipedia-markdown huggingface dataset:
Športska dvorana Vijuš

**Športska dvorana Vijuš** je višenamjenska dvorana u Slavonskom Brodu. Kapaciteta je 2.200 gledatelja. Otvorena je 27. studenog 2009., nakon 20 godina gradnje.

Gradnja dvorane započela je 27. prosinca 1989. Nedugo poslije, dolaze Domovinski rat i razaranja, nakon kojih je dvorana godinama propadala. Tek 2007., ulaganjem 38 milijuna kuna, gradnja je nastavljena, i 2009. dovršena.

Cijeli kompleks sastoji se od preko 14 tisuća metara kvadratnih; glavne dvorane s 2.200 mjesta te dvije pomoćne dvorane, na zapadu i na jugu. S istočne strane nalazi se ugostiteljski objekt. Na sjevernoj strani glavni je ulaz u dvoranu. U suterenu ispod glavne dvorane nalazi se moderna kuglana koju mogu koristiti i rekreativci. 

Prvi događaj održan u dvorani Vijuš bio je Katarinski sajam 2009., a prvu športsku utakmicu su pred punom dvoranom odigrali košarkaši Svjetlost Broda i Zadra, a uspješniji su bili gosti, 81:77.
Hugo Badalić

**Hugo Badalić** (Slavonski Brod, 18. rujna 1851. - Zagreb, 4. svibnja 1900.) hrvatski književnik.

## Biografija

Badalić je školovanje započeo u Brodu, Kostajnici, gimnaziju je pohađao u Zagrebu. Poslije svršetka gimnazije u Beču je diplomirao klasičnu filologiju 1874. Iste godine postavljen je za učitelja u gimnaziji u Rijeci, 1882. se vraća u Zagreb gdje radi u gimnaziji na Gornjem gradu.

## Djela

* Nikola Šubić Zrinjski (libreto opere) 1876.
* "Zlatno doba (romantične pjesme)", 1890.
Danijel Cesarec

**Danijel Cesarec** (Slavonski Brod, 8. siječnja 1983.) hrvatski je nogometaš iz Zbjega koji igra za NK Osijek na posudbi iz Rijeke. Igra na poziciji napadača.

Cesarec je ponikao u Marsoniji. Ubilježio je tri nastupa za hrvatsku reprezentaciju do 21 godine. Nastupao je za više stranih klubova, od toga osam godina u Grčkoj. Nakon kratke epizode u Maccabiju iz Haife, u ljeto 2012. potpisao je jednogodišnji ugovor za Rijeku. U zimu 2014. Danijel odlazi na posudbu u NK Osijek.

## Izvori

## Vanjske veze
* Profil na stranici HNK Rijeke  
* Profil na Transfermarkt.de
Pavo Crnac

**Pavo Crnac** (Slavonski Brod, 10. ožujka 1971.), hrvatski nogometaš. Najveći dio nogometne karijere proveo je igrajući u Koprivnici za Slaven Belupo gdje je jedno vrijeme bio i kapetan.

## Vanjske veze
* Pavo Crnac Hrvatska nogometna liga
Jelena Ivezić

**Jelena Ivezić** (17. ožujka 1984. Slavonski Brod) hrvatska košarkašica članica Hrvatske košarkaške reprezentacije i ŽKK Gospić, igra na poziciji niskog krila .. Jelena živi u naselju Radovanju u općini Oriovac.

## Karijera
Jelena je profesionalnu karijeru započela 2000. godine u ŽKK Croatia Zagreb, 2006. prelazi u španjolski EBE Promociones naredne godine igra u Mađarskoj za MiZo Pecs, 2008 prelazi u ŽKK Gospić za koji i sada igra.

Sudjelovala je na završnom turniru europskog prvenstva 2007. godine.

2008. je bila u skupini igračica koje je pozvao izbornik Nenad Amanović na pripreme za EP 2009..

## Izvor
Iva Ciglar

**Iva Ciglar** (Slavonski Brod, 12. prosinca 1985.) hrvatska košarkašica članica Hrvatske košarkaške reprezentacije i Spartaka iz St. Petersburga, igra na poziciji organizatora igre.

## Karijera
Iva je profesionalnu karijeru započela 2001. godine u ŽKK Medveščak, 2005. prelazi na Floridu u sveučilište Florida International 2008. i 2009. igra u Sloveniji za ŽKK Merkur Celje 2009. godine igra u Mađarskoj za Szeviep Szeged, 2010. prelazi u ruski klub Spartak St. Petersburg za koji i sada igra.

2005. je bila članicom hrvatske ženske košarkaške reprezentaciju za igračice do 20 godina koja je osvojila 5. mjesto., a s njom su još igrale Mirna Mazić, Josipa Bura (3. po šutu za dvicu), Sanda Tošić (5. po šutu za tricu), Monika Bosilj (najbolja izvođačica slobodnih bacanja) i druge, a izbornica je bila Linda Antić-Mrdalj.

2008. je bila u skupini igračica koje je pozvao izbornik Nenad Amanović na pripreme za EP 2009..

## Izvor
Vladimir Rem

**Vladimir Rem** (Slavonski Brod, 4. prosinca 1927. - Slavonski Brod, 22. kolovoza 2011.), hrvatski pjesnik, esejist, književni kritičar i povjesničar.

## Biografija
Rođen je u Slavonskome Brodu od oca Stjepana, pohrvaćenoga Nijemca i majke Marije iz šokačkoga roda Akšamović. Osnovnu školu i realnu gimnaziju pohađao je u Slavonskome Brodu, a Hrvatski jezik i jugoslavenske književnosti diplomirao je u Zagrebu.

Nakon studija na Filozofskom fakultetu u Zagrebu (1952.) bio je profesor hrvatskoga jezika i novinar (Slavonski Brod, Derventa, Lipovac, Čakovec), a potom slijedi četvrt stoljeća dugo, iznimno plodno vinkovačko razdoblje (1957.–1992.), gdje je na dužnosti direktora Kazališta (1967.–1979.), predsjednika Sekcije Društva hrvatskih književnika za Slavoniju i Baranju (od 1981.) i kao slobodni umjetnik preuzeo ulogu kreatora i organizatora kazališnog i književnog života u gradu i izvan njega. Godine 1992. vraća se u Slavonski Brod nastavljajući još intenzivnije raditi za svoj rodni grad.

Zagovarajući otpočetka baštinske vrijednosti, pokrenuo je časopis (Glas mladih), priređivao književne večeri, skupove i tribine (Petkom u pet do sedam), uređivao biblioteke (Baština, Brazde, Slavonica, Brodski pisci) i surađivao u tridesetak hrvatskih novina i časopisa. Obogaćujući život građanstva sklona hrvatskoj umjetnosti i njezinu kapitalnom nasljeđu, i u najtežim je vremenima djelovao u korist hrvatske knjige i nacionalnoga repertoara, izlažući se uhićenju i zatvoru (1949.) te progonu i prozivci nakon sloma Hrvatskoga proljeća. Znatnu stvaralačku energiju i znanje ulagao je u opće dobro, što njegovu radu daje specifičnu težinu i čini ga plodonosnijim utoliko što je i drugima pomagao da izraze svoje potencijale kao glumci i redatelji, suradnici i učenici.

## Izvori
Ivan Senjug

**Ivan Senjug - Ujak** (Slobodnica kraj Slavonskog Broda, 1920. — Grubišno Polje, 24. kolovoza 1944.) bio je sudionik Narodnooslobodilačke borbe i narodni heroj Jugoslavije.

## Biografija
Rođen je 1920. godine u Slobodnici kraj Slavonskog Broda, u siromašnoj seljačkoj obitelji. Osnovnu školu pohađao je u Slobodnici, a u Slavonskom Brodu gimnaziju. Bio je aktivan u SKOJ-u, te se angažirao na širenju ideja komunizma u selima oko Slavonskog Broda. Na njihovu inicijativu pokrenut je list „Borba mladih“. Skojevci su djelovali i u đačkom literarnom društvu „Mesić“ i ostalim društvenim organizacijama.

Uoči rata i neposredno poslije fašističke okupacije, Ivan Senjug i drugi članovi SKOJ-a i Komunističke partije Jugoslavije pripremali su se za oružani ustanak, prikupljajući oružje i vojničku opremu.  Početkom ustanka Senjug je već bio u ilegali, zbog čega su maltretirali njegovu majku, koja ga unatoč tome nije izdala. Dana 9. srpnja 1941. godine, Senjug je primljen u članstvo Komunističke partije Jugoslavije.

Prvih dana srpnja 1941. godine, Senjug se nalazio u prvoj partizanskoj grupi, formiranoj u šumi Cerovac nedaleko od Slavonskog Broda. Ubrzo je postao politički komesar čete u sastavu Prve slavonske brigade, a stvaranjem Trećeg bataljuna iste brigade i njezin politički komesar. Kao komesar, sudjelovao je u svim većim borbama koje je brigada vodila u Slavoniji, poput borbe za Voćin, Podravsku Slatinu, Našice, Veliku Pisanicu, Podgorač i ostale. Od ostalih borbi, sudjelovao je u borbama brigade po Hrvatskom zagorju radi osvajanja Lepoglave, te u borbama u Bosni sa 1943. na 1944. godinu.

Poslije povratka u Slavoniju, postao je politički komesar Šesnaeste omladinske brigade „Joža Vlahović“, zatim politički komesar, a kasnije i zapovjednik Dvanaeste slavonske udarne brigade NOVJ.

U borbi za Grubišno Polje, 20. kolovoza 1944. godine, Senjug je u jurišu iz neposredne blizine bio ranjen u grlo, ali nije napustio borbu dok mjesto nije bilo osvojeno. Poslije četiri dana, podlegao je ranama.

Ukazom Predsjedništva Antifašističkog vijeća narodnog oslobođenja Jugoslavije (AVNOJ), 19. lipnja 1945. godine, među prvim borcima Narodnooslobodilačke vojske, proglašen je za narodnog heroja.

## Literatura
**Narodni heroji Jugoslavije*. „Mladost“, Beograd 1975. godina.
Konrad Lovrenčić

**Konrad Lovrenčić** (Slavonski Brod, 19. rujna 1980.) hrvatski je samouki basist i producent.

## Biografija

Konrad Lovrenčić Rođen je 19. rujna 1980. u Slavonskom Brodu. Basist, samouk.

Nakon odsluženja vojnog roka, 2000. dolazi u Zagreb, gdje svira s Brain Holidays (roots reggae) 2001.-2004., Lexsaurinima (Edo Maajka, HC, hip-hop) od 2004. - 2007., Natalie Dizdar  2006. - 2007. i sudjeluje u mnogim jamm sessionima i koncertima s prijateljima glazbenicima (Elemental, Fini sapuni, 80°)

Istražuje zvuk bas gitare kombinirajući efekte kako bi definirao svoj zvuk. Uz iskustvo u hip-hopu, hard coreu, reggeu, također je drum'n'bass basist.

Trenutačno svira u bendu LessThanAMinute, Elemental, etno/world music sastavu Kries i Toboganu, prvom bendu u Hrvatskoj koji izvodi drum'n'bass live.

Od 2004. zaposlen je kao producent u studiju RadioKazetoFon production, gdje su nastali projekti poput radioemisije „Radio Vibrator“ i Beat Busters projekta. Naime, jedan je od osnivača Beat Busters ekipe, čiji je cilj stvaranje scene elektroničke glazbe koja se izvodi uživo.
 
## Diskografija

* 2008. Kries - *Kocijani*
* 2010. LessThanAMinute - *To Be*
* 2010. Elemental - *Vertigo*

## Vanjske veze

* http://www.vibe.hr
* http://www.kries.info/ 
* http://www.elemental.hr/
* http://www.myspace.com/toboganspace
* http://www.myspace.com/lessthanaminute  
* http://www.beat-busters.com/ 
* http://www.zykopops.com/
Dubrovački simfonijski orkestar

**Dubrovački simfonijski orkestar** je profesionalni glazbeni orkestar grada Dubrovnika i glavni je nositelj glazbenih zbivanja u Dubrovniku. U svom djelovanju nastavlja glazbenu tradiciju koja se počela razvijati još u vrijeme rane Dubrovačke republike.

## Historija
Glazba u Dubrovniku razvijala se uz pomoć utjecajnih plemićkih obitelji. Prve glazbene grupe osnovane su kako bi izvodile koncerte na blagdan zaštitnika Grada Sv. Vlaha, a za izvođenje koncerata u njegovu čast birani su najtalentiraniji glazbenici.

Kako se broj glazbenika u Dubrovniku povećavao, Senat je odlučio u grad dovesti kvalificirane profesore koji će glazbi podučavati mlade. Osim što su podučavali glazbu, profesori su svirali u orkestru *kneževe glazbe*. Utjecaj na glazbu u Dubrovniku u to vrijeme dolazio je uglavnom iz Italije pa su profesori uglavnom bili iz Italije, a mladi glazbenici na daljnje usavršavanje su odlazili najčešće u Napulj i Rim.

U moderno vrijeme orkestar je osnovan 24. kolovoza 1925. godine pod imenom *Dubrovačka filharmonija*. Prvi simfonijski koncert *Dubrovačke filharmonije* održan je u današnjem kazalištu Marin Držić pod vodstvom poljskog dirigenta Tadeusza Sygietynskog, tadašnjeg dirigenta Varšavske opere. Kritika prvog nastupa je bila izvrsna, a djelovanje orkestra je legalizirano prvim statutom i financiranjem orkestra iz općinskog proračuna.

Tokom godina u više navrata orkestar je mijenjao svoje ime, tako od 1946. nosi naziv *Dubrovački gradski orkestar*. 1992. usko se povezuje s Dubrovačkim ljetnim igrama i mijenja ime u *Dubrovački festivalski orkestar*. Posljednjom promjenom imena, od 1995. naziva se *Dubrovački simfonijski orkestar*.

S orkestrom su tokom godina nastupali brojni poznati dirigenti i solisti: Lovro pl. Matačić, Zubin Mehta, Kiril Kondrašin, Ernst Marzendorfer, Henryk Szeryng, Mstislav Rostropovič, Antonio Janigro, Jehudi Menjuhin, David Oistrach, Svjatoslav Richter i drugi.

## Sadašnjost
Orkestar redovito nastupa u sklopu Dubrovačkih ljetnih igara. Na svom repertoaru veliku pozornost posvećuje dubrovačkim klasicima iz 18. stoljeća, posebno skladateljima Luki Sorkočeviću i Ivanu Mani Jarnoviću. Tokom koncertne sezone nastupa na koncertima u atriju Kneževog dvora i ljetnikovcu Crijević-Pucić, a ostvaruje i zapažena gostovanja po Hrvatskoj i inozemstvu.

Danas orkestrom ravna hrvatski skladatelj Pero Šiša.

## Izvori

## Vanjske veze
* Web stranica Dubrovačkog simfonijskog orkestra
Ragbijaški klub Dubrovnik

**Ragbi klub Dubrovnik** je ragbijski klub iz Dubrovnika.

Klupsko sjedište je u *vojarni „Kupari” bb*, u Dubrovniku.

## Vanjske veze
Vaterpolski klub Dubrovnik

**Vaterpolski klub Bellevue** je vaterpolski klub iz Dubrovnika.

Klupsko sjedište je na adresi *Don Frane Bulića 6*, Dubrovnik.

## Historija
Klub je osnovan 1957. kao ***Bellevue***, poistoimenom dubrovačkom plivalištu  Kroz povijest je nosio imena sponzora, ***Bellevue DTS*** , ***Dubrovnik Pro Cro*** te ***Dubrovnik***.

Povremeni je hrvatski prvoligaš, a povremeno je bivao prvoligašem i za doba SFRJ. Ulazak u hrvatsku ligu je izborio za vremena kad ga je vodio Niko Matušić. Kasnije je Niko Matušić bio športskim direktorom.

Svoje najveće uspjehe *Dubrovnik* je doživio 1998. i 1999. godine kad je osvojio COMEN kup, te igrao završnicu kupa (protiv *[[Hrvatski akademski vaterpolski klub Mladost|zagrebačke Mladosti]]*) i poluzavršnicu prvenstva, u kojoj su također ispali od *Madosti* .

Zbog financijskih teškoća klub je rasformiran 2001., te reaktiviran 2009. godine.

## Klupski uspjesi
**[[COMEN kup]]**
*osvajači: 1999.

**[[Kup Hrvatske u vaterpolu|Hrvatski kup]]**
*finalist: 1998..

**[[Hrvatska vaterpolska prvenstva|Hrvatsko prvenstvo]]**
* poluzavršnica: 1999..

**[[1. B vaterpolska liga|1.B liga]]**
* prvaci: 2012.

## U međunarodnim natjecanjima

### [[Kup pobjednika kupova (vaterpolo)|Kup pobjednika kupova]]

## Značajni sastavi
Osvajači COMEN kupa 1999. godine:
Volarević, Mario Bijač, Božo Lujo, Željko Vukčević, Andrej Bjelofastov, Delić, Mario Brkić, Antunović, Miho Bobić, Aleksandr Osadčuk, Ivandić, Josip Vezjak, Škarica, Jegorov.

Sezonu u kojoj su nastupili u Europi (Kupu pobjednika kupova) 1999/2000. su igrali u sastavu: 
trener: Đuro Savinović, 
vratari: Dragan Rebić, Lukša Franković, Olaf John
braniči: Mario Bijač, Tvrtko Herceg, Mario Brkić, Maro Roko
sidruni: Andrej Bjelofastov, Miho Klečak, Tomislav Rudinica
napadači: Željko Vukčević, Trpimir Jakovac, Miho Bobić, Aleksandar Osadčuk, Pero Jovica, Božo Lujo, Marko Dragčević, Andrej Grozaj, Zlatan Avdić, Dinko Rizzi

## Poznati treneri
* Đuro Savinović 
* Niko Matušić

## Poznati igrači
* Dragan Rabić
* Andrej Bjelofastov
* Niko Matušić

## Izvori

## Vanjske veze
* VK Bellevue
Vaterpolski klub Dubrovački veterani

**Vaterpolski klub Dubrovački veterani** je vaterpolski klub iz Dubrovnika.

Klupsko sjedište je na adresi *Put Republike 11*, Dubrovnik.

## Klupski uspjesi
Na Svjetskom vaterpolskom prvenstvu za veterane, održanom na Novom Zelandu 2002. godine vaterpolisti VK Dubrovački veterani osvojili su zlatnu medalju.

Na vaterpolskom turniru 7. Svjetskih veteranskih igara 2009. u australskom gradu Sydney, u kategoriji +35, vaterpolisti VK Dubrovački veterani osvojili su novu zlatnu medalju.

Zlato u Sydneyu je osvojeno u sastavu: Đuro Štrurica, Dubravko Šimenc, Željko Mage, Maro Šušić, Antonio Milat, Božidar Plazonić, Robert Tiozzo, Maro Bijač, Božo Lujo, Miho Klaić, Saša Borojević, Željko Margaretić, Tonko Karaman i Olaf John. Treneri ekipe bili su Ivica Dabrović i Niko Matušić

## Izvori
Ženski vaterpolski klub Jug

**Ženski vaterpolski klub Jug** je vaterpolski klub iz Dubrovnika.

Klupsko sjedište je na adresi *Put Republike 11*, Dubrovnik.

Igračice vaterpolskog kluba Jug počele su trenirati i odmah su prijavljene za igru. Kup je bio prvi na kojemu su sudjelovale, bile su predzadnje iako su sve utakmice izgubile jer igračice iz sv.filipa i jakova nisu bile registrirane tako da su automatski diskvalificirane.

Klub trenira na Gruškom bazenu u dubrovačkom naselju Gruž.

## Poznate igračice
Na EP 2010. kad su hrvatske vaterpolistice nastupile prvi put u povijesti, Jug je dao igračicu Karmelu Tvrdić. 

## Izvori
Art radionica Lazareti

** Art radionica Lazareti** (akronim **ARL**) se nalazi u Dubrovniku a osnovana je 1988.godine. Ideja i cilj su joj aktivno i istraživačko bavljenje suvremenom umjetnošću, suvremenom kulturom, društvom, politikom i njihovim međuodnosima.
 
ARL djeluje putem prikazivanja i podržavanja suvremene nezavisne umjetničke produkcije i poticanja izvanistitucionalnog obrazovanja i umjetničkog izraza.

Stalni projekti ARL-a su:
* Galerija «Otok» - predstavlja suvremene vizualne umjetnosti kroz samostalne i skupne koncepcijske izložbe, predavanja, konferencije, prezentacije te organizira predstavljanja dubrovačkih, hrvatskih i inozemnih umjetnika.
* Karantena festival – festival suvremene nezavisne kazališne, plesne, performans i glazbene produkcije
* *Artists-in-residency* i koprodukcijski programi
* Radionice – vizualne umjetnosti,ples, kazalište, video,fotografija, glazba, teorijske radionice
* Protuotrov – javne akcije, tribine, okrugli stolovi
* Izdavaštvo – teorija, filozofija, kulturologija... 
* Glazbeni program – koncerti, radionice, performansi
* Film & Video programi – projekcije, predavanja, radionice

Voditelj ARL-a je Slaven Tolj.

## Izvori
* www.kulturpunkt.hr 

## Vanjske veze
*  O ARL-u
*  ART-GARDA GRADA 
* www.akademija-art.net
Mali raspjevani Dubrovnik

**Mali raspjevani Dubrovnik** (osnovan 1962. godine) je pjevački zbor dubrovačke djece nastao pod vodstvom skladatelja Đela Jusića. 

Kroz ovaj zbor su prošle mnoge generacije dubrovačkih mališana tako da su neke od Jusićevih skladbi napisanih za *Mali raspjevani Dubrovnik* popularne ne samo među malima već i među velikima: *Lutkica na dar*, *Lula Starog Kapetana*, *Gusar s Porporele* i mnoge druge.
Tekstove nekih od pjesama *Malog raspjevanog Dubrovnika* je napisao književnik akademik Luko Paljetak.

Koncert malih pjevača održava se tradicionalno svako ljeto u Gradu na skalinima crkve Sv. Vlaha. 
Zbor je nastupao po cijeloj Hrvatskoj, u Italiji i u Vatikanu. Jedan od najznačajnijih nastupa bio je koncert s čuvenom američkom pjevačicom Barbarom Hendricks 1992. godine kojeg je prenosila Eurovizija iz Franjevačke crkve u tada okupiranom Dubrovniku.

Zbor je do sada snimio 6 LP ploča i 3 CD-a. Za CD pod imenom *Božić u Dubrovniku* dobili su 1997. godine nagradu Porin za najbolji album za djecu.

8. srpnja 2007. godine *Mali raspjevani Dubrovnik* je proslavio je svoj 45. rođendan. Tom prigodom je objavljena imonografija pod nazivom *Mali raspjevani Dubrovnik – 45 godina* autorice Nataše Kalinić Ahačić.

## Izvori
* www.crorec.hr
* Grad Dubrovnik- Službene stranice
Dubrovačko slikarstvo

Nakon starih slikara Nikole Božidarevića, Lovre Dobričevića, Mihajla Hamzića, Vicka Lovrina i dr., tradicije münchenske trojke, kao što su Vlaho Bukovac, Mate Celestin Medović i drugi, u Dubrovniku se razvija poseban smjer u hrvatskom slikarstvu. Nastaje šarena škola, poznatija pod pojmom *dubrovački koloristi*. Tome razdoblju pripadaju njegovi osnivači, slavni "Trolist" Đuro Pulitika, Antuna Masle na čelu s Ivom Dulčićem.

Drugim trolistom smatramo slikare Josipa Škerlja, Lukšu Peka i Josipa Pina Trostmanna.

## Popis dubrovačkih likovnih umjetnika
* Stjepko Mamić
* Mišo Baričević
* Nikola Božidarević
* Vlaho Bukovac
* Lovro Dobričević
* Ivo Dulčić
* Ivo Grbić
* Vulko Hajdić
* Mihajlo Hamzić
* Josip Ivanović
* Ljubomir Ljupko Kolovrat
* Loren Ligorio
* Vicko Lovrin
* Antun Masle
* Mate Celestin Medović
* Romana Milutin Fabris
* Lukša Peko
* Đuro Pulitika
* Milovan Stanić
* Viktor Šerbu
* Josip Škerlj
* Josip Pino Trostmann
* Nada Zec Ivanović
PK Jug

**PK Jug** je plivački klub iz Dubrovnika, utemljen 1923. godine kao sekcija dubrovačkog športskog kluba Jug.

## Povijest kluba
Dvadesetih godina 20. stoljeća, na dubrovačkim Dančama su organizirana prva natjecanja u plivanju i igranju loptom u Dubrovniku, no bez stručnog vodstva nije se moglo napredovati. Tu pionirsku ulogu na sebe je preuzeo Rudi Reš uz pomoć Pera Kolića i Tonća Nardellia.
Prvo natjecanje u propagandne svrhe održano je 10. kolovoza 1923. godine na plaži u Uvali Šuljić. Prvi natjecatelji su bili Rudi Reš, Špiro Bjeladinović, Ljubo Merlo, Marko Dabrović  i Nikša Jazbec.

Dne 28. lipnja 1924. godine održano je prvo javno plivačko natjecanje. Na 50 metara u juniorskoj konkurenciji pobijedio je Poković, a drugoplasirani je bio Medini. Kod seniora je pobijedio Bogdanović ispred Bjeladinovića. Dugometražnu stazu od Porporele do Lokruma Rudi Reš je preplivao za 24 minute.

Prvi Jugaš koji je  pobijedio na državnom prvenstvu je bio Marko Bibica 1931. godine.

Godine 1934. plivački klub Jug dobija organizaciju prvog državnog prvenstva održanog u Dubrovniku.

Jedan od najvećih uspjeha plivača PK Jug prije izgradnje Gruškog olimpijskog bazena je bila brončana medalja višestruke državne prvakinje Eše Ligorio na europskom prvenstvu u Torinu 1954. godine.

Još jedna od uspješnih plivačica bila je Hilda Zeier, višestruka državna prvakinja i rekorderka, te osvajačica medalja s Univerzijada.

Godine 1959. plivači Juga s Danača sele na novoizgrađeni olimpijski bazen u Gružu, da bi 1961. godine na novom bazenu bilo organizirano seniorsko prvenstvo Hrvatske.

U novoj plivačkoj eri stasali su prvaci države Mirjana Šegrt i Ivo Mladošić.

U tom je razdoblju ženska štafeta u sastavu: Zeier, Nadramija, Dabelić i Šegrt postala prvakom države, uz državni rekord, u disciplini 4 x 100 slobodno.

## PK Jug danas
U plivačkom klubu Jug danas se radi sa svim uzrastima, od početnika, kadeta, mlađih juniora i juniora do seniora. Glavni trener kluba je Dean Kontić. Klub redovito sudjeluje sa svim uzrastima na svim natjecanjima na razini države i postiže zapažene rezultate. Treninzi i natjecanja se organiziraju na Gruškom bazenu.

## Poznati članovi kluba
* Sanja Jovanović, višestruka nositeljica odličja i svjetska rekorderka u disciplini 50 m leđno u malim bazenima
* Mihovil Španja, višestruki nositelj odličja u plivačkim natjecanjima osoba s invaliditetom.

## Vanjske veze
* Službene stranice PK JUG
Plaža President

**President** je naziv za dubrovačku plažu podno istoimenog hotela.

Smještena je u gradskom predjelu Babin Kuk. Šljunčana je i obogaćena je svim mogućim sadržajima.

Zbog izrazite čistoće mora i okoliša plaža President je nositelj Plave zastave.
Plaža Buža

**Plaža Buža** je jedna od najatraktivnijih dubrovačkih plaža.

Smještena je podno južnih zidina Starog grada a jedini prilaz plaži je otvor (*dubrovački: Buža*) i vrata u zidinama do kojih se dolazi uskim gradskim uličicama.

Plaža je stjenovita s betonskim terasama, a s nje puca sjajan pogled na otvoreno more i otok Lokrum.

Na plaži postoji ugostiteljski objekt.
Plaža Sv. Jakov

**Plaža Sv. Jakov** jedna je od najatraktivnijih dubrovačkih plaža.

Nalazi se oko 1 kilometar daleko od Starog grada, na osami u maloj uvalici podno crkve Sv. Jakova po kojoj je plaža i dobila ime. 

Plaža je šljunčana, a sa nje puca spektakularan pogled na Grad i otok Lokrum.

Zbog svog položaja podno stijena i osame na kojoj se nalazi omiljeno je kupalište Dubrovčana.

Na plaži je moguće pronaći gotovo sve sadržaje koje suvremena plaža mora imati.
Plaža Cava (Dubrovnik)

**Cava** je naziv dubrovačke plaže namijenjene nudistima.

Smještena je na poluotoku Lapad, između plaža Copacabana i President, podno hotelsko-turističkog kompleksa Babin Kuk.

Plaža nosi oznaku FKK te je većim dijelom namijenjena nudistima.

Na Cavi je moguće naći podosta sadržaja kojima suvremena plaža mora raspolagati.
Plaža Bellevue

**Bellevue** je naziv za atraktivnu dubrovačku plažu.

Plaža Bellevue smještena je u lijepom zaljevu podno istoimenog hotela.

Na plažu je moguće stići iz dva smjera, liftom iz hotela ili zaobilaznicom, pješice. 

Plaža je pješčano - šljunčana, a nalazi se između visokih stijena pa sunce zalazi u rano poslijepodne.

Danas je plaža Bellevue mjesto održavanja najjačeg i najzanimljivijeg amaterskog vaterpolo natjecanja na svijetu, Divlje lige, prvenstva dubrovačkih kupališta u vaterpolu u kojoj sudjeluje više od 500 najtjecatelja. Trenutno na plaži Bellevue aktivno djeluju dva divljeligaška kluba: VK Čingrija (prvaci 1986 te finalisti 2007. i 2009.) i VK Bellevue (prvaci 1954,1973,1974,1983,1999) a svojedobno je Vaterpolo klub Bellevue igrao u nižim državnim ligama, nekoliko sezona čak i u prvoj hrvatskoj ligi.
Uvala Lapad

**Uvala Lapad** je skupni naziv za dio dubrovačkog poluotoka i gradskog kotara Lapad te plaža smještenih u istoimenoj uvali.

## Plaže Uvale Lapad
U Uvali Lapad se nalaze mnogobrojni hoteli i jedna od najpopularnijih dubrovačkih šetnica, ali je najpoznatija po brojnim plažama.

### Uvala
Najpopularnija plaža je **Uvala** na kojoj se, osim betonskog tobogana, mogu pronaći mnogobrojni ugostiteljski i ostali sadržaji kojima suvremena plaža mora raspolagati. Plaža je pješčano - šljunkovita s poprilično plitkim i u ljetnim mjesecima toplim, za kupanje izrazito ugodnim morem.

### Adriatic
Geografski položaj: ***'

Odmah do plaže Uvala se nalazi plaža '''Adriatic'''. Smještena je podno istoimenog [[hotel]]a. [[Beton]]ska je a more je nešto dublje nego na susjednoj Uvali.

=== Vis I ===
Geografski položaj: ***'

Plaža **Vis I** je slijedeća u nizu od plaža Uvale Lapad. Plaža je šljunkovita, malim dijelom popločena betonskim terasama. More je plitko. Obogaćena je raznim ugostiteljskim sadržajima.

### Splendid
Geografski položaj: ***'

Plaža '''Splendid''' je tik do plaže Vis I, podno istoimenog hotela. Pjeskovito - šljunčana je, dijelom popločena betonskim terasama. More je plitko.

=== Vis II ===
Geografski položaj: '''"E'''

'''Vis II''' se nalazi podno istoimenog, još uvijek neobnovljenog hotela, koji je nastradao za vrijeme [[Domovinski rat|Domovinskog rata]]. Šljunčana je a djelomično je popločena betonskim terasama.

=== Titova villa ===
Geografski položaj: ***'

Plaža se nalazi podno nekadašnje Titove vile. Šljunčana je s plitkim morem i pokojom manjom stijenom.

### Elita
Geografski položaj: ****

Na suprotnoj strani Uvale Lapad nalazi se niz stjenovitih plaža i kupališta od kojih je najpoznatija plaža **Elita**, smještena podno istoimenog hotela. Plaža je manjim dijelom šljunčana a većim stjenovita i popločena betonskim terasama.
Plaža Banje

**Banje** je naziv za najpoznatiju i najpopularniju plažu u Dubrovniku.

Plaža je smještena u neposrednoj blizini Starog grada u smjeru istoka, između dubrovačkog hotela Excelsior i Lazareta.

Plaža je šljunčana i obogaćena je svim mogućim sadržajima kakvim današnje plaže mogu raspolagati.
Plaža Copacabana (Dubrovnik)

**Copacabana** je naziv jedne od najpopularnijih dubrovačkih plaža.

Nalazi se podno auto kampa Solitudo na predjelu Babin kuk.

Plaža je šljunčana a smještena je nasuprot ušća Omble u Jadransko more pa je temperatura mora u vrućim ljetnim mjesecima uvijek ugodno osvježavajuća. 

Na plaži se mogu naći svi sadržaji kojima današnje plaže trebaju raspolagati.
Hladnica

**Hladnica** je jedan od najvećih kvartova grada Dubrovnika. 

## Općenito
Hladnica je stambeno naselje međutim najpoznatija je u Dubrovniku po iznimnoj zastupljenosti zelenih površina (Hladnička šuma, Medarevo) te kao omiljeno mjesto za izlazak (Vojnović). Lapađani su kraj nad Mihajlom nazivali Bančevo, a nakon Drugog svjetskog rata tadašnje su ga vlasti nazvale Medarevo po Hercegovcu Medaru koji je na posjedu bio uslužni radnik u novijih vlasnika Opuića. 

Hladnica je ujedno i administrativno sjedište gradskog kotara Montovjerna. 

## Geografija
Područje Hladnice obuhvaća cijeli jugozapadni dio kotara Montovjerna, tj. od bolnice Sv. Vlaho na zapadu i crkve Sv. Mihaela na jugu, sve do Gospinog Polja na istoku. Istočna granica Hladnice je uzduž čitave ulice Iva Vojnovića dok je na zapadu granica duž morske obale.

## Podjela
Hladnica je podijeljena u nekoliko dijelova:
* Hladnička šuma
* Gornja Hladnica
* Donja Hladnica
* Solidarnost
* Hladnica 2
* Medarevo (Bančevo)
* Sveti Mihajlo 
* Vojnović

## Promet
Hladnica je povezana s ostalim dijelovima grada redovitim linijama javnog prometnog poduzeća Libertas:

* 2 (Pile - Gorica Sv. Vlaho) 
* 4 (Pile- hotel Palace) 
* 5 (Viktorija - hotel Neptun) 
* 7 (Kantafig - Dubrava Babin Kuk) 
* 9 (Pile- Bolnica Sv. Vlaho)

## Izvori

## Vanjske veze
* Hladnica - prvo Dubrovačko naselje online
Julian Rachlin i prijatelji

**Julian Rachlin i prijatelji** (međunarodni naziv **Julian Rachlin & Friends**) je festival komorne glazbe koji se početkom rujna svake godine održava u Dubrovniku. Osnivač i *spiritus movens* Festivala je austrijski violinist i violist Julian Rachlin, koji od 2001. godine okuplja svoje prijatelje kao što su pijanist Itamar Golan, violončelist Mischa Maisky, violinistica Janine Jansen, violinist, violist i dirigent Maxim Vengerov i mnogi drugi znameniti glazbenici, kako bi zajedno muzicirali u atriju Kneževa dvora.

## Povijest festivala
2000. godine Julian Rachlin i Itamar Golan održali su u sklopu programa Dubrovačkih ljetnih igara prvi put recital u Dubrovniku. Oduševljeni atmosferom i akustikom Kneževa dvora, odlučili su, u dogovoru s tadašnjim intendantom Igara Petrom Mišom Mihočevićem, iduće godine prirediti cijeli festival na kojemu bi nastupili i njihovi prijatelji glazbenici. 
2001. je održan 1. festival komorne glazbe "Julian Rachlin i prijatelji", tada još u sklopu Igara kao *festival unutar festivala*. Održalo se 6 koncerata, od kojih su 3 na repertoaru imala djela komorne glazbe, a na preostala 3 su sudionici Festivala nastupili s Dubrovačkim simfonijskim orkestrom. 2002. festival se održao s količinski mnogo skromnijim repertoarom: Rachlin i njegovi kolege održali su svega 3 koncerta. 
Od 2002. Festival postaje neovisan od Dubrovačkih ljetnih igara i počinje se, sve do danas, održavati početkom rujna. 2007. je organizaciju Festivala preuzela agencija Dubrovnik PartneR koja ga je formirala kao Ustanovu u kulturi.

## Program i lokacije
Svi se koncerti komornog karaktera tradicionalno održavaju u atriju Kneževa dvora (osim kada se, budući da se radi o nenatkrivenoj lokaciji, zbog vremenskih neprilika moraju održati u koncertnoj dvorani tvrđave Revelin). U sklopu festivala održi se u crkvi sv. Ignacija i podnevni "Koncert za Dubrovčane", za koji je ulaz besplatan. Specifičan je i "Koncert u bijelom", na kojem i izvođači i publika budu obučeni u bijelo. Na Poljani Ruđera Boškovića neki od sudionika festivala nastupe s orkestrom (do sada je tu čast imala Kraljevska filharmonija iz Londona).

## Vanjske veze
* Julian Rachlin & Friends
KK Dubrovnik

**KK Dubrovnik** je hrvatski košarkaški klub iz Dubrovnika.

## Historija
Klub je osnovan 1946. i utakmice je igrao na košarkaškom igralištu "U Karmenu". Klub je Prvu ligu izborio tek tijekom sezone 2003./04. kada je odlučujućem susretu sezone pobijedio momčad Kaptola. Tijekom sezone 2005/06. klub se plasirao u drugi krug natjecanja FIBA kupa, a bio je i vodeća momčad A1 Hrvatske košarkaške lige te se plasirao u završnicu kupa. U sezoni 2012./13. klub je ispao iz A-1 lige i predstoji mu natjecanje u južnoj skupini A-2 lige.

Prvu prvoligašku utakmicu Dubrovnik je odigrao 16. listopada 2004.. U Rijeci je pobijedio Kvarner 78:75. Posljednju prvoligašku utakmicu odigrao je u Dubrovniku 12. svibnja 2013. Izgubio je od Križevaca 102:83. Posljednji prvoligaški pogodak za Dubrovnik (tricu sa zvukom sirene) postigao je Petar Dubelj.

### Sezona 2008./09.
U natjecateljskoj sezoni 2008./09. košarkaški klub Dubrovnik se natjecao u prvoj hrvatskoj ligi i osvojio peto mjesto što je najveći uspjeh u povijesti kluba.

## Momčad

## Poznati igrači
*  Andro Knego
*  Adnan Bečić
*  Milan Jejina
*  Denis Bajramović
*  Nikša Prkačin
*  Hrvoje Perić
*  Ante Tomić
*  Lukša Andrić
*  Mario Hezonja
*  Domagoj Proleta

## Izvori

## Vanjske veze
* Službena stranica
Vaterpolski klub Porporela

**VK Porporela** je amaterski vaterpolo klub iz Dubrovnika, koji je osnovan 1983. godine na Porporeli. Zajedno sa VK Danče i VK Penatur je jedan od osnivača Divlje lige, koja je i počela upravo te godine, nastavljajući tradiciju nekadašnjih vaterpolskih natjecanja između ekipa kupališta. Na inicijativu članova VK Porporela prve godine prvenstva, finale Divlje lige je odigrano u Portu, što je od tada postala tradicija. Nakon mnogo pokušaja, najveći uspjeh doživljava 2007. godine kada uspijeva osvojiti prvenstvo Divlje lige. Iz kluba kao jezgre, razvila se udruga Republika Porporela, koja danas aktivno sudjeluje u javnom životu Dubrovnika, satirično prateći svakodnevna zbivanja.
Lista biskupa Dubrovnika

**Popis [[Dubrovačka biskupija|dubrovačkih]] [[biskup]]a:**
* Fabriciano (530.)
* Florenzio (? - 593.)
* Vitale (1074)
* Antonio (1414)
* Joannes Sacchi (1490.-1503.)
* Giulliano Maffei (1503. - 1510.)
* Rainaldo Graziani (1510. - 1526.)
* Pamfilius Strassoldo (1544.)
* Giovanni Angelo Medici, poslije papa Pio IV. (1545. - 1553.)
* Lodovico Beccatelli (Beccadelli) (1555. - 1564.) 
* ...
* 1708. – 1713. Andrea Roberti
* ? –1727. Raimondo Gallani 
* 1727. – 1728. Felip Iturbide
* 1728. – 1751. Anđelo Franchi
* 1752. – 1756. Hijacint Marija Milković
* 1757. – 1766. Arhanđel Lupi
* 1767. – 1777. Nikola Pugliesi
* 1777. – 1792. Grgur Lazzari
* 1792. – 1799. Ludovik Spagnoletti
* 1800. – 1815. Nikola Ban
* 1815. – 1828. Vakanz
* 1830. – 1842. Antun Giuriceo
* 1843. – 1855. Toma Jedrlinić
* 1856. – 1870. Nikolaj Bani 
* 1872. – 1881. Vicenco Žubranić
* 1872. – 1881. Ivan Zafron  
* 1882. – 1893. Mato Vodopić
* 1894. – 1928. Josip Marčelić
* 1929. – 1940. Josip Marija Carević
* 1950. – 1966. Pavao Butorac
* 1967. – 1989. Severin Pernek
** 1989. - 1990. Pavao Žanić (kao apostolski upravitelj do zaređivanja Želimira Puljića)
* 1990. - 2010. Želimir Puljić
* 2011. - trenutni Mate Uzinić

## Izvori
Libertas (Dubrovnik)

**Libertas** je slogan grada Dubrovnika. Stara gradska zastava imala je natpis "Libertas".

Libertas je latinska riječ za slobodu. U Dubrovačkoj Republici, sloboda se smatrala jednom od najvećih životnih  vrijednosti. Riječ "libertas" bila je slogan i simbol Dubrovačke Republike. Ona je među prvima u svijetu zabranila ropstvo, donijevši odluku o zabrani 1418. godine. Na tvrđavi Lovrijenac na kamenu piše latinski natpis: "Non bene pro toto libertas venditur auro", što na hrvatskom jeziku znači "Sloboda se ne prodaje za svo zlato". Dubrovački književnik Ivan Gundulić opjevao je himnu slobodi u pastoralnoj drami "Dubravka": "O lijepa, o draga, o slatka slobodo". Jedna od zastava Dubrovačke Republike imala je na sebi natpis "libertas". Danas se ta zastava koristi prilikom otvorenja Dubrovačkih ljetnih igri, kada se podiže na Orlandov stup.

U Dubrovnik se često koristi ime "libertas" pa tako postoji dubrovački Libertas Film Festival, hotel "Rixos Libertas", autoprijevozno poduzeće "Libertas", mješoviti zbor Libertas, moto-klub Libertas itd.
Gjivovići Dolphins

**Gjivovići Dolphins** je ekipa vaterpolske Divlje lige u Dubrovniku.
Naziv je dobila prema kupalištu Gjivovići, koje se nalazi na predjelu Sveti Jakov u Dubrovniku, u neposrednoj blizini Hotela Villa Dubrovnik. Gjivovići Dolphins se natječu u Divljoj ligi od 1987. godine, a daleko najveći uspjeh je osvajanje Divlje lige 1990. godine.
Plaže Lokrum

**Plaže Lokrum** se nalaze na istoimenom otoku Lokrum koji je smješten 0,5 nautičkih milja jugoistočno od Dubrovnika.

Zemljopisni položaj nudističke plaže: **42°37'20.90"N - 18°07'34.56"E**

Lokrumske plaže su vrlo atraktivne a prostiru se gotovo cijelom obalom otoka.

Uglavnom su stjenovite. Jedan dio otoka sa svojom plažom namijenjen je nudistima.
Posebno atraktivna je plaža oko Mrtvog mora smještena u borovoj šumi na jugozapadu otoka. Mrtvo more je slano jezero koje je morem povezano podzemnim tunelom.

Plaže na Lokrumu nemaju neki posebni sadržaj ali se na otoku može pronaći sve što je potrebno za uživanje i razonodu.

## Vanjske veze
* Plaže Lokrum
Lazareti, Dubrovnik

**Lazaret** je naziv za skupinu povezanih zgrada tristo metara udaljenih od zidina Dubrovnika prema istoku.

## Historija
Lazaret je izgrađen kao jedna od preventivnih zdravstvenih mjera zaštite stanovnika Dubrovnika za vrijeme Dubrovačke Republike.

Pošto je Dubrovnik bio važan lučki grad te je primao putnike iz svih krajeva svijeta, Veliko vijeće Dubrovačke Republike je 27. srpnja 1377. godine donijelo odluku kojom se prvi put u svijetu uvodi karantena kao mjera zaštite od unošenja i širenja zaraznih bolesti, posebice kuge. Ova je odluka objavljena u *Zelenoj knjizi* (Liber viridis) pod naslovom *Veniens de locis pestiferis non intret Ragusium nel districtum* (Tko dolazi iz okuženih krajeva, neka ne stupi u Dubrovnik niti na njegovo područje).

Određeno je da niti domaći ljudi, niti stranci koji dolaze iz kužnih krajeva ne mogu ući u grad, ako prethodno ne proborave 30 dana na otocima Mrkanu, Bobari i Supetru pored Cavtata.

U odluci iz 1397. godine odlučuje se da stranci i njihovi brodovi ne mogu uplovljavati zapadno od Molunta niti istočno od Mljeta, te im se određuje karantena i to na otoku Mrkanu na kojem se u to doba nalazi franjevački samostan, te na Mljetu gdje je benediktinski samostan.

Zbog udaljenosti, ali i iz strateških razloga, karantena se u 15. stoljeću premješta bliže Dubrovniku.

Početkom 15. stoljeća u Dubrovniku je postojao lazaret na Dančama. Za tu svrhu izuzete su 1430. neke kuće u gradskom perivoju Gradac, a od 1457. gradi se lazaret na Dančama i uz njega crkva. Dobra organizacija ovog lazareta omogućila je potpuno napuštanje karantene na otocima kraj Cavtata.

Godine 1533. počeo se graditi lazaret na Lokrumu. Premda je sagrađen veliki četverokutni lazaret, isti nije nikad dovršen niti upotrebljen za karantenu.

Krajem 15. stoljeća donesena je odluka o gradnji lazareta na Pločama. Početak gradnje lazareta na Pločama bio je 1590. godine, dok je gradnja završena 1642. Trajanje karantene produženo je s trideset na četrdeset dana, a zdravstveni radnici *kacamorti* nadzirali su provođenje i poštivanje odredbi o karanteni.

Premještanje lazareta na Ploče označava prerastanje ove ustanove iz okvira pomorskog saniteta i u sanitarni kordon prema kopnu.

## Arhitektonsko rješenje
Lazaret je impresivan kompleks sastavljen od deset dvorana *lađa*, između kojih se nalazi pet unutarnjih dvorišta *badžafera*, s dvjema kućicama na kat na ulazu i kraju lazareta nazvanih kapetanija i janjičarski han. Kompleks je omeđen visokim zidom i vratima s morske i kopnene strane.

## Zanimljivosti
Zanimljivo je napomenuti da 1808. godine francuzi osnivaju zdravstveno povjerenstvo (*commisione di sanita*) koje će nastaviti djelovanje i za vrijeme austrijske vlasti sve do 1918. godine. U narodu se povjerenstvo popularno zvalo *sanitat*.

Lazaret je predviđen kao gradski multimedijski muzej i kao ulazna postaja svim posjetiteljima grada Dubrovnika.
Dubrovačka televizija

**Dubrovačka televizija** (**DUTV**) je hrvatska lokalna televizija koja emitira za grad Dubrovnik.

Vlasnik televizije je Dragan Banović s 75% i Sedes d.o.o., Dubrovnik s 25% udjela.

## Pokrivenost
Signalom sa odašiljača Srđ u multipleksu MUX D na K28 UHF-a DU TV se može pratiti na cijelom području digitalne regije D9.

## Vanjske veze
* Služene stranice Dubrovačke televizije
HNK Dubrovnik 1919

**HNK Dubrovnik** je nogometni klub iz grada Dubrovnika. 

## Povijest kluba
Klub je osnovan 1922. godine pod imenom **NK Jug**. Stvoren je spajanjem s drugim dubrovačkim klubom, pa otuda i ima godinu 1919. u svom nazivu. Tijekom 1951. godine spaja se sa *Boracem* i *Željezničarom* i dobiva novo ime **NK Dubrovnik**.

Godine 1978. ponovo uzima prvotno ime **NK Jug**, a slijedeće godine se spaja sa drugim gradskim klubom, ''GOŠK-om''. Klub se naziva **GOŠK Jug**. Pod tim imenom ulazi u ondašnju jugoslavensku 2. saveznu ligu i ostaje u njoj desetak godina.

Osnutkom Hrvatske nogometne lige, klub postaje prvoligaš, 19. veljače 1992. mijenja ime u **HNK Dubrovnik**. Kasnije, klub tone sve dublje u tešku krizu i dospijeva u 2. ŽNL Dubrovačko-neretvansku.

## Nastupi u HNL-u
HNK Dubrovnik se 3 sezone natjecao u 1. HNL: 
1992. - 11. mjesto 
1992./93. - 14. mjesto 
1993./94. - 16. mjesto 

Trenutačno se natječe u 1. ŽNL Dubrovačko-neretvanskoj.

## Nastupi u završnicama kupa

### Kup maršala Tita
**1983./84.**
* šesnaestina finala: GOŠK Jug Dubrovnik - FK Budućnost Titograd 3-1
* osmina finala: GOŠK Jug Dubrovnik - FK Vojvodina Novi Sad 1-0
* četvrtina finala: NK Metalac Sisak - GOŠK Jug Dubrovnik 1-0

### Hrvatski nogometni kup

## Stadion
HNK Dubrovnik 1919 svoje utakmice odigrava na starom gradskom stadionu Lapad.
Plaža Tri brata

**Plaža Tri brata** je plaža podno istoimene stijene. Zbog svog je položaja jedna od najatraktivnijih plaža u okolici Dubrovnika.

Naziv plaže se veže za tragediju koja se dogodila podno stijene. Za vrijeme oluje veliki su valovi odnijeli barku u kojoj su se nalazila tri brata. Barka je razbijena od stijene a braća su poginula. 

Smještena je oko 10 kilometara sjeverozapadno od Dubrovnika, između mjesta Lozica i Štikovica.

Posebno je atraktivna jer je pristup plaži moguć jedino s mora pa je često potpuno prazna. Zbog nepristupačnosti na plaži nije moguće pronaći nijedan od sadržaja koje bi plaža trebala imati.

Plaža je šljunčana (žal).
Dubrovačka kolenda

**Dubrovačka kolenda** stari je običaj čestitanja koji se njeguje u Dubrovniku i okolici. Kolendari obilazeći ulice, kuće i stanove pjesmom (kolendom) nazdravljaju Badnji dan, i čestitaju nadolazeći Božić i Novu godinu. Kolendari mogu nositi i razne glazbene instrumente, najčešće mandoline, gitare i harmonike, čijim sviranjem uljepšavaju kolendu.

## Historija
Povijest kolendavanja seže daleko u prošlost, a najstariji pisani tragovi se mogu pronaći u 13. stoljeću unutar Statuta Dubrovačke Republike iz 1272. godine.. U tim zapisima se spominje Badnjak kojega su pomorci unosili u Knežev dvor te ga polagali na vatru, čestitajući knezu pjesmom. Knez ih je za pjesmu nagrađivao. U Statutu se spominju i novogodišnji čestitari, obično mesari, mlinari i ribari koji su također čestitali knezu te pomorski kapetani i mornari koji su čestitke upućivali dubrovačkom nadbiskupu. Ne postoji pisani trag da li su oni u tim prigodama pjevali, ali se u tome ipak mogu prepoznati elementi kasnijih kolenda.

Kolende se prema istom izvoru spominju i 1706. godine. Tada je nadbiskup dubrovački zabranio svim crkvenim osobama da po gradskim ulicama izvode popijevke, u puku znane kao kolende. Godine 1744. dominikanac Serafin Crijević je zabilježio sljedeće:  Na prijelazu u 19. stoljeće kolendari su uoči dana pojedinih svetaca te Božića, Nove godine ili Sveta tri kralja pjevale kolende na ulicama i pred vratima prijatelja ili rodbine. Grupe kolendara su obično pjevale cijelu noć, a domaćini su ih častili suhim smokvama, narančama, rogačima, raznim slasticama, sokovima, vinom, rakijom a u novije vrijeme i novcem.

## Kolendavanje danas
Običaj kolendavanja očuvan je u Dubrovniku i okolici do danas, a kolenda se pjeva u noći Badnjaka i Stare godine. Današnje kolendavanje očuvano je u promijenjenom obliku, a najomiljenije je kod djece, no i grupe odraslih kolendara u ove dane pjesmom na Stradunu i starim gradskim ulicama svojim sugrađanima i gostima čestitaju blagdane.

## Tekst kolende
Tekst kolende varira od grupe do grupe kolendara i od područja do područja, a jedna od starijih verzija dubrovačke kolende, zabilježena u knjizi Maje Bošković-Stulli *Pjesme, priče, fantastika*, glasi:

Stihovi *"Ispred kuće drvo loza, a u kući gospođa koza"* su bili pošalica, a pjevali su se jedino u slučaju da domaćin ili domaćica ne otvore vrata i ne počaste kolendare.

## Izvori

## Vanjske veze
* Iva Ciglar Dubrovačka kolenda // Croata
Atlantida (bend)

**Atlantida** je dubrovački glazbeni sastav.

## Historija
Glazbeni sastav *Atlantida* sa svojim djelovanjem započeo je 1989. godine u Dubrovniku. Svoj prvi studijski album *Eyes of reallity* objavljuju 1994. godine u izdanju diskografske kuće Euroton. U drugoj fazi svog rada Atlantida, koristeći etno zvuk kao nadopunu, 1999. godine predstavlja EP *Sami u kamenu*. Atlantida 2000. godine privremeno prestaje s radom, no nakon nekoliko godina ponovo se okuplja i pod etiketom Croatia Recordsa objavljuje novi album *Premalo za san*. Snimaju spotove za pjesme *Lutam pod oblacima*, u kojoj nastupa poznati dubrovački glazbenik Ibrica Jusić, *Dodir u bojama* i *Lađe*.

## Članovi sastava
### Originalna postava

### Sadašnja postava

### Svi bivši članovi

## Izvori
Dubrovačka poma

**Dubrovačka poma** je ispletena palmina grančica, koja se nosi u crkvu na blagoslov na blagdan Cvjetnice u južnoj Hrvatskoj, naročito oko Dubrovnika. 

"Poma" znači "palma" u dubrovačkom kraju. Pletenje pome zahtijeva vještinu. Srca palmi, tj. mlade grane izrežu se na više dijelova. Listovi se razdvoje u dva dijela i pletu se pletenice. Spleteni dijelovi čvrsto se pridržavaju prstima dok se ostatak plete. Dobro spletena poma ostaje čvrsta i kad se osuši. Za crkvu se čine velike pome od cijele grane palme. Na vrh pome se pričvrsti križ učinjen od dva lista palme. 

Cvjetnica se u južnoj Hrvatskoj zove i Palmana nedjelja te Neđeja od pôme u Župi Dubrovačkoj. Rano u jutro vjernici su se pripremali, da s pomom i maslinovim grančicama idu u crkvu, da bi ih blagoslovili. Pomu su nosila samo djeca. One obitelji koje nisu imale djece ili su im djeca već odrasla, davali su pome djeci iz susjedstva. Djeci bi bilo drago imati što više poma, jer se na Uskrs djeci darivala pisanica, a onome tko je nosio pomu dali bi dvije. Pome su i u 19. stoljeću bile rijetkost, a i danas su cijenjene zato što se izrađuju samo u južnom dijelu Hrvatske, a malo žena zna kako se pletu. Nakon blagoslova, pome se odnose u pčelinjak, u polje, u staju, a u kući se stavljaju ispred raspela ili svete slike.   Stara, prošlogodišnja, poma po običaju se ne smije baciti u smeće, nego se ili zakapa u zemlju ili se, češće, spaljuje, a pepeo se koristi za pepeljenje na Pepelnicu.

Hrvatska pošta je pustila u optjecaj poštansku marku na temu Uskrsa s motivom dubrovačke pome 11. ožujka 2013. godine. Autorica prigodne poštanske marke je zagrebačka dizajnerica Alenka Lalić. 

## Izvori
HR Dubrovnik

**Hrvatski radio Dubrovnik** ili **Radio Dubrovnikn** je radijska postaja u sastavu HRT-a, koja svoj program emitira na području Dubrovnika, Gruda, Korčule, Lastova, Lopuda, Rota, Slanog ,Srđa, Stona, i Vele Luke, te Blata na Korčulu. Počela je s emitiranjem 1942.

## Povezano
* HR Osijek
* HR Rijeka
* HR Sljeme
* HR Split
Zračna luka Dubrovnik

**Zračna luka Dubrovnik** jedna je od devet zračnih luka u Hrvatskoj. Prvotno je izgrađena 1936. u naselju Gruda u Konavlima. Promet je zbog Drugog svjetskog rata jedno vrijeme bio zaustavljen, a 1960. zračna se luka premjestila na današnju lokaciju, pored mjesta Čilipi. Tijekom srpske agresije na Hrvatsku dubrovačka zračna luka je u potpunosti razorena, a imovina (oprema i signalizacija) opljačkana i odvezena u Crnu Goru te postavljena u zračne luke Tivat i Podgorica. Obnova je trajala do 2006. godine.

## Kompanije i destinacije

## Promet
Dubrovačka zračna luka je nakon zračne luke Zagreb i zračne luke Split, treća najprometnija zračna luka u Hrvatskoj, a najuspješnija prema broju putnika po jednom zaposleniku (3.200 putnika na jednog zaposlenika). Rekordni promet zabilježen je 1987. godine kad je kroz dubrovačku zračnu luku prošlo 1.460.354 putnika i 2.490 tona tereta.
U kolovozu 2013., kroz dubrovačku zračnu luku prošlo je 293.983 putnika, što je rekordni mjesečni promet u povijesti ove zračne luke.

Zračna luka Dubrovnik je 2012. godine s 1.480.470 putnika, te 2013. godine s 1.522.629 putnika ostvarila novi rekordan promet u povijesti ove zračne luke.

**Za 2014. godinu su podatci zaključno s 30. lipnja*

## Izgradnja
U tijeku su radovi na nadogradnji i proširenju terminala dubrovačke zračne luke, čiji je završetak predviđen 2011. godine. Daljnje širenje se planira nakon 2011. godine, a namjera je povećati kapacitet do 5,5 milijuna putnika godišnje. Terminal u Zračnoj luci Dubrovnik će, kad bude dovršen, biti najveći u Hrvatskoj. Uz terminal je planirana gradnja gospodarske zone i hotela s četiri zvjezdice.

U svibnju 2010. godine u dubrovačkoj je zračnoj luci otvoren novi putnički terminal na kojeg su ugrađeni aviomostovi, čime je ova zračna luka postala jedina hrvatska zračna luka koja putnicima omogućuje suhi prijelaz iz zgrade do zrakoplova.

## Zanimljivosti
* Ispod poletno-sletne staze dubrovačke zračne luke nalazi se privlačna i od srpnja 2009. za javnost ponovo otvorena Đurovića špilja, jedinstvena krška špilja. Prema nekim procjenama stara je oko 5000 godina.
* Dubrovačka zračna luka je, nakon zračne luke Brač (541 m), druga hrvatska zračna luka po nadmorskoj visini (161 m).

## Povezano
*Popis zračnih luka u Hrvatskoj

## Reference

## Vanjske veze

* Zračna luka Dubrovnik