Ibrahim Muteferika

**Ibrahim Muteferika** (Kaloşvar, 1674 – Istanbul, 1745) bio je osmanski polihistor, štampar, izdavač knjiga, astronom, diplomata, ekonomista, geograf, istoričar, sociolog i teolog. Osnovao je 1729. godine prvu štampariju sa arapskim slovima u Istanbulu.

## Biografija
Rođen je u Kaloşvaru, tj. u Kluž-Napoci u današnoj Rumuniji. Bio je Mađar koji je prešao na islam mada je nam njegovo mađarsko ime nepoznato. U mladosti je stupio u službu osmanske diplomatije, koja se razvija tokom vladavine sultana Ahmeda i velikog vezira Ibrahim-paše Damada u periodu lala. 
U mladosti je stupio u osmanske diplomatske službe. Sudjelovao je aktivno u promicanju osmansko-francuskog saveza (1737–1739) protiv Habsburga i Rusije. Bio je cijenjen zbog svoje uloge u osmansko-švedskoj akciji protiv Rusije Petra Velikog u Velikom sjevernom ratu.

Tijekom svojih službi kao diplomata poznato je da se sprijateljio s mnogim utjecajnim ličnostima, uključujući Osmana-ağe Temišvarskog, kolegu diplomatu transilvanijskog podrijetla i bivšeg ratnog zarobljenika zatočenog u Austriji, koji će mu pružiti podršku u njegovim djelatnostima. Za vrijeme svoje diplomatske službe prikupljao brojne knjige koje su mu pomogle razumjeti tekuću renesansu, pojavu protestantskih pokreta u Europi i uspon moćnih kolonijalnih carstava u Europi.

Doba tulipana na početku 18. stoljeća bilo je razdoblje kada je Osmansko carstvo otkrilo svoju tehničku i kulturnu zaostalost i otvorilo se prema obnovi. Muteferika je bio istovremeno i geograf, astronom i filozof. Sultan mu je dozvolio da objavljuje nevjerske knjige, nakon izveštaja o efikasnosti novog sistema iz 1726. godine. Tako je Muteferika otvorio prvu štampariju na arapskim slovima u Istanbulu. Prvu knjigu je objavio 1729. godine a do 1743. godine izdao je 17 radova u 23 toma. Od svakog izdanja je izašlo između 500 i 1000 primeraka. Njegove knjige poznate su kao »turske inkunabule«. Prva koju je objavio je *Vankulu Lügati*, arapsko-turski rječnik u 2 toma. U svom izdanju *Cihannüma* (»Zrcalo svijeta«, geografski atlas Katipa Čelebije), je dodao komentar koji raspravlja o astronomskoj teoriji heliocentrizma, tako da se Muteferika smatra jednim od prvih ljudi koji su upoznali turske čitaoce sa heliocentričnim sustavom.
Njegova štamparska djelatnost je prekinuta 1742. godine. 
Muteferika je umro u Istanbulu 1745.

## Djela
U svojoj tiskari Müteferrika je objavio ukupno 17 knjiga:
* *Kitab-ı Lügat-ı Vankulu* (1729), tursko-arapski riječnik;
* *Tuhfet-ül Kibar fi Esfar el-Bihar* (1729);
* *Tarih-i Seyyah* (1729);
* *Tarih-i Hind-i Garbi* (1730);
* *Tarih-i Timur Gürgan* (1730);
* *Tarih-I Mısr-i Kadim ve Mısr-i Cedid* (1730), povijest Egipta;
* *Gülşen-i Hülefa* (1730);
* *Grammaire Turque* (1730), gramatika turskog jezika na francuskom;
* *Usul el-Hikem fi Nizam el-Ümem* (1732);
* *Fiyuzat-ı Mıknatısiye* (1732);
* *Cihan-nüma* (1732) Katip Çelebije;
* *Takvim el-Tevarih* (1733), tj. povijest Turaka;
* *Kitab-ı Tarih-i Naima* (1734), tj. povijest rumelijskih krajeva i naroda;
* *Tarih-i Raşid, 3 cilt halinde* (1735), turska povijest po Mehmedu Raşidu;
* *Tarih-i Çelebizade* (1741), život Çelebizade İsmaila Asima (1685?-1759);
* *Ahval-i Gazavat der Diyar-ı Bosna* (1741) doslovce: Okolnosti osvajanja zemlje Bosne;
* *Kitab-ı Lisan el-Acem el Müsemma bi-Ferheng-i Şuuri* (1742).

## Reference