Zgrada Zemaljskog vakufa

**Zgrada Zemaljskog vakufa** (Rijaseta Islamske zajednice u Bosni i Hercegovini i Vakufske direkcije) i Hadim Ali-pašinog vakufa  nalazi se u opštini Centar, u Sarajevu, Bosna i Hercegovina. Komisija za očuvanje nacionalnih spomenika, na sjednici održanoj od 11. do 17. sepembra 2007. godine, donijela je odluku da se zgrada proglasi za nacionalni spomenik BiH. Ovu odluku Komisija je donijela u sljedećem sastavu: Zeynep Ahunbay, Amra Hadžimuhamedović, Dubravko Lovrenović (predsjedavajuäi), Ljiljana Ševo i Tina Wik.  
## Lokacija
Zgrade se nalazi na uglu ulica Džemaludina Čauševića i Mis Irbine, u neposrednoj blizini zgrade Predsjedništva BiH i zgrade Kantona Sarajevo.
## Historija
U pogledu samog naziva zgrade, postoje određene kontroverze. Prema članku objavljenom u Novom beharu iz 1933/34, izvršena je zamjena identiteta bosanskog sandžakbega Gazi Ali-paše sa Hadim Ali-pašom, koji je bio egipatski namjesnik, i umro je u Kairu 1560. godine. Po ovom izvoru, naziv Hadim Ali-paša je pogrešan. Pošto je naziv postao dio historije zgrade i dalje se koristi.
 
Gradnja zgrade završena je 1910. godine. Svrstava se u arhitekturu bosanskog stila. Sastoji se od dva krila, rađena u dvije etape.

Jedno krilo je Hadim Ali-pašin vakuf, a drugo je Zemaljski vakuf. Projektant Hadim Ali-pašinog vakufa,  je Josip Pospišil koji je bečkom stručnom časopisu *Der Bautechniker* 5. januara 1912. godine objavio tekst pod naslovom „O bosanskoj praksi“. Pospišil je tada objavio svoje nacrte i komentare vezane za projektovanje i gradnju Hadim Ali-pašinog vakufa.
## Arhitektura
Kraj austrougarskog perioda, u arhitekturi vezan je za pojavu bosanskog sloga koji  ima visoke dokumentarne, historijske, ali i umjetničke odlike. Objekat Zemaljskog vakufa i Hadim Ali-pašinog vakufa predstavljaju gotovo čisto ostvarenje ove arhitekture, sa vrlo malo primjesa drugih arhitektonskih izraza.

Sva tri bitna elementa modelacije Hadim Ali-pašinog vakufa - puni postament; slobodno vođeni volumen sprata koji je obavijen zidom koji je zatim oštro perforiran, prozorima, a potom kontrapunktiran lodžom u drvetu; snažni volumen krova koji na jednostavan način sve to pokriva, upućuju na zaključak da se ovdje radi o jednom čistom primjeru bosanskog sloga, zanemarujući izvjesne kompozicione nesuglasice prisutne na prizemnom krilu u ulici Džemaludina Čauševića.

Gradnjom krila zgrade Zemaljskog vakufa, današnjeg sjedišta Rijaseta IZ u BiH i Vakufske direkcije, ovaj jedinstveni istorijski ansambl je zaokružen. Jednostavan projekat koji, pored prizemlja, nudi tipičan bosanski sprat. Rezultat je građevina jedinstvene arhitektonske i kompozicione cjeline, iako se radi o dva fizički razdvojena objekta unutrašnjom zidnom plohom.
## Opis
Objekat je spratnosti P+2 prema ulici Dž. Čauševića i P+3 prema unutrašnjem dvorištu. U pogledu organizacije prostora, prizemlje je rezervisano za javni, poslovni dio, tako da se u prizemlju Hadim Ali-pašinog vakufa nalazi apoteka,  uprava apoteke i neki drugi poslovni prostori. Nakon posljednje sanacije, zgrada je u vrlo dobrom stanju. 
## Literatura
* Alija Bejtić -Ulice i trgovi Sarajeva. Sarajevo: Muzej grada Sarajeva 1973. godine
* Nedžad Kurto - Sarajevo 1492-1992, Oko, Sarajevo.
* Vladislav Skarić - Sarajevo i njegova okolina od najstarijih vremena do austrougarske okupacije, Izabrana djela, knj. I, Veselin Masleša, Sarajevo, 1985.
* Hamdija Kreševljaković – Gazi Ali-paša, a ne Hadim Ali-paša“, Novi behar str. 170 i 171, broj 11-14, Sarajevo 1933/34.
 
## Reference

## Vanjske veze